# Uradni list L 23/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 23 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5126. januar 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 23

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5126. januar 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 63/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 64/2008 z dne 25. januarja 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 65/2008 z dne 25. januarja 2008 o odprtju tarifnih kvot za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93 | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 66/2008 z dne 25. januarja 2008 o odprtju letne tarifne kvote za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93 | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 67/2008 z dne 25. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 3199/93 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 68/2008 z dne 25. januarja 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008 | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 69/2008 z dne 25. januarja 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje januar 2008 | 17 |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Odločba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino | 21 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 63/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije

1

Uredba Komisije (ES) št. 64/2008 z dne 25. januarja 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 65/2008 z dne 25. januarja 2008 o odprtju tarifnih kvot za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 66/2008 z dne 25. januarja 2008 o odprtju letne tarifne kvote za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 67/2008 z dne 25. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 3199/93 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine

13

Uredba Komisije (ES) št. 68/2008 z dne 25. januarja 2008 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

15

Uredba Komisije (ES) št. 69/2008 z dne 25. januarja 2008 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje januar 2008

17

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Odločba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

21

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/76/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. januarja 2008 o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za kakav o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2001 | 27 |
| | | Komisija |
| | | 2008/77/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. januarja 2008 o odobritvi načrtov za leto 2008 za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenje teh prašičev v nujnih primerih proti tej bolezni v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 270) | 28 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/78/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 10. januarja 2008 o ukrepih za lažje prehode na euro v prihodnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6912) | 30 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/76/ES

*

Sklep Sveta z dne 21. januarja 2008 o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za kakav o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2001

27

Komisija

2008/77/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. januarja 2008 o odobritvi načrtov za leto 2008 za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenje teh prašičev v nujnih primerih proti tej bolezni v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 270)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 270)

28

PRIPOROČILA

Komisija

2008/78/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 10. januarja 2008 o ukrepih za lažje prehode na euro v prihodnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6912)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6912)

30

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 63/2008

z dne 21. januarja 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 896/2007 (2) z dne 27. julija 2007 („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije („zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 896/2007 (2) z dne 27. julija 2007 („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije („zadevna država“).

| (2) | Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).

| (3) | Naslovi proizvajalcev Skupnosti, ki so navedeni na seznamu iz uvodne izjave 7 v začasni uredbi, se popravijo:






  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Španija, |
| --- | --- | --- |

(3)

Naslovi proizvajalcev Skupnosti, ki so navedeni na seznamu iz uvodne izjave 7 v začasni uredbi, se popravijo:

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Španija,

| — | Sensient Fragrances S.A., Granada, Španija, |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Granada, Španija,

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Španija. |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Španija.

2.   Naknadni postopek

| (4) | Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije se je vsem strankam razkrilo pomembna dejstva in premisleke, na katerih je temeljila začasna uredba (začasno razkritje). Vsem strankam je bil odobren tudi rok za pripravo pisnih ali ustnih stališč v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(4)

Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije se je vsem strankam razkrilo pomembna dejstva in premisleke, na katerih je temeljila začasna uredba (začasno razkritje). Vsem strankam je bil odobren tudi rok za pripravo pisnih ali ustnih stališč v zvezi s tem razkritjem.

| (5) | Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam, ki so tako zahtevale, je bila dana možnost ustnega zaslišanja. Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so pomembne za njene dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam, ki so tako zahtevale, je bila dana možnost ustnega zaslišanja. Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so pomembne za njene dokončne ugotovitve.

| (6) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o pomembnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi priporočili uvedbo dokončnih protidampinških dajatev in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določen je bil tudi rok, v katerem naj bi zainteresirane stranke po tem razkritju predstavile svoja stališča. Obravnavale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih izrazile stranke, ugotovitve pa so bile, kjer je bilo primerno, ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(6)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o pomembnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi priporočili uvedbo dokončnih protidampinških dajatev in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določen je bil tudi rok, v katerem naj bi zainteresirane stranke po tem razkritju predstavile svoja stališča. Obravnavale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih izrazile stranke, ugotovitve pa so bile, kjer je bilo primerno, ustrezno spremenjene.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (7) | Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo pripomb, se uvodne izjave 9 do 12 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(7)

Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo pripomb, se uvodne izjave 9 do 12 začasne uredbe potrdijo.

C.   DAMPING

1.   Normalna vrednost

| (8) | Po uvedbi začasnih ukrepov je proizvajalec izvoznik s sklicevanjem na uvodno izjavo 17 začasne uredbe navedel, da se v analizi, ki jo je izvedla Komisija, niso upoštevali nekateri pomembni elementi, ki vplivajo na proizvodne stroške in s tem na določitev normalne vrednosti. Navedel je, da bi morala normalna vrednost temeljiti na lastnih proizvodnih stroških, namesto da se določi na podlagi domačih cen med običajnim potekom trgovanja drugega sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(8)

Po uvedbi začasnih ukrepov je proizvajalec izvoznik s sklicevanjem na uvodno izjavo 17 začasne uredbe navedel, da se v analizi, ki jo je izvedla Komisija, niso upoštevali nekateri pomembni elementi, ki vplivajo na proizvodne stroške in s tem na določitev normalne vrednosti. Navedel je, da bi morala normalna vrednost temeljiti na lastnih proizvodnih stroških, namesto da se določi na podlagi domačih cen med običajnim potekom trgovanja drugega sodelujočega proizvajalca izvoznika.

| (9) | Prvič, navedene obtožbe v zvezi s proizvodnimi stroški niso upravičene. Drugič, v skladu s členom 2 osnovne uredbe je metodologija, ki jo je uporabila Komisija za določanje normalne vrednosti za zadevnega proizvajalca izvoznika (glej uvodno izjavo 17 začasne uredbe), najbolj primerna iz naslednjih razlogov: (i) zadevni proizvajalec izvoznik ni imel domače prodaje podobnega izdelka in enake splošne kategorije izdelkov v OP, (ii) izdelki so povsem zamenljivi in (iii) v preiskavi je poleg tega proizvajalca sodeloval le še en proizvajalec izvoznik. Poleg tega bi bilo treba določiti vrednosti za prodajo za splošne in upravne stroške ter za dobiček v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, če normalna vrednost ne bi temeljila na cenah drugega indijskega proizvajalca. Tako pa se zdi uporaba domačih prodajnih cen drugega indijskega proizvajalca najbolj reprezentativna podlaga za odraz prevladujočih prodajnih razmer na indijskem notranjem trgu in s tem za določitev normalne vrednosti. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(9)

Prvič, navedene obtožbe v zvezi s proizvodnimi stroški niso upravičene. Drugič, v skladu s členom 2 osnovne uredbe je metodologija, ki jo je uporabila Komisija za določanje normalne vrednosti za zadevnega proizvajalca izvoznika (glej uvodno izjavo 17 začasne uredbe), najbolj primerna iz naslednjih razlogov: (i) zadevni proizvajalec izvoznik ni imel domače prodaje podobnega izdelka in enake splošne kategorije izdelkov v OP, (ii) izdelki so povsem zamenljivi in (iii) v preiskavi je poleg tega proizvajalca sodeloval le še en proizvajalec izvoznik. Poleg tega bi bilo treba določiti vrednosti za prodajo za splošne in upravne stroške ter za dobiček v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, če normalna vrednost ne bi temeljila na cenah drugega indijskega proizvajalca. Tako pa se zdi uporaba domačih prodajnih cen drugega indijskega proizvajalca najbolj reprezentativna podlaga za odraz prevladujočih prodajnih razmer na indijskem notranjem trgu in s tem za določitev normalne vrednosti. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (10) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi z normalno vrednostjo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 13 do 17 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi z normalno vrednostjo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 13 do 17 začasne uredbe potrdijo.

2.   Izvozna cena

| (11) | Ker ni bilo pripomb, se uvodna izjava 18 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni bilo pripomb, se uvodna izjava 18 začasne uredbe potrdi.

3.   Primerjava

| (12) | En proizvajalec izvoznik je navedel, da je Komisija pri ugotavljanju prilagoditev izvoznih cen za namene primerjave upoštevala določene neutemeljene odbitke pri določenih elementih v zvezi s prevoznimi in manipulativnimi stroški ter stroški kreditov. Komisija se je s trditvijo strinjala in pregledala ustrezne prilagoditve. |
| --- | --- |

(12)

En proizvajalec izvoznik je navedel, da je Komisija pri ugotavljanju prilagoditev izvoznih cen za namene primerjave upoštevala določene neutemeljene odbitke pri določenih elementih v zvezi s prevoznimi in manipulativnimi stroški ter stroški kreditov. Komisija se je s trditvijo strinjala in pregledala ustrezne prilagoditve.

| (13) | Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava 19 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(13)

Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava 19 začasne uredbe potrdi.

4.   Stopnje dampinga

| (14) | Po uvedbi začasnih ukrepov je ena stranka navedla, da je treba za tiste proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali v preiskavi, določiti višjo stopnjo dampinga na podlagi najnižjih cen CIF sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da ni bilo nobenih znakov, da so se nesodelujoče družbe ukvarjale z dampingom v OP intenzivneje kot sodelujoče družbe. Nasprotno je primerjava med podatki Eurostata o uvozu s poreklom iz Indije ter podatki o količini in obsegu izvoza v Skupnost, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, pokazala, (i) da je bil obseg uvoza v Skupnost, ki ga je opravil kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvoznik, nižji od 20 % celotnega uvoza iz Indije v OP (natančnega razmerja zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti) in (ii) da so bile cene, ki so jih na trgu Skupnosti zaračunali nesodelujoči proizvajalci izvozniki, očitno višje od tistih, ki so jih zaračunale sodelujoče družbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(14)

Po uvedbi začasnih ukrepov je ena stranka navedla, da je treba za tiste proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali v preiskavi, določiti višjo stopnjo dampinga na podlagi najnižjih cen CIF sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da ni bilo nobenih znakov, da so se nesodelujoče družbe ukvarjale z dampingom v OP intenzivneje kot sodelujoče družbe. Nasprotno je primerjava med podatki Eurostata o uvozu s poreklom iz Indije ter podatki o količini in obsegu izvoza v Skupnost, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, pokazala, (i) da je bil obseg uvoza v Skupnost, ki ga je opravil kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvoznik, nižji od 20 % celotnega uvoza iz Indije v OP (natančnega razmerja zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti) in (ii) da so bile cene, ki so jih na trgu Skupnosti zaračunali nesodelujoči proizvajalci izvozniki, očitno višje od tistih, ki so jih zaračunale sodelujoče družbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (15) | Po končnem razkritju je ista stranka ponovila zgoraj navedeno trditev glede stopnje dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Izraženi niso bili nobeni novi argumenti, ki bi lahko spremenili sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 14 zgoraj. Zadevna stranka je zgolj dodala, da ni mogla preveriti podatkov o uvozu, ki so bili uporabljeni v analizi, ki jo je izvedla Komisija, ker so bili ti domnevno zaupni. Družbo so obvestili, da sta bila obseg uvoza in povprečna uvozna cena natančno določena v uvodnih izjavah 38 in 39 začasne uredbe ter da so bili izvorni statistični podatki, tj. podatki Eurostata, dostopni javnosti. Zato se družbi v nobenem primeru ni preprečilo preverjanje sklepnih ugotovitev Komisije in zagovarjanje njenih pravic. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(15)

Po končnem razkritju je ista stranka ponovila zgoraj navedeno trditev glede stopnje dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Izraženi niso bili nobeni novi argumenti, ki bi lahko spremenili sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 14 zgoraj. Zadevna stranka je zgolj dodala, da ni mogla preveriti podatkov o uvozu, ki so bili uporabljeni v analizi, ki jo je izvedla Komisija, ker so bili ti domnevno zaupni. Družbo so obvestili, da sta bila obseg uvoza in povprečna uvozna cena natančno določena v uvodnih izjavah 38 in 39 začasne uredbe ter da so bili izvorni statistični podatki, tj. podatki Eurostata, dostopni javnosti. Zato se družbi v nobenem primeru ni preprečilo preverjanje sklepnih ugotovitev Komisije in zagovarjanje njenih pravic. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (16) | Glede na zgoraj navedeno so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,1 % |
| Privi Organics Limited, Mumbai | 7,5 % |
| Vse druge družbe | 7,5 % |

(16)

Glede na zgoraj navedeno so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Neeru Enterprises, Rampur

