# Úřední věstník L 77/19.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 77 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5119. března 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 77

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5119. března 2008

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/217/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2007 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému Infrastruktura transevropského vysokorychlostního železničního systému
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6440)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/218/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2008, kterým se přijímá první aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti podle směrnice Rady 92/43/EHS
  (oznámeno pod číslem K(2008) 271) | 106 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/217/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2007 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému Infrastruktura transevropského vysokorychlostního železničního systému
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6440)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 6440)

1

1

2008/218/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2008, kterým se přijímá první aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti podle směrnice Rady 92/43/EHS
  (oznámeno pod číslem K(2008) 271)

(oznámeno pod číslem K(2008) 271)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 77/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2007

o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Infrastruktura“ transevropského vysokorychlostního železničního systému

(oznámeno pod číslem K(2007) 6440)

(Text s významem pro EHP)

(2008/217/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 2 písm. c) a přílohy II směrnice 96/48/ES je transevropský vysokorychlostní železniční systém rozčleněn na strukturální a funkční subsystémy, včetně subsystému „Infrastruktura“. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 2 písm. c) a přílohy II směrnice 96/48/ES je transevropský vysokorychlostní železniční systém rozčleněn na strukturální a funkční subsystémy, včetně subsystému „Infrastruktura“.

| (2) | Rozhodnutím Komise 2002/732/ES (2) byla stanovena první technická specifikace pro interoperabilitu (TSI) subsystému „Infrastruktura“ transevropského vysokorychlostního železničního systému. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komise 2002/732/ES (2) byla stanovena první technická specifikace pro interoperabilitu (TSI) subsystému „Infrastruktura“ transevropského vysokorychlostního železničního systému.

| (3) | Uvedenou první TSI je nezbytné přezkoumat s ohledem na technický pokrok a zkušenosti získané z jejího provádění. |
| --- | --- |

(3)

Uvedenou první TSI je nezbytné přezkoumat s ohledem na technický pokrok a zkušenosti získané z jejího provádění.

| (4) | Mandát na přezkum a revizi uvedené první TSI byl udělen asociaci AEIF (jako společnému zastupitelskému orgánu). Rozhodnutí 2002/732/ES by proto mělo být nahrazeno tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(4)

Mandát na přezkum a revizi uvedené první TSI byl udělen asociaci AEIF (jako společnému zastupitelskému orgánu). Rozhodnutí 2002/732/ES by proto mělo být nahrazeno tímto rozhodnutím.

| (5) | Předlohou revidované TSI se zabýval výbor zřízený směrnicí 96/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Předlohou revidované TSI se zabýval výbor zřízený směrnicí 96/48/ES.

| (6) | Je potřeba, aby se tato TSI při zohlednění určitých podmínek použila na novou nebo modernizovanou a obnovenou infrastrukturu. |
| --- | --- |

(6)

Je potřeba, aby se tato TSI při zohlednění určitých podmínek použila na novou nebo modernizovanou a obnovenou infrastrukturu.

| (7) | Touto TSI nejsou dotčena ustanovení ostatních příslušných TSI, které mohou být použitelné pro subsystémy „Infrastruktura“. |
| --- | --- |

(7)

Touto TSI nejsou dotčena ustanovení ostatních příslušných TSI, které mohou být použitelné pro subsystémy „Infrastruktura“.

| (8) | První TSI týkající se subsystému „Infrastruktura“ vstoupila v platnost v roce 2002. V důsledku stávajících smluvních závazků je třeba, aby nové subsystémy „Infrastruktura“ nebo prvky interoperability či jejich obnovení a modernizace podléhaly posouzení shody v souladu s ustanoveními uvedené první TSI. Dále je potřeba, aby první TSI zůstala použitelná pro účely údržby a výměny při údržbě u součástí subsystému a prvků interoperability schválených v souladu s první TSI. Je proto třeba, aby rozhodnutí 2002/732/ES zůstalo v účinnosti, pokud jde o údržbu u projektů schválených v souladu se specifikací TSI, jež tvoří přílohu uvedeného rozhodnutí, a pokud jde o projekty týkající se nové trati a obnovení nebo modernizace stávající trati – projekty, které jsou již podstatně rozpracované nebo předmětem smlouvy, jejíž plnění k datu oznámení tohoto rozhodnutí probíhá. S cílem určit, do jaké míry se oblast použitelnosti první TSI a nové TSI, která tvoří přílohu tohoto rozhodnutí, liší, je potřeba, aby členské státy nejpozději šest měsíců po dni, od kterého se toto rozhodnutí použije, oznámily seznam subsystémů a prvků interoperability, ve vztahu k nimž se stále použije první TSI. |
| --- | --- |

(8)

První TSI týkající se subsystému „Infrastruktura“ vstoupila v platnost v roce 2002. V důsledku stávajících smluvních závazků je třeba, aby nové subsystémy „Infrastruktura“ nebo prvky interoperability či jejich obnovení a modernizace podléhaly posouzení shody v souladu s ustanoveními uvedené první TSI. Dále je potřeba, aby první TSI zůstala použitelná pro účely údržby a výměny při údržbě u součástí subsystému a prvků interoperability schválených v souladu s první TSI. Je proto třeba, aby rozhodnutí 2002/732/ES zůstalo v účinnosti, pokud jde o údržbu u projektů schválených v souladu se specifikací TSI, jež tvoří přílohu uvedeného rozhodnutí, a pokud jde o projekty týkající se nové trati a obnovení nebo modernizace stávající trati – projekty, které jsou již podstatně rozpracované nebo předmětem smlouvy, jejíž plnění k datu oznámení tohoto rozhodnutí probíhá. S cílem určit, do jaké míry se oblast použitelnosti první TSI a nové TSI, která tvoří přílohu tohoto rozhodnutí, liší, je potřeba, aby členské státy nejpozději šest měsíců po dni, od kterého se toto rozhodnutí použije, oznámily seznam subsystémů a prvků interoperability, ve vztahu k nimž se stále použije první TSI.

| (9) | Montážní podskupina „kolej bez štěrkového lože“ subsystému „Infrastruktura“ je pro účely této TSI definovaná jako „nové řešení“. V budoucnu by se však měla zvážit možnost definování „koleje bez štěrkového lože“ jako „řešení již používané“. |
| --- | --- |

(9)

Montážní podskupina „kolej bez štěrkového lože“ subsystému „Infrastruktura“ je pro účely této TSI definovaná jako „nové řešení“. V budoucnu by se však měla zvážit možnost definování „koleje bez štěrkového lože“ jako „řešení již používané“.

| (10) | Tato TSI nevyžaduje používání konkrétních technologií nebo technických řešení s výjimkou případů, kdy je to nezbytně nutné kvůli interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému. |
| --- | --- |

(10)

Tato TSI nevyžaduje používání konkrétních technologií nebo technických řešení s výjimkou případů, kdy je to nezbytně nutné kvůli interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému.

| (11) | Na omezenou dobu umožňuje tato TSI, aby při splnění určitých podmínek byly prvky interoperability začleněny do subsystémů bez certifikace. |
| --- | --- |

(11)

Na omezenou dobu umožňuje tato TSI, aby při splnění určitých podmínek byly prvky interoperability začleněny do subsystémů bez certifikace.

| (12) | Tato TSI se ve své současné verzi nedotýká plně všech základních požadavků. V souladu s článkem 17 směrnice 96/48/ES mají technické okolnosti, které nejsou zohledněny, v příloze H této TSI označení „otevřené body“. V souladu s čl. 16 odst. 3 směrnice 96/48/ES členské státy oznámí Komisi a dalším členským státům seznam svých vnitrostátních technických předpisů týkajících se „otevřených bodů“ a postupy, které se mají použít pro posouzení jejich shody. |
| --- | --- |

(12)

Tato TSI se ve své současné verzi nedotýká plně všech základních požadavků. V souladu s článkem 17 směrnice 96/48/ES mají technické okolnosti, které nejsou zohledněny, v příloze H této TSI označení „otevřené body“. V souladu s čl. 16 odst. 3 směrnice 96/48/ES členské státy oznámí Komisi a dalším členským státům seznam svých vnitrostátních technických předpisů týkajících se „otevřených bodů“ a postupy, které se mají použít pro posouzení jejich shody.

| (13) | Ve vztahu ke specifickým případům popsaným v kapitole 7 této TSI oznámí členské státy Komisi a dalším členským státům postupy posuzování shody, které se mají použít. |
| --- | --- |

(13)

Ve vztahu ke specifickým případům popsaným v kapitole 7 této TSI oznámí členské státy Komisi a dalším členským státům postupy posuzování shody, které se mají použít.

| (14) | Železniční doprava je v současné době provozována na základě vnitrostátních, dvoustranných, vícestranných nebo mezinárodních dohod. Je důležité, aby tyto dohody nebránily současnému a budoucímu pokroku k interoperabilitě. Za tímto účelem je nutné, aby Komise přezkoumala tyto dohody s cílem určit, zda je nezbytné TSI předloženou v tomto rozhodnutí odpovídajícím způsobem změnit. |
| --- | --- |

(14)

Železniční doprava je v současné době provozována na základě vnitrostátních, dvoustranných, vícestranných nebo mezinárodních dohod. Je důležité, aby tyto dohody nebránily současnému a budoucímu pokroku k interoperabilitě. Za tímto účelem je nutné, aby Komise přezkoumala tyto dohody s cílem určit, zda je nezbytné TSI předloženou v tomto rozhodnutí odpovídajícím způsobem změnit.

| (15) | TSI je založena na nejlepších odborných znalostech dostupných v době přípravy příslušného návrhu. V zájmu další podpory inovací a k zohlednění získaných zkušeností je zapotřebí, aby byla TSI obsažená v příloze podrobována pravidelné revizi. |
| --- | --- |

(15)

TSI je založena na nejlepších odborných znalostech dostupných v době přípravy příslušného návrhu. V zájmu další podpory inovací a k zohlednění získaných zkušeností je zapotřebí, aby byla TSI obsažená v příloze podrobována pravidelné revizi.

| (16) | Tato TSI umožňuje inovativní řešení. Pokud jsou tato řešení navrhována, výrobce nebo zadavatel uvedou odchylku od příslušné části TSI. Evropská železniční agentura dokončí vhodné funkční specifikace a specifikace rozhraní pro řešení a vytvoří způsoby posuzování. |
| --- | --- |

(16)

Tato TSI umožňuje inovativní řešení. Pokud jsou tato řešení navrhována, výrobce nebo zadavatel uvedou odchylku od příslušné části TSI. Evropská železniční agentura dokončí vhodné funkční specifikace a specifikace rozhraní pro řešení a vytvoří způsoby posuzování.

| (17) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice Rady 96/48/ES, |
| --- | --- |

(17)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice Rady 96/48/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise přijímá technickou specifikaci pro interoperabilitu (dále jen „TSI“) subsystému „Infrastruktura“ transevropského vysokorychlostního železničního systému.

TSI je uvedena v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Tato TSI se použije na veškerou novou, modernizovanou nebo obnovenou infrastrukturu transevropského vysokorychlostního železničního systému, jak je vymezeno v příloze I směrnice 96/48/ES.

Článek 3

(1)   S ohledem na otázky uvedené v příloze H specifikace TSI a označené jako „otevřené body“ jsou podmínkami, které musí být splněny pro ověření interoperability podle čl. 16 odst. 2 směrnice 96/48/ES, použitelné platné technické předpisy členského státu, kterými se povoluje uvedení subsystémů, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, do provozu.

(2)   Každý členský stát oznámí do šesti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí ostatním členským státům a Komisi:

| (a) | seznam použitelných technických předpisů podle odstavce 1; |
| --- | --- |

(a)

seznam použitelných technických předpisů podle odstavce 1;

| (b) | postupy posuzování shody a ověřování, které mají být použity s ohledem na uplatňování těchto předpisů; |
| --- | --- |

(b)

postupy posuzování shody a ověřování, které mají být použity s ohledem na uplatňování těchto předpisů;

| (c) | subjekty, které jmenuje pro uskutečňování těchto postupů posuzování shody a ověřování. |
| --- | --- |

(c)

subjekty, které jmenuje pro uskutečňování těchto postupů posuzování shody a ověřování.

Článek 4

(1)   S ohledem na otázky uvedené v kapitole 7 specifikace TSI a označené jako „specifické případy“ jsou postupy posuzování shody postupy použitelné ve členských státech.

(2)   Každý členský stát oznámí do šesti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí ostatním členským státům a Komisi:

| (a) | postupy posuzování shody a ověřování, které mají být použity s ohledem na uplatňování těchto předpisů; |
| --- | --- |

(a)

postupy posuzování shody a ověřování, které mají být použity s ohledem na uplatňování těchto předpisů;

| (b) | subjekty, které jmenuje pro uskutečňování těchto postupů posuzování shody a ověřování. |
| --- | --- |

(b)

subjekty, které jmenuje pro uskutečňování těchto postupů posuzování shody a ověřování.

Článek 5

TSI připouští přechodné období, během něhož lze posouzení shody a certifikaci prvků interoperability uskutečnit v rámci subsystému. V tomto období oznámí členské státy Komisi, které prvky interoperability byly uvedeným způsobem posouzeny, aby bylo možné důkladně sledovat trh prvků interoperability a učinit příslušné kroky k usnadnění jeho fungování.

Článek 6

Rozhodnutí 2002/732/ES se zrušuje. Jeho ustanovení se však nadále použijí, pokud jde o údržbu u projektů schválených v souladu se specifikací TSI, jež tvoří přílohu uvedeného rozhodnutí, a pokud jde o projekty týkající se nové trati a obnovení nebo modernizace stávající trati – projekty, které jsou již podstatně rozpracované nebo předmětem smlouvy, jejíž plnění k datu oznámení tohoto rozhodnutí probíhá.

Nejpozději šest měsíců po dni, od kterého se toto rozhodnutí použije, musí být Komisi oznámen seznam subsystémů a prvků interoperability, ve vztahu k nimž se nadále použije rozhodnutí 2002/732/ES.

Článek 7

Do šesti měsíců ode dne, kdy připojená TSI vstoupí v platnost, uvědomí členské státy Komisi o následujících typech dohod:

| (a) | vnitrostátní, dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi členskými státy a železničními podniky nebo provozovateli infrastruktury, uzavřené na dobu neurčitou, nebo určitou, jejichž potřeba vznikla v důsledku velmi specifické nebo místní povahy zamýšlené železniční služby; |
| --- | --- |

(a)

vnitrostátní, dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi členskými státy a železničními podniky nebo provozovateli infrastruktury, uzavřené na dobu neurčitou, nebo určitou, jejichž potřeba vznikla v důsledku velmi specifické nebo místní povahy zamýšlené železniční služby;

| (b) | dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo členskými státy, kteří poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability; |
| --- | --- |

(b)

dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo členskými státy, kteří poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability;

| (c) | mezinárodní dohody mezi jedním nebo více členskými státy a alespoň jednou třetí zemí anebo mezi železničními podniky či provozovateli infrastruktury členských států a alespoň jedním železničním podnikem nebo provozovatelem infrastruktury z třetí země, kteří poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability. |
| --- | --- |

(c)

mezinárodní dohody mezi jedním nebo více členskými státy a alespoň jednou třetí zemí anebo mezi železničními podniky či provozovateli infrastruktury členských států a alespoň jedním železničním podnikem nebo provozovatelem infrastruktury z třetí země, kteří poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability.

Článek 8

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 2008.

Článek 9

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. prosince 2007.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 6. Směrnice ve znění směrnice 2007/32/ES (Úř. věst. L 141, 2.6.2007, s. 63).

1

(2)  Úř. věst. L 245, 12.9.2002, s. 143.

2

---

PŘÍLOHA

SMĚRNICE 96/48/ES – INTEROPERABILITA TRANSEVROPSKÉHO VYSOKORYCHLOSTNÍHO ŽELEZNIČNÍHO SYSTÉMU

TECHNICKÁ SPECIFIKACE PRO INTEROPERABILITU

subsystému „Infrastruktura“

| 1. | ÚVOD |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Technická oblast působnosti |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Místní oblast působnosti |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Obsah této TSI |
| --- | --- |

1.3

| 2. | DEFINICE OBLASTI „INFRASTRUKTURA“ / OBLAST PŮSOBNOSTI |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Definice oblasti „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Funkce a hlediska dané oblasti „Infrastruktura“ v působnosti této TSI |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Vést vlak |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nést vlak |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Zajistit volný a bezpečný průjezd vlaku v rámci daného prostoru |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Umožňovat cestujícím nastupovat a vystupovat z vlaků, které zastavují ve stanicích |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Zajistit bezpečnost |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Respektovat životní prostředí |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Údržba vlaku |
| --- | --- |

2.2.7

| 3. | ZÁKLADNÍ POŽADAVKY |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Všeobecně |
| --- | --- |

3.1

| 3.2. | Základní požadavky na oblast „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1 | Obecné požadavky |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Zvláštní požadavky na oblast „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Splnění základních požadavků prostřednictvím specifikací oblasti „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Prvky oblasti „Infrastruktura“ odpovídající základním požadavkům |
| --- | --- |

3.4

| 4. | POPIS OBLASTI „INFRASTRUKTURA“ |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Úvod |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkční a technické specifikace oblasti „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Jmenovitý rozchod koleje |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Minimální průjezdný průřez |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Maximální sklon stoupání a klesání |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Převýšení koleje |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Nedostatek převýšení |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Nedostatek převýšení v běžné koleji a v hlavním směru výhybek a výhybkových konstrukcí |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Náhlá změna nedostatku převýšení v odbočném směru výhybek |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.9 | Ekvivalentní kuželovitost |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Definice |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Projektované hodnoty |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Provozní hodnoty |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.10 | Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Úvod |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Definice |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.3 | Meze okamžitého zásahu, zásahu a výstrahy |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Mez okamžitého zásahu |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.11 | Úklon kolejnice |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Indikační zařízení a zařízení zajišťující koncovou polohu |
| --- | --- |

4.2.12.1

| 4.2.12.2 | Použití srdcovek s pohyblivými částmi |
| --- | --- |

4.2.12.2

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.12.3

| 4.2.13 | Odolnost koleje |
| --- | --- |

4.2.13

| 4.2.13.1 | Tratě kategorie I |
| --- | --- |

4.2.13.1

| 4.2.13.2 | Tratě kategorie II a III |
| --- | --- |

4.2.13.2

| 4.2.14 | Zatížení konstrukcí dopravou |
| --- | --- |

4.2.14

| 4.2.14.1 | Svislá zatížení |
| --- | --- |

4.2.14.1

| 4.2.14.2 | Dynamická analýza |
| --- | --- |

4.2.14.2

| 4.2.14.3 | Odstředivé síly |
| --- | --- |

4.2.14.3

| 4.2.14.4 | Boční ráz |
| --- | --- |

4.2.14.4

| 4.2.14.5 | Zatížení od rozjezdu a brzdění (podélná zatížení) |
| --- | --- |

4.2.14.5

| 4.2.14.6 | Podélné síly způsobené vzájemným působením konstrukcí a koleje |
| --- | --- |

4.2.14.6

| 4.2.14.7 | Aerodynamická zatížení zařízení podél železniční trati od projíždějících vlaků |
| --- | --- |

4.2.14.7

| 4.2.14.8 | Uplatnění požadavků normy EN1991-2:2003 |
| --- | --- |

4.2.14.8

| 4.2.15 | Celková tuhost koleje |
| --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Maximální kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

4.2.16

| 4.2.16.1 | Obecné požadavky |
| --- | --- |

4.2.16.1

| 4.2.16.2 | Pístový efekt v podzemních stanicích |
| --- | --- |

4.2.16.2

| 4.2.17 | Účinek bočního větru |
| --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Hluk a vibrace |
| --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Přístup na nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.1

| 4.2.20.2 | Užitná délka nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.2

| 4.2.20.3 | Užitná šířka nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.3

| 4.2.20.4 | Výška nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.4

| 4.2.20.5 | Vzdálenost od osy koleje |
| --- | --- |

4.2.20.5

| 4.2.20.6 | Uspořádání koleje podél nástupišť |
| --- | --- |

4.2.20.6

| 4.2.20.7 | Ochrana proti zasažení elektrickým proudem |
| --- | --- |

4.2.20.7

| 4.2.20.8 | Vlastnosti související s přepravou osob se sníženou pohyblivostí |
| --- | --- |

4.2.20.8

| 4.2.21 | Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- |

4.2.21

| 4.2.22 | Přístup nebo vniknutí do zařízení trati |
| --- | --- |

4.2.22

| 4.2.23 | Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici |
| --- | --- |

4.2.23

| 4.2.23.1 | Volný schůdný prostor podél koleje |
| --- | --- |

4.2.23.1

| 4.2.23.2 | Únikové cesty v tunelech |
| --- | --- |

4.2.23.2

| 4.2.24 | Značení vzdálenosti |
| --- | --- |

4.2.24

| 4.2.25 | Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Délka |
| --- | --- |

4.2.25.1

| 4.2.25.2 | Sklon |
| --- | --- |

4.2.25.2

| 4.2.25.3 | Poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.25.3

| 4.2.26 | Pevná zařízení pro údržbu vlaků |
| --- | --- |

4.2.26

| 4.2.26.1 | Vyprazdňování toalet |
| --- | --- |

4.2.26.1

| 4.2.26.2 | Zařízení pro čištění exteriérů vlaků |
| --- | --- |

4.2.26.2

| 4.2.26.3 | Zařízení pro doplňování vody |
| --- | --- |

4.2.26.3

| 4.2.26.4 | Zařízení pro doplňování písku |
| --- | --- |

4.2.26.4

| 4.2.26.5 | Doplňování paliva |
| --- | --- |

4.2.26.5

| 4.2.27 | Odlétávání štěrku |
| --- | --- |

4.2.27

| 4.3 | Funkční a technické specifikace rozhraní |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“ |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Rozhraní se subsystémem „Energie“ |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Rozhraní se subsystémem „Řízení a zabezpečení“ |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Rozhraní se subsystémem „Provoz“ |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Rozhraní s TSI pro bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Provozní pravidla |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Provádění prací |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Oznámení předávaná železničním podnikům |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Pravidla údržby |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Plán údržby |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Požadavky na údržbu |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Odborná způsobilost |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Registr infrastruktury |
| --- | --- |

4.8

| 5. | PRVKY INTEROPERABILITY |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Definice |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Inovativní řešení |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Nová řešení podsestavy kolej |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.2 | Seznam prvků |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Výkonnost a specifikace prvků |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Kolejnice |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profil hlavy kolejnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

| 5.3.1.2 | Konstrukční lineární hmotnost |
| --- | --- |

5.3.1.2

| 5.3.1.3 | Jakostní třída oceli |
| --- | --- |

5.3.1.3

| 5.3.2 | Systémy upevnění kolejnic |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Příčné a výhybkové pražce |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Uzávěr doplňování vody |
| --- | --- |

5.3.5

| 6. | POSUZOVÁNÍ SHODY A/NEBO VHODNOSTI PRO POUŽITÍ PRVKŮ A OVĚŘENÍ SUBSYSTÉMŮ |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Prvky interoperability |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Postupy posuzování shody a vhodnosti pro použití |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1 | Dodržování požadavků na subsystém |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Kompatibilita s ostatními prvky interoperability a součástmi subsystému, se kterým má mít rozhraní |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Dodržování zvláštních technických požadavků |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | Definice „zavedených“, „nových“ a „inovativních“ prvků interoperability |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3. | Postupy, které mají být použity pro zavedené a nové prvky interoperability |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Postupy, které mají být použity pro inovativní prvky interoperability |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5 | Uplatnění modulů |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Metody posuzování prvků interoperability |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.6.1 | Prvky interoperability podléhající jiným směrnicím Společenství |
| --- | --- |

6.1.6.1

| 6.1.6.2 | Posuzování systému upevnění |
| --- | --- |

6.1.6.2

| 6.1.6.3 | Přezkoušení typu ověřením za provozu (vhodnost pro použití) |
| --- | --- |

6.1.6.3

| 6.2 | Subsystém „Infrastruktura“ |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Vyhrazené |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Inovativní řešení |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Uplatnění modulů |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.4.1 | Uplatnění modulu SH2 |
| --- | --- |

6.2.4.1

| 6.2.4.2 | Uplatnění modulu SG |
| --- | --- |

6.2.4.2

| 6.2.5 | Technická řešení s předpokladem shody ve fázi návrhu |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.5.1 | Posuzování odolnosti koleje |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2 | Posuzování ekvivalentní kuželovitosti |
| --- | --- |

6.2.5.2

| 6.2.6 | Zvláštní požadavky na posuzování shody |
| --- | --- |

6.2.6

| 6.2.6.1 | Posuzování minimálního průjezdného průřezu |
| --- | --- |

6.2.6.1

| 6.2.6.2 | Posuzování minimální hodnoty průměrného rozchodu koleje |
| --- | --- |

6.2.6.2

| 6.2.6.3 | Posuzování tuhosti koleje |
| --- | --- |

6.2.6.3

| 6.2.6.4 | Posuzování úklonu kolejnice |
| --- | --- |

6.2.6.4

| 6.2.6.5 | Posuzování maximálního kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

6.2.6.5

| 6.2.6.6 | Posuzování hluku a vibrací |
| --- | --- |

6.2.6.6

| 6.3 | Posuzování shody, pokud je rychlost použita jako přechodné kritérium |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Posuzování plánu údržby |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Posuzování subsystému „Údržba“ |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Prvky interoperability bez ES prohlášení |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | Všeobecně |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Přechodné období |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Certifikace subsystémů zahrnujících necertifikované prvky interoperability v přechodném období |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.3.1 | Podmínky |
| --- | --- |

6.6.3.1

| 6.6.3.2 | Oznámení |
| --- | --- |

6.6.3.2

| 6.6.3.3 | Provádění životního cyklu |
| --- | --- |

6.6.3.3

| 6.6.4 | Sledování |
| --- | --- |

6.6.4

| 7. | PROVÁDĚNÍ TSI „INFRASTRUKTURA“ |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Uplatnění této TSI na vysokorychlostní tratě, které mají být uvedeny do provozu |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Uplatnění této TSI na vysokorychlostní tratě, které jsou již v provozu |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Klasifikace prací |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Parametry a specifikace týkající se inženýrských staveb |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Parametry a vlastnosti konstrukce koleje |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Parametry a vlastnosti týkající se různých zařízení a zařízení údržby |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Rychlost jako přechodné kritérium |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.3. | Zvláštní případy |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Specifické rysy německé sítě |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Specifické rysy rakouské sítě |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Specifické rysy dánské sítě |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Specifické rysy španělské sítě |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Specifické rysy finské sítě |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Specifické rysy britské sítě |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7. | Specifické rysy řecké sítě |
| --- | --- |

7.3.7.

| 7.3.8. | Specifické rysy sítí v Irsku a Severním Irsku |
| --- | --- |

7.3.8.

| 7.3.9. | Specifické rysy italské sítě |
| --- | --- |

7.3.9.

| 7.3.10. | Specifické rysy nizozemské sítě |
| --- | --- |

7.3.10.

| 7.3.11. | Specifické rysy portugalské sítě |
| --- | --- |

7.3.11.

| 7.3.12. | Specifické rysy švédské sítě |
| --- | --- |

7.3.12.

| 7.3.13. | Specifické rysy polské sítě |
| --- | --- |

7.3.13.

| 7.4. | Revize TSI |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Dohody |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Stávající dohody |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Budoucí dohody |
| --- | --- |

7.5.2.

| PŘÍLOHA A – | Prvky interoperability oblasti „infrastruktura“ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA A –

| A.1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Vlastnosti, které je třeba posoudit pro „zavedené“ prvky interoperability |
| --- | --- |

A.2.

| A.3 | Vlastnosti, které je třeba posoudit pro „nové“ prvky interoperability |
| --- | --- |

A.3

| PŘÍLOHA B1 – | Posuzování subsystému „infrastruktura“ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA B1 –

| B1.1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

B1.1.

| B1.2. | Vlastnosti a moduly |
| --- | --- |

B1.2.

| PŘÍLOHA B2 – | Posuzování subsystému „údržba“ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA B2 –

| B2.1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

B2.1.

| B2.2. | Vlastnosti |
| --- | --- |

B2.2.

| PŘÍLOHA C – | Postupy posuzování |
| --- | --- |

PŘÍLOHA C –

| PŘÍLOHA D – | Položky, které mají být uvedeny v registru infrastruktury pro oblast „infrastruktura“ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA D –

| PŘÍLOHA E – | Schéma výhybek a výhybkových konstrukcí |
| --- | --- |

PŘÍLOHA E –

| PŘÍLOHA F – | Profily kolejnice 60 E2 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA F –

| PŘÍLOHA G – | (Vyhrazeno) |
| --- | --- |

PŘÍLOHA G –

| PŘÍLOHA H – | Seznam otevřených bodů |
| --- | --- |

PŘÍLOHA H –

| PŘÍLOHA I – | Definice pojmů používaných v této vysokorychlostní TSI subsystému „infrastruktura“ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA I –

1.   ÚVOD

1.1   Technická oblast působnosti

Tato TSI se týká subsystému „Infrastruktura“ a části subsystému „Údržba“ transevropského vysokorychlostního železničního systému. Jsou uvedeny v seznamu bodu 1 přílohy II směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES.

Podle přílohy I směrnice vysokorychlostní tratě zahrnují:

| — | zvláště vybudované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti zpravidla 250 km/h nebo vyšší, |
| --- | --- |

—

zvláště vybudované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti zpravidla 250 km/h nebo vyšší,

| — | zvláště modernizované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti v řádu 200 km/h, |
| --- | --- |

—

zvláště modernizované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti v řádu 200 km/h,

| — | zvláště modernizované vysokorychlostní tratě se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena. |
| --- | --- |

—

zvláště modernizované vysokorychlostní tratě se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena.

V této TSI jsou tyto tratě klasifikovány jako kategorie I, kategorie II a kategorie III v uvedeném pořadí.

1.2   Místní oblast působnosti

Místní oblastí působnosti této TSI je transevropský vysokorychlostní železniční systém, jak je popsán v příloze I směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES.

1.3   Obsah této TSI

V souladu s čl. 5 odst. 3 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES tato TSI:

| a) | uvádí zamýšlený obsah této specifikace (kapitola 2); |
| --- | --- |

a)

uvádí zamýšlený obsah této specifikace (kapitola 2);

| b) | specifikuje základní požadavky kladené na subsystém „Infrastruktura“ (kapitola 3) a na jeho rozhraní s ostatními subsystémy (kapitola 4); |
| --- | --- |

b)

specifikuje základní požadavky kladené na subsystém „Infrastruktura“ (kapitola 3) a na jeho rozhraní s ostatními subsystémy (kapitola 4);

| c) | stanoví funkční a technické specifikace, které musí subsystém a jeho rozhraní s ostatními systémy splňovat (kapitola 4); |
| --- | --- |

c)

stanoví funkční a technické specifikace, které musí subsystém a jeho rozhraní s ostatními systémy splňovat (kapitola 4);

| d) | určuje prvky interoperability a rozhraní, které musí být předmětem evropských specifikací, včetně evropských norem, a které jsou nezbytné v zájmu dosažení interoperability transevropského vysokorychlostního železničního systému (kapitola 5); |
| --- | --- |

d)

určuje prvky interoperability a rozhraní, které musí být předmětem evropských specifikací, včetně evropských norem, a které jsou nezbytné v zájmu dosažení interoperability transevropského vysokorychlostního železničního systému (kapitola 5);

| e) | stanoví v každém zvažovaném případě, které postupy mají být použity při posuzování shody nebo vhodnosti pro použití prvků interoperability, jakož i při ES ověřování subsystémů (kapitola 6); |
| --- | --- |

e)

stanoví v každém zvažovaném případě, které postupy mají být použity při posuzování shody nebo vhodnosti pro použití prvků interoperability, jakož i při ES ověřování subsystémů (kapitola 6);

| f) | uvádí strategii provádění TSI (kapitola 7); |
| --- | --- |

f)

uvádí strategii provádění TSI (kapitola 7);

| g) | uvádí, pro dotčený personál, odbornou způsobilost a podmínky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci požadované pro provoz a údržbu subsystému i pro provádění TSI (kapitola 4). |
| --- | --- |

g)

uvádí, pro dotčený personál, odbornou způsobilost a podmínky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci požadované pro provoz a údržbu subsystému i pro provádění TSI (kapitola 4).

Podle čl. 6 odst. 3 směrnice mohou být pro každou TSI stanovena pravidla pro určité zvláštní případy; takové případy jsou uvedeny v kapitole 7.

Tato TSI také stanoví (v kapitole 4) pravidla pro provoz a údržbu týkající se oblasti působnosti uvedené výše v bodech 1.1 a 1.2.

2.   DEFINICE OBLASTI „INFRASTRUKTURA“ / OBLAST PŮSOBNOSTI

2.1   Definice oblasti „Infrastruktura“

Tato TSI se vztahuje na oblast „Infrastruktura“, která zahrnuje:

| — | strukturální subsystém „Infrastruktura“, |
| --- | --- |

—

strukturální subsystém „Infrastruktura“,

| — | část provozního subsystému „Údržba“ vztahující se k subsystému „Infrastruktura“, |
| --- | --- |

—

část provozního subsystému „Údržba“ vztahující se k subsystému „Infrastruktura“,

| — | pevná zařízení pro kolejová vozidla provozního subsystému „Údržba“ vztahující se k údržbě (tzn. myčky, doplňování písku a vody; doplňování paliva a připojení pevných zařízení pro vyprazdňování toalet). |
| --- | --- |

—

pevná zařízení pro kolejová vozidla provozního subsystému „Údržba“ vztahující se k údržbě (tzn. myčky, doplňování písku a vody; doplňování paliva a připojení pevných zařízení pro vyprazdňování toalet).

Strukturální subsystém „Infrastruktura“ transevropského vysokorychlostního železničního systému zahrnuje koleje, výhybky a výhybkové konstrukce vysokorychlostních tratí v rozsahu vymezeném v kapitole 1. Tyto koleje jsou definovány v registru infrastruktury příslušného úseku trati.