3,1 %

Privi Organics Limited, Mumbai

7,5 %

Vse druge družbe

7,5 %

D.   ŠKODA

| (17) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik navedel, da je treba proizvajalca Skupnosti, ki je uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije v OP (glej uvodno izjavo 25 začasne uredbe), izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti in torej tudi iz analize škode, vključno z določitvijo stopnje odpravljanja škode. V tej zvezi je treba opozoriti, da zadevni proizvajalec Skupnosti ni preusmeril svoje glavne dejavnosti iz proizvodnje v uvoz. Navedeni uvoz iz Indije je opravljal predvsem zato, ker je želel obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka. Zato ni nobene podlage za izključitev te družbe iz industrije Skupnosti. Treba je opozoriti, da tudi če bi zadevnega proizvajalca izključili iz opredelitve industrije Skupnosti, se ugotovitve glede škode ne bi razlikovale. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(17)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik navedel, da je treba proizvajalca Skupnosti, ki je uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije v OP (glej uvodno izjavo 25 začasne uredbe), izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti in torej tudi iz analize škode, vključno z določitvijo stopnje odpravljanja škode. V tej zvezi je treba opozoriti, da zadevni proizvajalec Skupnosti ni preusmeril svoje glavne dejavnosti iz proizvodnje v uvoz. Navedeni uvoz iz Indije je opravljal predvsem zato, ker je želel obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka. Zato ni nobene podlage za izključitev te družbe iz industrije Skupnosti. Treba je opozoriti, da tudi če bi zadevnega proizvajalca izključili iz opredelitve industrije Skupnosti, se ugotovitve glede škode ne bi razlikovale. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (18) | Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da je splošni gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti zelo dober, da se je domnevno znatno izboljšal zlasti v letu 2005 in v OP ter da se bo tak pozitiven trend po prepričanju tega izvoznika zelo verjetno v bližnji prihodnosti nadaljeval. Te ugotovitve so temeljile na razvoju proizvodnje industrije Skupnosti in obsegu prodaje, zalogah ter tržnem deležu, ki so navedeni v uvodnih izjavah 45 do 47 začasne uredbe. Tega argumenta ni mogoče sprejeti, ker ne upošteva dovolj dejstva, da je prišlo do močnega znižanja prodajnih cen dihidromircenola v Skupnosti (glej uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe) in da je industriji Skupnosti komaj uspelo povečati svojo proizvodnjo in obseg prodaje ter obdržati svoj delež na rastočem trgu Skupnosti, in sicer na račun velikih izgub, zmanjšanja donosa posamezne naložbe in denarnih odlivov. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(18)

Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da je splošni gospodarski položaj proizvajalcev Skupnosti zelo dober, da se je domnevno znatno izboljšal zlasti v letu 2005 in v OP ter da se bo tak pozitiven trend po prepričanju tega izvoznika zelo verjetno v bližnji prihodnosti nadaljeval. Te ugotovitve so temeljile na razvoju proizvodnje industrije Skupnosti in obsegu prodaje, zalogah ter tržnem deležu, ki so navedeni v uvodnih izjavah 45 do 47 začasne uredbe. Tega argumenta ni mogoče sprejeti, ker ne upošteva dovolj dejstva, da je prišlo do močnega znižanja prodajnih cen dihidromircenola v Skupnosti (glej uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe) in da je industriji Skupnosti komaj uspelo povečati svojo proizvodnjo in obseg prodaje ter obdržati svoj delež na rastočem trgu Skupnosti, in sicer na račun velikih izgub, zmanjšanja donosa posamezne naložbe in denarnih odlivov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (19) | Po končnem razkritju je proizvajalec izvoznik, naveden v uvodni izjavi 17 zgoraj, ponovil svojo trditev in dodal, da Komisija ni ustrezno analizirala položaja zadevnega proizvajalca Skupnosti, tj. proizvajalca, ki je uvozil znatno količino zadevnega izdelka. Domnevno ni analizirala zlasti naslednjih vidikov: (i) odstotka celotne proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka, ki odpade na tega proizvajalca uvoznika, (ii) narave interesa za uvoz tega proizvajalca uvoznika, (iii) ravni dolgoročne narave zavez, ki jih je pokazal ta proizvajalec uvoznik do domače proizvodnje za razliko od neprekinjenega uvoza, in (iv) razmerja uvoza do domače proizvodnje za tega proizvajalca uvoznika. |
| --- | --- |

(19)

Po končnem razkritju je proizvajalec izvoznik, naveden v uvodni izjavi 17 zgoraj, ponovil svojo trditev in dodal, da Komisija ni ustrezno analizirala položaja zadevnega proizvajalca Skupnosti, tj. proizvajalca, ki je uvozil znatno količino zadevnega izdelka. Domnevno ni analizirala zlasti naslednjih vidikov: (i) odstotka celotne proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka, ki odpade na tega proizvajalca uvoznika, (ii) narave interesa za uvoz tega proizvajalca uvoznika, (iii) ravni dolgoročne narave zavez, ki jih je pokazal ta proizvajalec uvoznik do domače proizvodnje za razliko od neprekinjenega uvoza, in (iv) razmerja uvoza do domače proizvodnje za tega proizvajalca uvoznika.

| (20) | V tem smislu je treba opozoriti, da so bile vse točke v zvezi s položajem zadevnega proizvajalca Skupnosti dejansko primerno analizirane, vendar določenih podrobnosti ni bilo mogoče razkriti zaradi njihove zaupne narave. Kot je razvidno iz uvodne izjave 25 začasne uredbe in uvodne izjave 17 zgoraj, so bili glavni razlogi za neizključitev zadevnega proizvajalca iz opredelitve industrije Skupnosti in proizvodnje Skupnosti (i) narava njegovega interesa za uvoz (tj. zadevni izdelek je uvozil, ker je želel obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka v Skupnosti) in (ii) zanemarljiv vpliv njegovega položaja na celotni položaj industrije Skupnosti (tj. dejstvo, da možna izključitev ne bi spremenila ugotovitev glede škode). Jasno je, da je bil cilj tega proizvajalca zmanjševanje vdora dampinškega uvoza iz Indije, s tem ko je podprl pritožbo in v celoti sodeloval v preiskavi. S tem je jasno pokazal svojo zavezo domači proizvodnji za razliko od nadaljnjega uvoza. Zato so bile obtožbe, navedene v uvodni izjavi 19 zgoraj, zavrnjene. |
| --- | --- |

(20)

V tem smislu je treba opozoriti, da so bile vse točke v zvezi s položajem zadevnega proizvajalca Skupnosti dejansko primerno analizirane, vendar določenih podrobnosti ni bilo mogoče razkriti zaradi njihove zaupne narave. Kot je razvidno iz uvodne izjave 25 začasne uredbe in uvodne izjave 17 zgoraj, so bili glavni razlogi za neizključitev zadevnega proizvajalca iz opredelitve industrije Skupnosti in proizvodnje Skupnosti (i) narava njegovega interesa za uvoz (tj. zadevni izdelek je uvozil, ker je želel obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka v Skupnosti) in (ii) zanemarljiv vpliv njegovega položaja na celotni položaj industrije Skupnosti (tj. dejstvo, da možna izključitev ne bi spremenila ugotovitev glede škode). Jasno je, da je bil cilj tega proizvajalca zmanjševanje vdora dampinškega uvoza iz Indije, s tem ko je podprl pritožbo in v celoti sodeloval v preiskavi. S tem je jasno pokazal svojo zavezo domači proizvodnji za razliko od nadaljnjega uvoza. Zato so bile obtožbe, navedene v uvodni izjavi 19 zgoraj, zavrnjene.

| (21) | V zvezi z uvodno izjavo 41 začasne uredbe je en proizvajalec izvoznik navedel, da bi moralo nelojalno nižanje cen temeljiti na povprečni uvozni ceni iz Indije in ne na uvoznih cenah sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. V tem smislu je treba opozoriti, da je glede na raven sodelovanja v tej zadevi, tj. več kot 80 %, in glede na to, da statistični podatki celotnega uvoza temeljijo na oznaki ex KN, tj. lahko vsebujejo določeno količino izdelkov poleg dihidromircenola (glej uvodno izjavo 36 začasne uredbe), primerjava cene, ki temelji na povprečni uvozni ceni, veliko manj natančna od stopenj nelojalnih znižanj, ki so jih uvedle posamezne družbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi z uvodno izjavo 41 začasne uredbe je en proizvajalec izvoznik navedel, da bi moralo nelojalno nižanje cen temeljiti na povprečni uvozni ceni iz Indije in ne na uvoznih cenah sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. V tem smislu je treba opozoriti, da je glede na raven sodelovanja v tej zadevi, tj. več kot 80 %, in glede na to, da statistični podatki celotnega uvoza temeljijo na oznaki ex KN, tj. lahko vsebujejo določeno količino izdelkov poleg dihidromircenola (glej uvodno izjavo 36 začasne uredbe), primerjava cene, ki temelji na povprečni uvozni ceni, veliko manj natančna od stopenj nelojalnih znižanj, ki so jih uvedle posamezne družbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (22) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi s škodo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 23 do 56 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi s škodo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 23 do 56 začasne uredbe potrdijo.

E.   VZROČNA ZVEZA

| (23) | Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik trdil, da uvoz iz Indije industriji Skupnosti ni povzročil škode, ker je njegova cena rasla, njegov tržni delež pa v OP zmanjšal za 2,4 odstotne točke. Te utemeljitve izpuščajo veliko pomembnih vidikov razvoja dampinškega uvoza iz Indije in položaja na trgu Skupnosti. Kot je bilo prikazano v uvodnih izjavah 38 do 42 začasne uredbe, se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Skupnost povečal z okrog 25 000 kilogramov v letu 2003 na 760 000 kilogramov v OP. Tržni delež tega uvoza se je povečal z 0,7 % v letu 2003 na 17,3 % v OP. Rahlo zmanjšanje tega deleža v OP je posledica nenadne širitve trga Skupnosti v tem obdobju in ne zmanjšanja obsega uvoza; povečevanje obsega dampinškega uvoza iz Indije se je v OP sicer nadaljevalo, vendar ne po enaki stopnji kot v prejšnjem obdobju. Prisotnost dampinškega uvoza iz Indije se je na trgu Skupnosti na splošno veliko bolj povečala kot poraba Skupnosti v obravnavanem obdobju. Treba je opozoriti, da je dampinški uvoz iz Indije z znatnimi stopnjami nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki bistveno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(23)

Po uvedbi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik trdil, da uvoz iz Indije industriji Skupnosti ni povzročil škode, ker je njegova cena rasla, njegov tržni delež pa v OP zmanjšal za 2,4 odstotne točke. Te utemeljitve izpuščajo veliko pomembnih vidikov razvoja dampinškega uvoza iz Indije in položaja na trgu Skupnosti. Kot je bilo prikazano v uvodnih izjavah 38 do 42 začasne uredbe, se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v Skupnost povečal z okrog 25 000 kilogramov v letu 2003 na 760 000 kilogramov v OP. Tržni delež tega uvoza se je povečal z 0,7 % v letu 2003 na 17,3 % v OP. Rahlo zmanjšanje tega deleža v OP je posledica nenadne širitve trga Skupnosti v tem obdobju in ne zmanjšanja obsega uvoza; povečevanje obsega dampinškega uvoza iz Indije se je v OP sicer nadaljevalo, vendar ne po enaki stopnji kot v prejšnjem obdobju. Prisotnost dampinškega uvoza iz Indije se je na trgu Skupnosti na splošno veliko bolj povečala kot poraba Skupnosti v obravnavanem obdobju. Treba je opozoriti, da je dampinški uvoz iz Indije z znatnimi stopnjami nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki bistveno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (24) | Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da si je industrija Skupnosti sama povzročila vso škodo, ki jo je utrpela. Navedel je, da sicer ne bi bilo mogoče utrpeti izgub v okolju, kjer povpraševanje narašča, cene se zvišujejo, posledično pa tudi prodaja in prihodki od prodaje ter produktivnost. Kot možno razlago je ta stranka navedla povečanje povprečne plače za 24 % od leta 2003 do OP. |
| --- | --- |

(24)

Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da si je industrija Skupnosti sama povzročila vso škodo, ki jo je utrpela. Navedel je, da sicer ne bi bilo mogoče utrpeti izgub v okolju, kjer povpraševanje narašča, cene se zvišujejo, posledično pa tudi prodaja in prihodki od prodaje ter produktivnost. Kot možno razlago je ta stranka navedla povečanje povprečne plače za 24 % od leta 2003 do OP.