Strukturální subsystém „Infrastruktura“ zahrnuje také:

| — | nosné nebo ochranné konstrukce kolejí, |
| --- | --- |

—

nosné nebo ochranné konstrukce kolejí,

| — | zařízení podél železniční trati a stavby, které by mohly ovlivnit interoperabilitu železnice, |
| --- | --- |

—

zařízení podél železniční trati a stavby, které by mohly ovlivnit interoperabilitu železnice,

| — | nástupiště pro cestující a ostatní infrastrukturu stanic, které by mohly ovlivnit interoperabilitu železnice, |
| --- | --- |

—

nástupiště pro cestující a ostatní infrastrukturu stanic, které by mohly ovlivnit interoperabilitu železnice,

| — | vybavení nezbytné v rámci subsystému k zajišťování ochrany životního prostředí, |
| --- | --- |

—

vybavení nezbytné v rámci subsystému k zajišťování ochrany životního prostředí,

| — | vybavení k zajištění bezpečnosti cestujících v případě provozu za zhoršených podmínek. |
| --- | --- |

—

vybavení k zajištění bezpečnosti cestujících v případě provozu za zhoršených podmínek.

2.2   Funkce a hlediska dané oblasti „Infrastruktura“ v působnosti této TSI

Hlediska oblasti „Infrastruktura“ vztahující se k interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému jsou popsána níže na základě funkcí, jež má poskytovat, spolu s přijatými zásadami, které se jich týkají.

2.2.1   Vést vlak

Běžná kolej

Běžná kolej tvoří fyzickou vodicí dráhu pro vozidla, jejíž vlastnosti umožňují vlakům vyhovujícím vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ pohyb za požadovaných bezpečnostních podmínek a se stanovenou výkonností.

S cílem zajistit kompatibilitu infrastruktury se subsystémem „Kolejová vozidla“ jsou vzdálenost mezi oběma kolejnicemi i vztah kol a kolejnic přicházejících do vzájemného styku definovány.

Výhybky a výhybkové konstrukce

S cílem umožnit technickou kompatibilitu s vlaky vyhovujícími vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ musí výhybky a výhybkové konstrukce umožňující změny trasy splňovat příslušné specifikace stanovené pro běžnou kolej a funkční rozměry výhybek a výhybkových konstrukcí ve fázi návrhu.

Odstavné koleje

Odstavné koleje nemusí splňovat všechny vlastnosti běžné koleje. S cílem zajistit technickou kompatibilitu s vlaky vyhovujícími vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ však musí odstavné koleje splňovat některé zvláštní požadavky stanovené v kapitole 4.

2.2.2   Nést vlak

Běžná kolej a výhybky a výhybkové konstrukce

Síly, kterými vozidla působí na kolej a které jsou určující jak pro podmínky zabezpečení proti vykolejení vozidla, tak pro schopnost koleje těmto silám odolat, souvisejí výhradně se stykem mezi koly a kolejnicemi a s veškerými přidruženými brzdovými zařízeními, pokud působí přímo na kolejnici.

V těchto silách jsou zahrnuty síly svislé, příčné a podélné.

Pro každou z těchto tří druhů sil je definováno jedno nebo více charakteristických kritérií vzájemného mechanického působení mezi vozidlem a kolejí v podobě mezí, které nesmějí být vozidlem překročeny, a naopak jako minimální zatížení, kterému musí být kolej schopna odolat. Podle čl. 5 odst. 4 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES nebrání tato kritéria volbě vyšších mezních hodnot, které jsou vhodné pro jízdu jiných vlaků. Tato charakteristická bezpečnostní kritéria vzájemného působení vozidlo-kolej jsou rozhraními se subsystémem „Kolejová vozidla“.

Nosné konstrukce koleje

Kromě výše uvedených namáhání běžné koleje a výhybek a výhybkových konstrukcí má vysokorychlostní provoz rozhodující účinek na dynamické chování železničních mostů v závislosti na četnosti opakování zatížení nápravami vozidel a tvoří rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“.

2.2.3   Zajistit volný a bezpečný průjezd vlaku v rámci daného prostoru

Průjezdný průřez a osová vzdálenost kolejí

Průjezdný průřez a osová vzdálenost kolejí mají z hlediska definice vliv především na vzdálenosti mezi obrysy vozidel, sběračem a zařízeními podél železniční trati a mezi samotnými vozidly při vzájemném míjení. Kromě nezbytných požadavků na zabránění tomu, aby vozidla nenarušila průjezdný průřez, umožňují tato rozhraní rovněž odvození příčných aerodynamických sil působících jak na vozidla, tak obráceně i na pevná zařízení.

Stavby a zařízení podél železniční trati

Stavby a zařízení podél železniční trati musí respektovat požadavky vztahující se na průjezdný průřez.

Aerodynamické síly působící na některá zařízení podél železniční trati a způsobující kolísání tlaku v tunelu závisejí na aerodynamických vlastnostech vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, a proto tvoří rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“.

Kolísání tlaku, která musí cestující popřípadě snášet při průjezdu vozidel tunely, závisí hlavně na rychlosti jízdy, na ploše průřezu, délce a aerodynamickém tvaru vlakové soupravy a na délce a ploše průřezu tunelu. Jsou omezována na přijatelnou hodnotu z hlediska ochrany zdraví cestujících, a proto tvoří rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“.

2.2.4   Umožňovat cestujícím nastupovat a vystupovat z vlaků, které zastavují ve stanicích

Nástupiště pro cestující

Subsystém „Infrastruktura“ zahrnuje prostředky umožňující cestujícím nastupovat do vlaků: nástupiště stanic a jejich vybavení. Interoperabilita subsystému se týká především výšky a délky nástupišť a tlakových účinků při průjezdu vlaků podzemními stanicemi. Tyto prvky tvoří rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“.

Osoby se sníženou pohyblivostí

Ke zlepšení dostupnosti železniční dopravy pro osoby se sníženou pohyblivostí má příslušné vybavení usnadnit dostupnost veřejných prostor infrastruktury, a především rozhraní nástupiště-vlak a zajistit také evakuaci v případě nebezpečných situací.

2.2.5   Zajistit bezpečnost

Ochrana železniční trati, ochrana proti pádu vozidel na trať a ochrana proti bočnímu větru tvoří rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“, se subsystémem „Řízení a zabezpečení“ a se subsystémem „Provoz“.

Do působnosti této TSI patří také vybavení nezbytné ke sledování a údržbě zařízení v souladu se základními požadavky.

Součástí subsystému Infrastruktura musí být bezpečnostní vybavení stanice a koleje, přístupné osobám v případě nehody.

2.2.6   Respektovat životní prostředí

Do působnosti této TSI patří vybavení nezbytné v rámci infrastruktury k zajišťování ochrany životního prostředí.

2.2.7   Údržba vlaku

Do působnosti této TSI patří pevná zařízení pro údržbu kolejových vozidel (tzn. myčky, doplňování písku a vody, doplňování paliva a připojení pevných zařízení pro vyprazdňování toalet).

3.   ZÁKLADNÍ POŽADAVKY

3.1   Všeobecně

V rámci působnosti této TSI zajišťuje dodržení specifikací popsaných:

| — | v kapitole 4 pro subsystémy |
| --- | --- |

—

v kapitole 4 pro subsystémy

| — | a v kapitole 5 pro prvky interoperability, |
| --- | --- |

—

a v kapitole 5 pro prvky interoperability,

splnění příslušných základních požadavků uvedených v bodu 3.2 a 3.3 této TSI; prokazuje se kladným výsledkem:

| — | posuzování shody a/nebo vhodnosti pro použití prvků interoperability, |
| --- | --- |

—

posuzování shody a/nebo vhodnosti pro použití prvků interoperability,

| — | a ověřování subsystémů, jak je popsáno v kapitole 6. |
| --- | --- |

—

a ověřování subsystémů, jak je popsáno v kapitole 6.

Jestliže se však na část základních požadavků vztahují vnitrostátní předpisy z důvodu:

| — | otevřených a vyhrazených bodů uvedených v TSI, |
| --- | --- |

—

otevřených a vyhrazených bodů uvedených v TSI,

| — | výjimek dle článku 7 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES, |
| --- | --- |

—

výjimek dle článku 7 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES,

| — | zvláštních případů popsaných v bodu 7.3 této TSI, |
| --- | --- |

—

zvláštních případů popsaných v bodu 7.3 této TSI,

odpovídající posouzení shody se provede v souladu s postupy, za které odpovídá příslušný členský stát.

Podle čl. 4 odst. 1 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES musí transevropský vysokorychlostní železniční systém, jeho subsystémy a jejich prvky interoperability vyhovovat základním požadavkům obecně uvedeným v příloze III směrnice.

3.2.   Základní požadavky na oblast „Infrastruktura“

Podle přílohy III směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES mohou být základní požadavky obecně použitelné na celý transevropský vysokorychlostní železniční systém nebo mohou být specifické pro každý subsystém a jeho prvky.

Základní požadavky definované v příloze III směrnice jsou uvedeny v následujících bodech 3.2.1 a 3.2.2:

3.2.1   Obecné požadavky

Příloha III směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES uvádí základní požadavky. Základní požadavky vztahující se k této TSI jsou citovány níže:

„1.1.   Bezpečnost

| 1.1.1. | Návrh, konstrukce nebo montáž, údržba a kontrola konstrukčních částí zásadně důležitých pro bezpečnost, a zejména konstrukčních částí souvisejících s jízdou vlaku, musí zaručovat bezpečnost na úrovni odpovídající cílovým záměrům stanoveným pro síť, včetně cílových záměrů pro řešení situací za zhoršených podmínek. |
| --- | --- |

1.1.1.

Návrh, konstrukce nebo montáž, údržba a kontrola konstrukčních částí zásadně důležitých pro bezpečnost, a zejména konstrukčních částí souvisejících s jízdou vlaku, musí zaručovat bezpečnost na úrovni odpovídající cílovým záměrům stanoveným pro síť, včetně cílových záměrů pro řešení situací za zhoršených podmínek.

| 1.1.2. | Parametry související se stykem kolo-kolejnice musí splňovat požadavky na stabilitu nezbytné k zaručení bezpečné jízdy při nejvyšší dovolené rychlosti. |
| --- | --- |

1.1.2.

Parametry související se stykem kolo-kolejnice musí splňovat požadavky na stabilitu nezbytné k zaručení bezpečné jízdy při nejvyšší dovolené rychlosti.

| 1.1.3. | Použité konstrukční části musí odolat každému stanovenému běžnému nebo výjimečnému namáhání po celou dobu provozu. Důsledky veškerých náhodných poruch pro bezpečnost musí být omezeny vhodnými prostředky. |
| --- | --- |

1.1.3.

Použité konstrukční části musí odolat každému stanovenému běžnému nebo výjimečnému namáhání po celou dobu provozu. Důsledky veškerých náhodných poruch pro bezpečnost musí být omezeny vhodnými prostředky.

| 1.1.4. | Konstrukce pevných zařízení a kolejových vozidel a volba použitých materiálů musí směřovat k omezení vzniku, šíření a účinků ohně a kouře v případě požáru. |
| --- | --- |

1.1.4.

Konstrukce pevných zařízení a kolejových vozidel a volba použitých materiálů musí směřovat k omezení vzniku, šíření a účinků ohně a kouře v případě požáru.

| 1.1.5. | Veškerá zařízení určená k tomu, aby jimi manipulovali uživatelé, musí být navržena tak, aby neohrozila jejich bezpečnost, jsou-li používána předvídatelným způsobem, který není v souladu s vyznačenými pokyny. |
| --- | --- |

1.1.5.

Veškerá zařízení určená k tomu, aby jimi manipulovali uživatelé, musí být navržena tak, aby neohrozila jejich bezpečnost, jsou-li používána předvídatelným způsobem, který není v souladu s vyznačenými pokyny.

1.2.   Spolehlivost a dostupnost

Kontrola a údržba pevných nebo pohyblivých konstrukčních částí souvisejících s jízdou vlaku musí být organizována, prováděna a kvantifikována takovým způsobem, aby byl zajištěn jejich provoz za určených podmínek.

1.3.   Ochrana zdraví

| 1.3.1. | Materiály, které mohou na základě způsobu jejich používání představovat ohrožení pro zdraví osob, které k nim mají přístup, nesmějí být ve vlacích a v železniční infrastruktuře používány. |
| --- | --- |

1.3.1.

Materiály, které mohou na základě způsobu jejich používání představovat ohrožení pro zdraví osob, které k nim mají přístup, nesmějí být ve vlacích a v železniční infrastruktuře používány.

| 1.3.2. | Všechny materiály musí být vybírány, rozmísťovány a používány takovým způsobem, aby byla omezena emise škodlivého a nebezpečného kouře nebo plynů, zejména v případě požáru. |
| --- | --- |

1.3.2.

Všechny materiály musí být vybírány, rozmísťovány a používány takovým způsobem, aby byla omezena emise škodlivého a nebezpečného kouře nebo plynů, zejména v případě požáru.

1.4.   Ochrana životního prostředí

| 1.4.1. | Ve fázi návrhu systému musí být posouzen a zohledněn vliv stavby a provozu transevropského vysokorychlostního železničního systému na životní prostředí v souladu s platnými předpisy Společenství. |
| --- | --- |

1.4.1.

Ve fázi návrhu systému musí být posouzen a zohledněn vliv stavby a provozu transevropského vysokorychlostního železničního systému na životní prostředí v souladu s platnými předpisy Společenství.

| 1.4.2. | Materiály používané ve vlacích a v infrastruktuře musí zabraňovat emisi kouře nebo plynů, které jsou pro životní prostředí škodlivé a nebezpečné, zejména v případě požáru. |
| --- | --- |

1.4.2.

Materiály používané ve vlacích a v infrastruktuře musí zabraňovat emisi kouře nebo plynů, které jsou pro životní prostředí škodlivé a nebezpečné, zejména v případě požáru.

| 1.4.3. | Kolejová vozidla a napájecí systémy musí být navrženy a vyrobeny takovým způsobem, aby byly elektromagneticky kompatibilní s instalacemi, zařízeními a veřejnými nebo soukromými sítěmi, s nimiž by se mohly vzájemně rušit. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kolejová vozidla a napájecí systémy musí být navrženy a vyrobeny takovým způsobem, aby byly elektromagneticky kompatibilní s instalacemi, zařízeními a veřejnými nebo soukromými sítěmi, s nimiž by se mohly vzájemně rušit.

1.5.   Technická kompatibilita

Technické vlastnosti infrastruktury a pevných zařízení musí být kompatibilní jak navzájem, tak s vlastnostmi vlaků, které mají být používány v transevropském vysokorychlostním železničním systému.

Jestliže se dodržování těchto vlastností ukáže být na určitých úsecích sítě obtížné, mohou být zavedena dočasná řešení, která zajistí kompatibilitu v budoucnu.“

3.2.2   Zvláštní požadavky na oblast „Infrastruktura“

Příloha III směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES uvádí základní požadavky. Zvláštní požadavky pro oblasti „Infrastruktura“, „Údržba“, „Životní prostředí“ a „Provoz“ vztahující se k této TSI jsou citovány níže:

„2.1   Infrastruktura

| 2.1.1. | Bezpečnost
  Je třeba přijmout přiměřená opatření k zabránění přístupu nebo nežádoucího vniknutí do zařízení vysokorychlostních tratí.
  Je třeba přijmout opatření k omezení nebezpečí, kterému jsou vystaveny osoby zejména ve stanicích, jimiž projíždějí vysokorychlostní vlaky.
  Zařízení infrastruktury, k nimž má veřejnost přístup, musí být navržena a postavena tak, aby se omezilo veškeré ohrožení bezpečnosti osob (stabilita, požár, přístup, evakuace, nástupiště atd.).
  Je třeba stanovit vhodná opatření k zohlednění konkrétních bezpečnostních podmínek ve velmi dlouhých tunelech. |
| --- | --- |

2.1.1.

Bezpečnost

Je třeba přijmout přiměřená opatření k zabránění přístupu nebo nežádoucího vniknutí do zařízení vysokorychlostních tratí.

Je třeba přijmout opatření k omezení nebezpečí, kterému jsou vystaveny osoby zejména ve stanicích, jimiž projíždějí vysokorychlostní vlaky.

Zařízení infrastruktury, k nimž má veřejnost přístup, musí být navržena a postavena tak, aby se omezilo veškeré ohrožení bezpečnosti osob (stabilita, požár, přístup, evakuace, nástupiště atd.).

Je třeba stanovit vhodná opatření k zohlednění konkrétních bezpečnostních podmínek ve velmi dlouhých tunelech.

2.5   Údržba

| 2.5.1. | Ochrana zdraví
  Technické vybavení a postupy používané ve střediscích údržby nesmějí způsobit ohrožení lidského zdraví. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ochrana zdraví

Technické vybavení a postupy používané ve střediscích údržby nesmějí způsobit ohrožení lidského zdraví.

| 2.5.2. | Ochrana životního prostředí
  Technické vybavení a postupy používané ve střediscích údržby nesmějí nepřípustným způsobem zasahovat do okolního prostředí. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ochrana životního prostředí

Technické vybavení a postupy používané ve střediscích údržby nesmějí nepřípustným způsobem zasahovat do okolního prostředí.

| 2.5.3. | Technická kompatibilita
  Zařízeními pro údržbu vysokorychlostních vlaků musí být zajištěny činnosti související s bezpečností, ochranou zdraví a s pohodlím ve všech vlacích, pro něž byla zkonstruována. |
| --- | --- |

2.5.3.

Technická kompatibilita

Zařízeními pro údržbu vysokorychlostních vlaků musí být zajištěny činnosti související s bezpečností, ochranou zdraví a s pohodlím ve všech vlacích, pro něž byla zkonstruována.

2.6.   Životní prostředí

| 2.6.1. | Ochrana zdraví
  Při provozu transevropského vysokorychlostního železničního systému musí být dodržovány stanovené meze hluku. |
| --- | --- |

2.6.1.

Ochrana zdraví

Při provozu transevropského vysokorychlostního železničního systému musí být dodržovány stanovené meze hluku.

| 2.6.2. | Ochrana životního prostředí
  Provoz transevropského vysokorychlostního železničního systému nesmí za běžného stavu údržby vyvolávat nepřípustné úrovně zemních vibrací působících na činnosti a prostředí v blízkosti infrastruktury. |
| --- | --- |

2.6.2.

Ochrana životního prostředí

Provoz transevropského vysokorychlostního železničního systému nesmí za běžného stavu údržby vyvolávat nepřípustné úrovně zemních vibrací působících na činnosti a prostředí v blízkosti infrastruktury.

2.7.   Provoz

| 2.7.1. | Bezpečnost
  Sladění pravidel provozování sítě a kvalifikace strojvedoucích a obsluhy vlaků musí zaručovat bezpečný mezinárodní provoz.
  Provoz a intervaly údržby, vzdělávání a kvalifikace zaměstnanců údržby a systém zabezpečování jakosti zavedený dotyčnými provozovateli ve střediscích údržby musí zaručovat vysokou úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.7.1.

Bezpečnost

Sladění pravidel provozování sítě a kvalifikace strojvedoucích a obsluhy vlaků musí zaručovat bezpečný mezinárodní provoz.

Provoz a intervaly údržby, vzdělávání a kvalifikace zaměstnanců údržby a systém zabezpečování jakosti zavedený dotyčnými provozovateli ve střediscích údržby musí zaručovat vysokou úroveň bezpečnosti.

| 2.7.2. | Spolehlivost a dostupnost
  Provoz a intervaly údržby, vzdělávání a kvalifikace zaměstnanců údržby a systém zabezpečování jakosti zavedený dotyčnými provozovateli ve střediscích údržby musí zaručovat vysokou úroveň spolehlivosti a dostupnosti systému.“ |
| --- | --- |

2.7.2.

Spolehlivost a dostupnost

Provoz a intervaly údržby, vzdělávání a kvalifikace zaměstnanců údržby a systém zabezpečování jakosti zavedený dotyčnými provozovateli ve střediscích údržby musí zaručovat vysokou úroveň spolehlivosti a dostupnosti systému.“

3.3   Splnění základních požadavků prostřednictvím specifikací oblasti „Infrastruktura“

3.3.1   Bezpečnost

S cílem splnit tyto obecné požadavky musí infrastruktura při úrovni bezpečnosti odpovídající cílovým záměrům stanoveným pro síť:

| — | umožnit jízdu vlaků bez nebezpečí vykolejení či vzájemné kolize nebo kolize s jinými vozidly či pevnými překážkami a zabránit nepřijatelným rizikům spojeným s blízkostí elektrického trakčního vedení; |
| --- | --- |

—

umožnit jízdu vlaků bez nebezpečí vykolejení či vzájemné kolize nebo kolize s jinými vozidly či pevnými překážkami a zabránit nepřijatelným rizikům spojeným s blízkostí elektrického trakčního vedení;

| — | bez poruchy odolávat svislým, příčným a podélným zatížením, statickým nebo dynamickým, vyvolaným vlaky, v daném prostředí trati, přičemž musí dosahovat požadované výkonnosti; |
| --- | --- |

—

bez poruchy odolávat svislým, příčným a podélným zatížením, statickým nebo dynamickým, vyvolaným vlaky, v daném prostředí trati, přičemž musí dosahovat požadované výkonnosti;

| — | umožňovat sledování a údržbu zařízení nezbytných pro udržování zásadně důležitých konstrukčních částí ve spolehlivém stavu; |
| --- | --- |

—

umožňovat sledování a údržbu zařízení nezbytných pro udržování zásadně důležitých konstrukčních částí ve spolehlivém stavu;

| — | zamezit použití materiálů náchylných k tvorbě škodlivých zplodin v případě požáru; tento požadavek se týká pouze těch částí infrastruktury, které jsou umístěny v uzavřených prostorech (v ražených nebo hloubených tunelech a podzemních stanicích); |
| --- | --- |

—

zamezit použití materiálů náchylných k tvorbě škodlivých zplodin v případě požáru; tento požadavek se týká pouze těch částí infrastruktury, které jsou umístěny v uzavřených prostorech (v ražených nebo hloubených tunelech a podzemních stanicích);

| — | zajistit, aby přístup k jiným zařízením, než jsou nástupiště přístupná pro cestující, byl obecně umožněn pouze oprávněným zaměstnancům; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby přístup k jiným zařízením, než jsou nástupiště přístupná pro cestující, byl obecně umožněn pouze oprávněným zaměstnancům;

| — | umožnit zvládnutí rizika vniknutí nežádoucích osob nebo vozidel do areálu železnice; |
| --- | --- |

—

umožnit zvládnutí rizika vniknutí nežádoucích osob nebo vozidel do areálu železnice;

| — | zajistit, že prostory přístupné cestujícím v průběhu běžného provozu trati budou umístěny dostatečně daleko od kolejí s provozem vysokorychlostních vlaků nebo že budou od těchto kolejí vhodně odděleny, aby se minimalizovalo riziko pro cestující, a že budou opatřeny nezbytnými přístupovými cestami pro evakuaci cestujících, zejména v podzemních stanicích; |
| --- | --- |

—

zajistit, že prostory přístupné cestujícím v průběhu běžného provozu trati budou umístěny dostatečně daleko od kolejí s provozem vysokorychlostních vlaků nebo že budou od těchto kolejí vhodně odděleny, aby se minimalizovalo riziko pro cestující, a že budou opatřeny nezbytnými přístupovými cestami pro evakuaci cestujících, zejména v podzemních stanicích;

| — | umožnit vhodnými opatřeními a prostředky zdravotně postiženým cestujícím přístup do jim přístupných veřejných prostor, výstup a evakuaci z nich; |
| --- | --- |

—

umožnit vhodnými opatřeními a prostředky zdravotně postiženým cestujícím přístup do jim přístupných veřejných prostor, výstup a evakuaci z nich;

| — | zajistit, aby cestující nevstoupili do nebezpečných prostor v případě, že vysokorychlostní vlak zastaví mimořádně mimo prostory stanice určené pro tento účel; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby cestující nevstoupili do nebezpečných prostor v případě, že vysokorychlostní vlak zastaví mimořádně mimo prostory stanice určené pro tento účel;

| — | zajistit, aby v dlouhých tunelech byla učiněna zvláštní opatření pro snížení nebo kontrolu nebezpečí požáru a pro usnadnění evakuace cestujících v případě požáru; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby v dlouhých tunelech byla učiněna zvláštní opatření pro snížení nebo kontrolu nebezpečí požáru a pro usnadnění evakuace cestujících v případě požáru;

| — | zajistit, aby zařízení doplňovalo písek správné kvality. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby zařízení doplňovalo písek správné kvality.

Je brán náležitý ohled na možné důsledky selhání níže uvedených bezpečnostních prvků.

3.3.2   Spolehlivost a dostupnost

S cílem plnit tento požadavek musejí být rozhraní rozhodující pro bezpečnost, jejichž vlastnosti podléhají v průběhu provozu systému změnám, zahrnuta do plánů sledování a údržby, které definují podmínky pro sledování a opravy těchto prvků.

3.3.3   Ochrana zdraví

Tyto obecné požadavky se týkají protipožární ochrany různých prvků oblasti „Infrastruktura“. Vzhledem k nízké hodnotě zatížení okolí požárem výrobků tvořících danou infrastrukturu (kolej a stavby) se tento požadavek týká pouze případu podzemních zařízení určených pro cestující v běžném provozu. Proto se, s výjimkou těchto specifických zařízení, nekladou žádné požadavky, pokud jde o výrobky tvořící rozhraní mezi kolejí a stavbami.

Pokud jde o posledně jmenovaná zařízení, musí být použity směrnice Společenství z oblasti ochrany zdraví obecně platné pro konstrukce, bez ohledu na to, zda se takové konstrukce týkají interoperability transevropského vysokorychlostního železničního systému.

Kromě dodržování těchto obecných požadavků musí být omezena kolísání tlaku, kterým mohou být vystaveni cestující a pracovníci železniční dopravy při průjezdu raženými tunely, hloubenými tunely a podzemními stanicemi, i rychlost proudění vzduchu, kterému mohou být vystaveni cestující v podzemních stanicích; v prostorách nástupišť a podzemních stanic přístupných pro cestující se musí zabránit nebezpečí zasažení elektrickým proudem.

| — | S cílem splnit kritérium ochrany zdraví musí být, z důvodů maximálního kolísání tlaku, k němuž dochází v tunelu při průjezdu vlaku, učiněna opatření buď správnou volbou světlého průřezu příslušných konstrukcí, nebo s využitím pomocných zařízení. |
| --- | --- |

—

S cílem splnit kritérium ochrany zdraví musí být, z důvodů maximálního kolísání tlaku, k němuž dochází v tunelu při průjezdu vlaku, učiněna opatření buď správnou volbou světlého průřezu příslušných konstrukcí, nebo s využitím pomocných zařízení.

| — | V podzemních stanicích musí být učiněna opatření k omezení rychlosti proudění vzduchu na hodnotu přijatelnou pro člověka, a to buď s využitím stavebních prvků snižujících kolísání tlaku pocházející z přilehlých tunelů, nebo s využitím pomocných zařízení. |
| --- | --- |

—

V podzemních stanicích musí být učiněna opatření k omezení rychlosti proudění vzduchu na hodnotu přijatelnou pro člověka, a to buď s využitím stavebních prvků snižujících kolísání tlaku pocházející z přilehlých tunelů, nebo s využitím pomocných zařízení.

V prostorách přístupných pro cestující musí být učiněna opatření k zabránění nepřípustnému nebezpečí zasažení elektrickým proudem.

Pro pevná zařízení subsystému „Údržba“ mohou být tyto základní požadavky považovány za splněné, pokud je prokázána shoda těchto zařízení s vnitrostátními předpisy.

3.3.4   Ochrana životního prostředí

Během navrhování trati zvláště budované pro vysokou rychlost nebo při příležitosti modernizace trati za účelem vysokorychlostního provozu musí být posouzeny vlivy daných záměrů na životní prostředí s přihlédnutím k vlastnostem vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Pro pevná zařízení subsystému „Údržba“ mohou být tyto základní požadavky považovány za splněné, pokud je prokázána shoda těchto zařízení s vnitrostátními předpisy.

3.3.5   Technická kompatibilita

S cílem splnit tento požadavek musí být splněny tyto podmínky:

| — | průjezdné průřezy, osová vzdálenost kolejí, směr koleje, rozchod koleje, maximální sklon stoupání a klesání i délka a výška nástupiště pro cestující u tratí interoperabilní evropské sítě musí být stanoveny tak, aby zajistily vzájemnou kompatibilitu tratí a kompatibilitu s interoperabilními vozidly; |
| --- | --- |

—

průjezdné průřezy, osová vzdálenost kolejí, směr koleje, rozchod koleje, maximální sklon stoupání a klesání i délka a výška nástupiště pro cestující u tratí interoperabilní evropské sítě musí být stanoveny tak, aby zajistily vzájemnou kompatibilitu tratí a kompatibilitu s interoperabilními vozidly;

| — | zařízení, které může být v budoucnu nezbytné pro umožnění provozu jiných než vysokorychlostních vlaků na tratích transevropského vysokorychlostního železničního systému, nesmí bránit provozu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“; |
| --- | --- |

—

zařízení, které může být v budoucnu nezbytné pro umožnění provozu jiných než vysokorychlostních vlaků na tratích transevropského vysokorychlostního železničního systému, nesmí bránit provozu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“;

| — | elektrické vlastnosti infrastruktury musí být kompatibilní s použitými systémy elektrizace i s řídicími a zabezpečovacími systémy. |
| --- | --- |

—

elektrické vlastnosti infrastruktury musí být kompatibilní s použitými systémy elektrizace i s řídicími a zabezpečovacími systémy.

Vlastnosti pevných zařízení pro údržbu vlaků musí být kompatibilní s vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

3.4   Prvky oblasti „Infrastruktura“ odpovídající základním požadavkům

Základní požadavky, které splňují specifikace uvedené v kapitolách 4 a 5, jsou v následující tabulce označeny znakem „X“.

| Prvek oblasti „Infrastruktura“ | Odkaz | Bezpečnost
  (1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1) | Spolehlivost Dostupnost
  (1.2, 2.7.2) (1) | Ochrana zdraví
  (1.3, 2.5.1) (1) | Ochrana životního prostředí
  (1.4, 5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1) | Technická kompatibilita
  (1.5, 2.5.3) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jmenovitý rozchod koleje | 4.2.2 | | | | | X |
| Minimální průjezdný průřez | 4.2.3 | X | | | | X |
| Osová vzdálenost kolejí | 4.2.4 | | | | | X |
| Maximální sklon stoupání a klesání | 4.2.5 | | | | | X |
| Minimální poloměr oblouku koleje | 4.2.6 | X | | | | X |
| Převýšení koleje | 4.2.7 | X | X | | | |
| Nedostatek převýšení | 4.2.8 | X | | | | X |
| Ekvivalentní kuželovitost | 4.2.9 | X | | | | X |
| Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad | 4.2.10 | X | X | | | |
| Úklon kolejnice | 4.2.11 | X | | | | X |
| Profil hlavy kolejnice | 5.3.1 | X | | | | X |
| Výhybky a výhybkové konstrukce | 4.2.12 – 5.3.4 | X | X | | | X |
| Odolnost koleje | 4.2.13 — | X | | | | |
| Zatížení konstrukcí dopravou | 4.2.14 | X | | | | |
| Celková tuhost koleje | 4.2.15 – 5.3.2 | | | | | X |
| Maximální kolísání tlaku v tunelu | 4.2.16 | | | X | | |
| Účinek bočního větru | 4.2.17 | X | | | | |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | X | | | | X |
| Hluk a vibrace | 4.2.19 | | | X | X | |
| Nástupiště | 4.2.20 | X | X | X | | X |
| Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech | 4.2.21 | X | | X | | |
| Přístup nebo vniknutí do zařízení trati | 4.2.22 | X | | | | |
| Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku při vystupování z vlaku | 4.2.23 | X | | X | | |
| Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí | 4.2.25 | | | | | X |
| Pevná zařízení pro údržbu vlaků | 4.2.26 | X | X | X | X | X |
| Odlétávání štěrku | 4.2.27 | X | X | X | | X |
| Uvádění do provozu – provedení prací | 4.4.1 | | X | | | |
| Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky | 4.4.3 | X | | | | |
| Pravidla údržby | 4.5 | | X | X | X | |
| Odborná způsobilost | 4.6 | X | X | | | X |
| Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti | 4.7 | X | X | X | | |

Prvek oblasti „Infrastruktura“

Odkaz

Bezpečnost

(1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1)

1

Spolehlivost Dostupnost

(1.2, 2.7.2) (1)

1

Ochrana zdraví

(1.3, 2.5.1) (1)

1

Ochrana životního prostředí

(1.4, 5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1)

1

Technická kompatibilita

(1.5, 2.5.3) (1)

1

Jmenovitý rozchod koleje

4.2.2

X

Minimální průjezdný průřez

4.2.3

X

X

Osová vzdálenost kolejí

4.2.4

X

Maximální sklon stoupání a klesání

4.2.5

X

Minimální poloměr oblouku koleje

4.2.6

X

X

Převýšení koleje

4.2.7

X

X

Nedostatek převýšení

4.2.8

X

X

Ekvivalentní kuželovitost

4.2.9

X

X

Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad

4.2.10

X

X

Úklon kolejnice

4.2.11

X

X

Profil hlavy kolejnice

5.3.1

X

X

Výhybky a výhybkové konstrukce

4.2.12 – 5.3.4

X

X

X

Odolnost koleje

4.2.13 —

X

Zatížení konstrukcí dopravou

4.2.14

X

Celková tuhost koleje

4.2.15 – 5.3.2

X

Maximální kolísání tlaku v tunelu

4.2.16

X

Účinek bočního větru

4.2.17

X

Elektrické vlastnosti

4.2.18

X

X

Hluk a vibrace

4.2.19

X

X

Nástupiště

4.2.20

X

X

X

X

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

4.2.21

X

X

Přístup nebo vniknutí do zařízení trati

4.2.22

X

Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku při vystupování z vlaku

4.2.23

X

X

Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí

4.2.25

X

Pevná zařízení pro údržbu vlaků

4.2.26

X

X

X

X

X

Odlétávání štěrku

4.2.27

X

X

X

X

Uvádění do provozu – provedení prací

4.4.1

X

Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky

4.4.3

X

Pravidla údržby

4.5

X

X

X

Odborná způsobilost

4.6

X

X

X

Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti

4.7

X

X

X

4.   POPIS OBLASTI „INFRASTRUKTURA“

4.1   Úvod

Transevropský vysokorychlostní železniční systém, na který se vztahuje směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES a jehož součástí je subsystém „Infrastruktura“ a subsystém „Údržba“, je integrovaný systém, jehož soudržnost musí být ověřována s cílem zajistit interoperabilitu systému při dodržení základních požadavků.