| (25) | Prvič, čeprav so se prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti med letom 2005 in OP povečale za 2 %, so bile za več kot 30 % nižje od tistih v letu 2003, medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti med letom 2003 in OP povečal zgolj za 22 % (glej uvodno izjavo 47 začasne uredbe). Zato so se prihodki od prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti znatno zmanjšali, tj. za okrog 15 % v obravnavanem obdobju. Drugič, razvoj povprečnih stroškov dela je treba obravnavati skupaj s trendom zaposlovanja in produktivnosti. Kot je razloženo v uvodni izjavi 51 začasne uredbe, je bilo 24-odstotno povečanje stroškov dela na delavca v obravnavanem obdobju med drugim posledica sprememb v zaposlitveni strukturi, ki stremi k večjemu deležu izobražene delovne sile. Podatki potrjujejo, da se te spremembe odražajo v večji produktivnosti, ki je uravnala povečane povprečne stroške dela. Zato je ostal celotni strošek dela na proizvedeno enoto enak. Poleg tega proizvodnja dihidromircenola ni delovno intenzivna. Zato se ocenjuje, da povečane plače niso mogle prispevati k izgubam industrije Skupnosti. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(25)

Prvič, čeprav so se prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti med letom 2005 in OP povečale za 2 %, so bile za več kot 30 % nižje od tistih v letu 2003, medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti med letom 2003 in OP povečal zgolj za 22 % (glej uvodno izjavo 47 začasne uredbe). Zato so se prihodki od prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti znatno zmanjšali, tj. za okrog 15 % v obravnavanem obdobju. Drugič, razvoj povprečnih stroškov dela je treba obravnavati skupaj s trendom zaposlovanja in produktivnosti. Kot je razloženo v uvodni izjavi 51 začasne uredbe, je bilo 24-odstotno povečanje stroškov dela na delavca v obravnavanem obdobju med drugim posledica sprememb v zaposlitveni strukturi, ki stremi k večjemu deležu izobražene delovne sile. Podatki potrjujejo, da se te spremembe odražajo v večji produktivnosti, ki je uravnala povečane povprečne stroške dela. Zato je ostal celotni strošek dela na proizvedeno enoto enak. Poleg tega proizvodnja dihidromircenola ni delovno intenzivna. Zato se ocenjuje, da povečane plače niso mogle prispevati k izgubam industrije Skupnosti. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (26) | Po končnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik ponudil več novih argumentov glede vzročne zveze. Lahko se jih povzame na naslednji način: (i) škodo je povzročil sam proizvajalec Skupnosti iz uvodne izjave 17 z uvozom zadevnega izdelka, (ii) škodo je povzročila sama industrija Skupnosti z obsežnimi vlaganji v svoje nove proizvodne zmogljivosti in s posojili, ki jih je v ta namen vzela pri finančnih institucijah, (iii) razvoja izvoznih prodaj industrije Skupnosti se ni analiziralo, (iv) škodo je povzročila sama industrija Skupnosti s povečanjem proizvodne zmogljivosti in zaposlovanjem dodatne izobražene delovne sile, s čimer so se povečali proizvodni stroški. |
| --- | --- |

(26)

Po končnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik ponudil več novih argumentov glede vzročne zveze. Lahko se jih povzame na naslednji način: (i) škodo je povzročil sam proizvajalec Skupnosti iz uvodne izjave 17 z uvozom zadevnega izdelka, (ii) škodo je povzročila sama industrija Skupnosti z obsežnimi vlaganji v svoje nove proizvodne zmogljivosti in s posojili, ki jih je v ta namen vzela pri finančnih institucijah, (iii) razvoja izvoznih prodaj industrije Skupnosti se ni analiziralo, (iv) škodo je povzročila sama industrija Skupnosti s povečanjem proizvodne zmogljivosti in zaposlovanjem dodatne izobražene delovne sile, s čimer so se povečali proizvodni stroški.

| (27) | V zvezi s temi novimi argumenti je treba opozoriti, da (i) uvoz zadevnega izdelka enega od proizvajalcev ni mogel vplivati na celotni položaj industrije Skupnosti, ker je bil manjši (glej uvodni izjavi 17 in 20 zgoraj). Poleg tega je treba opozoriti, da je bil uvoz odgovor na velik dotok dampinškega uvoza iz Indije in izgube, ki jih je zaradi tega utrpela industrija Skupnosti, tj. po tem, ko je bila že storjena znatna škoda; (ii) v obravnavanem obdobju ni bilo nobenih novih vlaganj v proizvodno zmogljivost; ravno nasprotno, zmogljivost je ostala nespremenjena, vlaganja pa so se bistveno zmanjšala (glej uvodni izjavi 45 in 49 začasne uredbe); (iii) izvoz industrije Skupnosti je bil analiziran v uvodni izjavi 68 začasne uredbe in ni pretrgal vzročne zveze ter (iv) industrija Skupnosti ni zaposlila nobene dodatne delovne sile. Kot je razvidno iz uvodne izjave 51 začasne uredbe, se je med letom 2003 in OP zaposlitev zmanjšala za 15 %. Spremembe v zaposlitveni strukturi so bile dosežene z odpuščanjem nezadostno izobražene delovne sile. V zvezi s proizvodno zmogljivostjo je treba opozoriti, da se sploh ni povečala. Zato se argumenti iz uvodne izjave 26, zavrnejo. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s temi novimi argumenti je treba opozoriti, da (i) uvoz zadevnega izdelka enega od proizvajalcev ni mogel vplivati na celotni položaj industrije Skupnosti, ker je bil manjši (glej uvodni izjavi 17 in 20 zgoraj). Poleg tega je treba opozoriti, da je bil uvoz odgovor na velik dotok dampinškega uvoza iz Indije in izgube, ki jih je zaradi tega utrpela industrija Skupnosti, tj. po tem, ko je bila že storjena znatna škoda; (ii) v obravnavanem obdobju ni bilo nobenih novih vlaganj v proizvodno zmogljivost; ravno nasprotno, zmogljivost je ostala nespremenjena, vlaganja pa so se bistveno zmanjšala (glej uvodni izjavi 45 in 49 začasne uredbe); (iii) izvoz industrije Skupnosti je bil analiziran v uvodni izjavi 68 začasne uredbe in ni pretrgal vzročne zveze ter (iv) industrija Skupnosti ni zaposlila nobene dodatne delovne sile. Kot je razvidno iz uvodne izjave 51 začasne uredbe, se je med letom 2003 in OP zaposlitev zmanjšala za 15 %. Spremembe v zaposlitveni strukturi so bile dosežene z odpuščanjem nezadostno izobražene delovne sile. V zvezi s proizvodno zmogljivostjo je treba opozoriti, da se sploh ni povečala. Zato se argumenti iz uvodne izjave 26, zavrnejo.

| (28) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi z vzročno zvezo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 57 do 76 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker v zvezi z vzročno zvezo ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 57 do 76 začasne uredbe potrdijo.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (29) | En proizvajalec izvoznik je navedel, da bi uvedba ukrepov znatno ovirala uvoznike in uporabnike v Skupnosti, s čimer bi ogrozila na tisoče služb in davčnih prihodkov, vendar v zvezi s tem ni navedel nobenih dokazov. Te obtožbe so bile opredeljene kot nepomembne. Nihče od uvoznikov in uporabnikov namreč ni nasprotoval začasnim sklepnim ugotovitvam v zvezi z njihovimi interesi (glej uvodni izjavi 87 in 88 začasne uredbe), kar kaže na to, da ne obstaja verjetnost, da so na te stranke protidampinški ukrepi znatno vplivali. Zato je bila ta trditev zavrnjena. Proizvajalec izvoznik je bil obveščen tudi, da proizvajalci izvozniki običajno niso med strankami, ki bi jih zadevala analiza interesa Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

En proizvajalec izvoznik je navedel, da bi uvedba ukrepov znatno ovirala uvoznike in uporabnike v Skupnosti, s čimer bi ogrozila na tisoče služb in davčnih prihodkov, vendar v zvezi s tem ni navedel nobenih dokazov. Te obtožbe so bile opredeljene kot nepomembne. Nihče od uvoznikov in uporabnikov namreč ni nasprotoval začasnim sklepnim ugotovitvam v zvezi z njihovimi interesi (glej uvodni izjavi 87 in 88 začasne uredbe), kar kaže na to, da ne obstaja verjetnost, da so na te stranke protidampinški ukrepi znatno vplivali. Zato je bila ta trditev zavrnjena. Proizvajalec izvoznik je bil obveščen tudi, da proizvajalci izvozniki običajno niso med strankami, ki bi jih zadevala analiza interesa Skupnosti.

| (30) | Po končnem razkritju je ta proizvajalec izvoznik ponovil svojo trditev in navedel, da ima pravico izraziti pripombe na kateri koli vidik protidampinškega postopka, vključno z interesom Skupnosti. Izraženi niso bili nobeni utemeljeni argumenti, ki bi lahko spremenili sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 29 zgoraj. V zvezi s pravicami proizvajalca izvoznika za izražanje pripomb na kateri koli vidik postopka je treba opozoriti, da glede tega res ni prepovedi. Vendar v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe te stranke analiza interesa Skupnosti običajno ne zadeva in se lahko njihove pripombe razveljavijo, zlasti kadar niso podprte z dejanskimi dokazi. |
| --- | --- |

(30)

Po končnem razkritju je ta proizvajalec izvoznik ponovil svojo trditev in navedel, da ima pravico izraziti pripombe na kateri koli vidik protidampinškega postopka, vključno z interesom Skupnosti. Izraženi niso bili nobeni utemeljeni argumenti, ki bi lahko spremenili sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 29 zgoraj. V zvezi s pravicami proizvajalca izvoznika za izražanje pripomb na kateri koli vidik postopka je treba opozoriti, da glede tega res ni prepovedi. Vendar v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe te stranke analiza interesa Skupnosti običajno ne zadeva in se lahko njihove pripombe razveljavijo, zlasti kadar niso podprte z dejanskimi dokazi.

| (31) | Ker v zvezi z oceno interesa Skupnosti ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 77 do 90 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(31)

Ker v zvezi z oceno interesa Skupnosti ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 77 do 90 začasne uredbe potrdijo.

G.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (32) | Treba je opozoriti, da je po navedbah enega proizvajalca treba proizvajalca Skupnosti, ki je uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije v OP, izločiti iz opredelitve industrije Skupnosti in da posledično določita stopnjo odpravljanja škode zgolj preostala dva proizvajalca Skupnosti. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 14 in 15 zgoraj, ta trditev ni upravičena. V tej zvezi in ker v zvezi s stopnjo odpravljanja škode ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 92 do 94 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(32)

Treba je opozoriti, da je po navedbah enega proizvajalca treba proizvajalca Skupnosti, ki je uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije v OP, izločiti iz opredelitve industrije Skupnosti in da posledično določita stopnjo odpravljanja škode zgolj preostala dva proizvajalca Skupnosti. Kot je razloženo v uvodnih izjavah 14 in 15 zgoraj, ta trditev ni upravičena. V tej zvezi in ker v zvezi s stopnjo odpravljanja škode ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 92 do 94 začasne uredbe potrdijo.