Ustanovení čl. 5 odst. 4 směrnice stanoví, že „TSI nebudou překážkou rozhodování členských států o použití nových nebo modernizovaných infrastruktur pro provoz ostatních vlaků.“

Proto je při navrhování nové nebo modernizované vysokorychlostní trati zapotřebí přihlížet k ostatním vlakům, jejichž provoz může být na dané trati povolen.

Kolejová vozidla vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ musí být schopna provozu na koleji vyhovující mezním hodnotám stanoveným v této TSI.

Mezní hodnoty stanovené v této TSI nemají být považovány za obvyklé projektované hodnoty. Projektované hodnoty však musí být v rozmezí stanoveném touto TSI.

Funkční a technické specifikace subsystému a jeho rozhraní popsané v bodech 4.2 a 4.3 nepředepisují použití žádných určitých technologií nebo technických řešení s výjimkou případů, kdy je to naprosto nezbytné pro interoperabilitu transevropského vysokorychlostního železničního systému. Inovativní řešení interoperability by však mohla vyžadovat nové specifikace a/nebo nové metody posuzování. S cílem umožnit technologické inovace se tyto specifikace a metody posuzování vyvinou procesem popsaným v bodu 6.2.3.

4.2   Funkční a technické specifikace oblasti „Infrastruktura“

4.2.1   Obecná ustanovení

Prvky charakterizující oblast „Infrastruktura“ jsou:

| — | jmenovitý rozchod koleje (4.2.2), |
| --- | --- |

—

jmenovitý rozchod koleje (4.2.2),

| — | minimální průjezdný průřez (4.2.3), |
| --- | --- |

—

minimální průjezdný průřez (4.2.3),

| — | osová vzdálenost kolejí (4.2.4), |
| --- | --- |

—

osová vzdálenost kolejí (4.2.4),

| — | maximální sklon stoupání a klesání (4.2.5), |
| --- | --- |

—

maximální sklon stoupání a klesání (4.2.5),

| — | minimální poloměr oblouku koleje (4.2.6), |
| --- | --- |

—

minimální poloměr oblouku koleje (4.2.6),

| — | převýšení koleje (4.2.7), |
| --- | --- |

—

převýšení koleje (4.2.7),

| — | nedostatek převýšení (4.2.8), |
| --- | --- |

—

nedostatek převýšení (4.2.8),

| — | ekvivalentní kuželovitost (4.2.9), |
| --- | --- |

—

ekvivalentní kuželovitost (4.2.9),

| — | kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad (4.2.10), |
| --- | --- |

—

kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad (4.2.10),

| — | úklon kolejnice (4.2.11), |
| --- | --- |

—

úklon kolejnice (4.2.11),

| — | profil hlavy kolejnice (5.3.1), |
| --- | --- |

—

profil hlavy kolejnice (5.3.1),

| — | výhybky a výhybkové konstrukce (4.2.12), |
| --- | --- |

—

výhybky a výhybkové konstrukce (4.2.12),

| — | odolnost kolejí (4.2.13), |
| --- | --- |

—

odolnost kolejí (4.2.13),

| — | zatížení konstrukcí dopravou (4.2.14), |
| --- | --- |

—

zatížení konstrukcí dopravou (4.2.14),

| — | celková tuhost koleje (4.2.15), |
| --- | --- |

—

celková tuhost koleje (4.2.15),

| — | maximální kolísání tlaku v tunelu (4.2.16), |
| --- | --- |

—

maximální kolísání tlaku v tunelu (4.2.16),

| — | účinek bočního větru (4.2.17), |
| --- | --- |

—

účinek bočního větru (4.2.17),

| — | elektrické vlastnosti (4.2.18), |
| --- | --- |

—

elektrické vlastnosti (4.2.18),

| — | hluk a vibrace (4.2.19), |
| --- | --- |

—

hluk a vibrace (4.2.19),

| — | nástupiště (4.2.20), |
| --- | --- |

—

nástupiště (4.2.20),

| — | požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech (4.2.21), |
| --- | --- |

—

požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech (4.2.21),

| — | přístup nebo vniknutí do zařízení trati (4.2.22), |
| --- | --- |

—

přístup nebo vniknutí do zařízení trati (4.2.22),

| — | volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici (4.2.23), |
| --- | --- |

—

volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici (4.2.23),

| — | značení vzdálenosti (4.2.24), |
| --- | --- |

—

značení vzdálenosti (4.2.24),

| — | délka odstavných kolejí a dalších míst s velmi nízkou rychlostí (4.2.25), |
| --- | --- |

—

délka odstavných kolejí a dalších míst s velmi nízkou rychlostí (4.2.25),

| — | pevná zařízení pro údržbu vlaků (4.2.26), |
| --- | --- |

—

pevná zařízení pro údržbu vlaků (4.2.26),

| — | odlétávání štěrku (4.2.27), |
| --- | --- |

—

odlétávání štěrku (4.2.27),

| — | pravidla údržby (4.5). |
| --- | --- |

—

pravidla údržby (4.5).

Požadavky na prvky charakterizující oblast „Infrastruktura“ musí odpovídat alespoň úrovním výkonnosti stanoveným pro každou z následujících kategorií tratí transevropského vysokorychlostního železničního systému.

| — | Kategorie I: zvláště vybudované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti zpravidla 250 km/h nebo vyšší, |
| --- | --- |

—

Kategorie I: zvláště vybudované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti zpravidla 250 km/h nebo vyšší,

| — | kategorie II: zvláště modernizované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti v řádu 200 km/h, |
| --- | --- |

—

kategorie II: zvláště modernizované vysokorychlostní tratě vybavené pro rychlosti v řádu 200 km/h,

| — | kategorie III: zvláště modernizované vysokorychlostní tratě nebo zvláště vybudované vysokorychlostní tratě se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními, ekologickými nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena. |
| --- | --- |

—

kategorie III: zvláště modernizované vysokorychlostní tratě nebo zvláště vybudované vysokorychlostní tratě se zvláštními vlastnostmi danými topografickými, terénními, ekologickými nebo urbanistickými omezeními, jimž musí být rychlost v každém jednotlivém případě přizpůsobena.

Všechny kategorie tratí musí umožňovat jízdu vlaků o délce 400 metrů a maximální hmotnosti 1 000 tun.

Úrovně výkonnosti jsou charakterizovány maximální dovolenou rychlostí úseku trati pro vysokorychlostní vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Tyto úrovně výkonnosti jsou popsány v následujících odstavcích, spolu se všemi zvláštními podmínkami, které mohou být v každém jednotlivém případě přípustné pro příslušné parametry a rozhraní. Uvedené hodnoty parametrů platí pouze do maximální rychlosti 350 km/h.

Všechny úrovně výkonnosti a specifikace této TSI jsou uvedeny pro tratě vybudované se standardním evropským rozchodem koleje stanoveným v bodu 4.2.2 pro tratě vyhovující této TSI.

Stanovené úrovně výkonnosti pro tratě představující zvláštní případy, včetně tratí vybudovaných pro jinou hodnotu rozchodu koleje, jsou popsány v bodu 7.3.

Tyto úrovně výkonnosti jsou popsány pro subsystém za běžných provozních podmínek a pro stavy vyplývající z provádění údržby. Důsledky provádění prací při úpravách nebo velké údržbě, které mohou vyžadovat dočasné výjimky ovlivňující výkonnost subsystému, jsou předmětem bodu 4.5.

Úrovně výkonnosti vysokorychlostních vlaků mohou být zvýšeny rovněž přijetím zvláštních systémů, např. naklápění vozidlových skříní. Pro provoz takových vlaků mohou být povoleny zvláštní podmínky za předpokladu, že to nepovede k omezením provozu vysokorychlostních vlaků nevybavených zařízením pro naklápění. Uplatnění takových podmínek se uvede v registru infrastruktury.

4.2.2   Jmenovitý rozchod koleje

Tratě kategorie I, II a III

Jmenovitý rozchod koleje je 1 435 mm.

4.2.3   Minimální průjezdný průřez

Infrastruktura musí být vybudována tak, aby umožňovala bezpečný průjezdný průřez pro jízdu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Minimální průjezdný průřez je definován prostorem vytvořeným obrysem vozidla, uvnitř kterého nesmí být nebo do kterého nesmí zasahovat žádná překážka. Tento prostor je určen na základě vztažného kinematického obrysu a přihlíží k obrysu trolejového drátu a obrysu dolních částí.

Příslušné kinematické obrysy jsou specifikovány ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Až do vydání harmonizovaných norem EN vztahujících se k průřezům musí provozovatel infrastruktury podrobně uvádět související pravidla uplatněná při určování minimálního průjezdného průřezu.

Tratě kategorie I

Ve fázi návrhu musí všechny překážky (konstrukce, zařízení pro elektrické napájení a zabezpečení) splňovat tyto požadavky:

| — | minimální průjezdný průřez stanovený na základě vztažného kinematického obrysu GC a minimální průjezdný průřez stanovený na základě obrysu dolních částí, oba popsané ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“. |
| --- | --- |

—

minimální průjezdný průřez stanovený na základě vztažného kinematického obrysu GC a minimální průjezdný průřez stanovený na základě obrysu dolních částí, oba popsané ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“ stanoví požadavky na průjezdný průřez v oblasti sběrače a izolační vzdálenost.

Tratě kategorie II a III

Na stávajících vysokorychlostních tratích, na tratích modernizovaných pro vysokou rychlost a na jejich spojovacích tratích bude minimální průjezdný průřez infrastruktury pro nové konstrukce stanoven na základě vztažného kinematického obrysu GC.

V případě úprav bude minimální průjezdný průřez stanoven na základě vztažného kinematického obrysu GC, pokud výhody takové investice prokáže ekonomická studie. V opačném případě, a jestliže to ekonomické podmínky umožní, je možné použít průjezdný průřez určený pro každou z nich na základě vztažného kinematického obrysu GB nebo může být zachována stávající menší struktura. V ekonomické studii zadavatele nebo provozovatele infrastruktury se přihlédne k očekávaným nákladům a výnosům, které vyplynou ze zvětšeného průjezdného průřezu v souvislosti s ostatními tratěmi vyhovujícími této TSI připojenými k dotyčné trati.

Provozovatel infrastruktury musí v registru infrastruktury specifikovat vztažný kinematický obrys přijatý pro každý úsek trati.

Vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“ stanoví požadavky na průjezdný průřez v oblasti sběrače a izolační vzdálenost.

4.2.4   Osová vzdálenost kolejí

Tratě kategorie I, II a III

Minimální osová vzdálenost hlavních kolejí na tratích zvláště vybudovaných nebo zvláště modernizovaných pro vysokou rychlost ve fázi návrhu je definována v následující tabulce:

| Maximální dovolená rychlost vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ | Minimální osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |
| V ≤ 230 km/h | pokud < 4,00 m, určeno na základě vztažného kinematického obrysu (bod 4.2.3) |
| 230 km/h < V ≤ 250 km/h | 4,00 m |
| 250 km/h < V ≤ 300 km/h | 4,20 m |
| V > 300 km/h | 4,50 m |

Maximální dovolená rychlost vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Minimální osová vzdálenost kolejí

V ≤ 230 km/h

pokud < 4,00 m, určeno na základě vztažného kinematického obrysu (bod 4.2.3)

230 km/h < V ≤ 250 km/h

4,00 m

250 km/h < V ≤ 300 km/h

4,20 m

V > 300 km/h

4,50 m

Jsou-li vozidla vzájemně nakloněna z důvodu převýšení kolejí, připočte se odpovídající rezerva na základě souvisejících pravidel požadovaných bodem 4.2.3.

Osová vzdálenost kolejí může být zvýšena např. pro provoz vlaků nevyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ nebo z důvodu pohodlí či údržby.

4.2.5   Maximální sklon stoupání a klesání

Tratě kategorie I

Ve fázi návrhu mohou být pro hlavní tratě stanoveny nejvyšší přípustné sklony stoupání a klesání 35 mm/m, pokud jsou splněny tyto „rámcové“ požadavky:

| — | sklon klesání profilu klouzavého průměru na délce 10 km je roven 25 mm/m nebo menší, |
| --- | --- |

—

sklon klesání profilu klouzavého průměru na délce 10 km je roven 25 mm/m nebo menší,

| — | maximální délka nepřetržitého sklonu stoupání a klesání o hodnotě 35 mm/m nepřekročí 6 000 m. |
| --- | --- |

—

maximální délka nepřetržitého sklonu stoupání a klesání o hodnotě 35 mm/m nepřekročí 6 000 m.

Sklony kolejí v prostoru nástupiště pro cestující nesmí být větší než 2,5 mm/m.

Tratě kategorie II a III

Na těchto tratích jsou sklony stoupání a klesání obecně nižší, než jsou hodnoty povolené na vysokorychlostních tratích, které mají být teprve vybudovány. Modernizace prováděné pro provoz vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ by měly respektovat předcházející hodnoty pro sklony trati, s výjimkou případu, kdy zvláštní místní podmínky vyžadují vyšší hodnoty; v takovém případě musí přípustné hodnoty sklonů stoupání a klesání přihlédnout k omezujícím trakčním a brzdným vlastnostem kolejových vozidel, jak jsou definovány ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Při volbě hodnoty maximálního sklonu stoupání a klesání se při použití čl. 5 odst. 4 směrnice u celé soustavy interoperabilních tratí musí rovněž přihlédnout k očekávané výkonnosti vlaků nevyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, jejichž provoz může být na dané trati povolen.

4.2.6   Minimální poloměr oblouku koleje

Při projektování vysokorychlostních tratí musí být minimální poloměr oblouku koleje zvolen tak, aby při převýšení navrženém pro uvažovaný oblouk nepřekročil nedostatek převýšení při jízdě maximální rychlostí, pro niž je trať projektována, hodnoty uvedené v bodu 4.2.8 této TSI.

4.2.7   Převýšení koleje

Převýšení koleje je maximální rozdíl výšky vnějšího a vnitřního kolejnicového pásu, měřeno v ose povrchu hlavy kolejnice (v mm). Pokud se měření provádí v mm, závisí hodnota na průjezdném průřezu. Pokud se měření provádí ve stupních, hodnota na průjezdném průřezu nezávisí.

Tratě kategorie I, II a III

Ve fázi návrhu se převýšení omezí na 180 mm.

Na provozovaných tratích je dovolena odchylka pro údržbu ±20 mm s podmínkou maximálního převýšení 190 mm. Tato projektovaná hodnota může být zvýšena maximálně na 200 mm na tratích určených pouze pro osobní dopravu.

Provozní požadavky na údržbu tohoto prvku jsou předmětem ustanovení o provozních odchylkách v bodu 4.5 (Plán údržby).

4.2.8   Nedostatek převýšení

V obloucích je nedostatek převýšení rozdíl, vyjádřený v mm, mezi použitým převýšením koleje a rovnovážným převýšením pro vozidlo při určité uvedené rychlosti.

Následující specifikace jsou použitelné pro interoperabilní tratě, jejichž jmenovitý rozchod koleje splňuje kritéria uvedená v bodu 4.2.2 této TSI.

4.2.8.1   Nedostatek převýšení v běžné koleji a v hlavním směru výhybek a výhybkových konstrukcí

| | Kategorie trati |
| --- | --- |
| | Kategorie I (a) | Kategorie II | Kategorie III |
| | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Rozsah rychlostí (km/h) | Běžná mezní hodnota (mm) | Maximální mezní hodnota (mm) | Maximální mezní hodnota (mm) | Maximální mezní hodnota (mm) |
| V ≤ 160 | 160 | 180 | 160 | 180 |
| 160 < V ≤ 200 | 140 | 165 | 150 | 165 |
| 200 < V ≤ 230 | 120 | 165 | 140 | 165 |
| 230 < V ≤ 250 | 100 | 150 | 130 | 150 |
| 250 < V ≤ 300 | 100 | 130 (b) | — | — |
| 300 < V | 80 | 80 | — | — |

Kategorie trati

Kategorie I (a)

Kategorie II

Kategorie III

1

2

3

4

Rozsah rychlostí (km/h)

Běžná mezní hodnota (mm)

Maximální mezní hodnota (mm)

Maximální mezní hodnota (mm)

Maximální mezní hodnota (mm)

V ≤ 160

160

180

160

180

160 < V ≤ 200

140

165

150

165

200 < V ≤ 230

120

165

140

165

230 < V ≤ 250

100

150

130

150

250 < V ≤ 300

100

130 (b)

—

—

300 < V

80

80

—

—

| a) | Provozovatel infrastruktury uvede v registru infrastruktury úseky trati, na kterých předpokládá omezení zabraňující dodržení hodnot uvedených ve sloupci 1. V těchto případech mohou být přijaty hodnoty uvedené ve sloupci 2. |
| --- | --- |

a)

Provozovatel infrastruktury uvede v registru infrastruktury úseky trati, na kterých předpokládá omezení zabraňující dodržení hodnot uvedených ve sloupci 1. V těchto případech mohou být přijaty hodnoty uvedené ve sloupci 2.

| b) | Maximální hodnota 130 mm může být zvýšena na 150 mm u kolejí bez štěrkového lože. |
| --- | --- |

b)

Maximální hodnota 130 mm může být zvýšena na 150 mm u kolejí bez štěrkového lože.

Provozovatel infrastruktury může povolit provoz vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ vybavených systémem pro vyrovnávání nedostatku převýšení s vyššími hodnotami nedostatku převýšení.

Maximální nedostatek převýšení, při kterém mohou být tyto vlaky v provozu, musí zohledňovat kritéria přijatelnosti dotčeného vlaku, uvedená v bodu 4.2.3.4 vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

4.2.8.2   Náhlá změna nedostatku převýšení v odbočném směru výhybek

Tratě kategorie I, II a III

Maximální projektovaná hodnota náhlých změn nedostatku převýšení v odbočném směru výhybek se stanoví takto:

| | 120 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 30 km/h < V ≤ 70 km/h, |
| --- | --- |

120 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 30 km/h < V ≤ 70 km/h,

| | 105 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 70 km/h < V ≤ 170 km/h, |
| --- | --- |

105 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 70 km/h < V ≤ 170 km/h,

| | 85 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 170 km/h < V ≤ 230 km/h. |
| --- | --- |

85 mm pro výhybky umožňující rychlost odbočení 170 km/h < V ≤ 230 km/h.

Pro stávající výhybky je u těchto hodnot přípustná odchylka 15 mm.

4.2.9   Ekvivalentní kuželovitost

Rozhraní kolo-kolejnice má zásadní význam pro vysvětlení dynamického chování železničního vozidla za jízdy. Proto je nutné mu dobře rozumět; mezi parametry, kterými je charakterizováno, hraje zásadní roli parametr zvaný „ekvivalentní kuželovitost“, protože umožňuje uspokojivé posouzení styku kolo-kolejnice v přímé koleji a v obloucích o velkém poloměru.

Následující ustanovení se vztahují na běžné tratě kategorie I, II a III. Výhybky a výhybkové konstrukce nevyžadují žádné posouzení ekvivalentní kuželovitosti.

4.2.9.1   Definice

Ekvivalentní kuželovitost je definována jako tangens úhlu kužele dvojkolí s kuželovým jízdním obrysem, jehož příčný pohyb má stejnou kinematickou vlnovou délku jako dané dvojkolí v přímé koleji a v obloucích o velkém poloměru.

Mezní hodnoty pro ekvivalentní kuželovitost uvedené v tabulkách níže se vypočtou pro amplitudu (y) bočního posunu dvojkolí:

y

| — | y = 3 mm, |
| --- | --- |

—

y = 3 mm,

y = 3 mm,

jestliže (TG – SR) ≥ 7mm

jestliže (TG – SR) ≥ 7mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

jestliže 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

jestliže 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

| — | y = 2 mm, |
| --- | --- |

—

y = 2 mm,

y = 2 mm,

jestliže (TG – SR) < 5 mm

jestliže (TG – SR) < 5 mm

kde TG je rozchod koleje a SR je rozchod dvojkolí.

4.2.9.2   Projektované hodnoty

Projektované hodnoty rozchodu koleje, profilu hlavy kolejnice a úklonu kolejnice pro běžnou trať se zvolí tak, aby nebyly překročeny mezní hodnoty ekvivalentní kuželovitosti stanové v tabulce 1, pokud budou následující dvojkolí navržena pro jízdu za projektovaných podmínek koleje (simulováno výpočtem podle EN 15302:2006).

| — | S 1002 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 420 mm

| — | S 1002 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 426 mm

| — | GV 1/40 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 420 mm

| — | GV 1/40 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 426 mm. |
| --- | --- |

—

GV 1/40 v souladu s PrEN 13715 při SR = 1 426 mm.

Tabulka 1

| Rozsah rychlostí (km/h) | Mezní hodnoty ekvivalentní kuželovitosti |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Posouzení není požadováno |
| > 160 a ≤ 200 | 0,20 |
| > 200 a ≤ 230 | 0,20 |
| > 230 a ≤ 250 | 0,20 |
| > 250 a ≤ 280 | 0,20 |
| > 280 a ≤ 300 | 0,10 |
| > 300 | 0,10 |

Rozsah rychlostí (km/h)

Mezní hodnoty ekvivalentní kuželovitosti

≤ 160

Posouzení není požadováno

> 160 a ≤ 200

0,20

> 200 a ≤ 230

0,20

> 230 a ≤ 250

0,20

> 250 a ≤ 280

0,20

> 280 a ≤ 300

0,10

> 300

0,10

Pokud má kolej projektované vlastnosti uvedené v bodu 6.2.5.2, je tento požadavek považován za splněný. Může být však položena i kolej s odlišnými projektovanými vlastnostmi. V tomto případě provozovatel infrastruktury prokáže kompatibilitu návrhu z hlediska ekvivalentní kuželovitosti.

4.2.9.3   Provozní hodnoty

4.2.9.3.1   Minimální hodnoty průměrného rozchodu koleje

Jakmile je dán počáteční návrh železničního systému, je důležitým parametrem pro stanovení ekvivalentní kuželovitosti rozchod koleje. Provozovatel infrastruktury zajistí, aby byl průměrný rozchod na přímé koleji a v obloucích o poloměru R > 10 000 m udržován nad mezní hodnotou uvedenou v tabulce níže.

| Rozsah rychlostí (km/h) | Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje (mm) na délce 100 m v provozu, na přímé koleji a v obloucích o poloměru R > 10 000 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | 1 430 |
| > 160 a ≤ 200 | 1 430 |
| > 200 a ≤ 230 | 1 432 |
| > 230 a ≤ 250 | 1 433 |
| > 250 a ≤ 280 | 1 434 |
| > 280 a ≤ 300 | 1 434 |
| > 300 | 1 434 |

Rozsah rychlostí (km/h)

Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje (mm) na délce 100 m v provozu, na přímé koleji a v obloucích o poloměru R > 10 000 m

≤ 160

1 430

> 160 a ≤ 200

1 430

> 200 a ≤ 230

1 432

> 230 a ≤ 250

1 433

> 250 a ≤ 280

1 434

> 280 a ≤ 300

1 434

> 300

1 434

4.2.9.3.2   Opatření nezbytná v případě nestabilní jízdy

Pokud je na koleji respektující požadavek bodu 4.2.9.3.1 pro kolejová vozidla s dvojkolím splňujícím požadavky na ekvivalentní kuželovitost stanovené ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ hlášena nestabilní jízda, provede železniční podnik a provozovatel infrastruktury společné šetření s cílem zjistit příčinu.

4.2.10   Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad

4.2.10.1   Úvod

Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad jsou důležitými parametry infrastruktury, potřebnými jako součást definice rozhraní vozidlo-kolej. Kvalita geometrie koleje přímo souvisí s:

| — | zabezpečením proti vykolejení, |
| --- | --- |

—

zabezpečením proti vykolejení,

| — | posouzením vozidla na základě schválení typu vozidla, |
| --- | --- |

—

posouzením vozidla na základě schválení typu vozidla,

| — | únavovou pevností dvojkolí a podvozků. |
| --- | --- |

—

únavovou pevností dvojkolí a podvozků.

Požadavky bodu 4.2.10 se vztahují na tratě kategorie I, II a III.

4.2.10.2   Definice

Mez okamžitého zásahu (IAL): představuje hodnotu, při jejímž překročení provozovatel infrastruktury přijme opatření ke snížení rizika vykolejení na přijatelnou úroveň. Takovým opatřením může být uzavření trati, omezení rychlosti nebo oprava geometrie koleje.

Mez okamžitého zásahu (IAL)

Mez zásahu (IL): představuje hodnotu, jejíž překročení vyžaduje opravné práce, aby před další prohlídkou nebyla dosažena mez okamžitého zásahu.

Mez zásahu (IL)

Mez výstrahy (AL): představuje hodnotu, jejíž překročení vyžaduje analýzu stavu geometrie koleje a jeho zohlednění v pravidelné plánované údržbě.

Mez výstrahy (AL)

4.2.10.3   Meze okamžitého zásahu, zásahu a výstrahy

Provozovatel infrastruktury stanoví vhodné meze okamžitého zásahu, zásahu a výstrahy pro následující parametry:

| — | příčný směr – standardní odchylky (pouze mez výstrahy), |
| --- | --- |

—

příčný směr – standardní odchylky (pouze mez výstrahy),

| — | podélná výška – standardní odchylky (pouze mez výstrahy), |
| --- | --- |

—

podélná výška – standardní odchylky (pouze mez výstrahy),

| — | příčný směr – ojedinělé závady – střední až špičkové hodnoty, |
| --- | --- |

—

příčný směr – ojedinělé závady – střední až špičkové hodnoty,

| — | podélná výška – ojedinělé závady – střední až špičkové hodnoty, |
| --- | --- |

—

podélná výška – ojedinělé závady – střední až špičkové hodnoty,

| — | zborcení koleje – ojedinělé závady – nula až špičková hodnota, podléhá mezním hodnotám stanoveným v bodu 4.2.10.4.1, |
| --- | --- |

—

zborcení koleje – ojedinělé závady – nula až špičková hodnota, podléhá mezním hodnotám stanoveným v bodu 4.2.10.4.1,

| — | odchylky rozchodu koleje – ojedinělé závady – jmenovitý rozchod koleje až špičková hodnota, podléhá mezním hodnotám stanoveným v bodu 4.2.10.4.2, |
| --- | --- |

—

odchylky rozchodu koleje – ojedinělé závady – jmenovitý rozchod koleje až špičková hodnota, podléhá mezním hodnotám stanoveným v bodu 4.2.10.4.2,

| — | průměrný rozchod koleje na délce jakýchkoli 100 m – jmenovitý rozchod koleje až průměrná hodnota, podléhá mezním hodnotám uvedeným v bodu 4.2.9.3.1. |
| --- | --- |

—

průměrný rozchod koleje na délce jakýchkoli 100 m – jmenovitý rozchod koleje až průměrná hodnota, podléhá mezním hodnotám uvedeným v bodu 4.2.9.3.1.

Při určování těchto mezních hodnot musí provozovatel infrastruktury přihlédnout k mezním hodnotám kvality koleje použitým jako základ pro schválení typu vozidla. Požadavky na schválení typu vozidla jsou stanoveny ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Provozovatel infrastruktury také přihlédne k účinkům ojedinělých závad působících ve vzájemné kombinaci.

Mezní hodnoty okamžitého zásahu, zásahu a výstrahy stanovené provozovatelem infrastruktury se zaznamenají do plánu údržby požadovaného dle bodu 4.5.1 této TSI.

4.2.10.4   Mez okamžitého zásahu

Meze okamžitého zásahu jsou definovány pro následující parametry:

| — | zborcení koleje – ojedinělé závady – nula až špičková hodnota, |
| --- | --- |

—

zborcení koleje – ojedinělé závady – nula až špičková hodnota,

| — | odchylky rozchodu koleje – ojedinělé závady – jmenovitý rozchod koleje až špičková hodnota. |
| --- | --- |

—

odchylky rozchodu koleje – ojedinělé závady – jmenovitý rozchod koleje až špičková hodnota.

4.2.10.4.1   Zborcení koleje – ojedinělé závady – nula až špičková hodnota

Zborcení koleje je definováno jako algebraický rozdíl dvou vzájemných výškových poloh kolejnicových pásů v definované vzájemné vzdálenosti, obvykle vyjádřeno jako sklon mezi dvěma body, ve kterých je vzájemná výšková poloha kolejnicových pásů měřena.

V případě standardního rozchodu se měřící body nacházejí ve vzájemné vzdálenosti 1 500 mm.

Mezní hodnota zborcení koleje závisí na použité základně měření (l) podle vzorce:

l

Mezní hodnota zborcení = (20/l + 3)

l

| — | kde l je základna měření (v m), při 1,3 m ≤ l ≤ 20 m |
| --- | --- |

—

kde l je základna měření (v m), při 1,3 m ≤ l ≤ 20 m

l

l

| — | s maximální hodnotou:






  — | 7 mm/m u tratí navržených pro rychlosti > 200 km/h, |
| --- | --- | --- |

—

s maximální hodnotou:

—

7 mm/m u tratí navržených pro rychlosti > 200 km/h,

| — | 5 mm/m u tratí navržených pro rychlosti > 200 km/h. |
| --- | --- |

—

5 mm/m u tratí navržených pro rychlosti > 200 km/h.

Image

Provozovatel infrastruktury v plánu údržby stanoví základnu, na které bude kolej měřena, s cílem ověřit shodu s tímto požadavkem. Základna měření musí mít 3 m.

4.2.10.4.2   Odchylky rozchodu koleje – ojedinělé závady – jmenovitý rozchod koleje až špičková hodnota

| Rychlost
  (km/h) | Rozměry v milimetrech |
| --- | --- |
| Jmenovitý rozchod až špičková hodnota |
| Minimální rozchod | Maximální rozchod |
| V ≤ 80 | - 9 | + 35 |
| 80 < V ≤ 120 | - 9 | + 35 |
| 120 < V ≤ 160 | - 8 | + 35 |
| 160 < V ≤ 230 | - 7 | + 28 |
| V > 230 | - 5 | + 28 |

Rychlost

(km/h)

Rozměry v milimetrech

Jmenovitý rozchod až špičková hodnota

Minimální rozchod

Maximální rozchod

V ≤ 80

- 9

- 35

80 < V ≤ 120

- 9

- 35

120 < V ≤ 160

- 8

- 35

160 < V ≤ 230

- 7

- 28

V > 230

- 5

- 28

Další požadavky na průměrný rozchod koleje jsou uvedeny v bodu 4.2.9.3.1.

4.2.11   Úklon kolejnice

Tratě kategorie I, II a III

| a) | Běžná trať
  Kolejnice musí být nakloněna směrem k ose koleje.
  Úklon kolejnice pro danou trať se zvolí v rozsahu od 1/20 do 1/40 a uvede v registru infrastruktury. |
| --- | --- |

a)

Běžná trať

Kolejnice musí být nakloněna směrem k ose koleje.

Úklon kolejnice pro danou trať se zvolí v rozsahu od 1/20 do 1/40 a uvede v registru infrastruktury.

| b) | Výhybky a výhybkové konstrukce
  Projektovaný úklon ve výhybkách a výhybkových konstrukcích je stejný jako pro běžnou trať s následujícími povolenými výjimkami:






  — | Úklon může být dán tvarem pojížděných hran profilu hlavy kolejnice. |
| --- | --- | --- |

b)

Výhybky a výhybkové konstrukce

Projektovaný úklon ve výhybkách a výhybkových konstrukcích je stejný jako pro běžnou trať s následujícími povolenými výjimkami:

—

Úklon může být dán tvarem pojížděných hran profilu hlavy kolejnice.

| — | V úsecích výhybek a výhybkových konstrukcí, v nichž je traťová rychlost 200 km/h nebo nižší, je uložení kolejnic bez úklonu povoleno ve výhybkách a výhybkových konstrukcích a v krátkých úsecích souvisejících běžných tratí. |
| --- | --- |

—

V úsecích výhybek a výhybkových konstrukcí, v nichž je traťová rychlost 200 km/h nebo nižší, je uložení kolejnic bez úklonu povoleno ve výhybkách a výhybkových konstrukcích a v krátkých úsecích souvisejících běžných tratí.

| — | V úsecích výhybek a výhybkových konstrukcí, v nichž je traťová rychlost vyšší než 200 km/h a zároveň 250 km/h nebo nižší, je uložení kolejnic bez úklonu povoleno za předpokladu, že se to omezí na krátké úseky nepřesahující 50 m. |
| --- | --- |

—

V úsecích výhybek a výhybkových konstrukcí, v nichž je traťová rychlost vyšší než 200 km/h a zároveň 250 km/h nebo nižší, je uložení kolejnic bez úklonu povoleno za předpokladu, že se to omezí na krátké úseky nepřesahující 50 m.

4.2.12   Výhybky a výhybkové konstrukce

4.2.12.1   Indikační zařízení a zařízení zajišťující koncovou polohu

Jazykové kolejnice a pohyblivé části srdcovek jednoduchých a křižovatkových výhybek musí být vybaveny zařízením zajišťujícím koncovou polohu.

Jazykové kolejnice a pohyblivé části srdcovek jednoduchých a křižovatkových výhybek musí být vybaveny zařízením indikujícím, že pohyblivé prvky jsou ve správné pozici a zajištěny.

4.2.12.2   Použití srdcovek s pohyblivými částmi

Výhybky a výhybkové konstrukce na vysokorychlostních tratích, které mají být vybudovány pro rychlosti rovnající se 280 km/h nebo vyšší, musí mít pohyblivé části srdcovek. Na úsecích budoucích vysokorychlostních tratí a na jejich spojovacích tratích určených pro maximální rychlost nižší než 280 km/h je možné použít výhybky a výhybkové konstrukce s pevnou srdcovkou.

4.2.12.3   Geometrické vlastnosti

V tomto bodě tato TSI udává mezní provozní hodnoty, aby byla zajištěna kompatibilita s geometrickými vlastnostmi dvojkolí definovanými ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“. Úkolem provozovatele infrastruktury bude projektované hodnoty odsouhlasit a za pomoci plánu údržby zajistit, aby provozní hodnoty nepřekročily mezní hodnoty dané touto TSI.

Tato poznámka se vztahuje na všechny parametry uvedené níže.

Definice geometrických vlastností jsou uvedeny v příloze E této TSI.

Technické vlastnosti těchto výhybek a výhybkových konstrukcí musí splňovat následující požadavky:

Tratě kategorie I, II a III

Musí být splněny všechny následující parametry:

| 1. | Maximální hodnota volného přejezdu kola po výhybkách: max. 1 380 mm v provozu. Tato hodnota může být zvýšena, pokud provozovatel infrastruktury prokáže, že systém aktivace a zajištění výhybky je schopen odolat příčným nárazovým silám dvojkolí. V tomto případě se použijí vnitrostátní pravidla. |
| --- | --- |

1.

Maximální hodnota volného přejezdu kola po výhybkách: max. 1 380 mm v provozu. Tato hodnota může být zvýšena, pokud provozovatel infrastruktury prokáže, že systém aktivace a zajištění výhybky je schopen odolat příčným nárazovým silám dvojkolí. V tomto případě se použijí vnitrostátní pravidla.

| 2. | Minimální vzdálenost vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky u běžných výhybkových konstrukcí, měřeno 14 mm pod temenem kolejnice, a na teoretické referenční čáře, ve vhodné vzdálenosti zpět od skutečného hrotu srdcovky (RP) dle níže uvedeného schématu: 1 392 mm v provozu. |
| --- | --- |

2.

Minimální vzdálenost vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky u běžných výhybkových konstrukcí, měřeno 14 mm pod temenem kolejnice, a na teoretické referenční čáře, ve vhodné vzdálenosti zpět od skutečného hrotu srdcovky (RP) dle níže uvedeného schématu: 1 392 mm v provozu.

| 3. | Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti srdcovky: max. 1 356 mm v provozu. |
| --- | --- |

3.

Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti srdcovky: max. 1 356 mm v provozu.

| 4. | Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti přídržnice / křídlové kolejnice: max. 1 380 mm v provozu. |
| --- | --- |

4.

Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti přídržnice / křídlové kolejnice: max. 1 380 mm v provozu.

| 5. | Minimální šířka žlábku: 38 mm v provozu. |
| --- | --- |

5.

Minimální šířka žlábku: 38 mm v provozu.

| 6. | Maximální dovolená délka, kdy není vozidlo vedeno: délka, kdy není vozidlo vedeno, odpovídající výhybce s tupým úhlem křížení 1:9 (tgα = 0,11, α = 6o20’) s minimálním nadvýšením přídržnice 45 mm při minimálním průměru kola 330 mm na přímých tratích. |
| --- | --- |

6.

Maximální dovolená délka, kdy není vozidlo vedeno: délka, kdy není vozidlo vedeno, odpovídající výhybce s tupým úhlem křížení 1:9 (tgα = 0,11, α = 6o20’) s minimálním nadvýšením přídržnice 45 mm při minimálním průměru kola 330 mm na přímých tratích.

o

| 7. | Minimální hloubka žlábku: min. 40 mm v provozu |
| --- | --- |

7.

Minimální hloubka žlábku: min. 40 mm v provozu

| 8. | Maximální nadvýšení přídržnice: 70 mm v provozu. |
| --- | --- |

8.

Maximální nadvýšení přídržnice: 70 mm v provozu.

4.2.13   Odolnost koleje

Kolej, výhybky, výhybkové konstrukce a jejich konstrukční části musí být schopny ve svém běžném provozním stavu, jakož i ve stavu vyplývajícím z údržbových prací odolávat alespoň:

| — | svislým zatížením, |
| --- | --- |

—

svislým zatížením,

| — | podélným zatížením, |
| --- | --- |

—

podélným zatížením,

| — | příčným zatížením, |
| --- | --- |

—

příčným zatížením,

definovaným v následujících bodech.

4.2.13.1   Tratě kategorie I

Svislá zatížení

Kolej, výhybky a výhybkové konstrukce se navrhnou tak, aby odolávaly přinejmenším těmto silám definovaným ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“:

| — | maximální statické hmotnosti na nápravu, |
| --- | --- |

—

maximální statické hmotnosti na nápravu,

| — | maximální dynamické kolové síle, |
| --- | --- |

—

maximální dynamické kolové síle,

| — | maximální kvazistatické kolové síle. |
| --- | --- |

—

maximální kvazistatické kolové síle.

Podélná zatížení

Kolej, výhybky a výhybkové konstrukce se navrhnou tak, aby odolávaly přinejmenším těmto silám:

| a) | podélným silám způsobeným trakčními a brzdnými silami;
  tyto síly jsou definovány ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“; |
| --- | --- |

a)

podélným silám způsobeným trakčními a brzdnými silami;

tyto síly jsou definovány ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“;

| b) | podélným tepelným silám způsobeným teplotními změnami v kolejnici;
  kolej se navrhne tak, aby byla minimalizována pravděpodobnost jejího vyboulení v důsledku působení podélných tepelných sil vznikajících vlivem teplotních změn v kolejnici, s přihlédnutím k:






  — | teplotním změnám způsobeným podmínkami okolního prostředí, |
| --- | --- | --- |

b)

podélným tepelným silám způsobeným teplotními změnami v kolejnici;

kolej se navrhne tak, aby byla minimalizována pravděpodobnost jejího vyboulení v důsledku působení podélných tepelných sil vznikajících vlivem teplotních změn v kolejnici, s přihlédnutím k:

—

teplotním změnám způsobeným podmínkami okolního prostředí,

| — | teplotním změnám způsobeným použitím brzdných systémů, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice; |
| --- | --- |

—

teplotním změnám způsobeným použitím brzdných systémů, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice;

| c) | podélným silám způsobeným vzájemným působením mezi konstrukcemi a kolejí.
  Ve fázi návrhu koleje musí být kombinovaná odezva konstrukce a koleje na proměnná zatížení zohledněna tak, jak je uvedeno v bodu 6.5.4. normy EN 1991-2:2003. |
| --- | --- |

c)

podélným silám způsobeným vzájemným působením mezi konstrukcemi a kolejí.

Ve fázi návrhu koleje musí být kombinovaná odezva konstrukce a koleje na proměnná zatížení zohledněna tak, jak je uvedeno v bodu 6.5.4. normy EN 1991-2:2003.

Provozovatel infrastruktury může na všech tratích transevropské vysokorychlostní železniční sítě povolit použití brzdných systémů, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice, pro nouzové brzdění, ale může použití těchto systémů zakázat pro provozní brzdění.

Jestliže provozovatel infrastruktury použití brzdných systémů, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice, povolí pro provozní brzdění, musí být splněny tyto požadavky:

| — | Provozovatel infrastruktury stanoví pro příslušný úsek trati jakékoli omezení maximální podélné brzdné síly působící na kolej pod hodnotu, kterou povoluje vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“. |
| --- | --- |

—

Provozovatel infrastruktury stanoví pro příslušný úsek trati jakékoli omezení maximální podélné brzdné síly působící na kolej pod hodnotu, kterou povoluje vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

| — | Jakékoli omezení maximální podélné brzdné síly působící na kolej musí zohledňovat místní klimatické podmínky a předpokládaný počet opakovaných brzdění. (2) |
| --- | --- |

—

Jakékoli omezení maximální podélné brzdné síly působící na kolej musí zohledňovat místní klimatické podmínky a předpokládaný počet opakovaných brzdění. (2)

2

Tyto podmínky se uvedou v registru infrastruktury.

Příčná zatížení

Kolej, výhybky a výhybkové konstrukce se navrhnou tak, aby odolávaly přinejmenším:

| — | maximální celkové příčné dynamické síle, kterou působí dvojkolí na kolej v důsledku příčných zrychlení nevyrovnaných převýšením koleje definovaných ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“:
  (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN,
  kde P je maximální statická hmotnost na nápravu v kN u vozidel, která smějí být na trati provozována (služební vozidla, vysokorychlostní a jiné vlaky). Touto mezí je vyjádřeno nebezpečí příčného posunutí u kolejí se štěrkovým ložem vystavených působení příčných dynamických sil; |
| --- | --- |

—

maximální celkové příčné dynamické síle, kterou působí dvojkolí na kolej v důsledku příčných zrychlení nevyrovnaných převýšením koleje definovaných ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“:

(ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN,

2m

lim

kde P je maximální statická hmotnost na nápravu v kN u vozidel, která smějí být na trati provozována (služební vozidla, vysokorychlostní a jiné vlaky). Touto mezí je vyjádřeno nebezpečí příčného posunutí u kolejí se štěrkovým ložem vystavených působení příčných dynamických sil;

| — | kvazistatické vodící síle Yqst v obloucích, výhybkách a výhybkových konstrukcích podle definice ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“. |
| --- | --- |

—

kvazistatické vodící síle Yqst v obloucích, výhybkách a výhybkových konstrukcích podle definice ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

qst

4.2.13.2   Tratě kategorie II a III

Požadavky stanovené vnitrostátními pravidly pro provoz jiných vlaků než vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ jsou dostačující k zajištění odolnosti koleje proti interoperabilnímu zatížení dopravou.

4.2.14   Zatížení konstrukcí dopravou

Tratě kategorie I, II a III

4.2.14.1   Svislá zatížení

Konstrukce se navrhnou tak, aby odolaly svislému zatížení podle následujících modelů zatížení, definovaných v normě 1991-2:2003:

| — | model zatížení 71, jak je stanoveno v bodu 6.3.2 odst. 2 normy EN 1991-2:2003, |
| --- | --- |

—

model zatížení 71, jak je stanoveno v bodu 6.3.2 odst. 2 normy EN 1991-2:2003,

| — | model zatížení SW/0 pro spojité mosty, jak je stanoveno v bodu 6.3.3 odst. 3 normy EN 1991-2:2003. |
| --- | --- |

—

model zatížení SW/0 pro spojité mosty, jak je stanoveno v bodu 6.3.3 odst. 3 normy EN 1991-2:2003.

Modely zatížení se násobí součinitelem alfa (α), jak je stanoveno v bodu 6.3.2 odst. 3 a bodu 6.3.3 odst. 5 normy EN 1991-2:2003. Hodnota α musí být rovna 1 nebo vyšší.

Účinky namáhání od modelů zatížení se násobí dynamickým součinitelem fí (Φ), jak je stanoveno v bodu 6.4.3 odst. 1 a bodu 6.4.5.2 odst. 2 normy EN 1991-2:2003.

Maximální svislá odchylka mostovky nesmí překročit hodnoty stanovené v příloze A2 normy EN 1990:2002.

4.2.14.2   Dynamická analýza

Nutnost dynamické analýzy mostů se stanoví v souladu s bodem 6.4.4 normy EN 1991-2:2003.

V případě potřeby se dynamická analýza provede za pomoci modelu zatížení HSLM, jak je stanoveno v bodu 6.4.6.1.1 odst. 3, 4, 5 a 6 normy 1991-2:2003. Analýza zohlední rychlosti uvedené v bodu 6.4.6.2 odst. 1 normy EN 1991-2:2003.

Maximální dovolené špičkové projektované hodnoty zrychlení mostovky vypočítané podél osy koleje nesmí překročit hodnoty uvedené v příloze A2 normy EN 1990:2002. Při navrhování mostu se musí zohlednit nejnepříznivější účinky svislých zatížení uvedené v bodu 4.2.14.1 nebo model zatížení HSLM v souladu s článkem 6.4.6.5 odst. 3 normy EN 1991-2:2003.

4.2.14.3   Odstředivé síly

Pokud je kolej po celé délce mostu nebo části délky mostu v oblouku, musí se při navrhování konstrukcí přihlédnout k odstředivým silám, jak je stanoveno v bodu 6.5.1 odst. 4 normy EN 1991-2:2003.

4.2.14.4   Boční ráz

Při navrhování konstrukcí se musí přihlédnout k bočnímu rázu, jak je stanoveno v bodu 6.5.2 odst. 2 a 3 normy EN 1991-2:2003. Použije se jak na přímou kolej, tak na kolej v oblouku.

4.2.14.5   Zatížení od rozjezdu a brzdění (podélná zatížení)

Při navrhování konstrukcí se musí přihlédnout k rozjezdovým a brzdným silám, jak je stanoveno v bodu 6.5.3 odst. 2, 4, 5 a 6 normy EN 1991-2:2003. Směr rozjezdových a brzdných sil musí zohlednit dovolené směry dopravy na každé koleji.

Při uplatňování bodu 6.5.3 odst. 6 se uvažuje maximální hmotnost vlaku 1 000 tun.

4.2.14.6   Podélné síly způsobené vzájemným působením konstrukcí a koleje

Ve fázi návrhu konstrukcí se musí zohlednit kombinovaná odezva konstrukce a koleje na proměnná zatížení, jak je stanoveno v bodu 6.5.4 normy EN 1991-2:2003.

4.2.14.7   Aerodynamická zatížení zařízení podél železniční trati od projíždějících vlaků

Aerodynamická zatížení od projíždějících vlaků se musí zohlednit, jak je stanoveno v bodu 6.6 normy EN 1991-2:2003.

4.2.14.8   Uplatnění požadavků normy EN1991-2:2003

Požadavky normy EN 1991-2:2003 specifikované v této TSI se uplatní v souladu s případnou národní přílohou.

4.2.15   Celková tuhost koleje

Tratě kategorie I, II a III

Požadavky na tuhost koleje jako ucelený systém zůstávají otevřeným bodem.

Požadavky na maximální tuhost systémů upevnění kolejnic jsou uvedeny v bodu 5.3.2.

4.2.16   Maximální kolísání tlaku v tunelu

4.2.16.1   Obecné požadavky

Maximální kolísání tlaku v tunelu a podzemních konstrukcích podél jakéhokoli vlaku, který vyhovuje vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ a je určen k provozu v daném tunelu, nesmí překročit 10 kPa během průjezdu vlaku tunelem maximální rychlostí povolenou pro danou stavbu.

Tratě kategorie I

Světlý průřez tunelu se stanoví tak, aby mohlo být dodrženo výše uvedené maximální kolísání tlaku, s přihlédnutím ke všem typům provozu plánovaného v tunelu při maximální rychlosti povolené pro jízdu příslušných vozidel.

Tratě kategorie II a III

Tratě kategorie II a III

Na těchto tratích musí být výše uvedené maximální kolísání tlaku dodrženo.

Jestliže tunel neumožňuje dodržení mezní hodnoty tlaku, sníží se rychlost tak, aby byla tato mezní hodnota tlaku dodržena.

4.2.16.2   Pístový efekt v podzemních stanicích

Jde o kolísání tlaku mezi uzavřenými prostorami, v nichž vlaky projíždějí, a dalšími prostorami stanice; to může vyvolávat mohutné vzdušné proudy, které nemusí být pro cestující snesitelné.

Každá podzemní stanice je zvláštní případ, proto neexistuje žádné jednotné pravidlo pro kvantitativní určení tohoto účinku. Z tohoto důvodu je nutné zaměřit na tento problém zvláštní projektovou studii, s výjimkou případu, kdy prostory ve stanici mohou být izolovány od prostor vystavených kolísání tlaku pomocí průduchů otevřených vnějšímu vzduchu o ploše průřezu rovnající se alespoň polovině průřezu přístupového tunelu.

4.2.17   Účinek bočního větru

Interoperabilní vozidla jsou navržena tak, aby byla zaručena určitá úroveň stability proti bočnímu větru, která je definována ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ za pomoci referenčního souboru charakteristických křivek větru.

Trať je z hlediska bočního větru interoperabilní, pokud je zaručena bezpečnost proti bočnímu větru interoperabilního vlaku projíždějícího na příslušné trati v nejkritičtějších provozních podmínkách.

Míra bezpečnosti proti bočnímu větru, které má být dosaženo, a pravidla prokázání shody musí být v souladu s vnitrostátními normami. Pravidla prokázání shody musí přihlédnout k charakteristickým křivkám větru definovaným ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Pokud nelze splnění míry bezpečnosti prokázat bez ochranných opatření, buď vlivem jejich zeměpisné polohy, nebo jiných zvláštností trati, musí provozovatel infrastruktury učinit nezbytná opatření pro zachování úrovně bezpečnosti proti větru pomocí:

| — | místního omezení rychlosti vlaku, lze dočasně během období s nebezpečím bouří; |
| --- | --- |

—

místního omezení rychlosti vlaku, lze dočasně během období s nebezpečím bouří;

| — | vybudování zařízení na ochranu příslušného úseku trati před bočním větrem; |
| --- | --- |

—

vybudování zařízení na ochranu příslušného úseku trati před bočním větrem;

nebo jiných vhodných prostředků. Přijatá opatření pak musí prokázat naplnění míry bezpečnosti.

4.2.18   Elektrické vlastnosti

Požadavky na ochranu proti zasažení elektrickým proudem jsou stanoveny ve vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“.

Kolej musí mít izolaci požadovanou pro signální proudy používané vlakovými detekčními systémy. Minimální požadovaný elektrický odpor je 3 Ωkm. Provozovatel infrastruktury může požadovat vyšší odpor, pokud to vyžadují určité systémy řízení a zabezpečení provozu. Pokud systém upevnění kolejnic poskytuje izolaci, je tento požadavek považován za splněný, jestliže jsou dodržena ustanovení bodu 5.3.2 této TSI.

4.2.19   Hluk a vibrace

Během navrhování trati zvláště budované pro vysokou rychlost nebo při příležitosti modernizace trati pro vysokou rychlost musí být posouzeny vlivy záměrů na životní prostředí s přihlédnutím k hodnotám emise hluku vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Studie vezme v úvahu také ostatní vlaky, které po trati projíždějí, skutečnou kvalitu koleje (3) a topologická i místní omezení.

3

Očekávané úrovně vibrací podél nové nebo modernizované tratě během průjezdu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ nesmí překročit úrovně vibrací stanovené platnými vnitrostátními předpisy.

4.2.20   Nástupiště

Požadavky bodu 4.2.20 se vztahují pouze na nástupiště, kde zastavují vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ v běžném obchodním provozu.

4.2.20.1   Přístup na nástupiště

Tratě kategorie I

Nástupiště stanice nesmí být budována v blízkosti kolejí, po kterých mohou projíždět vlaky rychlostí ≥ 250 km/h.

Tratě kategorie II a III

Cestující nesmějí mít přístup do prostoru nástupiště v blízkosti kolejí, po kterých mohou projíždět vlaky rychlostí 250 km/h a vyšší, s výjimkou případů, kdy tam vlaky zastavují.

V případě nástupního ostrůvku se rychlost vlaku, který tam nezastavuje, omezí na méně než 250 km/h, pokud jsou na nástupišti cestující.

4.2.20.2   Užitná délka nástupiště

Tratě kategorie I, II a III

Užitná délka nástupiště je maximální souvislá délka té části nástupiště, před kterou má vlak v běžném provozu zastavit.

Užitná délka nástupišť přístupných cestujícím musí být alespoň 400 m, pokud není v bodu 7.3 této TSI stanoveno jinak.

4.2.20.3   Užitná šířka nástupiště

Přístupnost k nástupišti závisí na volném prostoru mezi překážkami a hranou nástupiště. Je třeba zohlednit:

| — | prostor pro cestující čekající na nástupišti bez rizika přeplnění, |
| --- | --- |

—

prostor pro cestující čekající na nástupišti bez rizika přeplnění,

| — | prostor pro cestující vystupující z vlaku, aniž by naráželi na překážky, |
| --- | --- |

—

prostor pro cestující vystupující z vlaku, aniž by naráželi na překážky,

| — | prostor pro přistavení pomůcek pro nastupování osob se sníženou pohyblivostí, |
| --- | --- |

—

prostor pro přistavení pomůcek pro nastupování osob se sníženou pohyblivostí,

| — | vzdálenost od hrany nástupiště, která zajistí bezpečnost stojících cestujících proti aerodynamickým účinkům projíždějících vlaků („nebezpečný prostor“). |
| --- | --- |

—

vzdálenost od hrany nástupiště, která zajistí bezpečnost stojících cestujících proti aerodynamickým účinkům projíždějících vlaků („nebezpečný prostor“).

Dokud nebude dosaženo dohody o parametrech týkajících se přístupu pro osoby se sníženou pohyblivostí a o aerodynamických účincích, zůstává užitná šířka nástupiště otevřeným bodem. Použijí se tedy vnitrostátní pravidla.

4.2.20.4   Výška nástupiště

Tratě kategorie I, II a III

Jmenovitá výška nástupiště nad spojnicí temen obou kolejnicových pásů musí být 550 mm nebo 760 mm, pokud není v bodu 7.3 stanoveno jinak.

Dovolené odchylky vzájemné polohy koleje a nástupiště od referenční hodnoty (kolmo ke spojnici obou kolejnicových pásů) jsou - 30 mm / + 0 mm.

4.2.20.5   Vzdálenost od osy koleje

V případě hran nástupišť umístěných ve jmenovitých výškách se jmenovitá vzdálenost L od osy koleje, rovnoběžná se spojnicí temen obou kolejnicových pásů, vypočítá na základě tohoto vzorce:

Formula

kde R je poloměr koleje v metrech a g rozchod koleje v milimetrech.

R

g

Tato vzdálenost musí být respektována od výšky 400 mm nad spojnicí obou kolejnicových pásů.

Dovolené odchylky pro umístění hran nástupiště nebo jejich údržbu musí být takové, aby vzdálenost L nebyla za žádných okolností snížena a nebyla zvětšena o více než 50 mm.

4.2.20.6   Uspořádání koleje podél nástupišť

Tratě kategorie I

Kolej sousedící s nástupišti by měla být přímá. Poloměr jejího případného oblouku však v žádném místě nesmí být menší než 500 m.

Tratě kategorie II a III

Není-li možné hodnoty předepsané v bodu 4.2.20.4 dodržet z důvodu uspořádání koleje (tzn. R < 500 m), jsou projektované hodnoty výšek a vzdáleností hran nástupišť kompatibilní s uspořádáním a s pravidly popsanými v bodu 4.2.3, která se vztahují k rozchodu koleje.

4.2.20.7   Ochrana proti zasažení elektrickým proudem

Tratě kategorie I, II a III

Ochrana proti zasažení elektrickým proudem na nástupištích je zajištěna pomocí ochranných opatření pro systémy trolejového vedení, která jsou stanovena ve vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“.

4.2.20.8   Vlastnosti související s přepravou osob se sníženou pohyblivostí

Tratě kategorie I, II a III

Požadavky vztahující se k osobám se sníženou pohyblivostí jsou stanoveny v TSI subsystému „Osoby se sníženou pohyblivostí“.

4.2.21   Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

Obecné požadavky na protipožární ochranu jsou stanoveny v ostatních směrnicích, např. ve směrnici 89/106/EHS ze dne 21. prosince 1988.

Požadavky na bezpečnost v železničních tunelech jsou stanoveny v TSI pro bezpečnost v železničních tunelech.

4.2.22   Přístup nebo vniknutí do zařízení trati

Za účelem omezení nebezpečí srážky silničních vozidel s vlaky nesmějí budované vysokorychlostní tratě mít úrovňové přejezdy otevřené pro silniční provoz. Na tratích kategorie II a III se použijí vnitrostátní pravidla.

Ostatní opatření pro zabránění přístupu nebo nežádoucímu vniknutí osob, zvířat či vozidel do železniční infrastruktury jsou předmětem vnitrostátních předpisů.

4.2.23   Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici

4.2.23.1   Volný schůdný prostor podél koleje

Na tratích kategorie I musí být podél každé koleje přístupné vysokorychlostním vlakům vytvořen prostor, který umožní cestujícím vystoupit z vlaku na stranu koleje odvrácenou od sousední koleje, pokud má na této sousední koleji během evakuace vlaku stále pokračovat provoz. Jsou-li koleje vedeny po inženýrských stavbách, musí být na okraji volného schůdného prostoru vzdálenějšího od kolejí ochranná parapetní zídka, která umožní cestujícím bezpečně odejít.

Na tratích kategorie II a III musí být podobný boční prostor vytvořen ve všech místech, kde je toto opatření přiměřeně proveditelné. Kde není možné vytvořit dostatečný prostor, železniční podniky musí být informovány o této zvláštní situaci jejím uvedením v registru infrastruktury příslušné trati.

4.2.23.2   Únikové cesty v tunelech

Požadavky vztahující se na únikové cesty v tunelu jsou stanoveny v TSI pro bezpečnost v železničních tunelech.

4.2.24   Značení vzdálenosti

Značení vzdálenosti se umístí podél koleje v pravidelných intervalech. Značení se umístí v souladu s vnitrostátními předpisy.

4.2.25   Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí

4.2.25.1   Délka

Odstavné koleje určené pro vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ musí mít dostatečnou užitnou délku tak, aby na ně mohly být uvedené vlaky odstaveny.

4.2.25.2   Sklon

Sklony odstavných kolejí určených pro stání vlaků nesmí být větší než 2,5 mm/m.

4.2.25.3   Poloměr oblouku koleje

Na kolejích, na kterých jezdí vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ pouze nízkou rychlostí (staniční koleje a koleje, na nichž vyčkávají křižující nebo předjížděné vlaky, koleje dep a odstavné koleje), nesmí být minimální navržený poloměr menší než 150 m. Směrové poměry tvořené řadou protisměrných oblouků bez přímé koleje mezi oblouky se navrhnou s poloměrem větším než 190 m.

Jestliže je poloměr oblouku roven 190 m nebo menší, musí být mezi oblouky přímá kolej o délce alespoň 7 m.

Pokud jde o podélný profil odstavných a manipulačních kolejí, nesmí být poloměr zaoblení lomu sklonu menší než 600 m při vypuklém lomu sklonu nebo 900 m při vydutém lomu sklonu.

Způsoby udržování provozních hodnot jsou uvedeny v plánu údržby.

4.2.26   Pevná zařízení pro údržbu vlaků

4.2.26.1   Vyprazdňování toalet

V případě, že se má použít vozík pro vyprazdňování toalet, minimální osová vzdálenost příslušné koleje od sousední koleje musí být alespoň 6 m, přičemž pro tyto vozíky se vytvoří přístupová cesta.

Pevná zařízení pro vyprazdňování toalet musí být kompatibilní s vlastnostmi uzavřeného systému specifikovaného ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

4.2.26.2   Zařízení pro čištění exteriérů vlaků

Jsou-li používány myčky, musí být schopny očistit vnější boky jednopatrových nebo dvoupatrových vlaků o výšce:

| — | 1 000 mm až 3 500 mm pro jednopatrové vlaky, |
| --- | --- |

—

1 000 mm až 3 500 mm pro jednopatrové vlaky,

| — | 500 mm až 4 300 mm pro dvoupatrové vlaky. |
| --- | --- |

—

500 mm až 4 300 mm pro dvoupatrové vlaky.

Je třeba zajistit, aby vlak mohl projíždět zařízením pro mytí vlaků rychlostí 2 až 6 km/h.

4.2.26.3   Zařízení pro doplňování vody

Pevná zařízení pro doplňování vody v interoperabilní síti se doplňují pitnou vodou vyhovující požadavkům směrnice 98/83/ES.

Způsob jejich provozu musí zajišťovat, aby jakost vody v krajním místě pevné části těchto zařízení splňovala požadavky na jakost vody stanovené v uvedené směrnici.

4.2.26.4   Zařízení pro doplňování písku

Pevná zařízení pro doplňování písku musí být kompatibilní s vlastnostmi systému písečníků specifikovaného ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

K doplňování písečníků musí být k dispozici písek specifikovaný v TSI pro řízení a zabezpečení transevropského vysokorychlostního železničního systému.

4.2.26.5   Doplňování paliva

Zařízení pro doplňování paliva musí být kompatibilní s vlastnostmi palivového systému specifikovaného ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

K doplňování musí být k dispozici palivo specifikované ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

4.2.27   Odlétávání štěrku

Otevřený bod

4.3   Funkční a technické specifikace rozhraní

Pokud jde o technickou kompatibilitu, má oblast „Infrastruktura“ s ostatními subsystémy tato rozhraní:

4.3.1   Rozhraní se subsystémem „Kolejová vozidla“

| Rozhraní | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ |
| --- | --- | --- |
| Průjezdný průřez | 4.2.3 | Minimální průjezdný průřez |

Rozhraní

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Průjezdný průřez

4.2.3

Minimální průjezdný průřez

| 4.2.3.1 | Kinematický obrys |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinematický obrys

| 4.2.3.3. | Parametry kolejových vozidel, které ovlivňují veškeré systémy sledování vlaku zabudované do trati |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Parametry kolejových vozidel, které ovlivňují veškeré systémy sledování vlaku zabudované do trati

Sklony

| 4.2.5 | Maximální sklon stoupání a klesání |
| --- | --- |

4.2.5

Maximální sklon stoupání a klesání

| 4.2.3.6 | Maximální sklony |
| --- | --- |

4.2.3.6

Maximální sklony

| 4.2.4.7 | Brzdný výkon na prudkých sklonech |
| --- | --- |

4.2.4.7

Brzdný výkon na prudkých sklonech

Minimální poloměr

| 4.2.6 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.6

Minimální poloměr oblouku koleje

| 4.2.8 | Nedostatek převýšení |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatek převýšení

| 4.2.3.7 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minimální poloměr oblouku koleje

Ekvivalentní kuželovitost

| 4.2.9 | Ekvivalentní kuželovitost |
| --- | --- |

4.2.9

Ekvivalentní kuželovitost

| 4.2.11 | Úklon kolejnice |
| --- | --- |

4.2.11

Úklon kolejnice

| 5.3.1.1 | Profil hlavy kolejnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

Profil hlavy kolejnice

| 4.2.3.4 | Dynamické chování kolejových vozidel; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické chování kolejových vozidel;

| 4.2.3.4.7 | Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol

Odolnost koleje

| 4.2.13 | Odolnost koleje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnost koleje

| 4.2.3.2 | Statická hmotnost na nápravu |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statická hmotnost na nápravu

| 4.2.4.5 | Brzdy s vířivými proudy |
| --- | --- |

4.2.4.5

Brzdy s vířivými proudy

Geometrie koleje, jejíž vlastnosti určují provozní podmínky pro vypružení vozidla

| 4.2.10 | Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad

| 4.2.3.4 | Dynamické chování kolejových vozidel; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické chování kolejových vozidel;

| 4.2.3.4.7 | Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol

Geometrická kompatibilita dvojkolí s výhybkami a výhybkovými konstrukcemi

| 4.2.12.3 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

4.2.12.3

Výhybky a výhybkové konstrukce

| 4.2.3.4 | Dynamické chování kolejových vozidel; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické chování kolejových vozidel;

| 4.2.3.4.7 | Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Projektované hodnoty pro jízdní obrysy kol

Vzájemné aerodynamické účinky mezi pevnými překážkami a vozidly a mezi míjejícími se vozidly

| 4.2.4 | Osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.4

Osová vzdálenost kolejí

| 4.2.14.7 | Aerodynamická zatížení zařízení podél železniční trati od projíždějících vlaků |
| --- | --- |

4.2.14.7

Aerodynamická zatížení zařízení podél železniční trati od projíždějících vlaků

| 4.2.6.2 | Aerodynamická zatížení vlaku v otevřené krajině |
| --- | --- |

4.2.6.2

Aerodynamická zatížení vlaku v otevřené krajině

Maximální kolísání tlaku v tunelu

| 4.2.16 | Maximální kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

4.2.16

Maximální kolísání tlaku v tunelu

| 4.2.6.4 | Maximální kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

4.2.6.4

Maximální kolísání tlaku v tunelu

Boční vítr

| 4.2.17 | Účinek bočního větru |
| --- | --- |

4.2.17

Účinek bočního větru

| 4.2.6.3 | Boční vítr |
| --- | --- |

4.2.6.3

Boční vítr

Nástupiště

| 4.2.20.8 | Vlastnosti související s přepravou osob se sníženou pohyblivostí |
| --- | --- |

4.2.20.8

Vlastnosti související s přepravou osob se sníženou pohyblivostí

| 4.2.20.4 | (Výška nástupiště) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(Výška nástupiště)

| 4.2.20.5 | (Vzdálenost od osy koleje) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(Vzdálenost od osy koleje)

| 4.2.7.8 | Přeprava osob se sníženou pohyblivostí |
| --- | --- |

4.2.7.8

Přeprava osob se sníženou pohyblivostí

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

| 4.2.21 | Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- |

4.2.21

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

| 4.2.7.2 | Požární bezpečnost |
| --- | --- |

4.2.7.2

Požární bezpečnost

| 4.2.7.12 | Zvláštní specifikace pro tunely |
| --- | --- |

4.2.7.12

Zvláštní specifikace pro tunely

Odstavné koleje/místa s velmi nízkou rychlostí (minimální poloměr)

| 4.2.25 | Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí |
| --- | --- |

4.2.25

Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí

| 4.2.3.7 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minimální poloměr oblouku koleje

Pevná zařízení pro údržbu vlaků

4.2.26

| 4.2.9 | Údržba |
| --- | --- |

4.2.9

Údržba

Odlétávání štěrku

| 4.2.27 | Odlétávání štěrku |
| --- | --- |

4.2.27

Odlétávání štěrku

| 4.2.3.11 | Odlétávání štěrku |
| --- | --- |

4.2.3.11

Odlétávání štěrku

Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky

| 4.4.3 | Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky |
| --- | --- |

4.4.3

Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky

| 4.2.6.2.1 | Aerodynamická zatížení pracovníků na trati |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodynamická zatížení pracovníků na trati

Reflexní pracovní oděvy

| 4.7 | Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti |
| --- | --- |

4.7

Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti

| 4.2.7.4.1.1 | Světlomety |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Světlomety

4.3.2   Rozhraní se subsystémem „Energie“

| Rozhraní | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“ |
| --- | --- | --- |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |

Rozhraní

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Energie“

Elektrické vlastnosti

4.2.18

Elektrické vlastnosti

| 4.7.3 | Ochranná opatření zpětného elektrického vedení |
| --- | --- |

4.7.3

Ochranná opatření zpětného elektrického vedení

4.3.3   Rozhraní se subsystémem „Řízení a zabezpečení“

| Rozhraní | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | Odkaz – vysokorychlostní TSI pro řízení a zabezpečení |
| --- | --- | --- |
| Průjezdný průřez stanovený pro zařízení systému CCS (Řízení a zabezpečení) | 4.2.3 | Minimální průjezdný průřez |

Rozhraní

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

Odkaz – vysokorychlostní TSI pro řízení a zabezpečení

Průjezdný průřez stanovený pro zařízení systému CCS (Řízení a zabezpečení)

4.2.3

Minimální průjezdný průřez

| 4.2.5 | Rozhraní systému ETCS a systému EIRENE vzduchovou mezerou |
| --- | --- |

4.2.5

Rozhraní systému ETCS a systému EIRENE vzduchovou mezerou

| 4.2.16 | Viditelnost traťových objektů subsystému „Řízení a zabezpečení“ |
| --- | --- |

4.2.16

Viditelnost traťových objektů subsystému „Řízení a zabezpečení“

Přenos signálních proudů kolejí

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

| 4.2.11 | Kompatibilita s traťovými systémy detekce vlaků |
| --- | --- |

4.2.11

Kompatibilita s traťovými systémy detekce vlaků

Příloha 1 dodatek 1 Impedance mezi koly

Zařízení pro doplňování písku

| 4.2.26.4 | Zařízení pro doplňování písku |
| --- | --- |

4.2.26.4

Zařízení pro doplňování písku

Příloha A dodatek 1 bod 4.1 4: Kvalita písku

Použití brzd s vířivými proudy

| 4.2.13 | Odolnost koleje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnost koleje

Příloha A dodatek 1 bod 5.2: Použití elektromagnetických brzd

4.3.4   Rozhraní se subsystémem „Provoz“

| Rozhraní | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Provoz“ |
| --- | --- | --- |
| Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici | 4.2.23 | (Dokumentace pro zaměstnance železničních podniků, kteří nejsou strojvedoucí) |
| Provádění prací | 4.4.1 | 4.2.3.6 (Provoz za zhoršených podmínek) |
| Oznámení předávaná železničním podnikům | 4.4.2 | 4.2.1.2.2.2 (Dokumentace pro strojvedoucí)
  4.2.3.6 (Provoz za zhoršených podmínek)
  4.2.3.4.1 Řízení provozu |
| Odolnost koleje, tratě kategorie I (brzdné systémy, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice) | 4.2.13.1 | 4.2.2.6.2 | Brzdný výkon |

Rozhraní

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Provoz“

Volný schůdný prostor pro cestující a personál vlaku v případě vystupování z vlaku mimo stanici

4.2.23

(Dokumentace pro zaměstnance železničních podniků, kteří nejsou strojvedoucí)

Provádění prací

4.4.1

4.2.3.6 (Provoz za zhoršených podmínek)

Oznámení předávaná železničním podnikům

4.4.2

4.2.1.2.2.2 (Dokumentace pro strojvedoucí)

4.2.3.6 (Provoz za zhoršených podmínek)

4.2.3.4.1 Řízení provozu

Odolnost koleje, tratě kategorie I (brzdné systémy, u nichž přeměna kinetické energie vede k ohřátí kolejnice)

4.2.13.1

4.2.2.6.2

Brzdný výkon

Odborná způsobilost

4.6

4.6.1

4.3.5   Rozhraní s TSI pro bezpečnost v železničních tunelech

| Rozhraní | Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | Odkaz – TSI pro bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- | --- |
| Kontrola stavu tunelu | 4.5.1 | Plán údržby |

Rozhraní

Odkaz – vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

Odkaz – TSI pro bezpečnost v železničních tunelech

Kontrola stavu tunelu

4.5.1

Plán údržby

| 4.5.1 | Plán údržby |
| --- | --- |

4.5.1

Plán údržby

Únikové cesty

| 4.2.23.2. | Nouzová nástupiště v tunelech |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Nouzová nástupiště v tunelech

| 4.2.2.7. | Únikové cesty |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Únikové cesty

4.4   Provozní pravidla

4.4.1   Provádění prací

V případě předem naplánovaných prací může být nutno se dočasně odchýlit od specifikací oblasti „Infrastruktura“ a jejích prvků interoperability definovaných v kapitolách 4 a 5 této TSI.