2.   Oblika in raven ukrepov

| (33) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga, ker je bilo za vse zadevne proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je stopnja odprave škode višja kot stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(33)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga, ker je bilo za vse zadevne proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je stopnja odprave škode višja kot stopnja dampinga.

| (34) | V zvezi z uvodnimi izjavami 14 in 15 zgoraj se zdi primerno določiti dajatev za preostale družbe, ki niso sodelovale v preiskavi, na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z uvodnimi izjavami 14 in 15 zgoraj se zdi primerno določiti dajatev za preostale družbe, ki niso sodelovale v preiskavi, na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujoče družbe.

| (35) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve naslednje:






  Proizvajalec | Protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,1 % |
| Vse druge družbe (vključno s Privi Organics Limited, Mumbai) | 7,5 % |

(35)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne dajatve naslednje:

Proizvajalec

Protidampinška dajatev

Neeru Enterprises, Rampur

3,1 %

Vse druge družbe (vključno s Privi Organics Limited, Mumbai)

7,5 %

| (36) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev, je podjetje Neeru Enterprises ponudilo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar je treba opozoriti, da je imel zadevni izdelek v zadnjih letih precej nestanovitne cene in zato ni primeren za določeno cenovno zavezo. Kot alternativni pristop se je raziskala možnost indeksiranja najnižje uvozne cene na ceno glavne surovine, alfa-pinena. Vendar se je ta alternativa izkazala za neuporabno iz naslednjih razlogov: (i) nihanja cen zadevnega izdelka ni mogoče dovolj pojasniti z nihanjem cen alfa-pinena in (ii) alfa-pinen ni blagovni izdelek, za katerega bi bili na voljo kakršni koli splošno dostopni statistični podatki, ki bi prikazovali njegove tržne cene. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je kakršna koli cenovna zaveza v tej zadevi nepraktična in zato nesprejemljiva. Zadevni izvoznik je bil o tem obveščen, dobil pa je tudi možnost izraziti pripombe. Vendar njegove pripombe niso spremenile zgoraj navedenih sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(36)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih naj bi se priporočila uvedba dokončnih protidampinških dajatev, je podjetje Neeru Enterprises ponudilo cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar je treba opozoriti, da je imel zadevni izdelek v zadnjih letih precej nestanovitne cene in zato ni primeren za določeno cenovno zavezo. Kot alternativni pristop se je raziskala možnost indeksiranja najnižje uvozne cene na ceno glavne surovine, alfa-pinena. Vendar se je ta alternativa izkazala za neuporabno iz naslednjih razlogov: (i) nihanja cen zadevnega izdelka ni mogoče dovolj pojasniti z nihanjem cen alfa-pinena in (ii) alfa-pinen ni blagovni izdelek, za katerega bi bili na voljo kakršni koli splošno dostopni statistični podatki, ki bi prikazovali njegove tržne cene. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da je kakršna koli cenovna zaveza v tej zadevi nepraktična in zato nesprejemljiva. Zadevni izvoznik je bil o tem obveščen, dobil pa je tudi možnost izraziti pripombe. Vendar njegove pripombe niso spremenile zgoraj navedenih sklepnih ugotovitev.

| (37) | Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odraža stanje te družbe, ki je bilo ugotovljeno med navedeno preiskavo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja ta družba, tj. posebej navedena pravna oseba. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(37)

Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odraža stanje te družbe, ki je bilo ugotovljeno med navedeno preiskavo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja ta družba, tj. posebej navedena pravna oseba. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (38) | Vsak zahtevek za uporabo te stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s Svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(38)

Vsak zahtevek za uporabo te stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s Svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

3.   Pobiranje začasne dajatve

| (39) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 896/2007, dokončno pobrati v višini zneska s to uredbo dokončno uvedene dajatve. Kjer je dokončna dajatev nižja od začasnih dajatev, se dajatev preračuna in začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostijo – |
| --- | --- |

(39)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 896/2007, dokončno pobrati v višini zneska s to uredbo dokončno uvedene dajatve. Kjer je dokončna dajatev nižja od začasnih dajatev, se dajatev preračuna in začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več, ki se uvršča pod oznako KN ex 2905 22 90 (oznaka TARIC 2905229010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom za izdelke, ki jih proizvedejo spodaj navedena podjetja, je:

| Proizvajalec | Protidampinška dajatev
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur, India | 3,1 | A827 |
| Vse druge družbe | 7,5 | A999 |

Proizvajalec

Protidampinška dajatev

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Neeru Enterprises, Rampur, India

3,1

A827

Vse druge družbe

7,5

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (ES) št. 896/2007 o uvozu dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več, ki se uvršča pod oznako KN ex 2905 22 90 (oznaka TARIC 2905229010), s poreklom iz Indije, je treba dokončno pobrati v skladu z zgoraj določenimi pravili. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 196, 28.7.2007, str. 3.

2

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 64/2008

z dne 25. januarja 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 25. januarja 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 154,9 |
| MA | 48,2 |
| TN | 132,6 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 106,2 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 125,6 |
| ZZ | 152,2 |
| 0709 90 70 | MA | 90,6 |
| TR | 146,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 80 | EG | 82,9 |
| ZZ | 82,9 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 50,4 |
| MA | 64,8 |
| TN | 55,4 |
| TR | 82,3 |
| ZZ | 59,7 |
| 0805 20 10 | MA | 104,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 99,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 84,0 |
| IL | 70,0 |
| MA | 152,6 |
| PK | 48,1 |
| TR | 81,8 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | BR | 72,8 |
| EG | 74,2 |
| IL | 120,2 |
| TR | 123,9 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 87,8 |
| CL | 60,8 |
| CN | 83,6 |
| MK | 35,5 |
| US | 107,2 |
| ZA | 60,7 |
| ZZ | 72,6 |
| 0808 20 50 | CL | 59,3 |
| CN | 99,5 |
| TR | 116,7 |
| US | 112,4 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

154,9

MA

48,2

TN

132,6

TR

89,0

ZZ

106,2

0707 00 05

JO

178,8

TR

125,6

ZZ

152,2

0709 90 70

MA

90,6

TR

146,7

ZZ

118,7

0709 90 80

EG

82,9

ZZ

82,9

0805 10 20

EG

45,4

IL

50,4

MA

64,8

TN

55,4

TR

82,3

ZZ

59,7

0805 20 10

MA

104,5

TR

93,6

ZZ

99,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

84,0

IL

70,0

MA

152,6

PK

48,1

TR

81,8

ZZ

87,3

0805 50 10

BR

72,8

EG

74,2

IL

120,2

TR

123,9

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

87,8

CL

60,8

CN

83,6

MK

35,5

US

107,2

ZA

60,7

ZZ

72,6

0808 20 50

CL

59,3

CN

99,5

TR

116,7

US

112,4

ZA

85,9

ZZ

94,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 65/2008

z dne 25. januarja 2008

o odprtju tarifnih kvot za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/859/ES z dne 25. oktobra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (2) in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško v točki III za določeno blago s poreklom iz Norveške določa letne tarifne uvozne kvote. Te kvote je treba odpreti za leto 2008 in naslednja leta. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško v točki III za določeno blago s poreklom iz Norveške določa letne tarifne uvozne kvote. Te kvote je treba odpreti za leto 2008 in naslednja leta.

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifne kvote, odprte s to uredbo, upravljajo v skladu s temi pravili. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifne kvote, odprte s to uredbo, upravljajo v skladu s temi pravili.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne kvote Skupnosti za blago s poreklom iz Norveške s seznama v Prilogi se odprejo za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008 in naslednja leta.

Člen 2

Tarifne kvote Skupnosti iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 370, 17.12.2004, str. 70.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

3

---

PRILOGA

Letne tarifne kvote za uvoz blaga s poreklom iz Norveške v Skupnost

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje | Obseg letne kvote od 1.1.2008 | Stopnja dajatve, ki se uporablja v mejah kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0765 | ex 1517 10 90 | Margarina, razen tekoče margarine, ki ne vsebuje več kot 10 mas. % mlečnih maščob | 2 470 t | dajatve prosto |
| 09.0771 | ex 2207 10 00
  (oznaka TARIC 90) | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, razen izdelkov, dobljenih iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Aneksu I k Pogodbi ES | 164 000 hl | dajatve prosto |
| 09.0772 | ex 2207 20 00
  (oznaka TARIC 90) | Denaturiran etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola, razen izdelkov, dobljenih iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi ES | 14 340 hl | dajatve prosto |
| 09.0774 | 2403 10 | Tobak za kajenje z dodatkom tobakovega nadomestka v kakršnem koli razmerju ali brez njega | 370 t | dajatve prosto |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje

Obseg letne kvote od 1.1.2008

Stopnja dajatve, ki se uporablja v mejah kvote

09.0765

ex 1517 10 90

Margarina, razen tekoče margarine, ki ne vsebuje več kot 10 mas. % mlečnih maščob

2 470 t

dajatve prosto

09.0771

ex 2207 10 00

(oznaka TARIC 90)

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, razen izdelkov, dobljenih iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Aneksu I k Pogodbi ES

164 000 hl

dajatve prosto

09.0772

ex 2207 20 00

(oznaka TARIC 90)

Denaturiran etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola, razen izdelkov, dobljenih iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi ES

14 340 hl

dajatve prosto

09.0774

2403 10

Tobak za kajenje z dodatkom tobakovega nadomestka v kakršnem koli razmerju ali brez njega

370 t

dajatve prosto

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 66/2008

z dne 25. januarja 2008

o odprtju letne tarifne kvote za leto 2008 in naslednja leta za uvoz v Evropsko skupnost nekaterega blaga s poreklom iz Norveške, izdelanega s predelavo kmetijskih proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 3448/93

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 96/753/ES z dne 6. decembra 1996 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (2) in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, potrjen s Sklepom 96/753/ES, določa letno tarifno kvoto za uvoz čokolade in drugih živil, ki vsebujejo kakav, s poreklom iz Norveške. To kvoto je treba odpreti za leto 2008 in naslednja leta. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, potrjen s Sklepom 96/753/ES, določa letno tarifno kvoto za uvoz čokolade in drugih živil, ki vsebujejo kakav, s poreklom iz Norveške. To kvoto je treba odpreti za leto 2008 in naslednja leta.

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifna kvota, odprta s to uredbo, upravlja v skladu s temi pravili. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila za upravljanje tarifnih kvot. Primerno je določiti, da se tarifna kvota, odprta s to uredbo, upravlja v skladu s temi pravili.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi proizvodi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi proizvodi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. januarja do 31. decembra 2008 in naslednja leta veljajo za blago s poreklom iz Norveške in uvoženo v Skupnost, ki je navedeno v Prilogi, dajatve, določene v tej prilogi, v mejah letne kvote, navedene v tej prilogi.

Člen 2

Tarifno kvoto iz člena 1 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 345, 31.12.1996, str. 78.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje | Letna kvota | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0764 | ex 1806
  1806 20
  1806 31
  1806 32
  1806 90 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen kakava v prahu z dodatkom sladkorja ali drugih sladil, uvrščena pod oznako KN 1806 10 | 5 500 ton | 35,15 EUR/100 kg |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje

Letna kvota

Stopnja dajatve

09.0764

ex 1806

1806 20

1806 31

1806 32

1806 90

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen kakava v prahu z dodatkom sladkorja ali drugih sladil, uvrščena pod oznako KN 1806 10

5 500 ton

35,15 EUR/100 kg

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 67/2008

z dne 25. januarja 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 3199/93 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (1) ter zlasti člena 27(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 3199/93 (2) določa, da je treba denaturante, ki se uporabljajo v vsaki državi članici za namene popolne denaturacije alkohola v skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS opisati v Prilogi k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 3199/93 (2) določa, da je treba denaturante, ki se uporabljajo v vsaki državi članici za namene popolne denaturacije alkohola v skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS opisati v Prilogi k navedeni uredbi.

| (2) | V skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS morajo države članice alkohol, ki je bil popolnoma denaturiran v skladu z zahtevami katere koli države članice, oprostiti plačila trošarin, pod pogojem, da je v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena o teh zahtevah izdano uradno obvestilo in da so odobrene. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS morajo države članice alkohol, ki je bil popolnoma denaturiran v skladu z zahtevami katere koli države članice, oprostiti plačila trošarin, pod pogojem, da je v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena o teh zahtevah izdano uradno obvestilo in da so odobrene.

| (3) | Bolgarija in Romunija sta sporočili denaturante, ki jih nameravata uporabljati. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarija in Romunija sta sporočili denaturante, ki jih nameravata uporabljati.

| (4) | Komisija je omenjena sporočila Bolgarije posredovala ostalim državam članicam 1. januarja 2007, sporočila Romunije pa 9. januarja 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je omenjena sporočila Bolgarije posredovala ostalim državam članicam 1. januarja 2007, sporočila Romunije pa 9. januarja 2007.

| (5) | V zvezi s sporočenimi zahtevami so bili prejeti ugovori. Zato je bil ustrezno upoštevan postopek iz člena 27(4) Direktive 92/83/EGS, zahteve, ki sta jih sporočili Bolgarija in Romunija, pa je treba vključiti v Prilogo k Uredbi (ES) št. 3199/93. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s sporočenimi zahtevami so bili prejeti ugovori. Zato je bil ustrezno upoštevan postopek iz člena 27(4) Direktive 92/83/EGS, zahteve, ki sta jih sporočili Bolgarija in Romunija, pa je treba vključiti v Prilogo k Uredbi (ES) št. 3199/93.

| (6) | Uredbo (ES) št. 3199/93 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 3199/93 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za trošarine – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za trošarine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 3199/93 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 316, 31.10.1992, str. 21. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2005.

1

(2)  UL L 288, 23.11.1993, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2023/2005 (UL L 326, 13.12.2005, str. 8).

2

---

PRILOGA

Prilogi k Uredbi (ES) št. 3199/93 se dodajo naslednji odstavki:

„Bolgarija

Za popolno denaturacijo etilnega alkohola se 100 litrom etilnega alkohola z vsebnostjo dejanskega alkohola najmanj 90 vol. % dodajo naslednje sestavine v navedenih količinah:

| — | 5 litrov metiletilketona, |
| --- | --- |

—

5 litrov metiletilketona,

| — | 2 litra izopropil alkohola, |
| --- | --- |

—

2 litra izopropil alkohola,

| — | 0,2 grama metilen modre. |
| --- | --- |

—

0,2 grama metilen modre.

Romunija

Na hektoliter čistega alkohola:

| — | 1 gram denatonium benzoata, |
| --- | --- |

—

1 gram denatonium benzoata,

| — | 2 litra metiletilketona (butanon) in |
| --- | --- |

—

2 litra metiletilketona (butanon) in

| — | 0,2 grama metilen modre.“ |
| --- | --- |

—

0,2 grama metilen modre.“

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 68/2008

z dne 25. januarja 2008

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1109/2007, za tržno leto 2007/2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2), in zlasti člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 45/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2007/2008, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1109/2007 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 45/2008 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene v Uredbi (ES) št. 1109/2007 za tržno leto 2007/2008, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1260/2007 (UL L 283, 27.10.2007, str. 1). Uredba (ES) št. 318/2006 bo 1. oktobra 2008 nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje z Uredbo (ES) št. 1568/2007 (UL L 340, 22.12.2007, str. 62).

2

(3)  UL L 253, 28.9.2007, str. 5.

3

(4)  UL L 16, 19.1.2008, str. 9.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 26. januarja 2008

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 21,89 | 5,36 |
| 1701 11 90 (1) | 21,89 | 10,62 |
| 1701 12 10 (1) | 21,89 | 5,17 |
| 1701 12 90 (1) | 21,89 | 10,16 |
| 1701 91 00 (2) | 22,77 | 14,47 |
| 1701 99 10 (2) | 22,77 | 9,33 |
| 1701 99 90 (2) | 22,77 | 9,33 |
| 1702 90 95 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

21,89

5,36

1701 11 90 (1)

21,89

10,62

1701 12 10 (1)

21,89

5,17

1701 12 90 (1)

21,89

10,16

1701 91 00 (2)

22,77

14,47

1701 99 10 (2)

22,77

9,33

1701 99 90 (2)

22,77

9,33

1702 90 95 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 69/2008

z dne 25. januarja 2008

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje januar 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3) in zlasti prvega odstavka člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi.

| (2) | Podobdobje januar je prvo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(a), (b), (c) in (d) Uredbe (ES) št. 327/98. |
| --- | --- |

(2)

Podobdobje januar je prvo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(a), (b), (c) in (d) Uredbe (ES) št. 327/98.

| (3) | Iz sporočila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2008 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevne kvote, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Iz sporočila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2008 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevne kvote, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (4) | Iz zgoraj navedenega sporočila izhaja tudi, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2008 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine. |
| --- | --- |

(4)

Iz zgoraj navedenega sporočila izhaja tudi, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2008 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine.

| (5) | Določiti je treba tudi skupne razpoložljive količine za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 za naslednje kvotno podobdobje v skladu s prvim odstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 – |
| --- | --- |

(5)

Določiti je treba tudi skupne razpoložljive količine za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 za naslednje kvotno podobdobje v skladu s prvim odstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvote z zaporednimi številkami 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca januarja 2008, se izdajo dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Skupne razpoložljive količine za kvote z zaporednimi številkami 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98 za naslednje kvotno podobdobje so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1). Uredba (ES) št. 1785/2003 se 1. septembra 2008 nadomesti z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1538/2007 (UL L 337, 21.12.2007, str. 49). Odstopanje, uvedeno z Uredbo (ES) št. 60/2008 (UL L 22, 25.1.2008, str. 6).

3

---

PRILOGA

Količine, ki se dodelijo za podobdobje januar 2008, in razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

(a)   Kvota za popolnoma brušeni riž ali polbrušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje februar 2008
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 09.4127 | — (2) | 15 136 312 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008

Skupne razpoložljive količine za podobdobje februar 2008

(v kg)

Združene države Amerike

09.4127

— (2)

15 136 312

(b)   Kvota za popolnoma brušeni riž ali polbrušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje april 2008
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4128 | — (2) | 7 246 608 |
| Avstralija | 09.4129 | — (3) | 1 019 000 |
| Drugo poreklo | 09.4130 | — (3) | 1 805 000 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008

Skupne razpoložljive količine za podobdobje april 2008

(v kg)

Tajska

09.4128

— (2)

7 246 608

Avstralija

09.4129

— (3)

1 019 000

Drugo poreklo

09.4130

— (3)

1 805 000

(c)   Kvota za oluščen riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 20, iz člena 1(1)(b) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vse države | 09.4148 | 2,160463 % | 0 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008

Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008

(v kg)

Vse države

09.4148

2,160463 %

0

(d)   Kvota za lomljeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 40, iz člena 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4149 | — (2) | 30 070 765 |
| Avstralija | 09.4150 | — (1) | 16 000 000 |
| Gvajana | 09.4152 | — (1) | 11 000 000 |
| Združene države Amerike | 09.4153 | — (1) | 9 000 000 |
| Drugo poreklo | 09.4154 | 1,746724 % | 6 000 008 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008

Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008

(v kg)

Tajska

09.4149

— (2)

30 070 765

Avstralija

09.4150

— (1)

16 000 000

Gvajana

09.4152

— (1)

11 000 000

Združene države Amerike

09.4153

— (1)

9 000 000

Drugo poreklo

09.4154

1,746724 %

6 000 008

(e)   Kvota za popolnoma brušeni riž ali polbrušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, iz člena 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4112 | 1,496205 % | 0 |
| Združene države Amerike | 09.4116 | 2,627527 % | 0 |
| Indija | 09.4117 | 1,386787 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 1,291686 % | 0 |
| Drugo poreklo | 09.4119 | 1,388030 % | 0 |
| Vse države | 09.4166 | 1,165956 % | 17 011 010 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje januar 2008

Skupne razpoložljive količine za podobdobje julij 2008

(v kg)

Tajska

09.4112

1,496205 %

0

Združene države Amerike

09.4116

2,627527 %

0

Indija

09.4117

1,386787 %

0

Pakistan

09.4118

1,291686 %

0

Drugo poreklo

09.4119

1,388030 %

0

Vse države

09.4166

1,165956 %

17 011 010

---

(1)  Koeficient dodelitve se za to podobdobje ne uporablja: Komisiji ni bil posredovan noben zahtevek za izdajo dovoljenja.

(2)  Zahtevki zajemajo količine, ki so manjše od razpoložljive količine ali so ji enake: vsi zahtevki so torej sprejemljivi.

(3)  Za to podobdobje ni razpoložljive količine.

---

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/21

---

ODLOČBA št. 70/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 135 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1)

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost in države članice so se v okviru lizbonske agende zavezale povečati konkurenčnost družb, ki poslujejo v Evropi. V skladu s Sklepom 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) (3) bi morale Komisija in države članice zagotavljati zmogljive, učinkovite in interoperabilne informacijske in komunikacijske sisteme za izmenjavo informacij med javnimi upravami in državljani Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost in države članice so se v okviru lizbonske agende zavezale povečati konkurenčnost družb, ki poslujejo v Evropi. V skladu s Sklepom 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) (3) bi morale Komisija in države članice zagotavljati zmogljive, učinkovite in interoperabilne informacijske in komunikacijske sisteme za izmenjavo informacij med javnimi upravami in državljani Skupnosti.

| (2) | Vseevropski akcijski program za e-upravo, kakor je opredeljen v Sklepu 2004/387/ES, zahteva ukrepe za povečanje učinkovitosti organizacije carinske kontrole in zagotovitev neprekinjenega pretoka podatkov, kar bo omogočilo učinkovitejše carinjenje in zmanjšanje upravne obremenitve ter pripomoglo k boju proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu, k varovanju davčnih interesov, intelektualne lastnine in kulturne dediščine, večji varnosti blaga in mednarodne trgovine ter k boljši zaščiti zdravja in okolja. V ta namen je bistvena zagotovitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v carinske namene. |
| --- | --- |

(2)

Vseevropski akcijski program za e-upravo, kakor je opredeljen v Sklepu 2004/387/ES, zahteva ukrepe za povečanje učinkovitosti organizacije carinske kontrole in zagotovitev neprekinjenega pretoka podatkov, kar bo omogočilo učinkovitejše carinjenje in zmanjšanje upravne obremenitve ter pripomoglo k boju proti goljufijam, organiziranemu kriminalu in terorizmu, k varovanju davčnih interesov, intelektualne lastnine in kulturne dediščine, večji varnosti blaga in mednarodne trgovine ter k boljši zaščiti zdravja in okolja. V ta namen je bistvena zagotovitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v carinske namene.

| (3) | Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2003 o vzpostavitvi poenostavljenega in brezpapirnega okolja za carino in trgovino (4), ki je sledila Sporočilu Komisije o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino, poziva Komisijo, da v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi večletni strateški načrt za oblikovanje celovitega in interoperabilnega okolja za elektronsko carinjenje v Skupnosti. Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5) pri vložitvi skupnih deklaracij in elektronski izmenjavi podatkov med carinskimi organi zahteva uporabo tehnik za obdelavo podatkov, da se s tem zagotovijo carinske kontrole na podlagi avtomatiziranih sistemov analize tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Resolucija Sveta z dne 5. decembra 2003 o vzpostavitvi poenostavljenega in brezpapirnega okolja za carino in trgovino (4), ki je sledila Sporočilu Komisije o poenostavljenem in brezpapirnem okolju za carino in trgovino, poziva Komisijo, da v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi večletni strateški načrt za oblikovanje celovitega in interoperabilnega okolja za elektronsko carinjenje v Skupnosti. Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5) pri vložitvi skupnih deklaracij in elektronski izmenjavi podatkov med carinskimi organi zahteva uporabo tehnik za obdelavo podatkov, da se s tem zagotovijo carinske kontrole na podlagi avtomatiziranih sistemov analize tveganja.

| (4) | Zato je treba določiti cilje vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino ter strukturo, način in roke za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti cilje vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino ter strukturo, način in roke za dosego teh ciljev.

| (5) | Komisija bi morala to odločbo izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami. Zato je treba opredeliti odgovornosti in naloge zadevnih strank ter določiti, kako si bodo Komisija in države članice delile stroške. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala to odločbo izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami. Zato je treba opredeliti odgovornosti in naloge zadevnih strank ter določiti, kako si bodo Komisija in države članice delile stroške.

| (6) | Komisija in države članice bi si morale deliti odgovornost za sestavne dele komunikacijskih in informacijskih izmenjalnih sistemov iz Skupnosti in za nacionalne sestavne dele v skladu z načeli iz Odločbe št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (6) in hkrati upoštevati Odločbo št. 2235/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis 2003–2007) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisija in države članice bi si morale deliti odgovornost za sestavne dele komunikacijskih in informacijskih izmenjalnih sistemov iz Skupnosti in za nacionalne sestavne dele v skladu z načeli iz Odločbe št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (6) in hkrati upoštevati Odločbo št. 2235/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis 2003–2007) (7).

| (7) | Da se zagotovi spoštovanje te odločbe in skladnost različnih sistemov, ki bodo razviti, je treba vzpostaviti sistem spremljanja. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovi spoštovanje te odločbe in skladnost različnih sistemov, ki bodo razviti, je treba vzpostaviti sistem spremljanja.

| (8) | Države članice in Komisija bi morale v rednih poročilih zagotavljati informacije o napredku pri izvajanju te odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Države članice in Komisija bi morale v rednih poročilih zagotavljati informacije o napredku pri izvajanju te odločbe.

| (9) | Vzpostavitev brezpapirnega okolja zahteva tesno sodelovanje Komisije, carinskih organov in gospodarskih subjektov. Za zagotovitev takšnega sodelovanja bi morala Skupina za carinsko politiko zagotoviti usklajevanje dejavnosti, potrebnih za izvajanje te odločbe. V vseh fazah priprave teh dejavnosti bi bilo treba opraviti posvetovanje z gospodarskimi subjekti na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Vzpostavitev brezpapirnega okolja zahteva tesno sodelovanje Komisije, carinskih organov in gospodarskih subjektov. Za zagotovitev takšnega sodelovanja bi morala Skupina za carinsko politiko zagotoviti usklajevanje dejavnosti, potrebnih za izvajanje te odločbe. V vseh fazah priprave teh dejavnosti bi bilo treba opraviti posvetovanje z gospodarskimi subjekti na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti.

| (10) | Državam pristopnicam in državam kandidatkam bi bilo treba dovoliti, da sodelujejo v teh dejavnostih zaradi priprav na pristop. |
| --- | --- |

(10)

Državam pristopnicam in državam kandidatkam bi bilo treba dovoliti, da sodelujejo v teh dejavnostih zaradi priprav na pristop.

| (11) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te odločbe, torej vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino in ga zaradi obsega ali učinkov pobude laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te odločbe, torej vzpostavitve brezpapirnega okolja za carino in trgovino in ga zaradi obsega ali učinkov pobude laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

| (12) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(12)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (13) | Še zlasti bi bilo treba Komisijo pooblastiti za podaljšanje rokov, predvidenih v členu 4(2), (3) in (5) te odločbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES – |
| --- | --- |

(13)

Še zlasti bi bilo treba Komisijo pooblastiti za podaljšanje rokov, predvidenih v členu 4(2), (3) in (5) te odločbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Elektronski carinski sistemi

Komisija in države članice vzpostavijo varne, integrirane, interoperabilne in dostopne elektronske carinske sisteme za izmenjavo podatkov iz carinskih deklaracij, spremnih dokumentov k carinskim deklaracijam in potrdil ter za izmenjavo drugih ustreznih informacij.