V tomto případě provozovatel infrastruktury definuje vhodné výjimky z provozních podmínek (např. omezení rychlosti, hmotnost na nápravu, průjezdný průřez) nezbytné k zajištění bezpečnosti.

Platí následující obecná ustanovení:

| — | výjimky z provozních podmínek stanovených touto TSI musí být dočasné a předem naplánované, |
| --- | --- |

—

výjimky z provozních podmínek stanovených touto TSI musí být dočasné a předem naplánované,

| — | železniční podniky provozující vlaky na dané trati musí být upozorněny na tyto dočasné výjimky, na jejich zeměpisné umístění, jejich povahu a na jejich zvláštní návěstění. |
| --- | --- |

—

železniční podniky provozující vlaky na dané trati musí být upozorněny na tyto dočasné výjimky, na jejich zeměpisné umístění, jejich povahu a na jejich zvláštní návěstění.

Zvláštní provozní ustanovení jsou uvedena ve vysokorychlostní TSI subsystému „Provoz“.

4.4.2   Oznámení předávaná železničním podnikům

Provozovatel infrastruktury informuje železniční podniky o dočasných omezeních výkonnosti dotýkajících se infrastruktury, která mohou vzniknout v důsledku nepředvídatelných událostí.

4.4.3   Ochrana pracovníků před aerodynamickými účinky

Provozovatel infrastruktury určí prostředky ochrany pracovníků před aerodynamickými účinky.

V případě vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ provozovatel infrastruktury přihlédne ke skutečné rychlosti vlaků a maximální mezní hodnotě aerodynamických účinků (pro rychlost rovnající se 300 km/h) dané bodem 4.2.6.2.1 vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

4.5   Pravidla údržby

4.5.1   Plán údržby

Provozovatel infrastruktury musí mít pro každou vysokorychlostní trať plán údržby obsahující alespoň:

| — | soubor mezních hodnot, |
| --- | --- |

—

soubor mezních hodnot,

| — | údaje o metodách, odborné způsobilosti personálu a nezbytných osobních ochranných pomůckách, |
| --- | --- |

—

údaje o metodách, odborné způsobilosti personálu a nezbytných osobních ochranných pomůckách,

| — | pravidla, která je třeba dodržovat k ochraně pracovníků vykonávajících činnost na koleji nebo v její blízkosti, |
| --- | --- |

—

pravidla, která je třeba dodržovat k ochraně pracovníků vykonávajících činnost na koleji nebo v její blízkosti,

| — | prostředky používané ke kontrole dodržování provozních hodnot, |
| --- | --- |

—

prostředky používané ke kontrole dodržování provozních hodnot,

| — | opatření (omezení rychlosti, doba opravy) přijatá při překročení předepsaných hodnot; |
| --- | --- |

—

opatření (omezení rychlosti, doba opravy) přijatá při překročení předepsaných hodnot;

vztahující se k následujícím prvkům:

| — | převýšení koleje podle bodu 4.2.7, |
| --- | --- |

—

převýšení koleje podle bodu 4.2.7,

| — | kvalita geometrie koleje podle bodu 4.2.10, |
| --- | --- |

—

kvalita geometrie koleje podle bodu 4.2.10,

| — | výhybky a výhybkové konstrukce podle bodu 4.2.12, |
| --- | --- |

—

výhybky a výhybkové konstrukce podle bodu 4.2.12,

| — | hrana nástupiště podle bodu 4.2.20, |
| --- | --- |

—

hrana nástupiště podle bodu 4.2.20,

| — | kontrola stavu tunelů dle požadavků TSI pro bezpečnost v železničních tunelech, |
| --- | --- |

—

kontrola stavu tunelů dle požadavků TSI pro bezpečnost v železničních tunelech,

| — | poloměr oblouku odstavných kolejí podle bodu 4.2.25.3. |
| --- | --- |

—

poloměr oblouku odstavných kolejí podle bodu 4.2.25.3.

4.5.2   Požadavky na údržbu

Technické postupy a vybavení používané při údržbě nesmějí představovat nebezpečí pro lidské zdraví a nesmějí nepřípustným způsobem zasahovat do okolního prostředí.

Tyto požadavky se považují za splněné, pokud je prokázána shoda těchto postupů a vybavení s vnitrostátními předpisy.

4.6   Odborná způsobilost

Požadavky na odbornou způsobilost personálu provádějícího údržbu subsystému „Infrastruktura“ se podrobně uvedou v plánu údržby (viz bod 4.5.1).

Odborná způsobilost požadovaná pro obsluhu vysokorychlostního subsystému „Infrastruktura“ je uvedena ve vysokorychlostní TSI „Provoz a řízení dopravy“.

4.7   Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti

Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti musí splňovat požadavky bodu 4.2, a konkrétně bodů 4.2.16 (Maximální kolísání tlaku v tunelu), 4.2.18 (Elektrické vlastnosti), 4.2.20 (Nástupiště), 4.2.26 (Pevná zařízení pro údržbu vlaků) a 4.4 (Provozní pravidla).

Kromě požadavků specifikovaných v plánu údržby (viz bod 4.5.1) musí být přijata opatření pro zajištění zdraví a vysoké úrovně bezpečnosti pro pracovníky údržby, zvláště v oblasti koleje, v souladu s evropskými a vnitrostátními předpisy.

Pracovníci údržby vysokorychlostního subsystému „Infrastruktura“ musí při práci na koleji nebo v její blízkosti nosit reflexní oděvy s označením CE.

4.8   Registr infrastruktury

Podle článku 22a směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES musí registr infrastruktury určit hlavní charakteristické znaky oblasti „Infrastruktura“ nebo její části a jejich vztah k charakteristickým znakům stanoveným vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Příloha D této TSI uvádí, které informace týkající se oblasti „Infrastruktura“ se uvedou v registru infrastruktury. Informace požadované pro ostatní subsystémy, které mají být uvedeny v registru infrastruktury, jsou stanoveny v příslušných TSI.

5.   PRVKY INTEROPERABILITY

5.1   Definice

Ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES:

se prvky interoperability rozumějí „veškeré základní konstrukční části, skupiny konstrukčních částí, podsestavy nebo úplné sestavy zařízení, která jsou nebo mají být v budoucnu zahrnuta do subsystému a na nichž přímo nebo nepřímo závisí interoperabilita transevropského vysokorychlostního železničního systému“.

5.1.1   Inovativní řešení

Jak bylo uvedeno v bodu 4.1 této TSI, mohla by inovativní řešení vyžadovat nové specifikace a/nebo nové metody posuzování. Tyto specifikace a metody posuzování se vyvinou procesem popsaným v bodu 6.1.4.

5.1.2   Nová řešení podsestavy kolej

Požadavky bodů 5.3.1, 5.3.2 a 5.3.3 vycházejí z tradičního návrhu koleje se štěrkovým ložem s Vignolovou železniční kolejnicí (širokopatní) na betonových pražcích a systémem upevnění, který zajišťuje odpor proti podélnému posunutí kolejnice tím, že se opírá o patku kolejnice. Požadavky kapitoly 4 je však možné splnit i použitím jiné koleje alternativního návrhu. Prvky interoperability zahrnuté do těchto alternativních návrhů koleje se označují jako nové prvky interoperability a kapitola 6 stanoví proces jejich posuzování.

5.2   Seznam prvků

Pro účely této technické specifikace pro interoperabilitu se následující prvky interoperability, ať již jednotlivé konstrukční části, nebo podsestavy koleje, prohlašují za „prvky interoperability“:

| — | kolejnice (5.3.1), |
| --- | --- |

—

kolejnice (5.3.1),

| — | systémy upevnění kolejnic (5.3.2), |
| --- | --- |

—

systémy upevnění kolejnic (5.3.2),

| — | příčné a výhybkové pražce (5.3.3), |
| --- | --- |

—

příčné a výhybkové pražce (5.3.3),

| — | výhybky a výhybkové konstrukce (5.3.4), |
| --- | --- |

—

výhybky a výhybkové konstrukce (5.3.4),

| — | uzávěr doplňování vody (5.3.5). |
| --- | --- |

—

uzávěr doplňování vody (5.3.5).

V následujících bodech jsou popsány specifikace použitelné pro každý z těchto prvků.

5.3   Výkonnost a specifikace prvků

5.3.1   Kolejnice

Tratě kategorie I, II a III

Vlastními vnitřními specifikacemi pro prvek interoperability „kolejnice“ jsou tyto specifikace:

| — | profil hlavy kolejnice, |
| --- | --- |

—

profil hlavy kolejnice,

| — | konstrukční lineární hmotnost, |
| --- | --- |

—

konstrukční lineární hmotnost,

| — | jakostní třída oceli. |
| --- | --- |

—

jakostní třída oceli.

5.3.1.1   Profil hlavy kolejnice

| a) | Běžná trať
  Profil hlavy kolejnice se zvolí ze škály uvedené v příloze A normy EN 13674-1:2003, nebo se zvolí profil 60 E2 definovaný v příloze F této TSI.
  Bod 4.2.9.2 této TSI stanoví požadavky na profil hlavy kolejnice tak, aby byla dodržena ekvivalentní kuželovitost. |
| --- | --- |

a)

Běžná trať

Profil hlavy kolejnice se zvolí ze škály uvedené v příloze A normy EN 13674-1:2003, nebo se zvolí profil 60 E2 definovaný v příloze F této TSI.

Bod 4.2.9.2 této TSI stanoví požadavky na profil hlavy kolejnice tak, aby byla dodržena ekvivalentní kuželovitost.

| b) | Výhybky a výhybkové konstrukce
  Profil hlavy kolejnice se zvolí ze škály uvedené v příloze A normy EN 13674-2:2003, nebo se zvolí profil 60 E2 definovaný v příloze F této TSI. |
| --- | --- |

b)

Výhybky a výhybkové konstrukce

Profil hlavy kolejnice se zvolí ze škály uvedené v příloze A normy EN 13674-2:2003, nebo se zvolí profil 60 E2 definovaný v příloze F této TSI.

| c) | Nové profily hlavy kolejnice pro běžnou trať
  Návrh „nových“ (podle definice uvedené v bodu 6.1.2) profilů hlavy kolejnice pro běžnou trať musí být tvořen:






  — | zkosením boku hlavy kolejnice v úklonu od 1/20 do 1/17,2 vzhledem ke svislé ose hlavy kolejnice. Svislá vzdálenost mezi horní stranou tohoto zkosení a horní stranou kolejnice musí být menší než 15 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

Nové profily hlavy kolejnice pro běžnou trať

Návrh „nových“ (podle definice uvedené v bodu 6.1.2) profilů hlavy kolejnice pro běžnou trať musí být tvořen:

—

zkosením boku hlavy kolejnice v úklonu od 1/20 do 1/17,2 vzhledem ke svislé ose hlavy kolejnice. Svislá vzdálenost mezi horní stranou tohoto zkosení a horní stranou kolejnice musí být menší než 15 mm;

| — | následovaným ve směru k horní ploše hlavy řadou tečných oblouků o poloměru v rozmezí od 12,7 mm do min. 250 mm v místě svislé osy hlavy kolejnice. |
| --- | --- |

—

následovaným ve směru k horní ploše hlavy řadou tečných oblouků o poloměru v rozmezí od 12,7 mm do min. 250 mm v místě svislé osy hlavy kolejnice.

Vodorovná vzdálenost mezi temenem kolejnice a tečným bodem musí být v rozmezí od 33,5 do 36 mm.

5.3.1.2   Konstrukční lineární hmotnost

Konstrukční lineární hmotnost kolejnice musí být více než 53 kg/m.

5.3.1.3   Jakostní třída oceli

| a) | Běžná trať
  Jakostní třída kolejnicové oceli musí vyhovovat kapitole 5 normy EN13674-1:2003. |
| --- | --- |

a)

Běžná trať

Jakostní třída kolejnicové oceli musí vyhovovat kapitole 5 normy EN13674-1:2003.

| b) | Výhybky a výhybkové konstrukce
  Jakostní třída kolejnicové oceli musí vyhovovat kapitole 5 normy EN13674-2:2003. |
| --- | --- |

b)

Výhybky a výhybkové konstrukce

Jakostní třída kolejnicové oceli musí vyhovovat kapitole 5 normy EN13674-2:2003.

5.3.2   Systémy upevnění kolejnic

Použitelnými specifikacemi pro prvek interoperability „systémy upevnění kolejnic“ na běžné trati a ve výhybkách a výhybkových konstrukcích jsou tyto specifikace:

| a) | minimální odpor proti podélnému posunutí kolejnice v systému upevnění musí vyhovovat normě EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

a)

minimální odpor proti podélnému posunutí kolejnice v systému upevnění musí vyhovovat normě EN 13481-2:2002;

| b) | odpor při opakovaném zatížení musí být alespoň roven odporu požadovanému v normě EN 13481-2:2002 pro kolej hlavní trati; |
| --- | --- |

b)

odpor při opakovaném zatížení musí být alespoň roven odporu požadovanému v normě EN 13481-2:2002 pro kolej hlavní trati;

| c) | dynamická tuhost podložky pod patu kolejnice pro systémy upevnění na betonových pražcích nesmí překročit 600 MN/m; |
| --- | --- |

c)

dynamická tuhost podložky pod patu kolejnice pro systémy upevnění na betonových pražcích nesmí překročit 600 MN/m;

| d) | minimální požadovaný elektrický odpor je 5 kΩ, měřeno v souladu s normou EN 13146-5. Provozovatel infrastruktury může požadovat vyšší odpor, pokud to vyžadují zvláštní systémy řízení a zabezpečení provozu. |
| --- | --- |

d)

minimální požadovaný elektrický odpor je 5 kΩ, měřeno v souladu s normou EN 13146-5. Provozovatel infrastruktury může požadovat vyšší odpor, pokud to vyžadují zvláštní systémy řízení a zabezpečení provozu.

5.3.3   Příčné a výhybkové pražce

Použitelnými specifikacemi pro prvek interoperability „betonové pražce“ používané pro koleje se štěrkovým ložem popsané v bodu 6.2.5.1 jsou tyto specifikace:

| a) | hmotnost betonových pražců použitých na běžné trati musí být alespoň 220 kg, |
| --- | --- |

a)

hmotnost betonových pražců použitých na běžné trati musí být alespoň 220 kg,

| b) | minimální délka betonových pražců použitých na běžné trati musí být 2,25 m. |
| --- | --- |

b)

minimální délka betonových pražců použitých na běžné trati musí být 2,25 m.

5.3.4   Výhybky a výhybkové konstrukce

Výhybky a výhybkové konstrukce obsahují výše uvedené prvky interoperability.

Jejich projektované vlastnosti se však posoudí s cílem potvrdit, že splňují požadavky následujících bodů této TSI:

| a) | 4.2.12.1 Indikační zařízení a zařízení zajišťující koncovou polohu |
| --- | --- |

a)

4.2.12.1 Indikační zařízení a zařízení zajišťující koncovou polohu

| b) | 4.2.12.2 Použití srdcovek s pohyblivými částmi |
| --- | --- |

b)

4.2.12.2 Použití srdcovek s pohyblivými částmi

| c) | 4.2.12.3 Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

c)

4.2.12.3 Geometrické vlastnosti

5.3.5   Uzávěr doplňování vody

Uzávěry doplňování vody musí být kompatibilní s přívodem vody popsaným ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

6.   POSUZOVÁNÍ SHODY A/NEBO VHODNOSTI PRO POUŽITÍ PRVKŮ A OVĚŘENÍ SUBSYSTÉMŮ

6.1.   Prvky interoperability

6.1.1.   Postupy posuzování shody a vhodnosti pro použití

Postup posuzování shody a vhodnosti pro použití prvků interoperability, jak jsou definovány v kapitole 5 této TSI, se provede prostřednictvím modulů uvedených v příloze C této TSI.

V rozsahu požadovaném moduly uvedenými v příloze C této TSI provede posouzení shody a vhodnosti pro použití prvku interoperability oznámený subjekt, u kterého výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podal žádost. Výrobce prvku interoperability nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje ES prohlášení o shodě nebo ES prohlášení o vhodnosti pro použití podle čl. 13 odst. 1 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES a bodu 3 přílohy IV uvedené směrnice před uvedením prvku interoperability na trh.

Shoda nebo vhodnost pro použití všech prvků interoperability se posuzuje na základě tří kritérií:

| 6.1.1.1 | Dodržování požadavků na subsystém
  Prvek interoperability bude použit jako součást subsystému „Infrastruktura“, který bude posuzován podle bodu 6.2 této TSI. Jeho použití v podsestavě nebrání shodě subsystému „Infrastruktura“, v němž má být prvek použit, s požadavky stanovenými v kapitole 4 této TSI. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Dodržování požadavků na subsystém

Prvek interoperability bude použit jako součást subsystému „Infrastruktura“, který bude posuzován podle bodu 6.2 této TSI. Jeho použití v podsestavě nebrání shodě subsystému „Infrastruktura“, v němž má být prvek použit, s požadavky stanovenými v kapitole 4 této TSI.

| 6.1.1.2 | Kompatibilita s ostatními prvky interoperability a součástmi subsystému, se kterým má mít rozhraní |
| --- | --- |

6.1.1.2

Kompatibilita s ostatními prvky interoperability a součástmi subsystému, se kterým má mít rozhraní

| 6.1.1.3 | Dodržování zvláštních technických požadavků
  Dodržování případných zvláštních technických požadavků je stanoveno v kapitole 5 této TSI. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Dodržování zvláštních technických požadavků

Dodržování případných zvláštních technických požadavků je stanoveno v kapitole 5 této TSI.

6.1.2   Definice „zavedených“, „nových“ a „inovativních“ prvků interoperability

„Zavedený“ prvek interoperability splňuje tyto podmínky:

| a) | je v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v kapitole 5 této TSI; |
| --- | --- |

a)

je v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v kapitole 5 této TSI;

| b) | je v souladu s příslušnými evropskými normami; |
| --- | --- |

b)

je v souladu s příslušnými evropskými normami;

| c) | je kompatibilní s ostatními prvky interoperability v konkrétním typu podsestavy, v níž má být použit; |
| --- | --- |

c)

je kompatibilní s ostatními prvky interoperability v konkrétním typu podsestavy, v níž má být použit;

| d) | konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, splňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu. |
| --- | --- |

d)

konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, splňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu.

„Nový“ prvek interoperability splňuje tyto podmínky:

| e) | nesplňuje jeden nebo více požadavků uvedených pod písmeny a), b) nebo c) pro „zavedené“ prvky interoperability; |
| --- | --- |

e)

nesplňuje jeden nebo více požadavků uvedených pod písmeny a), b) nebo c) pro „zavedené“ prvky interoperability;

| f) | konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, splňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu. |
| --- | --- |

f)

konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, splňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu.

Jediné nové prvky interoperability jsou kolejnice, systémy upevnění kolejnic a příčné a výhybkové pražce.

„Inovativní“ prvek interoperability splňuje tyto podmínky:

| g) | konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, nesplňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu. |
| --- | --- |

g)

konkrétní typ podsestavy, v níž má být použit, nesplňuje požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI vztahující se na tuto podsestavu.

6.1.3.   Postupy, které mají být použity pro zavedené a nové prvky interoperability

Následující tabulka uvádí postupy, které mají být dodrženy pro „zavedené“ a „nové“ prvky interoperability v závislosti na tom, zda byly uvedeny na trh před zveřejněním této TSI, nebo po jejím zveřejnění.

| | Zavedený | Nový |
| --- | --- | --- |
| Uveden na trh EU před zveřejněním této verze TSI | postup E1 | postup N1 |
| Uveden na trh EU po zveřejnění této verze TSI | postup E2 | postup N2 |

Zavedený

Nový

Uveden na trh EU před zveřejněním této verze TSI

postup E1

postup N1

Uveden na trh EU po zveřejnění této verze TSI

postup E2

postup N2

Příkladem prvku interoperability, u kterého by se použil postup N1, je kolejnicový profil již uvedený na trh EU, který zatím nebyl zdokumentován v normě EN 13674-1:2003.

6.1.4.   Postupy, které mají být použity pro inovativní prvky interoperability

Inovativní řešení interoperability vyžadují nové specifikace a/nebo nové metody posuzování.

Pokud je řešení navržené jako prvek interoperability inovativní, jak je definováno v bodu 6.1.2, výrobce uvede odchylky od příslušného bodu TSI. Evropská agentura pro železnice dokončí příslušné funkční specifikace a specifikace rozhraní prvků a zpracuje metody posuzování.

Příslušné funkční specifikace a specifikace rozhraní a metody posuzování se zahrnou do TSI prostřednictvím procesu revize. Jakmile budou tyto dokumenty zveřejněny, může výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zvolit postup posuzování prvků interoperability, jak je specifikováno v bodu 6.1.5.

Jakmile vstoupí v platnost rozhodnutí Komise přijaté v souladu s článkem 21 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES, může být inovativní řešení použito ještě před začleněním do TSI.

6.1.5   Uplatnění modulů

Následující moduly posuzování shody prvků interoperability se používají pro oblast „Infrastruktura“:

| A | Interní řízení výroby |
| --- | --- |
| A1 | Interní řízení návrhu s ověřováním výroby |
| B | Přezkoušení typu |
| D | Systém řízení jakosti výroby |
| F | Ověřování výrobků |
| H1 | Komplexní systém řízení jakosti |
| H2 | Komplexní systém řízení jakosti s přezkoumáním návrhu |
| V | Přezkoušení typu ověřením za provozu (vhodnost pro použití) |

A

Interní řízení výroby

A1

Interní řízení návrhu s ověřováním výroby

B

Přezkoušení typu

D

Systém řízení jakosti výroby

F

Ověřování výrobků

H1

Komplexní systém řízení jakosti

H2

Komplexní systém řízení jakosti s přezkoumáním návrhu

V

Přezkoušení typu ověřením za provozu (vhodnost pro použití)

Následující tabulka uvádí moduly pro posuzování shody prvku interoperability, které je možné zvolit pro každý z výše uvedených postupů. Moduly posuzování jsou definovány v příloze C této TSI.

| Postupy | Kolejnice | Upevnění | Příčné a výhybkové pražce | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E1 (4) | A1 nebo H1 | A nebo H1 |
| E2 | B + D nebo B + F nebo H1 |
| N1 | B + D + V nebo B + F + V nebo H1 + V |
| N2 | B + D + V nebo B + F+ V nebo H2 + V |

Postupy

Kolejnice

Upevnění

Příčné a výhybkové pražce

Výhybky a výhybkové konstrukce

E1 (4)

4

A1 nebo H1

A nebo H1

E2

B + D nebo B + F nebo H1

N1

B + D + V nebo B + F + V nebo H1 + V

N2

B + D + V nebo B + F+ V nebo H2 + V

V případě „nových“ prvků interoperability oznámený subjekt, kterého si výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zvolí, prověří, že vnitřní vlastnosti a vhodnost pro použití posuzovaného prvku splňují příslušná ustanovení kapitoly 4, která popisují požadované funkce prvku v subsystému, a posoudí výkonnost výrobků v provozních podmínkách.

Vlastnosti a specifikace příslušného prvku, které přispívají k požadavkům stanoveným pro daný subsystém, se během tohoto počátečního ověřování plně popíší i se svými rozhraními v souboru technické dokumentace prvku interoperability, aby bylo možné jeho další posouzení jakožto prvku subsystému.

Posuzování shody „zavedených“ a „nových“ prvků interoperability se vztahuje na fáze a vlastnosti uvedené v tabulkách přílohy A.

6.1.6   Metody posuzování prvků interoperability

6.1.6.1   Prvky interoperability podléhající jiným směrnicím Společenství

Ustanovení čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES stanoví, že „jestliže prvky interoperability podléhají jiným směrnicím Společenství, které zahrnují jiná hlediska, musí v těchto případech ES prohlášení o shodě nebo o vhodnosti pro použití uvádět, že prvky interoperability rovněž splňují požadavky těchto jiných směrnic.“

6.1.6.2   Posuzování systému upevnění

K prohlášení ES o shodě se přiloží prohlášení, které stanoví:

| — | kombinaci kolejnice, úklonu kolejnice, podložky pod patu kolejnice (a její rozsah tuhosti) a typ příčných a výhybkových pražců, pro které může být daný systém upevnění použit; |
| --- | --- |

—

kombinaci kolejnice, úklonu kolejnice, podložky pod patu kolejnice (a její rozsah tuhosti) a typ příčných a výhybkových pražců, pro které může být daný systém upevnění použit;

| — | skutečný elektrický odpor systému upevnění (bod 5.3.2 vyžaduje minimální elektrický odpor 5 kΩ. Může být však vyžadován vyšší elektrický odpor k zajištění kompatibility se zvoleným systémem řízení a zabezpečení provozu). |
| --- | --- |

—

skutečný elektrický odpor systému upevnění (bod 5.3.2 vyžaduje minimální elektrický odpor 5 kΩ. Může být však vyžadován vyšší elektrický odpor k zajištění kompatibility se zvoleným systémem řízení a zabezpečení provozu).

6.1.6.3   Přezkoušení typu ověřením za provozu (vhodnost pro použití)

Pokud se použije modul V, musí být posouzení vhodnosti pro použití provedeno:

| — | u kombinací prvků interoperability a úklonu kolejnice uvedených v prohlášení, |
| --- | --- |

—

u kombinací prvků interoperability a úklonu kolejnice uvedených v prohlášení,

| — | na trati, na které musí být rychlost nejrychlejších vlaků alespoň 160 km/h a nejvyšší hmotnost na nápravu kolejových vozidel alespoň 170 kN; |
| --- | --- |

—

na trati, na které musí být rychlost nejrychlejších vlaků alespoň 160 km/h a nejvyšší hmotnost na nápravu kolejových vozidel alespoň 170 kN;

| — | u alespoň 1/3 prvků interoperability instalovaných do oblouků (nevztahuje se na výhybky a výhybkové konstrukce); |
| --- | --- |

—

u alespoň 1/3 prvků interoperability instalovaných do oblouků (nevztahuje se na výhybky a výhybkové konstrukce);

| — | doba trvání programu pro přezkoušení (zkušební období) musí být taková, aby umožnila provoz 20 miliónů tun, a musí představovat minimálně 1 rok. |
| --- | --- |

—

doba trvání programu pro přezkoušení (zkušební období) musí být taková, aby umožnila provoz 20 miliónů tun, a musí představovat minimálně 1 rok.

V případě, kdy se posuzování shody nejefektivněji provede s odvoláním na dřívější záznamy o údržbě, může oznámený subjekt použít záznamy poskytnuté provozovatelem infrastruktury nebo zadavatelem, který má zkušenosti s daným prvkem interoperability.

6.2   Subsystém „Infrastruktura“

6.2.1   Obecná ustanovení

Na žádost zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství provede oznámený subjekt postup pro ES ověřování subsystému „Infrastruktura“ podle článku 18 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES, přílohy VI uvedené směrnice a podle ustanovení příslušných modulů uvedených v příloze C této TSI.

Může-li zadavatel prokázat, že zkoušky nebo ověření subsystému „Infrastruktura“ byly pro dřívější použití návrhu v obdobných podmínkách pokládány za úspěšné, jsou tato posouzení nadále platná pro nová použití a oznámený subjekt je zohlední při posuzování shody.

Posuzování shody subsystému „Infrastruktura“ se vztahuje na fáze a vlastnosti označené znakem X v příloze B1 této TSI.

Pokud kapitola 4 vyžaduje použití vnitrostátních předpisů, provede se odpovídající posouzení shody podle postupů, za které odpovídá příslušný členský stát.

Zadavatel vypracuje ES prohlášení o ověření pro subsystém „Infrastruktura“ podle článku 18 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES a přílohy V uvedené směrnice.

6.2.2   Vyhrazené

6.2.3   Inovativní řešení

Pokud subsystém zahrnuje podsestavu, která nemá splňovat požadavky na výkonnost stanovené v kapitole 4 této TSI, je klasifikován jako „inovativní“.

Inovativní řešení interoperability vyžadují nové specifikace a/nebo nové metody posuzování.

Pokud subsystém „Infrastruktura“ zahrnuje inovativní řešení, zadavatel uvede odchylky od příslušného bodu TSI.

Evropská agentura pro železnice dokončí příslušné funkční specifikace a specifikace tohoto řešení a zpracuje metody posuzování.

Příslušné funkční specifikace a specifikace rozhraní a metody posuzování se do TSI zahrnou prostřednictvím procesu revize. Jakmile budou tyto dokumenty zveřejněny, může výrobce nebo zadavatel nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zvolit postup posuzování subsystému „Infrastruktura“, jak je specifikováno v bodu 6.2.4.

Jakmile vstoupí v platnost rozhodnutí Komise přijaté v souladu s článkem 21 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES, může být inovativní řešení použito ještě před začleněním do TSI.

6.2.4   Uplatnění modulů

Pro účely postupu ověřování subsystému „Infrastruktura“ může zadavatel nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zvolit buď:

| — | postup ověřování každého jednotlivého výrobku (modul SG), uvedený v bodu C.8 přílohy C této TSI, nebo |
| --- | --- |

—

postup ověřování každého jednotlivého výrobku (modul SG), uvedený v bodu C.8 přílohy C této TSI, nebo

| — | postup komplexního zabezpečování jakosti s přezkoumáním návrhu (modul SH2), uvedený v bodu C.9 přílohy C této TSI. |
| --- | --- |

—

postup komplexního zabezpečování jakosti s přezkoumáním návrhu (modul SH2), uvedený v bodu C.9 přílohy C této TSI.

6.2.4.1   Uplatnění modulu SH2

Modul SH2 může být zvolen pouze tam, kde podléhají činnosti podílející se na projektu ověřovaného subsystému (návrh, výroba, kompletace, montáž) systému jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobku, který byl schválen oznámeným subjektem, který rovněž nad tímto systémem provádí dozor.

6.2.4.2   Uplatnění modulu SG

V případě, kdy se posuzování shody nejefektivněji provede za pomoci měřícího traťového vozu, může oznámený subjekt použít výsledky zjištěné měřícím traťovým vozem provozovaným jménem provozovatele infrastruktury nebo zadavatele (viz bod 6.2.6.2).

6.2.5   Technická řešení s předpokladem shody ve fázi návrhu

6.2.5.1   Posuzování odolnosti koleje

Běžná kolej se štěrkovým ložem je považována za vyhovující požadavkům stanoveným v bodu 4.2.13.1 týkajícím se odolnosti koleje proti podélným, svislým a příčným silám, pokud splňuje následující vlastnosti:

| — | jsou splněny požadavky na konstrukční části koleje definované v kapitole 5 „Prvky interoperability“ pro kolejnici (5.3.1), systémy upevnění kolejnic (5.3.2) a příčné a výhybkové pražce (5.3.3); |
| --- | --- |

—

jsou splněny požadavky na konstrukční části koleje definované v kapitole 5 „Prvky interoperability“ pro kolejnici (5.3.1), systémy upevnění kolejnic (5.3.2) a příčné a výhybkové pražce (5.3.3);

| — | betonové pražce jsou použity po celé délce koleje s výjimkou krátkých úseků nepřekračujících 10 m, oddělených od sebe navzájem vzdáleností alespoň 50 m; |
| --- | --- |

—

betonové pražce jsou použity po celé délce koleje s výjimkou krátkých úseků nepřekračujících 10 m, oddělených od sebe navzájem vzdáleností alespoň 50 m;

| — | po celé délce koleje je použit typ štěrkového lože a profil v souladu s vnitrostátními předpisy; |
| --- | --- |

—

po celé délce koleje je použit typ štěrkového lože a profil v souladu s vnitrostátními předpisy;

| — | kolej má alespoň 1 500 uzlů systému upevnění kolejnic na jeden kolejnicový pás a kilometr délky. |
| --- | --- |

—

kolej má alespoň 1 500 uzlů systému upevnění kolejnic na jeden kolejnicový pás a kilometr délky.