Komisija in države članice vzpostavijo strukturo in način delovanja navedenih elektronskih carinskih sistemov.

Člen 2

Cilji

1.   Elektronski carinski sistemi iz člena 1 se zasnujejo za doseganje naslednjih ciljev:

| (a) | olajševanje uvoznih in izvoznih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

olajševanje uvoznih in izvoznih postopkov;

| (b) | zmanjševanje stroškov usklajevanja in upravnih stroškov ter izboljšanje časovne učinkovitosti carinjenja; |
| --- | --- |

(b)

zmanjševanje stroškov usklajevanja in upravnih stroškov ter izboljšanje časovne učinkovitosti carinjenja;

| (c) | usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru blaga; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje skupnega pristopa k nadzoru blaga;

| (d) | pomoč pri zagotavljanju pravilnega pobiranja vseh carinskih in drugih dajatev; |
| --- | --- |

(d)

pomoč pri zagotavljanju pravilnega pobiranja vseh carinskih in drugih dajatev;

| (e) | hitro izmenjavo ustreznih informacij v zvezi z mednarodno dobavno verigo; |
| --- | --- |

(e)

hitro izmenjavo ustreznih informacij v zvezi z mednarodno dobavno verigo;

| (f) | zagotovitev nemotenega toka podatkov med pristojnimi upravami držav izvoznic in uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti, ki omogoča ponovno rabo podatkov, vnesenih v sistem. |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev nemotenega toka podatkov med pristojnimi upravami držav izvoznic in uvoznic ter med carinskimi organi in gospodarskimi subjekti, ki omogoča ponovno rabo podatkov, vnesenih v sistem.

Integracija in razvoj elektronskih carinskih sistemov sta sorazmerna z navedenimi cilji iz prvega pododstavka.

2.   Cilji iz prvega pododstavka odstavka 1 se dosežejo vsaj z naslednjim:

| (a) | harmonizirano izmenjavo informacij na podlagi mednarodno sprejetih modelov podatkov in oblik sporočil; |
| --- | --- |

(a)

harmonizirano izmenjavo informacij na podlagi mednarodno sprejetih modelov podatkov in oblik sporočil;

| (b) | preoblikovanjem carinskih in s carino povezanih postopkov zaradi optimizacije njihove učinkovitosti z njihovo poenostavitvijo in zmanjšanjem stroškov zagotovitve skladnosti s carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

preoblikovanjem carinskih in s carino povezanih postopkov zaradi optimizacije njihove učinkovitosti z njihovo poenostavitvijo in zmanjšanjem stroškov zagotovitve skladnosti s carinsko zakonodajo;

| (c) | ponudbo širokega razpona elektronskih carinskih storitev gospodarskim subjektom, kar jim omogoča enak način sodelovanja s carinskimi organi v kateri koli državi članici. |
| --- | --- |

(c)

ponudbo širokega razpona elektronskih carinskih storitev gospodarskim subjektom, kar jim omogoča enak način sodelovanja s carinskimi organi v kateri koli državi članici.

3.   Skupnost za namene iz odstavka 1 in zaradi oblikovanja brezpapirnega okolja na mednarodni ravni spodbuja interoperabilnost elektronskih carinskih sistemov s carinskimi sistemi tretjih držav ali mednarodnih organizacij ter dostopnost elektronskih carinskih sistemov gospodarskim subjektom tretjih držav, če je to predvideno v mednarodnih sporazumih in pod pogojem, da je zagotovljen ustrezni finančni mehanizem.

Člen 3

Izmenjava podatkov

1.   Elektronski carinski sistemi Skupnosti in držav članic omogočajo izmenjavo podatkov med carinskimi organi držav članic ter med temi organi in:

| (a) | gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

(a)

gospodarskimi subjekti;

| (b) | Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo;

| (c) | drugimi upravami ali uradnimi agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga (v nadaljnjem besedilu „druge uprave ali agencije“). |
| --- | --- |

(c)

drugimi upravami ali uradnimi agencijami, vključenimi v mednarodni pretok blaga (v nadaljnjem besedilu „druge uprave ali agencije“).

2.   Vsako razkritje ali sporočanje podatkov mora biti popolnoma v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov, še zlasti z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (10).

Člen 4

Sistemi, storitve in roki

1.   Države članice v sodelovanju s Komisijo ter v skladu z zahtevami in roki, določenimi v veljavni zakonodaji, usposobijo naslednje elektronske carinske sisteme:

| (a) | sisteme za uvoz in izvoz, ki so interoperabilni s tranzitnim sistemom in omogočajo nemoten pretok podatkov iz enega sistema v drugega na celotnem območju Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

sisteme za uvoz in izvoz, ki so interoperabilni s tranzitnim sistemom in omogočajo nemoten pretok podatkov iz enega sistema v drugega na celotnem območju Skupnosti;

| (b) | sistem identifikacije in registracije gospodarskih subjektov, ki je interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov in omogoča enkratno registracijo za vso njihovo poslovanje s carinskimi organi po vsej Skupnosti ter hkrati upošteva že obstoječe skupnostne ali nacionalne sisteme; |
| --- | --- |

(b)

sistem identifikacije in registracije gospodarskih subjektov, ki je interoperabilen s sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov in omogoča enkratno registracijo za vso njihovo poslovanje s carinskimi organi po vsej Skupnosti ter hkrati upošteva že obstoječe skupnostne ali nacionalne sisteme;

| (c) | sistem, ki omogoča postopek odobritve, vključno s postopkom obveščanja in posvetovanja, upravljanja potrdil za pooblaščene gospodarske subjekte in tudi registracijo tistih potrdil v podatkovni bazi, ki je dostopna carinskim organom. |
| --- | --- |

(c)

sistem, ki omogoča postopek odobritve, vključno s postopkom obveščanja in posvetovanja, upravljanja potrdil za pooblaščene gospodarske subjekte in tudi registracijo tistih potrdil v podatkovni bazi, ki je dostopna carinskim organom.

2.   Države članice v sodelovanju s Komisijo in do 15. februarja 2011 vzpostavijo in usposobijo skupne carinske portale, preko katerih posredujejo gospodarskim subjektom informacije, ki jih potrebujejo za carinske transakcije v vseh državah članicah.

3.   Komisija v sodelovanju z državami članicami in do 15. februarja 2013 vzpostavi in usposobi okolje integrirane tarife, ki omogoča povezavo z drugimi uvoznimi in izvoznimi sistemi v Komisiji in v državah članicah.

4.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko in do 15. februarja 2011 ovrednoti skupne funkcijske specifikacije za:

| (a) | okvir za „enotne točke dostopa“, ki gospodarskim subjektom omogočajo vložitev elektronskih carinskih deklaracij prek enega samega vmesnika, tudi če carinski postopek poteka v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

okvir za „enotne točke dostopa“, ki gospodarskim subjektom omogočajo vložitev elektronskih carinskih deklaracij prek enega samega vmesnika, tudi če carinski postopek poteka v drugi državi članici;

| (b) | elektronske vmesnike, ki omogočajo gospodarskim subjektom, da vse carinsko poslovanje, tudi kadar zadeva več držav članic, opravijo s carinskimi organi države članice, v kateri imajo sedež; in |
| --- | --- |

(b)

elektronske vmesnike, ki omogočajo gospodarskim subjektom, da vse carinsko poslovanje, tudi kadar zadeva več držav članic, opravijo s carinskimi organi države članice, v kateri imajo sedež; in

| (c) | sistem storitev „eno okno“, ki zagotavlja nemoten pretok podatkov med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi, med carinskimi organi in Komisijo ter med carinskimi organi in drugimi upravami ali agencijami, in ki gospodarskim subjektom omogočajo, da carini predložijo vse informacije, potrebne za uvozno ali izvozno carinjenje, vključno z informacijami, ki jih zahteva necarinska zakonodaja. |
| --- | --- |

(c)

sistem storitev „eno okno“, ki zagotavlja nemoten pretok podatkov med gospodarskimi subjekti in carinskimi organi, med carinskimi organi in Komisijo ter med carinskimi organi in drugimi upravami ali agencijami, in ki gospodarskim subjektom omogočajo, da carini predložijo vse informacije, potrebne za uvozno ali izvozno carinjenje, vključno z informacijami, ki jih zahteva necarinska zakonodaja.

5.   Države članice si v sodelovanju s Komisijo prizadevajo v roku treh let po ugodni oceni skupnih funkcijskih specifikacij iz odstavka 4(a) in (b) vzpostaviti in usposobiti okvir za skupne točke dostopa in elektronske vmesnike.

6.   Države članice in Komisija si prizadevajo za vzpostavitev in usposobitev okvira za sistem storitev „eno okno“. Ocena napredka, doseženega na tem področju je vključena v poročila iz člena 12.

7.   Skupnost in države članice zagotavljajo potrebno vzdrževanje in zahtevane izboljšave sistemov in storitev iz tega člena.

Člen 5

Komponente in odgovornosti

1.   Elektronski carinski sistemi so sestavljeni iz skupnostnih in nacionalnih komponent.

2.   Skupnostne komponente v elektronskih carinskih sistemih so zlasti:

| (a) | s sistemi povezane študije izvedljivosti ter skupne funkcijske in tehnične specifikacije; |
| --- | --- |

(a)

s sistemi povezane študije izvedljivosti ter skupne funkcijske in tehnične specifikacije;

| (b) | skupne izdelke in storitve, vključno s potrebnimi sistemi skupnih šifrantov za carinske in s carino povezane informacije; |
| --- | --- |

(b)

skupne izdelke in storitve, vključno s potrebnimi sistemi skupnih šifrantov za carinske in s carino povezane informacije;

| (c) | storitve skupnega komunikacijskega omrežja in vmesnika (CCN/CSI) za države članice; |
| --- | --- |

(c)

storitve skupnega komunikacijskega omrežja in vmesnika (CCN/CSI) za države članice;

| (d) | usklajevalne dejavnosti držav članic in Komisije pri vzpostavljanju in delovanju elektronskega carinskega sistema na skupni domeni Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

usklajevalne dejavnosti držav članic in Komisije pri vzpostavljanju in delovanju elektronskega carinskega sistema na skupni domeni Skupnosti;

| (e) | usklajevalne dejavnosti Komisije pri vzpostavitvi in delovanju elektronskega carinskega sistema na zunanji domeni Skupnosti, razen storitev, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev. |
| --- | --- |

(e)

usklajevalne dejavnosti Komisije pri vzpostavitvi in delovanju elektronskega carinskega sistema na zunanji domeni Skupnosti, razen storitev, namenjenih izpolnjevanju nacionalnih zahtev.

3.   Nacionalne komponente v elektronskih carinskih sistemih so zlasti:

| (a) | nacionalne funkcijske in tehnične specifikacije; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne funkcijske in tehnične specifikacije;

| (b) | nacionalni sistemi, vključno s podatkovnimi bazami; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni sistemi, vključno s podatkovnimi bazami;

| (c) | omrežne povezave med carinskimi upravami in gospodarskimi subjekti ter med carinskimi upravami in drugimi upravami ali agencijami v isti državi članici; |
| --- | --- |

(c)

omrežne povezave med carinskimi upravami in gospodarskimi subjekti ter med carinskimi upravami in drugimi upravami ali agencijami v isti državi članici;

| (d) | vsa programska ali druga oprema, ki je po mnenju države članice nujna za zagotovitev polne uporabe sistema. |
| --- | --- |

(d)

vsa programska ali druga oprema, ki je po mnenju države članice nujna za zagotovitev polne uporabe sistema.

Člen 6

Naloge Komisije

Komisija zagotovi zlasti naslednje:

| (a) | usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora skupnostnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora skupnostnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme;

| (b) | usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na ravni Skupnosti;

| (c) | izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(c)

izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2);

| (d) | usklajevanje razvijanja skupnostnih in nacionalnih komponent zaradi časovnega usklajevanja izvajanja projektov; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje razvijanja skupnostnih in nacionalnih komponent zaradi časovnega usklajevanja izvajanja projektov;

| (e) | usklajevanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na ravni Skupnosti, z namenom njihovega spodbujanja in izvajanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na ravni Skupnosti, z namenom njihovega spodbujanja in izvajanja na nacionalni ravni;

| (f) | usklajevanje potreb po usposabljanju. |
| --- | --- |

(f)

usklajevanje potreb po usposabljanju.