6.2.5.2   Posuzování ekvivalentní kuželovitosti

Běžná kolej splňuje požadavky bodu 4.2.9.2, pokud má následující projektované vlastnosti:

| — | kolejnicový profil 60 E 1 definovaný v normě EN 13674-1:2003 s úklonem kolejnice 1:20 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm; |
| --- | --- |

—

kolejnicový profil 60 E 1 definovaný v normě EN 13674-1:2003 s úklonem kolejnice 1:20 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm;

| — | kolejnicový profil 60 E 1 definovaný v normě EN 13674-1:2003 s úklonem kolejnice 1:40 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm (pouze pro rychlosti rovnající se 280 km/h nebo nižší); |
| --- | --- |

—

kolejnicový profil 60 E 1 definovaný v normě EN 13674-1:2003 s úklonem kolejnice 1:40 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm (pouze pro rychlosti rovnající se 280 km/h nebo nižší);

| — | kolejnicový profil 60 E 2 definovaný v příloze F této TSI s úklonem kolejnice 1:40 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

kolejnicový profil 60 E 2 definovaný v příloze F této TSI s úklonem kolejnice 1:40 a rozchodem koleje od 1 435 mm do 1 437 mm.

6.2.6   Zvláštní požadavky na posuzování shody

6.2.6.1   Posuzování minimálního průjezdného průřezu

Až do vydání harmonizovaných norem EN vztahujících se k průjezdným průřezům musí soubor technické dokumentace obsahovat popis souvisejících pravidel zvolených provozovatelem infrastruktury podle bodu 4.2.3.

Posuzování minimálního průjezdného průřezu se provádí za pomoci výsledků výpočtů provedených provozovatelem infrastruktury nebo zadavatelem na základě těchto souvisejících pravidel.

6.2.6.2   Posuzování minimální hodnoty průměrného rozchodu koleje

Metoda měření rozchodu koleje je dána v bodu 4.2.2 normy EN 13848-1.2003.

6.2.6.3   Posuzování tuhosti koleje

Jelikož jsou požadavky na tuhost koleje otevřeným bodem, není žádné posuzování oznámeným subjektem zapotřebí.

6.2.6.4   Posuzování úklonu kolejnice

Úklon kolejnice se posuzuje pouze ve fázi návrhu.

6.2.6.5   Posuzování maximálního kolísání tlaku v tunelu

Posuzování maximálního kolísání tlaku v tunelu (kritérium 10 kPa) se provádí za pomoci výsledků výpočtů provedených provozovatelem infrastruktury nebo zadavatelem na základě všech provozních podmínek všech vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, s jejichž provozem se v konkrétním posuzovaném tunelu počítá.

Vstupní parametry, které se mají použít, musí splňovat charakteristické referenční hodnoty tlaku vlaků (definované ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“).

Referenční plochy průřezu interoperabilních vlaků musí být nezávislé na tom, zda se jedná o hnací nebo o tažené vozidlo:

| — | 12 m2 pro vozidla navrhovaná pro vztažný kinematický obrys GC, |
| --- | --- |

—

12 m2 pro vozidla navrhovaná pro vztažný kinematický obrys GC,

2

| — | 11 m2 pro vozidla navrhovaná pro vztažný kinematický obrys GB, |
| --- | --- |

—

11 m2 pro vozidla navrhovaná pro vztažný kinematický obrys GB,

2

| — | 10 m2 pro vozidla navrhovaná pro menší kinematické obrysy. |
| --- | --- |

—

10 m2 pro vozidla navrhovaná pro menší kinematické obrysy.

2

Během posuzování budou zohledněny případné stavební prvky, které snižují kolísání tlaku (tvar portálu tunelu, komíny apod.), a také délka tunelu.

6.2.6.6   Posuzování hluku a vibrací

Posuzování oznámeným subjektem není požadováno.

6.3   Posuzování shody, pokud je rychlost použita jako přechodné kritérium

Bod 7.2.5 umožňuje zprovoznit trať pro nižší než konečnou plánovanou rychlost.

Tento bod stanoví požadavky na posuzování shody za těchto okolností.

Některé mezní hodnoty stanovené v kapitole 4 závisí na plánované rychlosti trati.

Shoda by měla být posuzována při plánované konečné rychlosti; je však přípustné posuzovat vlastnosti závislé na rychlosti při nižší rychlosti v době uvedení do provozu.

Shoda ostatních vlastností pro plánovanou rychlost trati se nemění.

K prohlášení interoperability při plánované rychlosti je zapotřebí pouze posouzení shody vlastností, které nebyly přechodně dodrženy, jakmile je dosažena jejich požadovaná hodnota.

6.4   Posuzování plánu údržby

Bod 4.5 vyžaduje, aby provozovatel infrastruktury měl pro každou vysokorychlostní trať plán údržby pro subsystém „Infrastruktura“. Oznámený subjekt potvrdí, že plán údržby existuje a obsahuje položky uvedené v bodu 4.5.1.

Oznámený subjekt není odpovědný za posouzení vhodnosti podrobných požadavků stanovených v plánu.

Oznámený subjekt zahrne kopii plánu údržby do souboru technické dokumentace vyžadovaného podle čl. 18 odst. 3 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES.

6.5   Posuzování subsystému „Údržba“

Subsystém „Údržba“ je zahrnut do provozní oblasti (viz bod 1 přílohy II směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES). Proto se neprovádí žádné ES ověřování tohoto subsystému.

Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES je posuzování shody subsystému „Údržba“ povinností příslušného členského státu.

Posuzování shody subsystému „Údržba“ se vztahuje na fáze a vlastnosti označené znakem X v příloze B2 této TSI.

6.6   Prvky interoperability bez ES prohlášení

6.6.1   Všeobecně

Prvky interoperability bez ES prohlášení shody nebo vhodnosti pro použití mohou být po omezené, tzv. „přechodné“ období výjimečně zahrnuty do subsystémů, a to pod podmínkou, že jsou splněna ustanovení popsaná v tomto bodu.

6.6.2   Přechodné období

Přechodné období začíná vstupem této TSI v platnost a trvá po dobu šesti let.

Jakmile přechodné období s výjimkami povolenými podle níže uvedeného bodu 6.6.3.3 skončí, musí prvky interoperability získat požadované ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití ještě před svým začleněním do subsystému.

6.6.3   Certifikace subsystémů zahrnujících necertifikované prvky interoperability v přechodném období

6.6.3.1   Podmínky

Během přechodného období může oznámený subjekt vydat certifikát shody pro subsystém i v případě, že některé z prvků interoperability začleněných do subsystému dosud nezískaly příslušná ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití podle této TSI, pokud jsou splněna následující tři kritéria:

| — | oznámený subjekt prověřil shodu subsystému ve vztahu k požadavkům definovaným v kapitole 4 této TSI; a |
| --- | --- |

—

oznámený subjekt prověřil shodu subsystému ve vztahu k požadavkům definovaným v kapitole 4 této TSI; a

| — | na základě dalšího posuzování oznámený subjekt potvrdí, že shoda a/nebo vhodnost pro použití prvků interoperability splňuje požadavky kapitoly 5; a |
| --- | --- |

—

na základě dalšího posuzování oznámený subjekt potvrdí, že shoda a/nebo vhodnost pro použití prvků interoperability splňuje požadavky kapitoly 5; a

| — | prvky interoperability, které dosud nezískaly příslušné ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití, byly použity v subsystému uvedeném do provozu alespoň v jednom členském státě před vstupem této TSI v platnost. |
| --- | --- |

—

prvky interoperability, které dosud nezískaly příslušné ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití, byly použity v subsystému uvedeném do provozu alespoň v jednom členském státě před vstupem této TSI v platnost.

ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití nesmí být vypracováno pro prvky interoperability posuzované tímto způsobem.

6.6.3.2   Oznámení

Certifikát shody subsystému musí jasně uvádět, které prvky interoperability oznámený subjekt posuzoval jako součást ověřování subsystému.

ES prohlášení o ověření subsystému musí jasně uvádět:

| — | které prvky interoperability byly posuzovány jako součást subsystému; |
| --- | --- |

—

které prvky interoperability byly posuzovány jako součást subsystému;

| — | potvrzení, že subsystém zahrnuje prvky interoperability totožné s těmi, které byly ověřovány jako součást subsystému; |
| --- | --- |

—

potvrzení, že subsystém zahrnuje prvky interoperability totožné s těmi, které byly ověřovány jako součást subsystému;

| — | pro takové prvky interoperability důvod, proč výrobce neposkytl ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití před jeho začleněním do subsystému. |
| --- | --- |

—

pro takové prvky interoperability důvod, proč výrobce neposkytl ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití před jeho začleněním do subsystému.

6.6.3.3   Provádění životního cyklu

Výroba nebo modernizace / obnova příslušného subsystému musí být dokončena do šesti let od přechodného období. Pokud jde o životní cyklus subsystému, platí toto:

| — | Během přechodného období a |
| --- | --- |

—

Během přechodného období a

| — | na odpovědnost subjektu, který vydal prohlášení o ES ověření subsystému, |
| --- | --- |

—

na odpovědnost subjektu, který vydal prohlášení o ES ověření subsystému,

mohou být prvky interoperability, které nezískaly ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití a jsou stejného typu a vyrobené stejným výrobcem, používány pro výměny při údržbě a jako náhradní díly pro subsystém.

Po skončení přechodného období a

| — | až do okamžiku modernizace, obnovy nebo výměny a |
| --- | --- |

—

až do okamžiku modernizace, obnovy nebo výměny a

| — | na odpovědnost subjektu, který vydal prohlášení o ES ověření subsystému, |
| --- | --- |

—

na odpovědnost subjektu, který vydal prohlášení o ES ověření subsystému,

mohou být prvky interoperability, které nezískaly ES prohlášení o shodě a/nebo vhodnosti pro použití a jsou stejného typu a vyrobené stejným výrobcem, i nadále používány pro výměny při údržbě.

6.6.4   Sledování

Během přechodného období musí členské státy sledovat:

| — | počet a typ prvků interoperability uvedených na trh v příslušném členském státě; |
| --- | --- |

—

počet a typ prvků interoperability uvedených na trh v příslušném členském státě;

| — | zajistit, aby tam, kde je subsystém předkládán za účelem udělení povolení, byly zjištěny důvody, proč výrobce pro daný prvek interoperability nevydal certifikát; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby tam, kde je subsystém předkládán za účelem udělení povolení, byly zjištěny důvody, proč výrobce pro daný prvek interoperability nevydal certifikát;

| — | oznámit Komisi a ostatním členským státům podrobné informace o prvku interoperability, který nezískal certifikát, a důvody nevydání certifikátu. |
| --- | --- |

—

oznámit Komisi a ostatním členským státům podrobné informace o prvku interoperability, který nezískal certifikát, a důvody nevydání certifikátu.

7.   PROVÁDĚNÍ TSI „INFRASTRUKTURA“

7.1.   Uplatnění této TSI na vysokorychlostní tratě, které mají být uvedeny do provozu

Pokud jde o tratě v místní oblasti působnosti této TSI (viz bod 1.2), které budou uváděny do provozu po vstupu této TSI v platnost, jsou plně použitelné kapitoly 4 až 6 a případná zvláštní ustanovení níže uvedeného bodu 7.3.

7.2.   Uplatnění této TSI na vysokorychlostní tratě, které jsou již v provozu

Strategie popsaná v této TSI se vztahuje na modernizované a obnovené tratě v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 14 odst. 3 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES. V této souvislosti ukazuje strategie přechodu způsob přizpůsobení stávajících zařízení, pokud je toto ekonomicky odůvodnitelné. V případě TSI „Infrastruktura“ platí následující zásady.

7.2.1.   Klasifikace prací

Úpravy stávajících tratí za účelem dosažení jejich shody s příslušnými TSI vyžadují vysoké investiční náklady, a mohou být tedy prováděny pouze postupně.

S přihlédnutím k předpokládané životnosti různých částí subsystému „Infrastruktura“ má seznam těchto prvků v sestupném pořadí obtížnosti úprav následující podobu:

Inženýrské stavby:

| — | návrh trasy trati (poloměry oblouků, osové vzdálenosti kolejí, sklon stoupání a klesání), |
| --- | --- |

—

návrh trasy trati (poloměry oblouků, osové vzdálenosti kolejí, sklon stoupání a klesání),

| — | tunely (průjezdný průřez a světlý průřez tunelu), |
| --- | --- |

—

tunely (průjezdný průřez a světlý průřez tunelu),

| — | železniční konstrukce (odolnost proti svislým zatížením), |
| --- | --- |

—

železniční konstrukce (odolnost proti svislým zatížením),

| — | silniční stavby (prostorové uspořádání), |
| --- | --- |

—

silniční stavby (prostorové uspořádání),

| — | stanice (nástupiště pro cestující). |
| --- | --- |

—

stanice (nástupiště pro cestující).

Konstrukce koleje:

| — | železniční spodek, |
| --- | --- |

—

železniční spodek,

| — | výhybky a výhybkové konstrukce, |
| --- | --- |

—

výhybky a výhybkové konstrukce,

| — | běžná kolej. |
| --- | --- |

—

běžná kolej.

Různá zařízení a zařízení pro údržbu.

7.2.2.   Parametry a specifikace týkající se inženýrských staveb

Jejich shody se bude dosahovat v průběhu významných projektů modernizace inženýrských staveb určených ke zlepšení výkonnosti trati.

Nejvíce omezení zahrnují prvky týkající se inženýrských staveb, protože je často možné je upravovat pouze provedením úplné rekonstrukce (konstrukce, tunely, zemní práce).

Případná dynamická analýza podle bodu 4.2.14.2 této TSI

| — | je požadována v případě modernizace stávajících tratí, |
| --- | --- |

—

je požadována v případě modernizace stávajících tratí,

| — | není požadována v případě obnovy stávajících tratí. |
| --- | --- |

—

není požadována v případě obnovy stávajících tratí.

7.2.3.   Parametry a vlastnosti konstrukce koleje

Tyto parametry jsou méně kritické z hlediska částečných úprav buď proto, že je možné je upravovat postupně po vymezených zeměpisných oblastech, nebo proto, že určité konstrukční části mohou být upravovány nezávisle na celku, jehož část tvoří.

Jejich shody se bude dosahovat v průběhu významných projektů modernizace infrastruktury určených ke zlepšení výkonnosti trati.

Je možné postupně vyměňovat všechny prvky železničního svršku nebo jeho části za prvky, které jsou ve shodě s touto TSI. V takových případech se musí přihlížet ke skutečnosti, že každý z těchto prvků, pokud se bere v úvahu izolovaně, neumožňuje sám o sobě zabezpečení shody celku: shodu subsystému je možné stanovit pouze celkově, tj. po dosažení shody s TSI u všech prvků.

V tomto případě se mohou ukázat nezbytnými přechodné etapy, které umožní zachovat kompatibilitu železničního svršku s ustanoveními ostatních subsystémů („Řízení a zabezpečení“, „Energie“), ale i s provozem vlaků, na které se TSI nevztahuje.

7.2.4.   Parametry a vlastnosti týkající se různých zařízení a zařízení údržby

Jejich shody se bude dosahovat podle potřeb dopravců používajících příslušné stanice a zařízení údržby.

7.2.5.   Rychlost jako přechodné kritérium

Trať je možné zprovoznit pro nižší než konečnou plánovanou rychlost. V tomto případě by však trať neměla být konstruována tak, aby zabraňovala dosažení konečné plánované rychlosti.

Například osová vzdálenost kolejí musí být vhodná pro plánovanou rychlost trati, ale převýšení bude muset odpovídat rychlosti v době zprovoznění trati.

Požadavky na posuzování shody za těchto okolností jsou stanoveny v bodu 6.3.

7.3.   Zvláštní případy

Dále uvedené zvláštní případy jsou povoleny pro konkrétní sítě. Tyto zvláštní případy jsou rozděleny takto:

| — | případy „P“: trvalé případy; |
| --- | --- |

—

případy „P“: trvalé případy;

| — | případy „T“: dočasné případy, kdy se doporučuje, aby bylo cílového systému dosaženo do roku 2020 (cíl stanovený v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě ve znění rozhodnutí č. 884/2004/ES). |
| --- | --- |

—

případy „T“: dočasné případy, kdy se doporučuje, aby bylo cílového systému dosaženo do roku 2020 (cíl stanovený v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě ve znění rozhodnutí č. 884/2004/ES).

7.3.1.   Specifické rysy německé sítě

7.3.1.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Maximální sklon stoupání a klesání

Vysokorychlostní trať mezi Kolínem a Frankfurtem (Rýn-Mohan) byla postavena s maximálním sklonem stoupání a klesání 40 ‰.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.1.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Žádné

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.2.   Specifické rysy rakouské sítě

7.3.2.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Minimální délka nástupiště pro cestující

Minimální délka nástupišť pro cestující je zkrácena na 320 m.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.2.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Minimální délka nástupiště pro cestující

Minimální délka nástupišť pro cestující je zkrácena na 320 m.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.3.   Specifické rysy dánské sítě

Případy P

Případy P

Minimální délka nástupišť pro cestující a odstavných kolejí

Na tratích dánské sítě je minimální délka nástupišť pro cestující a délka odstavných kolejí zkrácena na 320 m.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.4.   Specifické rysy španělské sítě

7.3.4.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Rozchod koleje

S výjimkou vysokorychlostních tratí mezi Madridem a Sevillou a mezi Madridem a Barcelonou k francouzským hranicím jsou tratě španělské sítě postaveny s rozchodem koleje 1 668 mm.

7.3.4.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Rozchod koleje

Tratě kategorie II a III jsou postaveny s rozchodem koleje 1 668 mm.

Osová vzdálenost kolejí

Na tratích kategorie II a III smí být osová vzdálenost kolejí snížena na jmenovitou hodnotu 3 808 m.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.5.   Specifické rysy finské sítě

7.3.5.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Rozchod koleje

Jmenovitý rozchod koleje je 1 524 mm.

Minimální průjezdný průřez

Průjezdný průřez musí umožňovat jízdu vlaků zkonstruovaných s obrysem FIN 1 definovaným ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Ekvivalentní kuželovitost

Minimální hodnoty průměrných rozchodů jsou

| Rozsah rychlostí | Minimální hodnota průměrného rozchodu na délce 100 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Posouzení není požadováno |
| > 160 a ≤ 200 | 1 519 |
| > 200 a ≤ 230 | 1 521 |
| > 230 a ≤ 250 | 1 522 |
| > 250 a ≤ 280 | 1 523 |
| > 280 a ≤ 300 | 1 523 |
| > 300 | 1 523 |

Rozsah rychlostí

Minimální hodnota průměrného rozchodu na délce 100 m

≤ 160

Posouzení není požadováno

> 160 a ≤ 200

1 519

> 200 a ≤ 230

1 521

> 230 a ≤ 250

1 522

> 250 a ≤ 280

1 523

> 280 a ≤ 300

1 523

> 300

1 523

Vzdálenost mezi pojížděnými hranami, která má být použita ve výpočtech podle bodu 4.2.9.2, činí 1 511 mm a 1 505 mm.

Volný přejezd kol po výhybkách

Maximální hodnota volného přejezdu kola po výhybkách je 1 469 mm.

Vzdálenost vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky

Minimální hodnota vzdálenosti vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky je 1 478 mm.

Volný projezd kola v oblasti srdcovky

Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti srdcovky je 1 440 mm.

Volný průjezd kola v oblasti přídržnice / křídlové kolejnice

Maximální hodnota volného průjezdu kola v oblasti přídržnice / křídlové kolejnice je 1 469 mm.

Minimální šířka žlábku

Minimální šířka žlábku je 41 mm.

Nadvýšení přídržnice

Maximální hodnota výšky přídržnice je 55 mm.

Délka nástupiště

Minimální délka nástupiště je 350 m.

Vzdálenost hrany nástupiště od osy koleje

Jmenovitá vzdálenost hrany nástupiště od osy koleje musí být 1 800 mm ve výšce nástupiště 550 mm.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.5.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Platí stejné případy jako pro tratě kategorie I.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.6.   Specifické rysy britské sítě

7.3.6.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Žádné

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.6.2   Tratě kategorie II

Případy P

Případy P

Minimální průjezdný průřez (4.2.3)

1   Obrysy UK1 (vydání 2)

Vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ definuje obrysy UK1 (vydání 2).

Obrys UK1 (vydání 2) je definován za pomoci řady metodologií vhodných pro infrastrukturu britské železnice, což umožňuje maximální využití omezeného prostoru.

Obrys UK1 (vydání 2) zahrnuje 3 obrysy: UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Podle této klasifikace jsou obrysy [A] obrysy vozidla, které se neopírají o parametry infrastruktury; obrysy [B] jsou obrysy vozidla, které zohledňují omezený (specifický) pohyb vozidla ve vypružení, ale nezohledňují výkyv; a obrysy [D] jsou šablony definující maximální prostor infrastruktury dostupný na přímé a vyrovnané koleji.

Infrastruktura musí odpovídat obrysům UK1 v souladu s následujícími pravidly:

2   Obrys UK1[A]

Až do výšky 1 100 mm nad temenem kolejnice se použije pevně daný průjezdný průřez definovaný v normě Railway Group Standard GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003). Tento průřez poskytuje optimální mezní pozici pro nástupiště a zařízení, která mají být v těsné blízkosti vlaků, a odpovídá obrysu UK1[A] definovanému ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“.

Pokud stávající infrastruktura nesplňuje požadavky na obrys dolních částí definované v normě GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003), mohou být povoleny nižší odchylky průjezdných průřezů podmíněné zavedením vhodných kontrolních opatření. Tato opatření jsou stanovena v normě GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003).

3   Obrys UK1[B]

Obrys UK1[B] se vztahuje ke jmenovité poloze koleje. Zahrnuje přídavek na povolené odchylky nízké svislé i příčné tuhosti koleje a předpokládá maximální dynamický pohyb vozidla 100 mm (příčný, svislý, výkyv, povolené odchylky vozidla a svislé zaoblení).

Při použití požadovaného obrysu UK1[B] se tento obrys upraví z důvodu výkyvů ve vodorovných obloucích (za pomoci vzorce popsaného v bodu 5 níže), přičemž se použijí následující hodnoty:

| Osy podvozků | 17,000 m |
| --- | --- |
| Celková délka | 24,042 m na celou šířku skříně |

Osy podvozků

17,000 m

Celková délka

24,042 m na celou šířku skříně

Průjezdné průřezy pro obrys UK1[B] musí splňovat požadavky normy GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003).

4   Obrys UK1[D]

Obrys UK1[D] se vztahuje ke jmenovité poloze koleje. Pro vozidlo odpovídající obrysu UK1[D] musí být definovány rozměry příslušné části skříně, geometrické vlastnosti a dynamické pohyby podle schválené metodologie, která byla použita pro výpočet prostoru vytvořeného obrysem vozidla.

Žádný bod infrastruktury nesmí zasahovat do prostoru definovaného obrysem UK1[D]. Není třeba počítat s přídavkem na výkyvy vozidla v obloucích.

Pokud vozidla odpovídající obrysu UK1[D] získají po dohodě s provozovatelem infrastruktury povolení pro určitou trať, zajistí se pro tato vozidla průjezdné průřezy v souladu s požadavky normy GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003).

5   Výpočet výkyvu vozidla v obloucích

Tento bod stanoví výpočet zvětšení prostoru vytvořeného obrysem vozidla, které vyplývá z jízdy v oblouku. To se týká provozovatele infrastruktury. Výpočty jsou stejné jako výpočty uvedené ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ pro výpočet snížení šířky; jsou pouze jinak vyjádřeny.

Image

Výkyvy v určitém bodě skříně vozidla jsou rozdílem mezi radiální vzdáleností od osy koleje k danému bodu (Rdo nebo Rdi) a příčnou vzdáleností od osy vozidla k danému bodu (Wo nebo Wi). Údaje jsou počítány u stojícího vozidla.

Uvažujme vozidlo s osami podvozku L a polovinu vzdálenosti nápravy podvozku ao (Skutečná vzdálenost nápravy je 2 x ao)

Vnitřní výkyv bodu Ui od osy vozidla je:

Formula

Vnější výkyv bodu Uo od osy vozidla je:

Formula

Kde Formula

Stejné výpočty lze použít pro výpočet svislých výkyvů.

Osová vzdálenost kolejí (4.2.4)

Bod 4.2.4 této TSI vyžaduje, aby pro maximální dovolenou rychlost V ≤ 230 km/h byla minimální osová vzdálenost hlavních kolejí na tratích... zvláště modernizovaných pro vysokou rychlost ve fázi návrhu ... < 4,00 m, určeno na základě vztažného kinematického obrysu (4.2.3).

Je třeba použít vztažný obrys UK1 (vydání 2) stanovený v kapitole 7 vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ a v kapitole 7.3.6 této TSI.

Tento požadavek je možné splnit při osové vzdálenosti kolejí 3 400 mm v přímé koleji a oblouku koleje o poloměru 400 m nebo větším.

Nástupiště (4.2.20)

1   Výška nástupiště

Nástupiště používaná na modernizovaných tratích ve Velké Británii, kde mají v běžném obchodním provozu zastavovat vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, musí mít nástupiště výšku hrany 915 mm (s dovolenou odchylkou + 0, – 50 mm), měřeno kolmo k ploše kolejnic koleje sousedící s nástupištěm.

2   Vodorovná vzdálenost nástupiště (odsazení nástupiště)

Nástupiště používaná na modernizovaných tratích ve Velké Británii, kde mají v běžném obchodním provozu zastavovat vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, musí mít minimální vzdálenost od sousedící koleje (s dovolenou odchylkou + 15, - 0 mm) odpovídající průjezdnému průřezu dolních částí stanovenou v příloze 1 normy Railway Group Standard GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003).

U většiny kolejových vozidel je tento požadavek splněn v obloucích o poloměru 360 m nebo větším při vodorovné vzdálenosti nástupiště 730 mm (s dovolenou odchylkou + 15, - 0 mm). Příloha 1 normy Railway Group Standard GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003) stanoví výjimky, kdy se požaduje, aby kolem nástupiště projížděly vlaky třídy 373 (Eurostar) nebo kontejnery o šířce 2,6 m. Příloha 1 normy Railway Group Standard GC/RT5212 (vydání 1, únor 2003) také stanoví požadavky, pokud je poloměr oblouku menší než 360 m.

3   Minimální délka nástupiště

Nástupiště na modernizovaných tratích britské sítě, kde mají v běžném obchodním provozu zastavovat vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, musí mít užitnou délku alespoň 300 m.

Délka nástupiště na modernizovaných tratích britské sítě, kde mají v běžném obchodním provozu zastavovat vlaky vyhovující vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“, se uvede v registru infrastruktury.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.6.3   Tratě kategorie III

Případy P

Případy P

Všechny zvláštní případy P týkající se tratí kategorie II se vztahují také na tratě kategorie III.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.7.   Specifické rysy řecké sítě

7.3.7.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Žádné

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.7.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Průjezdný průřez

Průjezdný průřez trati Atény-Soluň-Idomeni a Soluň-Promahona umožňuje jízdu vlaků s obrysem GB, ale v některých úsecích těchto tratí je omezen na obrys vozidel GA.

Průjezdný průřez na trati Atény-Kiato umožňuje jízdu vlaků s obrysem GB.

Minimální délka nástupišť pro cestující a odstavných kolejí

Na trati Atény-Soluň-Idomeni a Soluň-Promahona je minimální užitná délka nástupišť pro cestující a délka odstavných kolejí 200 m.

Ve stanici Promahona: 189 m.

Na trati Atény-Kiato je minimální užitná délka nástupišť pro cestující a odstavných kolejí následující:

Ve stanicích SKA, Megara, Ag.Theodoroi a Kiato: 300 m

Ve stanici Thriasio: 150 m

Ve stanici Magula: 200 m

Rozchod koleje

Trať Atény-Patras je postavena s rozchodem 1 000 mm. Předpokládá se postupná modernizace na rozchod 1 435 mm.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.8.   Specifické rysy sítí v Irsku a Severním Irsku

Případy P

Případy P

Průjezdný průřez

Minimální průjezdný průřez, který se má používat na tratích v Irsku a v Severním Irsku, je průřez IRL1. Je to irský standardní průjezdný průřez.

Image

Poznámky:

| 1. | Ve vodorovných obloucích je nutno počítat s účinky zaoblení a převýšení. |
| --- | --- |

1.

Ve vodorovných obloucích je nutno počítat s účinky zaoblení a převýšení.

| 2. | V místech zaoblení lomu sklonu je nutno počítat s účinky takového zaoblení. |
| --- | --- |

2.

V místech zaoblení lomu sklonu je nutno počítat s účinky takového zaoblení.

| 3. | Mez přesahu do spodního prostoru ve výši 60 mm pro stavby podléhá všem omezením stanoveným v normě PW4. Velikost přesahu pro Dublinskou předměstskou oblast je nula (drobné výjimky viz norma PW4). |
| --- | --- |

3.

Mez přesahu do spodního prostoru ve výši 60 mm pro stavby podléhá všem omezením stanoveným v normě PW4. Velikost přesahu pro Dublinskou předměstskou oblast je nula (drobné výjimky viz norma PW4).

| 4. | Mosty:






  a) | Svislá výška 4 830 mm je konečná výška. V případě, že je navrženo zvýšení štěrkového lože nebo je nezbytné provést úpravu koleje za účelem zlepšení podélného profilu, musí se zajistit větší výška. Za určitých okolností může být hodnota 4 830 mm snížena na 4 690 mm. |
| --- | --- | --- |

4.

Mosty:

a)

Svislá výška 4 830 mm je konečná výška. V případě, že je navrženo zvýšení štěrkového lože nebo je nezbytné provést úpravu koleje za účelem zlepšení podélného profilu, musí se zajistit větší výška. Za určitých okolností může být hodnota 4 830 mm snížena na 4 690 mm.

| b) | Výšky mostů a konstrukcí u kolejí s převýšením musí být zvětšeny o hodnoty uvedené v tabulce A.






  Tabulka A |
| --- | --- |
| PŘEVÝŠENÍ | H |
| 0 | 4 830 |
| 10 | 4 843 |
| 20 | 4 857 |
| 30 | 4 870 |
| 40 | 4 883 |
| 50 | 4 896 |
| 60 | 4 910 |
| 70 | 4 923 |
| 80 | 4 936 |
| 90 | 4 949 |
| 100 | 4 963 |
| 110 | 4 976 |
| 120 | 4 989 |
| 130 | 5 002 |
| 140 | 5 016 |
| 150 | 5 029 |
| 160 | 5 042 |
| 165 | 5 055 |

b)

Výšky mostů a konstrukcí u kolejí s převýšením musí být zvětšeny o hodnoty uvedené v tabulce A.

Tabulka A

PŘEVÝŠENÍ

H

0

4 830

10

4 843

20

4 857

30

4 870

40

4 883

50

4 896

60

4 910

70

4 923

80

4 936

90

4 949

100

4 963

110

4 976

120

4 989

130

5 002

140

5 016

150

5 029

160

5 042

165

5 055

| c) | Podpěry mostů musí být ve vzdálenosti 4 500 mm od nejbližší pojížděné hrany kolejnice, přičemž se musí přihlížet k účinkům zaoblení. |
| --- | --- |

c)

Podpěry mostů musí být ve vzdálenosti 4 500 mm od nejbližší pojížděné hrany kolejnice, přičemž se musí přihlížet k účinkům zaoblení.

| d) | Pokud se předpokládá elektrifikace a v blízkosti se vyskytuje úrovňový přejezd, musí být výška průjezdného průřezu zvětšena na 6 140 mm. |
| --- | --- |

d)

Pokud se předpokládá elektrifikace a v blízkosti se vyskytuje úrovňový přejezd, musí být výška průjezdného průřezu zvětšena na 6 140 mm.

| 5. | Je započítán přídavek pro chodník o šířce 700 mm. Pokud se chodník nebuduje, smí být uvedený rozměr snížen na 1 790 mm. |
| --- | --- |

5.

Je započítán přídavek pro chodník o šířce 700 mm. Pokud se chodník nebuduje, smí být uvedený rozměr snížen na 1 790 mm.

| 6. | Úplný seznam šířek nástupišť je uveden v normě PW39. |
| --- | --- |

6.

Úplný seznam šířek nástupišť je uveden v normě PW39.

Rozchod koleje

Železniční sítě Irska a Severního Irska jsou tvořeny tratěmi s rozchodem 1 602 mm. Podle čl. 7 písm. b) směrnice Rady 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES budou tento rozchod zachovávat také projekty nových tratí v Irsku a v Severním Irsku.

Minimální poloměr oblouku koleje

Vzhledem k tomu, že bude zachováván rozchod koleje 1 602 mm, nejsou ustanovení této TSI o minimálním poloměru oblouku koleje a o souvisejících specifikacích (převýšení koleje a nedostatek převýšení) pro železniční sítě Irska a Severního Irska použitelná.

Minimální délka nástupišť pro cestující a odstavných kolejí

Na tratích sítí v Irsku a v Severním Irsku je minimální užitná délka nástupišť pro cestující a délka odstavných kolejí využívaných vysokorychlostními vlaky stanovena na 215 m.

Výška nástupiště

Na tratích sítí v Irsku a v Severním Irsku musí mít nástupiště standardní výšku 915 mm. Výška nástupišť musí být zvolena tak, aby poskytovala optimální využití polohy schůdků vlaků zkonstruovaných s obrysem IRL1.

Osová vzdálenost kolejí

Minimální osová vzdálenost kolejí na stávajících tratích v Irsku a v Severním Irsku se zvětší ještě před modernizací, tak aby byla zajištěna bezpečná vůle mezi míjejícími se vlaky.

7.3.9.   Specifické rysy italské sítě

7.3.9.1   Tratě kategorie I, II a III

Vzdálenost nástupiště od osy koleje v případě nástupišť o výšce 550 mm

Případy P

Případy P

Na tratích italské sítě se v případě nástupišť o výšce 550 mm jmenovitá vzdálenost L od osy koleje, rovnoběžná se spojnicí temen obou kolejnicových pásů, vypočítá na základě tohoto vzorce:

| na přímé koleji a uvnitř oblouků: | |
| --- | --- |
| vně oblouků: | |

na přímé koleji a uvnitř oblouků:

Formula

vně oblouků:

Formula

kde δ je úhel převýšení k vodorovné rovině.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.10.   Specifické rysy nizozemské sítě

7.3.10.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Žádné

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.10.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Výška nástupišť je 840 mm.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.11.   Specifické rysy portugalské sítě

7.3.11.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Žádné

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.11.2   Tratě kategorie II a III

Případy P

Případy P

Rozchod koleje je 1 668 mm.

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.12.   Specifické rysy švédské sítě

7.3.12.1   Tratě kategorie I

Případy P

Případy P

Minimální délka nástupiště

Minimální délka nástupiště je zkrácena na 225 m.

Odstavné koleje: minimální délka

Délka odstavných kolejí může být omezena tak, aby na ně mohly být odstaveny vlaky s maximální délkou 225 m.

Nástupiště – vzdálenost od osy koleje

Jmenovitá vzdálenost L od osy koleje, rovnoběžná se spojnicí temen obou kolejnicových pásů, musí být:

L = 1 700 mm + Si, o L (mm), S (mm)

i, o

kde S závisí na poloměru oblouku (R) a instalovaném převýšení (D) vypočítaném na základě vzorce:

Pro vnitřní oblouky:

| Si = 41 000/R + D/3* | (pro nástupiště o výšce 580 mm) |
| --- | --- |
| | (pro nástupiště o výšce 730 mm D/2)* |

Si = 41 000/R + D/3*

i

(pro nástupiště o výšce 580 mm)

(pro nástupiště o výšce 730 mm D/2)*

*

Pro vnější oblouky:

So = 31 000/R – D/4

o

R (m), D (mm)

Dovolené odchylky (polohy) jmenovité vzdálenosti L (1 700 mm) hran nástupiště jsou v mm:

| Nová stavba: | – 0, + 40 |
| --- | --- |
| Dovolená odchylka pro údržbu: | – 30, + 50 |
| Bezpečná mezní dovolená odchylka: | – 50 |

Nová stavba:

– 0, + 40

Dovolená odchylka pro údržbu:

– 30, + 50

Bezpečná mezní dovolená odchylka:

– 50

Případy T

Případy T

Žádné

7.3.12.2   Tratě kategorie II

Případy P

Případy P

Platí stejné případy jako pro tratě kategorie I.

Případy T

Případy T

Výška nástupiště

Jmenovitá výška nástupiště je 580 mm nebo 730 mm.

7.3.12.3   Tratě kategorie III

Případy P

Případy P

Platí stejné případy jako pro tratě kategorie I.

Případy T

Případy T

Výška nástupiště

Jmenovitá výška nástupiště je 580 mm nebo 730 mm.

7.3.13.   Specifické rysy polské sítě

Případy P

Případy P

Průjezdný průřez

Průjezdný průřez musí umožňovat jízdu vlaků s obrysem GB a OSZD 2-SM (viz schéma níže).

Image

7.4.   Revize TSI

V souladu s čl. 6 odst. 3 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES odpovídá agentura za přípravu revize a aktualizaci TSI a za vypracování vhodných doporučení pro výbor uvedený v článku 21 uvedené směrnice s cílem zohlednit technologický pokrok nebo sociální požadavky. Tuto TSI může navíc ovlivnit progresivní přijímání a revize jiných TSI. Navrhované změny této TSI podléhají rigoróznímu přezkoumání, přičemž aktualizované TSI budou zveřejňovány formou pravidelného oznámení přibližně každé 3 roky. Tímto způsobem bude také možno pro infrastrukturu přihlédnout k parametrům hluku.

Studie se omezí pouze na ty tratě, na kterých je požadováno hlukové mapování podle směrnice 2002/49/ES ze dne 22. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí. Úpravy infrastruktury, které je zapotřebí vzít v úvahu, se omezí na opatření u zdroje, např. kontrola hrubosti hlavy kolejnice a akustická optimalizace dynamických vlastností koleje.

7.5.   Dohody

7.5.1.   Stávající dohody

Členské státy oznámí Komisi do 6 měsíců ode dne vstupu této TSI v platnost následující dohody, na základě kterých jsou subsystémy související s oblastí působnosti této TSI (výstavba, obnova, modernizace, uvedení do provozu, provoz a údržba subsystémů, jak je definováno v kapitole 2 této TSI) provozovány:

| — | vnitrostátní, dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi členskými státy a provozovateli infrastruktury nebo železničními podniky uzavřené na dobu určitou nebo neurčitou a vyžadované z důvodu specifické nebo místní povahy plánované dopravy; |
| --- | --- |

—

vnitrostátní, dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi členskými státy a provozovateli infrastruktury nebo železničními podniky uzavřené na dobu určitou nebo neurčitou a vyžadované z důvodu specifické nebo místní povahy plánované dopravy;

| — | dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi provozovateli infrastruktury, železničními podniky nebo členskými státy, které poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability; |
| --- | --- |

—

dvoustranné nebo vícestranné dohody mezi provozovateli infrastruktury, železničními podniky nebo členskými státy, které poskytují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability;

| — | mezinárodní dohody mezi jedním nebo více členskými státy a alespoň jednou třetí zemí nebo mezi provozovateli infrastruktury/železničními podniky členských států a alespoň jedním provozovatelem infrastruktury nebo železničním podnikem třetí země, kteří zajišťují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability. |
| --- | --- |

—

mezinárodní dohody mezi jedním nebo více členskými státy a alespoň jednou třetí zemí nebo mezi provozovateli infrastruktury/železničními podniky členských států a alespoň jedním provozovatelem infrastruktury nebo železničním podnikem třetí země, kteří zajišťují významnou úroveň místní nebo regionální interoperability.

Provoz / údržba subsystémů spadajících do oblasti působnosti této TSI, na které se vztahují tyto dohody, se povolí, jsou-li dodrženy právní předpisy Společenství.

Slučitelnost těchto dohod s právními předpisy EU, včetně jejich nediskriminační povahy, a zejména s touto TSI bude hodnocena a Komise přijme nezbytná opatření, jako je např. revize této TSI, aby zahrnovala možné konkrétní případy nebo přechodná opatření.

7.5.2.   Budoucí dohody

Veškeré budoucí dohody nebo úpravy stávajících dohod musí přihlédnout k právním předpisům EU, a zejména k této TSI. Členské státy Komisi oznámí tyto nové dohody/změny. Použije se postup podle bodu 7.5.1.

---

(1)  Body přílohy III směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES.

1

(2)  Zvýšení teploty kolejnice v důsledku energie v ní přeměněné činí až 0,035 oC na kN brzdné síly na jeden kolejnicový pás; v případě nouzového brzdění to odpovídá (pro oba kolejnicové pásy) zvýšení teploty kolejnice o přibližně 6 oC na celý vlak.

2

o

o

(3)  Je nutné zdůraznit, že skutečná kvalita koleje není referenční kvalitou koleje, která je definována pro posuzování kolejových vozidel na základě mezních hodnot hluku projíždějících vozidel.

3

(4)  V případě zavedených výrobků uvedených na trh před zveřejněním této verze TSI je typ považován za schválený, a proto není přezkoušení typu (modul B) zapotřebí. Výrobce však musí prokázat, že zkoušky a ověření prvků interoperability byly pro dřívější použití za srovnatelných podmínek pokládány za úspěšné a že splňují požadavky této TSI. V tomto případě jsou tato posouzení nadále platná pro nové použití. Pokud není možné prokázat, že řešení bylo v minulosti ověřeno, použije se postup E2.

4

PŘÍLOHA A

Prvky interoperability oblasti „infrastruktura“

A.1.   Oblast působnosti

V této příloze je popsáno posuzování shody prvků interoperability oblasti „Infrastruktura“.

A.2.   Vlastnosti, které je třeba posoudit pro „zavedené“ prvky interoperability

Vlastnosti prvků interoperability, které je třeba posuzovat v různých fázích návrhu, vývoje a výroby jsou v tabulce A označeny znakem „X“. U vlastností, pro které není posouzení oznámeným subjektem požadováno, je v tabulce uvedeno „n.r.“

Tabulka A1

Posuzování prvků interoperability pro ES ověření shody

| Vlastnosti, které je třeba posoudit | Posuzování v následující fázi |
| --- | --- |
| Fáze návrhu a vývoje | Fáze výroby |
| Přezkoumání návrhu | Přezkoumání výrobního procesu | Přezkoušení typu | | Kvalita výrobku
  (série) |
| 5.3.1 | Kolejnice |

Vlastnosti, které je třeba posoudit

Posuzování v následující fázi

Fáze návrhu a vývoje

Fáze výroby

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání výrobního procesu

Přezkoušení typu

Kvalita výrobku

(série)

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profil hlavy kolejnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

Profil hlavy kolejnice

X

X

n.r.

X

| 5.3.1.2 | Konstrukční lineární hmotnost |
| --- | --- |

5.3.1.2

Konstrukční lineární hmotnost

X

n.r.

n.r.

n.r.

| 5.3.1.3 | Jakostní třída oceli |
| --- | --- |

5.3.1.3

Jakostní třída oceli

X

X

n.r.

X

| 5.3.2 | Systém upevnění kolejnic |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.a | Minimální odpor proti podélnému posunutí kolejnice |
| --- | --- |

5.3.2.a

Minimální odpor proti podélnému posunutí kolejnice

n.r.

n.r.

X

X

| 5.3.2.b | Odpor při opakovaném zatížení |
| --- | --- |

5.3.2.b

Odpor při opakovaném zatížení

n.r.

n.r.

X

X

| 5.3.2.c | Dynamická tuhost podložky pod patu kolejnice |
| --- | --- |

5.3.2.c

Dynamická tuhost podložky pod patu kolejnice

n.r.

n.r.

X

X

| 5.3.2.d | Elektrický odpor |
| --- | --- |

5.3.2.d

Elektrický odpor

n.r.

n.r.

X

X

| 5.3.3 | Příčné a výhybkové pražce |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.3.a | Hmotnost |
| --- | --- |

5.3.3.a

Hmotnost

X

X

X

X

| 5.3.3.b | Délka |
| --- | --- |

5.3.3.b

Délka

X

X

X

X

| 5.3.4 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.4.a | Zařízení zajišťující koncovou polohu |
| --- | --- |

5.3.4.a

Zařízení zajišťující koncovou polohu

X

n.r.

n.r.

n.r.

| 5.3.4 | Použití srdcovek s pohyblivými částmi |
| --- | --- |

5.3.4

Použití srdcovek s pohyblivými částmi

X

n.r.

n.r.

n.r.

| 5.3.4.c | Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

5.3.4.c

Geometrické vlastnosti

X

X

n.r.

X

| 5.3.5 | Uzávěr doplňování vody |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.5 | Typ a vlastnosti |
| --- | --- |

5.3.5

Typ a vlastnosti

X

n.r.

n.r.

X

A.3   Vlastnosti, které je třeba posoudit pro „nové“ prvky interoperability

Nové prvky interoperability se posuzují ve fázi návrhu na základě požadavků kapitoly 4, jak je uvedeno v tabulce A2. U vlastností, pro které není posouzení oznámeným subjektem požadováno, je v tabulce uvedeno „n.r.“

Pro výhybky a výhybkové konstrukce jsou části kapitoly 4, které mají být použity pro posouzení, stanoveny v kapitole 5.

Ve fázi výroby se vlastnosti nových prvků interoperability stanovené v technických specifikacích zahrnutých v souboru technické dokumentace posuzují podle zvoleného modulu.

Tabulka A2

Posuzování nového prvku interoperability pro ES ověření shody

| | Prvky interoperability |
| --- | --- |
| Vlastnosti, které je třeba posoudit | Kolejnice | Systémy upevnění | Pražce |
| 4.2.2 | Jmenovitý rozchod koleje |

Prvky interoperability

Vlastnosti, které je třeba posoudit

Kolejnice

Systémy upevnění

Pražce

4.2.2

Jmenovitý rozchod koleje

n.r.

n.r.

Přezkoumání návrhu

| 4.2.3 | Minimální průjezdný průřez |
| --- | --- |

4.2.3

Minimální průjezdný průřez

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.4 | Osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.4

Osová vzdálenost kolejí

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.5 | Maximální sklon stoupání a klesání |
| --- | --- |

4.2.5

Maximální sklon stoupání a klesání

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.6 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.6

Minimální poloměr oblouku koleje

n.r.

Přezkoumání návrhu

n.r.

| 4.2.7 | Převýšení koleje |
| --- | --- |

4.2.7

Převýšení koleje

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.8 | Nedostatek převýšení |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatek převýšení

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.9.2 | Ekvivalentní kuželovitost (projektovaná hodnota) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Ekvivalentní kuželovitost (projektovaná hodnota)

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

| 4.2.9.3.1 | Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje

Přezkoumání návrhu – v provozu

Přezkoumání návrhu – v provozu

Přezkoumání návrhu – v provozu

| 4.2.10 | Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.11 | Úklon kolejnice |
| --- | --- |

4.2.11

Úklon kolejnice

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

| 4.2.12 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

4.2.12

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.12.1 | Zařízení zajišťující koncovou polohu (viz tabulka A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Zařízení zajišťující koncovou polohu (viz tabulka A1)

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.12.2 | Použití srdcovek s pohyblivými částmi |
| --- | --- |

4.2.12.2

Použití srdcovek s pohyblivými částmi

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti
  (viz tabulka A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrické vlastnosti

(viz tabulka A1)

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.13 | Odolnost koleje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnost koleje

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

Přezkoumání návrhu

| 4.2.14 | Zatížení konstrukcí dopravou |
| --- | --- |

4.2.14

Zatížení konstrukcí dopravou

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.15 | Celková tuhost koleje |
| --- | --- |

4.2.15

Celková tuhost koleje

n.r.

Přezkoušení typu

n.r.

| 4.2.16 | Maximální kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

4.2.16

Maximální kolísání tlaku v tunelu

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.17 | Účinek bočního větru |
| --- | --- |

4.2.17

Účinek bočního větru

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

Přezkoušení typu

Přezkoušení typu

| 4.2.19 | Hluk a vibrace |
| --- | --- |

4.2.19

Hluk a vibrace

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20 | Nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.1 | Přístup na nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.1

Přístup na nástupiště

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.2 | Užitná délka nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.2

Užitná délka nástupiště

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.4–5 | Výška nástupiště a osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.20.4–5

Výška nástupiště a osová vzdálenost kolejí

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.6 | Uspořádání koleje podél nástupišť |
| --- | --- |

4.2.20.6

Uspořádání koleje podél nástupišť

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.7 | Ochrana proti zasažení elektrickým proudem |
| --- | --- |

4.2.20.7

Ochrana proti zasažení elektrickým proudem

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20.8 | Přístup pro osoby se sníženou pohyblivostí |
| --- | --- |

4.2.20.8

Přístup pro osoby se sníženou pohyblivostí

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.21 | Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- |

4.2.21

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.22 | Přístup nebo vniknutí do zařízení trati |
| --- | --- |

4.2.22

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.23 | Volný schůdný prostor pro cestující v případě vystupování z vlaku mimo stanici |
| --- | --- |

4.2.23

Volný schůdný prostor pro cestující v případě vystupování z vlaku mimo stanici

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.25 | Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí |
| --- | --- |

4.2.25

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.25.1 | Délka odstavné koleje |
| --- | --- |

4.2.25.1

Délka odstavné koleje

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.25.2 | Sklon odstavné koleje |
| --- | --- |

4.2.25.2

Sklon odstavné koleje

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.25.3 | Poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.25.3

Poloměr oblouku koleje

n.r.

Přezkoumání návrhu

n.r.

PŘÍLOHA B1

Posuzování subsystému „infrastruktura“

B1.1.   Oblast působnosti

Tato příloha uvádí posuzování shody subsystému „Infrastruktura“.

B1.2.   Vlastnosti a moduly

Vlastnosti subsystému, které je třeba posuzovat v různých fázích návrhu, výstavby a provozu, jsou v tabulce B1 označeny znakem „X“. U vlastností, pro které není posouzení oznámeným subjektem požadováno, je v tabulce uvedeno „n.r.“

To však nevylučuje potřebu jiných posouzení v rámci dalších fází.

Definice fází posuzování:

| 1 | „Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby“: zahrnuje kontrolu správnosti hodnot / parametrů na základě příslušných požadavků TSI. |
| --- | --- |

1

„Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby“: zahrnuje kontrolu správnosti hodnot / parametrů na základě příslušných požadavků TSI.

| 2 | „Po dokončení stavby, před uvedením do provozu“: kontrola v terénu, zda výrobek splňuje příslušné projektované parametry, ještě před jeho uvedením do provozu. |
| --- | --- |

2

„Po dokončení stavby, před uvedením do provozu“: kontrola v terénu, zda výrobek splňuje příslušné projektované parametry, ještě před jeho uvedením do provozu.

| 3 | „Ověření v podmínkách plného provozu“: kontrola stavu subsystému během provozu. |
| --- | --- |

3

„Ověření v podmínkách plného provozu“: kontrola stavu subsystému během provozu.

Tabulka B1

Posuzování subsystému „Infrastruktura“ pro ES ověření shody

| | Fáze posuzování |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 |
| Vlastnosti, které je třeba posoudit | Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby | Po dokončení stavby, před uvedením do provozu | Ověření v podmínkách plného provozu |
| 4.2.2 | Jmenovitý rozchod koleje |

Fáze posuzování

1

2

3

Vlastnosti, které je třeba posoudit

Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby

Po dokončení stavby, před uvedením do provozu

Ověření v podmínkách plného provozu

4.2.2

Jmenovitý rozchod koleje

X

n.r.

n.r.

| 4.2.3 | Minimální průjezdný průřez |
| --- | --- |

4.2.3

Minimální průjezdný průřez

X

X

n.r.

| 4.2.4 | Osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.4

Osová vzdálenost kolejí

X

X

n.r.

| 4.2.5 | Maximální sklon stoupání a klesání |
| --- | --- |

4.2.5

Maximální sklon stoupání a klesání

X

n.r.

n.r.

| 4.2.6 | Minimální poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.6

Minimální poloměr oblouku koleje

X

X

n.r.

| 4.2.7 | Převýšení koleje |
| --- | --- |

4.2.7

Převýšení koleje

X

X

n.r.

| 4.2.8 | Nedostatek převýšení |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatek převýšení

X

n.r.

n.r.

| 4.2.9.2 | Ekvivalentní kuželovitost (projektovaná hodnota) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Ekvivalentní kuželovitost (projektovaná hodnota)

X

n.r.

n.r.

| 4.2.9.3.1 | Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Minimální hodnota průměrného rozchodu koleje

n.r.

X

n.r.

| 4.2.10 | Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrie koleje a omezení ojedinělých závad

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.11 | Úklon kolejnice |
| --- | --- |

4.2.11

Úklon kolejnice

X

n.r.

n.r.

| 4.2.12 | Výhybky a výhybkové konstrukce |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Zařízení zajišťující koncovou polohu (viz tabulka A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Zařízení zajišťující koncovou polohu (viz tabulka A1)

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.12.2 | Použití srdcovek s pohyblivými částmi |
| --- | --- |

4.2.12.2

Použití srdcovek s pohyblivými částmi

X

n.r.

n.r.

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti
  (viz tabulka A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrické vlastnosti

(viz tabulka A1)

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.13 | Odolnost koleje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnost koleje

X

n.r.

n.r.

| 4.2.14 | Zatížení konstrukcí provozem |
| --- | --- |

4.2.14

Zatížení konstrukcí provozem

X

n.r.

n.r.

| 4.2.15 | Celková tuhost koleje |
| --- | --- |

4.2.15

Celková tuhost koleje

Vyhrazeno

Vyhrazeno

n.r.

| 4.2.16 | Maximální kolísání tlaku v tunelu |
| --- | --- |

4.2.16

Maximální kolísání tlaku v tunelu

X

n.r.

n.r.

| 4.2.17 | Účinek bočního větru |
| --- | --- |

4.2.17

Účinek bočního větru

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.19 | Hluk a vibrace |
| --- | --- |

4.2.19

Hluk a vibrace

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.20 | Nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Přístup na nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.1

Přístup na nástupiště

X

n.r.

n.r.

| 4.2.20.2 | Užitná délka nástupiště |
| --- | --- |

4.2.20.2

Užitná délka nástupiště

X

n.r.

n.r.

| 4.2.20.4-5 | Výška nástupiště a osová vzdálenost kolejí |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Výška nástupiště a osová vzdálenost kolejí

X

X

n.r.

| 4.2.20.6 | Uspořádání koleje podél nástupišť |
| --- | --- |

4.2.20.6

Uspořádání koleje podél nástupišť

X

n.r.

n.r.

| 4.2.20.7 | Ochrana proti zasažení elektrickým proudem |
| --- | --- |

4.2.20.7

Ochrana proti zasažení elektrickým proudem

X

n.r.

n.r.

| 4.2.20.8 | Přístup pro osoby se sníženou pohyblivostí |
| --- | --- |

4.2.20.8

Přístup pro osoby se sníženou pohyblivostí

X

n.r.

n.r.

| 4.2.21 | Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech |
| --- | --- |

4.2.21

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech

n.r.

n.r.

n.r.

| 4.2.22 | Přístup nebo vniknutí do zařízení trati |
| --- | --- |

4.2.22

Přístup nebo vniknutí do zařízení trati

X

n.r.

n.r.

| 4.2.23 | Volný schůdný prostor pro cestující v případě vystupování z vlaku mimo stanici |
| --- | --- |

4.2.23

Volný schůdný prostor pro cestující v případě vystupování z vlaku mimo stanici

X

X

n.r.

| 4.2.25 | Odstavné koleje a další místa s velmi nízkou rychlostí |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Délka odstavné koleje |
| --- | --- |

4.2.25.1

Délka odstavné koleje

X

n.r.

n.r.

| 4.2.25.2 | Sklon odstavné koleje |
| --- | --- |

4.2.25.2

Sklon odstavné koleje

X

n.r.

n.r.

| 4.2.25.3 | Poloměr oblouku koleje |
| --- | --- |

4.2.25.3

Poloměr oblouku koleje

X

n.r.

n.r.

PŘÍLOHA B2

Posuzování subsystému „údržba“

B2.1.   Oblast působnosti

V této příloze je popsáno posuzování shody té části subsystému „Údržba“, která se zabývá pevnými zařízeními pro údržbu vlaků.

B2.2.   Vlastnosti

Vlastnosti subsystému, které je třeba posuzovat v různých fázích návrhu, výstavby a provozu, jsou v tabulce B2 označeny znakem „X“. U vlastností, pro které není posouzení požadováno, je v tabulce uvedeno „n.r.“

Tabulka B2

Posuzování subsystému „Údržba“ členským státem

| | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vlastnosti, které je třeba posoudit | Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby | Po dokončení stavby, před uvedením do provozu | Ověření v podmínkách plného provozu |
| 4.2.26 | Pevná zařízení pro údržbu vlaků |

1

2

3

Vlastnosti, které je třeba posoudit

Podrobný návrh a návrh provedení, před zahájením stavby

Po dokončení stavby, před uvedením do provozu

Ověření v podmínkách plného provozu

4.2.26

Pevná zařízení pro údržbu vlaků

Spojky pro systém vyprazdňování toalet

X

n.r.

n.r.

Výška myčky pro čištění

X

n.r.

X

Rychlost myčky

X

n.r.

n.r.

Kvalita vody

X

n.r.

X

Kvalita písku

n.r.

n.r.

X

Kvalita paliva

n.r.

n.r.

X

PŘÍLOHA C

Postupy posuzování

Moduly pro prvky interoperability

Modul A: Interní řízení výroby

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3. |
| --- | --- |

2.

Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3.

| 3. | Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability. Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat:






  — | celkový popis prvku interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability. Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat:

—

celkový popis prvku interoperability,

| — | koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd., |
| --- | --- |

—

koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd.,

| — | popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability, |
| --- | --- |

—

popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability,

| — | technické specifikace, včetně evropských specifikací (1) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti, |
| --- | --- |

—

technické specifikace, včetně evropských specifikací (1) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti,

| — | popis řešení zvolených pro splnění požadavků této TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

popis řešení zvolených pro splnění požadavků této TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace,

| — | výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd., |
| --- | --- |

—

výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd.,

| — | protokoly o zkouškách. |
| --- | --- |

—

protokoly o zkouškách.

| 4. | Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných prvků interoperability s technickou dokumentací podle bodu 3 a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. |
| --- | --- |

4.

Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných prvků interoperability s technickou dokumentací podle bodu 3 a s požadavky TSI, které se na ně vztahují.

| 5. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability písemné ES prohlášení o shodě. Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability písemné ES prohlášení o shodě. Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

| 6. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii ES prohlášení o shodě s technickou dokumentací po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

6.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii ES prohlášení o shodě s technickou dokumentací po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 7. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek uvedených v modulu V. |
| --- | --- |

7.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek uvedených v modulu V.

Modul A1: Interní řízení návrhu s ověřováním výroby

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3. |
| --- | --- |

2.

Výrobce vypracuje technickou dokumentaci podle bodu 3.

| 3. | Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI.
  Technická dokumentace musí také prokazovat, že návrh prvku interoperability, který byl přijat ještě před provedením této TSI, tuto TSI splňuje a že prvek interoperability je v provozu ve stejné oblasti použití.
  Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability. Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat:






  — | celkový popis prvku interoperability a podmínek jeho použití, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI.

Technická dokumentace musí také prokazovat, že návrh prvku interoperability, který byl přijat ještě před provedením této TSI, tuto TSI splňuje a že prvek interoperability je v provozu ve stejné oblasti použití.

Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability. Dokumentace musí v míře nezbytné pro posouzení obsahovat:

—

celkový popis prvku interoperability a podmínek jeho použití,

| — | koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd., |
| --- | --- |

—

koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd.,

| — | popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability, |
| --- | --- |

—

popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability,

| — | technické specifikace, včetně evropských specifikací (2) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti, |
| --- | --- |

—

technické specifikace, včetně evropských specifikací (2) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti,

| — | popis řešení zvolených pro splnění požadavků této TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

popis řešení zvolených pro splnění požadavků této TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace,

| — | výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd., |
| --- | --- |

—

výsledky konstrukčních výpočtů, provedených zkoušek atd.,

| — | protokoly o zkouškách. |
| --- | --- |

—

protokoly o zkouškách.

| 4. | Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných prvků interoperability s technickou dokumentací podle bodu 3 a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. |
| --- | --- |

4.

Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu vyráběných prvků interoperability s technickou dokumentací podle bodu 3 a s požadavky TSI, které se na ně vztahují.

| 5. | Oznámený subjekt, který si výrobce zvolil, provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu vyráběných prvků interoperability s typem popsaným v technické dokumentaci uvedené v bodu 3 a s požadavky TSI. Výrobce (3) může zvolit jeden z těchto postupů: |
| --- | --- |

5.

Oznámený subjekt, který si výrobce zvolil, provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu vyráběných prvků interoperability s typem popsaným v technické dokumentaci uvedené v bodu 3 a s požadavky TSI. Výrobce (3) může zvolit jeden z těchto postupů:

| 5.1 | Ověřování kontrolou a zkoušením každého výrobku |
| --- | --- |

5.1

Ověřování kontrolou a zkoušením každého výrobku

| 5.1.1 | Každý výrobek se jednotlivě zkontroluje a provedou se odpovídající zkoušky s cílem ověřit shodu výrobku s typem popsaným v technické dokumentaci a s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky. |
| --- | --- |

5.1.1

Každý výrobek se jednotlivě zkontroluje a provedou se odpovídající zkoušky s cílem ověřit shodu výrobku s typem popsaným v technické dokumentaci a s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky.

| 5.1.2 | Oznámený subjekt vydá pro schválené výrobky písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. |
| --- | --- |

5.1.2

Oznámený subjekt vydá pro schválené výrobky písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám.

| 5.2 | Statistické ověřování |
| --- | --- |

5.2

Statistické ověřování

| 5.2.1 | Výrobce předkládá své výrobky v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky. |
| --- | --- |

5.2.1

Výrobce předkládá své výrobky v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky.

| 5.2.2 | K ověření musí být k dispozici veškeré prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek. Z každé dávky se náhodným výběrem odebere vzorek. Prvky interoperability ve vzorku se jednotlivě zkontrolují a provedou se odpovídající zkoušky s cílem zajistit shodu těchto výrobků s typem popsaným v technické dokumentaci a s požadavky TSI, které se na ně vztahují, a rozhodnout, zda bude dávka přijata, nebo zamítnuta. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky. |
| --- | --- |

5.2.2

K ověření musí být k dispozici veškeré prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek. Z každé dávky se náhodným výběrem odebere vzorek. Prvky interoperability ve vzorku se jednotlivě zkontrolují a provedou se odpovídající zkoušky s cílem zajistit shodu těchto výrobků s typem popsaným v technické dokumentaci a s požadavky TSI, které se na ně vztahují, a rozhodnout, zda bude dávka přijata, nebo zamítnuta. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky.

| 5.2.3 | Statistický postup musí využívat odpovídající metody (statistická metoda, plán odebírání vzorků atd.) s ohledem na posuzované vlastnosti uvedené v TSI. |
| --- | --- |

5.2.3

Statistický postup musí využívat odpovídající metody (statistická metoda, plán odebírání vzorků atd.) s ohledem na posuzované vlastnosti uvedené v TSI.

| 5.2.4 | V případě, že jsou dávky přijaty, oznámený subjekt vydá písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. Všechny prvky interoperability z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch prvků interoperability ze vzorku, u nichž shoda zjištěna nebyla. |
| --- | --- |

5.2.4

V případě, že jsou dávky přijaty, oznámený subjekt vydá písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. Všechny prvky interoperability z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch prvků interoperability ze vzorku, u nichž shoda zjištěna nebyla.

| 5.2.5 | Pokud je dávka zamítnuta, oznámený subjekt nebo příslušný orgán přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek oznámený subjekt statistické ověřování pozastaví. |
| --- | --- |

5.2.5

Pokud je dávka zamítnuta, oznámený subjekt nebo příslušný orgán přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek oznámený subjekt statistické ověřování pozastaví.

| 6. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

Je třeba vzít v úvahu certifikát shody uvedený v bodu 5. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem.

| 7. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii ES prohlášení o shodě s technickou dokumentací po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

7.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce uchovává kopii ES prohlášení o shodě s technickou dokumentací po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 8. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek uvedených v modulu V. |
| --- | --- |

8.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek uvedených v modulu V.

Modul B: Přezkoušení typu

| 1. | Tento modul popisuje tu část postupu, při níž oznámený subjekt zjišťuje a osvědčuje, že reprezentativní vzorek předpokládané výroby splňuje ustanovení TSI, která se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje tu část postupu, při níž oznámený subjekt zjišťuje a osvědčuje, že reprezentativní vzorek předpokládané výroby splňuje ustanovení TSI, která se na něj vztahují.

| 2. | Žádost o ES přezkoušení typu podává výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství.
  Žádost musí obsahovat:






  — | jméno a adresu výrobce a, pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu, |
| --- | --- | --- |

2.

Žádost o ES přezkoušení typu podává výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství.

Žádost musí obsahovat:

—

jméno a adresu výrobce a, pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu,

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu, |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu,

| — | technickou dokumentaci podle bodu 3. |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci podle bodu 3.

Žadatel dá oznámenému subjektu k dispozici reprezentativní vzorek předpokládané výroby (dále jen „typ“). Typ může zahrnovat několik variant prvku interoperability za předpokladu, že rozdíly mezi jednotlivými variantami nemají vliv na dodržování ustanovení TSI.

Oznámený subjekt může požadovat další vzorky, jestliže to program zkoušek vyžaduje.

Jestliže postup pro přezkoušení typu nevyžaduje zkoušení typu a typ je dostatečně definován technickou dokumentací podle bodu 3, může oznámený subjekt souhlasit s tím, že nebude požadovat žádné další vzorky.

| 3. | Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability.
  Technická dokumentace musí obsahovat:






  — | celkový popis typu, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody prvku interoperability s požadavky této TSI. Technická dokumentace musí v míře nezbytné pro takové posouzení zahrnovat návrh, výrobu, údržbu a fungování prvku interoperability.

Technická dokumentace musí obsahovat:

—

celkový popis typu,

| — | koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd., |
| --- | --- |

—

koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, obvodů atd.,

| — | popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability, |
| --- | --- |

—

popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování prvku interoperability,

| — | podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní, |
| --- | --- |

—

podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní,

| — | podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.), |
| --- | --- |

—

podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.),

| — | technické specifikace, včetně evropských specifikací (4) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti, |
| --- | --- |

—

technické specifikace, včetně evropských specifikací (4) s příslušnými ustanoveními, použité zcela nebo zčásti,

| — | popis řešení zvolených pro splnění požadavků TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

popis řešení zvolených pro splnění požadavků TSI, pokud nebyly plně použity evropské specifikace,

| — | výsledky konstrukčních výpočtů, provedených kontrol atd., |
| --- | --- |

—

výsledky konstrukčních výpočtů, provedených kontrol atd.,

| — | protokoly o zkouškách. |
| --- | --- |

—

protokoly o zkouškách.

| 4. | Oznámený subjekt: |
| --- | --- |

4.