Člen 7

Naloge držav članic

1.   Države članice zagotovijo zlasti naslednje:

| (a) | usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora nacionalnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje vzpostavljanja, preskušanje skladnosti, uvedba, delovanje in podpora nacionalnih komponent, kar zadeva elektronske carinske sisteme;

| (b) | usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje sistemov in storitev iz te odločbe z drugimi projekti v zvezi z e-upravo na nacionalni ravni;

| (c) | izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2); |
| --- | --- |

(c)

izpolnitev nalog, dodeljenih v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2);

| (d) | redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo elektronskih carinskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

redno obveščanje Komisije o ukrepih, s katerimi svojim organom ali gospodarskim subjektom omogočajo polno uporabo elektronskih carinskih sistemov;

| (e) | spodbujanje in izvajanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje in izvajanje elektronskih carinskih storitev in storitev „eno okno“ na nacionalni ravni;

| (f) | potrebno usposabljanje carinskih in drugih pristojnih uradnikov. |
| --- | --- |

(f)

potrebno usposabljanje carinskih in drugih pristojnih uradnikov.

2.   Države članice ocenijo potrebne človeške, proračunske in tehnične vire, potrebne za zagotovitev skladnosti s členom 4 ter večletnim strateškim načrtom iz člena 8(2), in te potrebe letno sporočajo Komisiji.

3.   Če obstaja tveganje, da lahko ukrepanje v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem elektronskih carinskih sistemov, ki ga načrtuje država članica, ogrozi celotno interoperabilnost teh sistemov ali njihovo delovanje, država članica pred takšnim ukrepanjem obvesti Komisijo.

Člen 8

Strategija in usklajevanje

1.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko zagotovi:

| (a) | določitev strategij, potrebnih virov in razvojnih faz; |
| --- | --- |

(a)

določitev strategij, potrebnih virov in razvojnih faz;

| (b) | usklajevanje vseh dejavnosti v zvezi z elektronskimi carinskimi sistemi, da se zagotovi najboljša in najbolj smotrna uporaba virov, vključno s tistimi, ki se že uporabljajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje vseh dejavnosti v zvezi z elektronskimi carinskimi sistemi, da se zagotovi najboljša in najbolj smotrna uporaba virov, vključno s tistimi, ki se že uporabljajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti;

| (c) | usklajevanje pravnih in operativnih vidikov, vidikov usposabljanja in razvoja IT ter seznanjanje carinskih organov in gospodarskih subjektov s temi vidiki; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje pravnih in operativnih vidikov, vidikov usposabljanja in razvoja IT ter seznanjanje carinskih organov in gospodarskih subjektov s temi vidiki;

| (d) | usklajevanje izvedbenih dejavnosti vseh zadevnih strani; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje izvedbenih dejavnosti vseh zadevnih strani;

| (e) | upoštevanje rokov iz člena 4 s strani zadevnih strani. |
| --- | --- |

(e)

upoštevanje rokov iz člena 4 s strani zadevnih strani.

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko pripravi in posodablja večletni strateški načrt za dodelitev nalog Komisiji in državam članicam.

Člen 9

Viri

1.   Skupnost v skladu s členom 4 zagotovi človeške, proračunske in tehnične vire za namene vzpostavitve, delovanja in izboljševanja skupnostnih komponent elektronskih carinskih sistemov.

2.   Države članice v skladu s členom 4 zagotovijo človeške, proračunske in tehnične vire za namene vzpostavitve, upravljanja in izboljševanja nacionalnih komponent elektronskih carinskih sistemov.

Člen 10

Finančne določbe

1.   Brez poseganja v stroške, ki jih krijejo tretje države ali mednarodne organizacije v skladu s členom 2(3), si stroške izvajanja te odločbe delijo Skupnost in države članice v skladu z določbami iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   Skupnost krije stroške v zvezi z zasnovo, nabavo, namestitvijo, delovanjem in vzdrževanjem skupnostnih komponent iz člena 5(2), v skladu s programom Carina 2007, vzpostavljenim z Odločbo št. 253/2003/ES, in vsemi naslednjimi programi.

3.   Države članice krijejo stroške vzpostavitve in delovanja nacionalnih komponent iz člena 5(3), vključno z vmesniki do drugih uprav ali agencij in gospodarskih subjektov.

4.   Države članice okrepijo svoje sodelovanje, da z oblikovanjem modelov delitve stroškov in skupnimi rešitvami zmanjšujejo stroške.

Člen 11

Spremljanje

1.   Komisija ukrene vse potrebno za preverjanje, ali se ukrepi, financirani iz proračuna Skupnosti, izvajajo v skladu s to odločbo in ali so dobljeni rezultati v skladu s cilji iz prvega pododstavka člena 2(1).

2.   Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko redno spremlja napredek vsake države članice in Komisije glede skladnosti s členom 4, da bi ugotovila, ali so cilji iz prvega pododstavka člena 2(1) doseženi, in ocenila možnosti za izboljšanje učinkovitosti dejavnosti, povezanih z izvajanjem elektronskih carinskih sistemov.

Člen 12

Poročila

1.   Države članice Komisiji redno poročajo o napredku pri vseh nalogah, ki so jim bile dodeljene v okviru večletnega strateškega načrta iz člena 8(2). Komisijo tudi obvestijo o zaključku vsake posamezne naloge.

2.   Države članice najpozneje do 31. marca vsako leto Komisiji predložijo letno poročilo o napredku za obdobje od 1. januarja do 31. decembra predhodnega leta. Ta letna poročila temeljijo na obrazcu, ki ga pripravi Komisija v partnerstvu z državami članicami v Skupini za carinsko politiko.

3.   Na podlagi navedenih letnih poročil iz odstavka 2 Komisija najpozneje do 30. junija vsako leto pripravi konsolidirano poročilo, v katerem oceni napredek držav članic in Komisije, zlasti glede skladnosti s členom 4, in po potrebi predlaga podaljšanje rokov iz člena 4(2), (3) in (5) ter ga posreduje vsem zadevnim stranem in Skupini za carinsko politiko v nadaljnjo obravnavo.

4.   Poleg tega konsolidirano poročilo iz odstavka 3 vsebuje rezultate vseh morebitnih izvedenih obiskov z namenom spremljanja. Vključuje tudi rezultate vseh drugih kontrol in hkrati lahko določa metode in merila, ki se uporabijo pri poznejših ocenah, zlasti vrednotenje stopnje interoperabilnosti in načina delovanja elektronskih carinskih sistemov.

Člen 13

Posvetovanje z gospodarskimi subjekti

Komisija in države članice se v vseh fazah priprave, razvoja in uvedbe sistemov in storitev iz člena 4 redno posvetujejo z gospodarskimi subjekti.

Komisija in države članice vzpostavijo načine posvetovanja, v okviru katerega se redno posvetujejo reprezentativno izbrani gospodarski subjekti.

Člen 14

Države pristopnice ali države kandidatke

Komisija obvesti vse države, ki so spoznane kot države pristopnice ali države kandidatke za pristop, o pripravah, razvoju in uvedbi sistemov in storitev iz člena 4 in jim dovoli sodelovanje v teh fazah.

Člen 15

Izvedbeni ukrepi

Podaljšanje rokov iz člena 4(2), (3) in (5) se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 16(2).

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 18

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 47.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2006 (UL C 317 E, 23.12.2006, str. 74), Skupno stališče Sveta z dne 23. julija 2007 (UL C 242 E, 16.10.2007, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 144, 30.4.2004, str. 65.

3

(4)  UL C 305, 16.12.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

5

(6)  UL L 36, 12.2.2003, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

6

(7)  UL L 341, 17.12.2002, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 885/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

9

(10)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

10

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/27

---

SKLEP SVETA

z dne 21. januarja 2008

o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru Mednarodnega sveta za kakav o podaljšanju Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2001

(2008/76/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodni sporazum o kakavu iz leta 2001 je bil podpisan in sklenjen v imenu Evropske skupnosti 18. novembra 2002 s Sklepom Sveta 2002/970/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Mednarodni sporazum o kakavu iz leta 2001 je bil podpisan in sklenjen v imenu Evropske skupnosti 18. novembra 2002 s Sklepom Sveta 2002/970/ES (2).

| (2) | V skladu z določbami člena 63(1) in (3) Mednarodni sporazum o kakavu iz leta 2001 preneha veljati 30. septembra 2008, če se z odločitvijo Mednarodnega sveta za kakav ne podaljša preko navedenega datuma za eno ali dve obdobji, ki skupaj ne presegata štirih let. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 63(1) in (3) Mednarodni sporazum o kakavu iz leta 2001 preneha veljati 30. septembra 2008, če se z odločitvijo Mednarodnega sveta za kakav ne podaljša preko navedenega datuma za eno ali dve obdobji, ki skupaj ne presegata štirih let.

| (3) | Podaljšanje navedenega sporazuma je v interesu Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Podaljšanje navedenega sporazuma je v interesu Evropske skupnosti.

| (4) | Treba bi bilo določiti stališče Evropske skupnosti v Mednarodnem svetu za kakav – |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo določiti stališče Evropske skupnosti v Mednarodnem svetu za kakav –

SKLENIL:

Edini člen

Stališče Evropske skupnosti v okviru Mednarodnega sveta za kakav je, da glasuje za podaljšanje Mednarodnega sporazuma o kakavu iz leta 2001 za eno ali dve obdobji, ki skupaj ne presegata štirih let, in o tem podaljšanju uradno obvesti generalnega sekretarja Združenih narodov.

V Bruslju, 21. januarja 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL C 4, 9.1.2008, str. 6.

1

(2)  UL L 342, 17.12.2002, str. 1.

2

---

Komisija

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. januarja 2008

o odobritvi načrtov za leto 2008 za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenje teh prašičev v nujnih primerih proti tej bolezni v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 270)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/77/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(1) in četrtega pododstavka člena 20(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2001/89/ES uvaja minimalne ukrepe Skupnosti za nadzor klasične prašičje kuge. Navedeni ukrepi vključujejo določbo, da morajo države članice po potrditvi primarnega primera klasične prašičje kuge pri divjih prašičih Komisiji predložiti načrt ukrepov za izkoreninjenje navedene bolezni. Navedena direktiva vsebuje tudi določbe glede cepljenja divjih prašičev v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/89/ES uvaja minimalne ukrepe Skupnosti za nadzor klasične prašičje kuge. Navedeni ukrepi vključujejo določbo, da morajo države članice po potrditvi primarnega primera klasične prašičje kuge pri divjih prašičih Komisiji predložiti načrt ukrepov za izkoreninjenje navedene bolezni. Navedena direktiva vsebuje tudi določbe glede cepljenja divjih prašičev v nujnih primerih.

| (2) | Klasična prašičja kuga je prisotna pri divjih prašičih v Bolgariji. |
| --- | --- |

(2)

Klasična prašičja kuga je prisotna pri divjih prašičih v Bolgariji.

| (3) | Bolgarija je uvedla program za spremljanje in nadzor klasične prašičje kuge na celotnem ozemlju navedene države članice. Navedeni program še traja. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarija je uvedla program za spremljanje in nadzor klasične prašičje kuge na celotnem ozemlju navedene države članice. Navedeni program še traja.

| (4) | Odločba Komisije 2006/800/ES z dne 23. novembra 2006 o odobritvi načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenja teh prašičev v nujnih primerih proti tej bolezni v Bolgariji (2) je bila sprejeta kot eden od številnih ukrepov za boj proti klasični prašičji kugi. Odločba 2006/800/ES se uporablja do 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2006/800/ES z dne 23. novembra 2006 o odobritvi načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenja teh prašičev v nujnih primerih proti tej bolezni v Bolgariji (2) je bila sprejeta kot eden od številnih ukrepov za boj proti klasični prašičji kugi. Odločba 2006/800/ES se uporablja do 31. decembra 2007.

| (5) | Bolgarija je 15. oktobra 2007 Komisiji v odobritev predložila načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in načrt cepljenja teh prašičev v nujnih primerih na celotnem ozemlju države. |
| --- | --- |

(5)

Bolgarija je 15. oktobra 2007 Komisiji v odobritev predložila načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in načrt cepljenja teh prašičev v nujnih primerih na celotnem ozemlju države.

| (6) | Navedene načrte, ki jih je predložila Bolgarija, je Komisija preučila in ugotovila, da so skladni z Direktivo 2001/89/ES. Zato jih je treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Navedene načrte, ki jih je predložila Bolgarija, je Komisija preučila in ugotovila, da so skladni z Direktivo 2001/89/ES. Zato jih je treba odobriti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih

Načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih, ki ga je Bolgarija predložila Komisiji 15. oktobra 2007, na območju iz točke 1 Priloge, se odobri.

Člen 2

Načrt cepljenja divjih prašičev v nujnih primerih proti klasični prašičji kugi

Načrt cepljenja divjih prašičev v nujnih primerih proti klasični prašičji kugi, ki ga je Bolgarija predložila Komisiji 15. oktobra 2007, na območju iz točke 2 Priloge, se odobri.

Člen 3

Skladnost

Bolgarija sprejme potrebne ukrepe za uskladitev s to odločbo in jih objavi. O tem nemudoma obvesti Komisijo.

Člen 4

Uporaba

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008.

Člen 5

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 25. januarja 2008

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/729/ES (UL L 294, 13.11.2007, str. 26).

1

(2)  UL L 325, 24.11.2006, str. 35. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/624/ES (UL L 253, 28.9.2007, str. 43).

2

---

PRILOGA

| 1. | Območja, kjer je treba izvajati načrt za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih:
  Celotno ozemlje Bolgarije. |
| --- | --- |

1.

Celotno ozemlje Bolgarije.

| 2. | Območja, kjer je treba izvajati načrt za cepljenje divjih prašičev v nujnih primerih proti klasični prašičji kugi:
  Celotno ozemlje Bolgarije. |
| --- | --- |

2.

Celotno ozemlje Bolgarije.

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 26.1.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 23/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 23/30

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 10. januarja 2008

o ukrepih za lažje prehode na euro v prihodnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6912)

(2008/78/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Medtem ko je prva skupina sodelujočih izkusila dolgo prehodno fazo, v kateri je bil euro njihova valuta, vendar se eurogotovina še ni uvedla, večina obstoječih nacionalnih načrtov za prehode v prihodnosti predvideva uvedbo eurokovancev in eurobankovcev na dan sprejetja eura. Zaradi te razlike in ker je na voljo dovolj eurogotovine, bodo države članice, ki se pripravljajo na sprejetje eura, izvedle drugačno strategijo kot v letih 1999 do 2002. |
| --- | --- |

(1)

Medtem ko je prva skupina sodelujočih izkusila dolgo prehodno fazo, v kateri je bil euro njihova valuta, vendar se eurogotovina še ni uvedla, večina obstoječih nacionalnih načrtov za prehode v prihodnosti predvideva uvedbo eurokovancev in eurobankovcev na dan sprejetja eura. Zaradi te razlike in ker je na voljo dovolj eurogotovine, bodo države članice, ki se pripravljajo na sprejetje eura, izvedle drugačno strategijo kot v letih 1999 do 2002.

| (2) | V teh drugačnih okoliščinah določbe Priporočila Komisije z dne 11. oktobra 2000 o ukrepih, ki bodo omogočili pripravo gospodarskih subjektov za prehod na euro, (1) ne rešujejo ustrezno vprašanj, ki se pojavljajo v spremenjenih okoliščinah. Da bi se upoštevale te nove okoliščine in koristno uporabile izkušnje iz obdobja uvedbe eurogotovine v letih 2002, 2007 in 2008, je treba sprejeti novo priporočilo – |
| --- | --- |

(2)

V teh drugačnih okoliščinah določbe Priporočila Komisije z dne 11. oktobra 2000 o ukrepih, ki bodo omogočili pripravo gospodarskih subjektov za prehod na euro, (1) ne rešujejo ustrezno vprašanj, ki se pojavljajo v spremenjenih okoliščinah. Da bi se upoštevale te nove okoliščine in koristno uporabile izkušnje iz obdobja uvedbe eurogotovine v letih 2002, 2007 in 2008, je treba sprejeti novo priporočilo –

PRIPOROČA:

Člen 1

Usmerjanje organizacije prehoda na euro

1.   Države članice vzpostavijo ustrezne in namenske strukture za načrtovanje, usklajevanje in omogočanje vseh potrebnih priprav za uvedbo eura.

2.   Pripravijo nacionalni načrt za prehod, ki bo zajemal vse vidike organizacije prehoda na euro, in so ga preučili predstavniki glavnih gospodarskih subjektov (kreditnih institucij, sektorja za prodajo na drobno, podjetij IKT, industrije prodajnih avtomatov, združenj potrošnikov, gospodarskih zbornic itd.) ter se redno posodablja.

Člen 2

Omogočanje priprav državljanov na euro

1.   Nacionalna zakonodaja uvede dvojno navedbo cen in drugih denarnih zneskov, ki se plačajo, nakažejo ali bremenijo. Obvezno dvojno navedbo cen je treba uvesti takoj, ko je mogoče, po tem ko Svet uradno sprejme nepreklicno določeno menjalno razmerje med nacionalno valuto in eurom. Pred uradnim sprejetjem menjalnega razmerja države članice prodajalce na drobno odvračajo od uporabe dvojne navedbe cen. Države članice tudi zahtevajo ločeno navedbo vseh stroškov podjetij za prejemanje plačil v eurih v obdobju od določitve menjalnega razmerja do uvedbe eura. Prepovedana je uporaba kateregakoli drugega menjalnega razmerja razen tistega, ki ga določi Svet. Dvojna navedba mora ostati obvezna najmanj šest mesecev in največ eno leto po uvedbi eura. Po tem jo je treba opustiti, da se državljani popolnoma navadijo na novo valuto.

2.   Države članice zagotovijo, da so državljani dobro obveščeni o poteku prehoda na euro, določbah o zaščiti eurobankovcev in eurokovancev ter značilnostih zaščite eurogotovine, pomagajo pa tudi državljanom, da se seznanijo z novo lestvico vrednosti. Informacijsko osveščanje se nadaljuje še nekaj časa po uvedbi eura. Oblikovati je treba posebne informacijske programe zlasti za ranljive osebe (kot so starejši državljani, osebe, ki trpijo zaradi fizičnih, čutnih ali psiholoških zdravstvenih težav, itd.) ter za vse tiste osebe, ki imajo otežen dostop do informacij (kot so migranti in brezdomci, nepismeni in matematično nepismeni ljudje itd.).

3.   Države članice, kreditne institucije in podjetja organizirajo usposabljanja, s pomočjo katerih se osebje, ki redno dela z gotovino, seznani z eurom in tako zagotovijo boljše prepoznavanje, natančno ugotavljanje značilnosti zaščite in hitrejše rokovanje z eurokovanci in eurobankovci. Organizirajo se tudi večkratna praktična usposabljanja za slabovidne osebe za oblikovanje pravega čutnega spomina nove valute.

4.   Javne uprave podjetjem, zlasti MSP, zagotovijo natančne informacije o časovnem razporedu prehoda ter ustreznih pravnih, davčnih in računovodskih pravilih. Trgovinska združenja, evropski informacijski centri, trgovinske in gospodarske zbornice, računovodje in svetovalci podjetij zagotovijo, da vsa podjetja, s katerimi so v stiku, opravijo potrebne priprave, da lahko tako opravljajo vse transakcije v eurih od datuma njegove uvedbe.

5.   Kreditne institucije obvestijo svoje stranke o praktičnih posledicah prehoda na euro. Zlasti morajo opozoriti na dejstvo, da po datumu uvedbe eura ne bodo več mogli opravljati knjižnih plačil ali voditi evidence v enotah katere koli stare nacionalne valute.

6.   Podjetja ukrepajo za dvig osveščenosti njihovih zaposlenih, za osebje, ki ima stik z javnostjo, pa organizirajo dejavnosti usposabljanja ad hoc.

7.   Države članice spremljajo priprave gospodarskih subjektov na prehod na euro zlasti z rednimi pregledi.

Člen 3

Zagotovitev hitre uvedbe eurogotovine

1.   Da bi se zmanjšali zneski denarja, ki jih je treba fizično zamenjati, je treba potrošnike spodbujati, da v tednih pred prehodom deponirajo svoje gotovinske presežke. Priporoča se, da se pogodbe, ki vključujejo zneske v nacionalni valuti, sklenjene po tem, ko Svet določi nepreklicne tečaje zamenjave, nanašajo na euro v tolikšni meri, da veljajo po datumu uvedbe eura.

2.   Kreditne institucije in prodajna mesta uporabijo preddobavo in posredno preddobavo eurobankovcev in eurokovancev v mesecih pred prehodom, kot ga predvideva Evropska centralna banka (2). Prodajna mesta se z eurobankovci in eurokovanci oskrbijo s posredno preddobavo v zadnjih tednih pred prehodom. Za manjša prodajna mesta se predvidijo posebne ureditve, ki vključujejo zlasti pakete eurokovancev za prodajalce na drobno. Prodajnim mestom se v spodbudo za njihovo sodelovanje pri posredni preddobavi ponudijo finančno privlačni pogoji zakasnjenega knjiženja v breme. Državljanom se omogoči, da pridobijo pakete eurokovancev v treh tednih pred prehodom, s čimer se zagotovi, da ima vsako gospodinjstvo na voljo vsaj en paket.

3.   Bančni avtomati so prilagojeni tako, da izročajo eurobankovce od uvedbe eura. Tisti bančni avtomati, ki zaradi tehničnih razlogov ne morejo biti pravočasno prilagojeni, ne smejo biti v uporabi. Dvigi denarja in zamenjave na kreditnih institucijah se v dveh tednih pred in po prehodu opravijo predvsem z bankovci majhnih vrednosti.

4.   Prodajna mesta so zavezana, da od uvedbe eura vračajo denar izključno v eurih, razen če tega zaradi praktičnih razlogov ne morejo storiti. Treba je sprejeti ad hoc ukrepe, da se omogoči posredna preddobava gotovine in zmanjšajo težave, povezane s količino gotovine na prodajnih mestih.

5.   Vsi elektronski terminali prodajnih mest morajo preiti na euro na dan njegove uvedbe. V prvih dneh po uvedbi eura se potrošnike spodbuja, da pogosteje opravljajo elektronska plačila.

6.   Sedeži kreditnih institucij so v prvih dneh obdobja dvojnega obtoka denarja odprti, da se olajša zamenjava nacionalne valute za euro. Poleg tega imajo banke v obdobju prehoda podaljšan delovni čas. Da bi se izognili čakalnim vrstam se prodajalcem na drobno zagotovijo posebne ugodnosti za hitrejšo oskrbo z gotovino.

Člen 4

Preprečitev zlorab in napačnega ocenjevanja gibanja cen državljanov

1.   S pogajanji s sektorjema maloprodaje in storitev se dosežejo sporazumi za zagotovitev neizrazitega vpliva uvedbe eura na cene. Zlasti prodajalci na drobno zaradi prehoda ne smejo povišati cen in si morajo prizadevati za njihove minimalne spremembe pri določitvi cen v eurih po zamenjavi. Uresničitev teh sporazumov se odraža s sprejetjem loga, ki je viden in potrošnikom jasno prepoznaven. Logo se oglašuje s komunikacijskimi sredstvi in akcijami obveščanja. V sodelovanju z združenji potrošnikov se vzpostavi natančno spremljanje skladnosti prodajalcev na drobno z zavezami iz sporazumov. Za primere neskladnosti je treba predvideti kazni, ki so lahko razkritje imena podjetja kot tudi morebitne denarne kazni za najhujše primere.

2.   Države članice natančno in pogosto spremljajo cene v tednih po sprejetju menjalnega razmerja do konca obdobja dvojne navedbe cen. Državljanom je zlasti treba priskrbeti tedenske informacije o gibanju cen v tednih neposredno pred in po prehodu, da se prepreči morebitno napačno ocenjevanje.

3.   Bančni stroški, ki se uporabljajo za plačilni promet v nacionalni valuti, ostanejo enaki za plačilni promet v eurih po spremembi.

Člen 5

Končne določbe

Države članice se povabi, da podprejo izvajanje tega priporočila.

Člen 6

Prejemniki

Priporočilo je naslovljeno na države članice z odstopanjem, kot to določa člen 122 Pogodbe, in na kreditne institucije, podjetja, trgovinska združenja in združenja potrošnikov v teh državah članicah.

V Bruslju, 10. januarja 2008

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  Priporočilo 2000/C 303/05 (UL C 303, 24.10.2000, str. 6).

1

(2)  Glej Smernico Evropske centralne banke z dne 14. julija 2006 o nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja (ECB/2006/9, UL L 207, 28.7.2006, str. 39).

2

---