Oznámený subjekt:

| 4.1 | přezkoumá technickou dokumentaci; |
| --- | --- |

4.1

přezkoumá technickou dokumentaci;

| 4.2 | ověří, že vzorek (vzorky) byl (byly) vyroben(y) ve shodě s technickou dokumentací, a provede nebo dá provést přezkoušení typu podle ustanovení TSI a/nebo příslušných evropských specifikací; |
| --- | --- |

4.2

ověří, že vzorek (vzorky) byl (byly) vyroben(y) ve shodě s technickou dokumentací, a provede nebo dá provést přezkoušení typu podle ustanovení TSI a/nebo příslušných evropských specifikací;

| 4.3 | je-li v TSI požadováno přezkoumání návrhu, provede kontrolu metod, nástrojů a výsledků použitých při navrhování a zhodnotí, zda je pomocí nich možné po dokončení návrhu splnit požadavky na shodu daného prvku interoperability; |
| --- | --- |

4.3

je-li v TSI požadováno přezkoumání návrhu, provede kontrolu metod, nástrojů a výsledků použitých při navrhování a zhodnotí, zda je pomocí nich možné po dokončení návrhu splnit požadavky na shodu daného prvku interoperability;

| 4.4 | je-li v TSI požadováno přezkoumání výrobního procesu, provede kontrolu výrobního procesu navrženého pro výrobu prvku interoperability a zhodnotí, do jaké míry tento proces přispívá ke shodě výrobku, a/nebo přezkoumá kontrolu provedenou výrobcem po dokončení procesu návrhu; |
| --- | --- |

4.4

je-li v TSI požadováno přezkoumání výrobního procesu, provede kontrolu výrobního procesu navrženého pro výrobu prvku interoperability a zhodnotí, do jaké míry tento proces přispívá ke shodě výrobku, a/nebo přezkoumá kontrolu provedenou výrobcem po dokončení procesu návrhu;

| 4.5 | identifikuje prvky, které byly navrženy podle příslušných ustanovení TSI a evropských specifikací, a také prvky, které byly navrženy bez použití příslušných ustanovení těchto evropských specifikací; |
| --- | --- |

4.5

identifikuje prvky, které byly navrženy podle příslušných ustanovení TSI a evropských specifikací, a také prvky, které byly navrženy bez použití příslušných ustanovení těchto evropských specifikací;

| 4.6 | provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky podle bodů 4.2, 4.3 a 4.4, aby zjistil, zda v případě, kdy výrobce zvolil použití příslušných evropských specifikací, byly tyto specifikace skutečně použity; |
| --- | --- |

4.6

provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky podle bodů 4.2, 4.3 a 4.4, aby zjistil, zda v případě, kdy výrobce zvolil použití příslušných evropských specifikací, byly tyto specifikace skutečně použity;

| 4.7 | provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky podle bodů 4.2, 4.3 a 4.4, aby zjistil, zda v případě, kdy nebyly použity příslušné evropské specifikace, řešení zvolená výrobcem splňují požadavky TSI; |
| --- | --- |

4.7

provede nebo dá provést příslušné kontroly a nezbytné zkoušky podle bodů 4.2, 4.3 a 4.4, aby zjistil, zda v případě, kdy nebyly použity příslušné evropské specifikace, řešení zvolená výrobcem splňují požadavky TSI;

| 4.8 | dohodne se žadatelem místo, kde budou kontroly a nezbytné zkoušky provedeny. |
| --- | --- |

4.8

dohodne se žadatelem místo, kde budou kontroly a nezbytné zkoušky provedeny.

| 5. | Pokud typ splňuje ustanovení TSI, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát přezkoušení typu. Certifikát musí obsahovat jméno a adresu výrobce, závěry přezkoušení, podmínky platnosti certifikátu a údaje nezbytné k identifikaci schváleného typu.
  Doba platnosti je nejdéle 5 let.
  K certifikátu se přiloží seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává oznámený subjekt.
  Odmítne-li oznámený subjekt vydat výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci usazenému ve Společenství certifikát přezkoušení typu, tuto skutečnost podrobně odůvodní.
  Musí být stanoven postup pro odvolací řízení. |
| --- | --- |

5.

Pokud typ splňuje ustanovení TSI, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát přezkoušení typu. Certifikát musí obsahovat jméno a adresu výrobce, závěry přezkoušení, podmínky platnosti certifikátu a údaje nezbytné k identifikaci schváleného typu.

Doba platnosti je nejdéle 5 let.

K certifikátu se přiloží seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává oznámený subjekt.

Odmítne-li oznámený subjekt vydat výrobci nebo jeho zplnomocněnému zástupci usazenému ve Společenství certifikát přezkoušení typu, tuto skutečnost podrobně odůvodní.

Musí být stanoven postup pro odvolací řízení.

| 6. | Žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu přezkoušení typu, o všech změnách schváleného výrobku, které mohou ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro jeho používání. V takových případech podléhá prvek interoperability dodatečnému schválení oznámeného subjektu, který vydal certifikát ES přezkoušení typu. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu přezkoušení typu, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vystavit certifikát nový. |
| --- | --- |

6.

Žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu přezkoušení typu, o všech změnách schváleného výrobku, které mohou ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro jeho používání. V takových případech podléhá prvek interoperability dodatečnému schválení oznámeného subjektu, který vydal certifikát ES přezkoušení typu. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu přezkoušení typu, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vystavit certifikát nový.

| 7. | Pokud nebyly provedeny změny podle bodu 6, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení žadatel požádá písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 5. Tento postup je možné opakovat. |
| --- | --- |

7.

Pokud nebyly provedeny změny podle bodu 6, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení žadatel požádá písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 5. Tento postup je možné opakovat.

| 8. | Každý oznámený subjekt sdělí ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se certifikátů přezkoušení typu a jejich dodatků, které vydal, odňal nebo odmítl. |
| --- | --- |

8.

Každý oznámený subjekt sdělí ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se certifikátů přezkoušení typu a jejich dodatků, které vydal, odňal nebo odmítl.

| 9. | Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných certifikátů přezkoušení typu a/nebo jejich dodatků. Přílohy certifikátů (viz bod 5) se uchovávají a musejí být k dispozici ostatním oznámeným subjektům. |
| --- | --- |

9.

Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných certifikátů přezkoušení typu a/nebo jejich dodatků. Přílohy certifikátů (viz bod 5) se uchovávají a musejí být k dispozici ostatním oznámeným subjektům.

| 10. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství spolu s technickou dokumentací uchovává kopie certifikátů přezkoušení typu a jejich dodatků po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability. Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

10.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství spolu s technickou dokumentací uchovává kopie certifikátů přezkoušení typu a jejich dodatků po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability. Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

Modul D: Systém řízení jakosti výroby

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability je ve shodě s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability je ve shodě s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá sledování podle bodu 4. |
| --- | --- |

2.

Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá sledování podle bodu 4.

| 3. | Systém řízení jakosti |
| --- | --- |

3.

Systém řízení jakosti

| 3.1 | Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.
  Žádost musí obsahovat:






  — | všechny příslušné informace o kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládané prvky interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1

Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.

Žádost musí obsahovat:

—

všechny příslušné informace o kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládané prvky interoperability,

| — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- |

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | technickou dokumentaci schváleného typu a kopii certifikátu přezkoušení typu, vydaného po dokončení postupu pro přezkoušení typu podle modulu B, |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci schváleného typu a kopii certifikátu přezkoušení typu, vydaného po dokončení postupu pro přezkoušení typu podle modulu B,

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu. |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu.

| 3.2 | Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvků interoperability s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
  Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:






  — | cílů jakosti a organizační struktury, |
| --- | --- | --- |

3.2

Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvků interoperability s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.

Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:

—

cílů jakosti a organizační struktury,

| — | odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost výrobků, |
| --- | --- |

—

odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost výrobků,

| — | metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole, |
| --- | --- |

—

metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole,

| — | přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti, |
| --- | --- |

—

přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti,

| — | záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd., |
| --- | --- |

—

záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,

| — | prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

—

prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti.

| 3.3 | Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, které berou v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.
  Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.
  Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.
  Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.3

Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, které berou v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.

Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.

Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.

Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 3.4 | Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.
  Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.
  Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.
  Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.4

Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.

Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.

Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 4. | Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt. |
| --- | --- |

4.

Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt.

| 4.1 | Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

4.1

Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti.

| 4.2 | Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:






  — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- | --- |

4.2

Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | záznamy o jakosti, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd. |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.

| 4.3 | Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu.
  Audity se provádějí nejméně jednou ročně.
  Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru. |
| --- | --- |

4.3

Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu.

Audity se provádějí nejméně jednou ročně.

Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru.

| 4.4 | Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce. |
| --- | --- |

4.4

Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.

| 5. | Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systému řízení jakosti, která vydal, odňal nebo odmítl.
  Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných schválení systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

5.

Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systému řízení jakosti, která vydal, odňal nebo odmítl.

Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných schválení systému řízení jakosti.

| 6. | Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:






  — | dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhé odrážce, |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:

—

dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhé odrážce,

| — | aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém odstavci, |
| --- | --- |

—

aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém odstavci,

| — | rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním odstavci a bodech 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním odstavci a bodech 4.3 a 4.4.

| 7. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

7.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace (5), |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace (5),

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

Je třeba vzít v úvahu tyto certifikáty:

| — | schválení systému řízení jakosti uvedené v bodu 3, |
| --- | --- |

—

schválení systému řízení jakosti uvedené v bodu 3,

| — | certifikát přezkoušení typu a jeho dodatky. |
| --- | --- |

—

certifikát přezkoušení typu a jeho dodatky.

| 8. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

8.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 9. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V. |
| --- | --- |

9.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V.

Modul F: Ověřování výrobků

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že daný prvek interoperability podle ustanovení bodu 3 je ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že daný prvek interoperability podle ustanovení bodu 3 je ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu prvků interoperability s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. |
| --- | --- |

2.

Výrobce přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval shodu prvků interoperability s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují.

| 3. | Oznámený subjekt provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu prvku interoperability s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a s požadavky této TSI. Výrobce (6) může zvolit buď kontrolu a zkoušení každého prvku interoperability podle bodu 4, nebo kontrolu a zkoušení prvků interoperability na statistickém základě podle bodu 5. |
| --- | --- |

3.

Oznámený subjekt provede příslušné kontroly a zkoušky s cílem ověřit shodu prvku interoperability s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a s požadavky této TSI. Výrobce (6) může zvolit buď kontrolu a zkoušení každého prvku interoperability podle bodu 4, nebo kontrolu a zkoušení prvků interoperability na statistickém základě podle bodu 5.

| 4. | Ověřování kontrolou a zkoušením každého prvku interoperability |
| --- | --- |

4.

Ověřování kontrolou a zkoušením každého prvku interoperability

| 4.1 | Každý výrobek se individuálně zkontroluje a provedou se příslušné zkoušky, aby byla zajištěna shoda výrobků s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace (7) nebo rovnocenné zkoušky. |
| --- | --- |

4.1

Každý výrobek se individuálně zkontroluje a provedou se příslušné zkoušky, aby byla zajištěna shoda výrobků s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace (7) nebo rovnocenné zkoušky.

| 4.2 | Oznámený subjekt vydá pro schválené výrobky písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. |
| --- | --- |

4.2

Oznámený subjekt vydá pro schválené výrobky písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám.

| 4.3 | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem. |
| --- | --- |

4.3

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem.

| 5. | Statistické ověřování |
| --- | --- |

5.

Statistické ověřování

| 5.1 | Výrobce předkládá své prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky. |
| --- | --- |

5.1

Výrobce předkládá své prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek a přijme veškerá nezbytná opatření, aby výrobní proces zajišťoval stejnorodost každé vyrobené dávky.

| 5.2 | K ověření musí být k dispozici veškeré prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek. Z každé dávky se náhodným výběrem odebere vzorek. Prvky interoperability ve vzorku se jednotlivě zkontrolují a provedou se příslušné zkoušky s cílem zajistit shodu výrobků s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují, a rozhodnout, zda bude dávka přijata, nebo zamítnuta. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky. |
| --- | --- |

5.2

K ověření musí být k dispozici veškeré prvky interoperability v podobě stejnorodých dávek. Z každé dávky se náhodným výběrem odebere vzorek. Prvky interoperability ve vzorku se jednotlivě zkontrolují a provedou se příslušné zkoušky s cílem zajistit shodu výrobků s typem popsaným v certifikátu přezkoušení typu a s požadavky TSI, které se na ně vztahují, a rozhodnout, zda bude dávka přijata, nebo zamítnuta. Jestliže není v TSI (nebo v evropské normě citované v TSI) žádná zkouška stanovena, použijí se příslušné evropské specifikace nebo rovnocenné zkoušky.

| 5.3 | Statistický postup musí využívat odpovídající metody (statistická metoda, plán odebírání vzorků atd.) s ohledem na posuzované vlastnosti uvedené v TSI. |
| --- | --- |

5.3

Statistický postup musí využívat odpovídající metody (statistická metoda, plán odebírání vzorků atd.) s ohledem na posuzované vlastnosti uvedené v TSI.

| 5.4 | V případě, že jsou dávky přijaty, oznámený subjekt vydá písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. Všechny prvky interoperability z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch prvků interoperability ze vzorku, u nichž nebyla zjištěna shoda.
  Pokud je dávka zamítnuta, oznámený subjekt nebo příslušný orgán přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek oznámený subjekt statistické ověřování pozastaví. |
| --- | --- |

5.4

V případě, že jsou dávky přijaty, oznámený subjekt vydá písemný certifikát shody vztahující se k provedeným zkouškám. Všechny prvky interoperability z dávky mohou být uvedeny na trh s výjimkou těch prvků interoperability ze vzorku, u nichž nebyla zjištěna shoda.

Pokud je dávka zamítnuta, oznámený subjekt nebo příslušný orgán přijme příslušná opatření, která zabrání uvedení této dávky na trh. V případě častého zamítnutí dávek oznámený subjekt statistické ověřování pozastaví.

| 5.5 | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem. |
| --- | --- |

5.5

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství musí být schopen na požádání předložit certifikáty shody vydané oznámeným subjektem.

| 6. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

Je třeba vzít v úvahu tyto certifikáty:

| — | certifikát přezkoušení typu a jeho dodatky, |
| --- | --- |

—

certifikát přezkoušení typu a jeho dodatky,

| — | certifikát shody podle bodu 4 nebo 5. |
| --- | --- |

—

certifikát shody podle bodu 4 nebo 5.

| 7. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

7.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 8. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V. |
| --- | --- |

8.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V.

Modul H 1: Komplexní systém řízení jakosti

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability je ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability je ve shodě s typem popsaným v certifikátu ES přezkoušení typu a splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4. |
| --- | --- |

2.

Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4.

| 3. | Systém řízení jakosti |
| --- | --- |

3.

Systém řízení jakosti

| 3.1. | Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.
  Žádost musí obsahovat:






  — | všechny příslušné informace pro kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládaný prvek interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.

Žádost musí obsahovat:

—

všechny příslušné informace pro kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládaný prvek interoperability,

| — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- |

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu. |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu.

| 3.2. | Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvku interoperability s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
  Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:






  — | cílů jakosti a organizační struktury, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvku interoperability s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.

Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:

—

cílů jakosti a organizační struktury,

| — | odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost návrhu a výrobků, |
| --- | --- |

—

odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost návrhu a výrobků,

| — | technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací (8), které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný prvek interoperability vztahují, |
| --- | --- |

—

technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací (8), které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný prvek interoperability vztahují,

| — | metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování prvků interoperability spadajících do příslušné kategorie výrobků, |
| --- | --- |

—

metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování prvků interoperability spadajících do příslušné kategorie výrobků,

| — | odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole, |
| --- | --- |

—

odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole,

| — | přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti, |
| --- | --- |

—

přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti,

| — | záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd., |
| --- | --- |

—

záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,

| — | prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

—

prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti.

Politiky jakosti a postupy se vztahují zejména na fáze posuzování, tzn. na fázi přezkoumání návrhu, výrobního procesu a přezkoušení typu, které jsou pro různé vlastnosti a funkce daného prvku interoperability uvedeny v TSI.

| 3.3. | Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.
  Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.
  Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.
  Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.3.

Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.

Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.

Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.

Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 3.4. | Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.
  Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.
  Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.
  Své rozhodnutí oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry vyhodnocení a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.4.

Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.

Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.

Své rozhodnutí oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry vyhodnocení a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 4. | Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt |
| --- | --- |

4.

Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt

| 4.1. | Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

4.1.

Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti.

| 4.2. | Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro návrh, výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:






  — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro návrh, výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd., |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd.,

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd. |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.

| 4.3. | Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu. Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru.
  Audity se provádějí nejméně jednou ročně. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu. Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru.

Audity se provádějí nejméně jednou ročně.

| 4.4. | Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce. |
| --- | --- |

4.4.

Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.

| 5. | Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:






  — | dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém pododstavci druhé odrážce, |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:

—

dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém pododstavci druhé odrážce,

| — | aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém pododstavci, |
| --- | --- |

—

aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém pododstavci,

| — | rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním pododstavci a bodech 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním pododstavci a bodech 4.3 a 4.4.

| 6. | Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systému řízení jakosti, která vydal, odňal nebo odmítl.
  Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení. |
| --- | --- |

6.

Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systému řízení jakosti, která vydal, odňal nebo odmítl.

Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení.

| 7. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

7.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátu spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jeho platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátu spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jeho platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

Je třeba vzít v úvahu tento certifikát:

| — | schválení systému řízení jakosti uvedená v bodu 3. |
| --- | --- |

—

schválení systému řízení jakosti uvedená v bodu 3.

| 8. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

8.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 9. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V. |
| --- | --- |

9.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V.

Modul H2: Komplexní systém řízení jakosti s přezkoumáním návrhu

| 1. | Tento modul popisuje postup, kterým oznámený subjekt provádí přezkoumání návrhu prvku interoperability a kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují. |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup, kterým oznámený subjekt provádí přezkoumání návrhu prvku interoperability a kterým výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který plní povinnosti podle bodu 2, zajišťuje a prohlašuje, že daný prvek interoperability splňuje požadavky TSI, které se na něj vztahují.

| 2. | Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4. |
| --- | --- |

2.

Výrobce používá schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 3 a podléhá dozoru podle bodu 4.

| 3. | Systém řízení jakosti |
| --- | --- |

3.

Systém řízení jakosti

| 3.1. | Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.
  Žádost musí obsahovat:






  — | všechny příslušné informace pro kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládaný prvek interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o posouzení systému řízení jakosti pro daný prvek interoperability.

Žádost musí obsahovat:

—

všechny příslušné informace pro kategorii výrobků reprezentativní pro předpokládaný prvek interoperability,

| — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- |

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu. |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu.

| 3.2. | Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvku interoperability s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
  Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:






  — | cílů jakosti a organizační struktury, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Systém řízení jakosti musí zabezpečovat shodu prvku interoperability s požadavky TSI, které se na něj vztahují. Všechny podklady, požadavky a předpisy používané výrobcem musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.

Dokumentace systému řízení jakosti musí obsahovat zejména přiměřený popis:

—

cílů jakosti a organizační struktury,

| — | odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost návrhu a výrobků, |
| --- | --- |

—

odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o jakost návrhu a výrobků,

| — | technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací (9), které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný prvek interoperability vztahují, |
| --- | --- |

—

technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací (9), které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný prvek interoperability vztahují,

| — | metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování prvků interoperability spadajících do příslušné kategorie výrobků, |
| --- | --- |

—

metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování prvků interoperability spadajících do příslušné kategorie výrobků,

| — | odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole, |
| --- | --- |

—

odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole,

| — | přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti, |
| --- | --- |

—

přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před výrobou, během výroby a po výrobě, s uvedením jejich četnosti,

| — | záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd., |
| --- | --- |

—

záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,

| — | prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

—

prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a výrobků a efektivního fungování systému řízení jakosti.

Politiky jakosti a postupy se vztahují zejména na fáze posuzování, tzn. na fázi přezkoumání návrhu, výrobních procesů a přezkoušení typu, které jsou pro různé vlastnosti a funkce daného prvku interoperability uvedeny v TSI.

| 3.3. | Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.
  Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.
  Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.
  Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry auditu a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.3.

Oznámený subjekt posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky podle bodu 3.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže výrobce zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti prvku interoperability, na který bude použita.

Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.

Audit musí být specifický pro kategorii výrobků, která je reprezentativní pro daný prvek interoperability. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného výrobku. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách výrobce.

Rozhodnutí se oznámí výrobci. Oznámení musí obsahovat závěry auditu a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 3.4. | Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.
  Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.
  Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.
  Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry vyhodnocení a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

3.4.

Výrobce se zaváže, že bude plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a bude jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství informuje oznámený subjekt, který schválil systém řízení jakosti, o každé zamýšlené aktualizaci systému řízení jakosti.

Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 3.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.

Oznámený subjekt oznámí výrobci své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry vyhodnocení a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 4. | Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt |
| --- | --- |

4.

Dozor nad systémem řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt

| 4.1. | Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

4.1.

Účelem dozoru je zajistit, aby výrobce řádně plnil povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti.

| 4.2. | Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro návrh, výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:






  — | dokumentaci systému řízení jakosti, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Výrobce umožní oznámenému subjektu za účelem inspekce vstup do prostor určených pro návrh, výrobu, kontrolu a zkoušení a skladování a poskytne mu veškeré potřebné informace, zejména:

—

dokumentaci systému řízení jakosti,

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd., |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd.,

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd. |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby, např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.

| 4.3. | Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu. Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru.
  Audity se provádějí nejméně jednou ročně. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že výrobce udržuje a používá systém řízení jakosti, a předává výrobci zprávu o auditu. Jestliže výrobce používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při dozoru.

Audity se provádějí nejméně jednou ročně.

| 4.4. | Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce. |
| --- | --- |

4.4.

Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit u výrobce neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne výrobci zprávu o inspekci a při provedení zkoušky rovněž protokol o zkoušce.

| 5. | Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:






  — | dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém pododstavci druhé odrážce, |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobce uchovává pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního výrobku:

—

dokumentaci uvedenou v bodu 3.1 druhém pododstavci druhé odrážce,

| — | aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém pododstavci, |
| --- | --- |

—

aktualizaci uvedenou v bodu 3.4 druhém pododstavci,

| — | rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním pododstavci a bodech 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí a zprávy oznámeného subjektu uvedené v bodu 3.4 posledním pododstavci a bodech 4.3 a 4.4.

| 6. | Přezkoumání návrhu |
| --- | --- |

6.

Přezkoumání návrhu

| 6.1 | Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o přezkoumání návrhu pro daný prvek interoperability. |
| --- | --- |

6.1

Výrobce podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o přezkoumání návrhu pro daný prvek interoperability.

| 6.2 | Žádost musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, údržby a fungování prvku interoperability a posouzení shody s požadavky TSI.
  Žádost musí obsahovat:






  — | celkový popis typu, |
| --- | --- | --- |

6.2

Žádost musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, údržby a fungování prvku interoperability a posouzení shody s požadavky TSI.

Žádost musí obsahovat:

—

celkový popis typu,

| — | technické specifikace návrhu, včetně evropských specifikací s příslušnými ustanoveními, které byly zcela nebo zčásti použity, |
| --- | --- |

—

technické specifikace návrhu, včetně evropských specifikací s příslušnými ustanoveními, které byly zcela nebo zčásti použity,

| — | potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity, |
| --- | --- |

—

potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity,

| — | program zkoušek, |
| --- | --- |

—

program zkoušek,

| — | podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní, |
| --- | --- |

—

podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní,

| — | podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.), |
| --- | --- |

—

podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.),

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu. |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu.

| 6.3 | Žadatel předloží výsledky zkoušek (10), včetně případných přezkoušení typu, provedených nebo zajištěných jeho příslušnou laboratoří. |
| --- | --- |

6.3

Žadatel předloží výsledky zkoušek (10), včetně případných přezkoušení typu, provedených nebo zajištěných jeho příslušnou laboratoří.

| 6.4. | Oznámený subjekt žádost přezkoumá a posoudí výsledky zkoušek. Pokud návrh splňuje ustanovení TSI, která se na něj vztahují, oznámený subjekt žadateli vydá certifikát ES přezkoumání návrhu. Certifikát musí obsahovat závěry přezkoumání, podmínky platnosti certifikátu, údaje nezbytné k identifikaci schváleného návrhu, popřípadě popis fungování výrobku.
  Doba platnosti je nejdéle 5 let. |
| --- | --- |

6.4.

Oznámený subjekt žádost přezkoumá a posoudí výsledky zkoušek. Pokud návrh splňuje ustanovení TSI, která se na něj vztahují, oznámený subjekt žadateli vydá certifikát ES přezkoumání návrhu. Certifikát musí obsahovat závěry přezkoumání, podmínky platnosti certifikátu, údaje nezbytné k identifikaci schváleného návrhu, popřípadě popis fungování výrobku.

Doba platnosti je nejdéle 5 let.

| 6.5. | Žadatel informuje oznámený subjekt, který vydal certifikát ES přezkoumání návrhu, o každé změně schváleného návrhu, která může ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro používání prvku interoperability. V takových případech podléhá prvek interoperability dodatečnému schválení oznámeným subjektem, který vydal certifikát ES přezkoumání návrhu. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu ES přezkoumání návrhu. |
| --- | --- |

6.5.

Žadatel informuje oznámený subjekt, který vydal certifikát ES přezkoumání návrhu, o každé změně schváleného návrhu, která může ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro používání prvku interoperability. V takových případech podléhá prvek interoperability dodatečnému schválení oznámeným subjektem, který vydal certifikát ES přezkoumání návrhu. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu ES přezkoumání návrhu.

| 6.6. | Pokud nebyly provedeny žádné změny podle bodu 6.4, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení žadatel požádá písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 6.3. Tento postup je možné opakovat. |
| --- | --- |

6.6.

Pokud nebyly provedeny žádné změny podle bodu 6.4, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení žadatel požádá písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 6.3. Tento postup je možné opakovat.

| 7. | Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systémů řízení jakosti a certifikátů ES přezkoumání návrhu, které vydal, odňal nebo odmítl.
  Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie:






  — | vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení a |
| --- | --- | --- |

7.

Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systémů řízení jakosti a certifikátů ES přezkoumání návrhu, které vydal, odňal nebo odmítl.

Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie:

—

vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení a

| — | vydaných certifikátů ES přezkoumání návrhu a jejich dodatků. |
| --- | --- |

—

vydaných certifikátů ES přezkoumání návrhu a jejich dodatků.

| 8. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují), |
| --- | --- | --- |

8.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o shodě.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES a další směrnice, které se na prvek interoperability vztahují),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě, |
| --- | --- |

—

popis postupu (modulu) uplatněného za účelem prohlášení o shodě,

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátů spolu s uvedením doby trvání a podmínkami jejich platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

Je třeba vzít v úvahu tyto certifikáty:

| — | zprávy o schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru nad ním podle bodů 3 a 4, |
| --- | --- |

—

zprávy o schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru nad ním podle bodů 3 a 4,

| — | certifikát ES přezkoumání návrhu a jeho dodatky. |
| --- | --- |

—

certifikát ES přezkoumání návrhu a jeho dodatky.

| 9. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

9.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

| 10. | Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V. |
| --- | --- |

10.

Jestliže se v TSI pro prvek interoperability kromě ES prohlášení o shodě požaduje také ES prohlášení o vhodnosti pro použití, musí být toto prohlášení přiloženo poté, co je výrobce vypracuje podle podmínek v modulu V.

Modul V: Přezkoušení typu ověřením za provozu (vhodnost pro použití)

| 1. | Tento modul popisuje tu část postupu, při níž oznámený subjekt ověřením za provozu zjišťuje a osvědčuje, že reprezentativní vzorek předpokládané výroby splňuje ustanovení TSI o vhodnosti pro použití, která se na něj vztahují (11). |
| --- | --- |

1.

Tento modul popisuje tu část postupu, při níž oznámený subjekt ověřením za provozu zjišťuje a osvědčuje, že reprezentativní vzorek předpokládané výroby splňuje ustanovení TSI o vhodnosti pro použití, která se na něj vztahují (11).

| 2. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ověření typu zkouškou za provozu.
  Žádost musí obsahovat:






  — | jméno a adresu výrobce, a pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu, |
| --- | --- | --- |

2.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ověření typu zkouškou za provozu.

Žádost musí obsahovat:

—

jméno a adresu výrobce, a pokud žádost podává zplnomocněný zástupce, také jeho jméno a adresu,

| — | písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu, |
| --- | --- |

—

písemné prohlášení, že stejná žádost nebyla podána u jiného oznámeného subjektu,

| — | technickou dokumentaci podle bodu 3, |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci podle bodu 3,

| — | program ověřování zkouškou za provozu podle bodu 4, |
| --- | --- |

—

program ověřování zkouškou za provozu podle bodu 4,

| — | jméno a adresu společnosti (provozovatele infrastruktury nebo železničního podniku), se kterou se žadatel dohodl, že bude spolupracovat při posuzování vhodnosti pro použití na základě zkoušky za provozu:






  — | provozováním prvku interoperability, |
| --- | --- | --- |

—

jméno a adresu společnosti (provozovatele infrastruktury nebo železničního podniku), se kterou se žadatel dohodl, že bude spolupracovat při posuzování vhodnosti pro použití na základě zkoušky za provozu:

—

provozováním prvku interoperability,

| — | sledováním jeho chování za provozu, a |
| --- | --- |

—

sledováním jeho chování za provozu, a

| — | vydáním zprávy o zkoušce za provozu, |
| --- | --- |

—

vydáním zprávy o zkoušce za provozu,

| — | jméno a adresu společnosti, která přebírá údržbu prvku interoperability během doby provozu nebo při projeté zátěži, které jsou nezbytné pro zkoušku za provozu, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu společnosti, která přebírá údržbu prvku interoperability během doby provozu nebo při projeté zátěži, které jsou nezbytné pro zkoušku za provozu,

| — | ES prohlášení o shodě pro prvek interoperability, a






  — | pokud je v TSI předepsán modul B, certifikát ES přezkoušení typu, |
| --- | --- | --- |

—

ES prohlášení o shodě pro prvek interoperability, a

—

pokud je v TSI předepsán modul B, certifikát ES přezkoušení typu,

| — | pokud je v TSI předepsán modul H2, certifikát ES přezkoumání návrhu. |
| --- | --- |

—

pokud je v TSI předepsán modul H2, certifikát ES přezkoumání návrhu.

Žadatel dá společnosti, která uvede prvek interoperability do provozu, k dispozici vzorek nebo dostatečný počet vzorků reprezentativních pro předpokládanou výrobu (dále jen „typ“). Typ může zahrnovat několik variant prvku interoperability za předpokladu, že rozdíly mezi jednotlivými variantami jsou obsaženy ve výše uvedeném ES prohlášení o shodě a v certifikátech.

Oznámený subjekt může požadovat další vzorky, jestliže jsou nezbytné k provedení ověřování zkouškou za provozu.

| 3. | Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody výrobku s požadavky TSI. Technická dokumentace musí zahrnovat fungování prvku interoperability a v míře nezbytné pro takové posouzení i návrh, výrobu a údržbu.
  Technická dokumentace musí obsahovat:






  — | celkový popis typu, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentace musí umožňovat posouzení shody výrobku s požadavky TSI. Technická dokumentace musí zahrnovat fungování prvku interoperability a v míře nezbytné pro takové posouzení i návrh, výrobu a údržbu.

Technická dokumentace musí obsahovat:

—

celkový popis typu,

| — | technickou specifikaci, podle níž budou výkonnost daného prvku interoperability a jeho chování za provozu posuzovány (příslušná TSI a/nebo evropské specifikace s uvedením příslušných ustanovení), |
| --- | --- |

—

technickou specifikaci, podle níž budou výkonnost daného prvku interoperability a jeho chování za provozu posuzovány (příslušná TSI a/nebo evropské specifikace s uvedením příslušných ustanovení),

| — | podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní, |
| --- | --- |

—

podmínky pro integraci prvku interoperability do jeho systémového prostředí (podsestava, sestava, subsystém) a nezbytné podmínky pro jeho rozhraní,

| — | podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.), |
| --- | --- |

—

podmínky pro použití a údržbu prvku interoperability (omezení z hlediska doby provozu nebo projeté zátěže, meze opotřebení atd.),

| — | popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu, výroby a fungování prvku interoperability, |
| --- | --- |

—

popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu, výroby a fungování prvku interoperability,

a v míře nezbytné pro takové posouzení,

| — | koncepční návrh a výrobní výkresy, |
| --- | --- |

—

koncepční návrh a výrobní výkresy,

| — | výsledky konstrukčních výpočtů a provedených zkoušek, |
| --- | --- |

—

výsledky konstrukčních výpočtů a provedených zkoušek,

| — | protokoly o zkouškách. |
| --- | --- |

—

protokoly o zkouškách.

Jestliže TSI požaduje pro technickou dokumentaci další informace, je nutné je uvést.

Přiloží se seznam evropských specifikací uvedených v technické dokumentaci, které byly zcela nebo zčásti použity.

| 4. | Program ověřování zkouškou za provozu musí zahrnovat:






  — | požadované hodnoty výkonnosti a požadované chování za provozu prvku interoperability při zkoušce, |
| --- | --- | --- |

4.

Program ověřování zkouškou za provozu musí zahrnovat:

—

požadované hodnoty výkonnosti a požadované chování za provozu prvku interoperability při zkoušce,

| — | údaje o montáži, |
| --- | --- |

—

údaje o montáži,

| — | dobu trvání programu – vyjádřenou časem nebo vzdáleností, |
| --- | --- |

—

dobu trvání programu – vyjádřenou časem nebo vzdáleností,

| — | provozní podmínky a očekávaný provozní program, |
| --- | --- |

—

provozní podmínky a očekávaný provozní program,

| — | program údržby, |
| --- | --- |

—

program údržby,

| — | případné zvláštní provozní zkoušky, které mají být provedeny, |
| --- | --- |

—

případné zvláštní provozní zkoušky, které mají být provedeny,

| — | u více vzorků velikost šarže vzorku, |
| --- | --- |

—

u více vzorků velikost šarže vzorku,

| — | inspekční program (povaha, počet a četnost inspekcí, dokumentování), |
| --- | --- |

—

inspekční program (povaha, počet a četnost inspekcí, dokumentování),

| — | kritéria pro přípustné vady a jejich dopad na program, |
| --- | --- |

—

kritéria pro přípustné vady a jejich dopad na program,

| — | informace, které mají být uvedeny ve zprávě společnosti, která uvedla prvek interoperability do provozu (viz bod 2). |
| --- | --- |

—

informace, které mají být uvedeny ve zprávě společnosti, která uvedla prvek interoperability do provozu (viz bod 2).

| 5. | Oznámený subjekt: |
| --- | --- |

5.

Oznámený subjekt:

| 5.1. | přezkoumá technickou dokumentaci a program ověřování zkouškou za provozu; |
| --- | --- |

5.1.

přezkoumá technickou dokumentaci a program ověřování zkouškou za provozu;

| 5.2. | ověří, že typ je reprezentativní a že byl vyroben v souladu s technickou dokumentací; |
| --- | --- |

5.2.

ověří, že typ je reprezentativní a že byl vyroben v souladu s technickou dokumentací;

| 5.3. | ověří, že program ověřování zkouškou za provozu je vhodný pro posouzení požadovaných hodnot výkonnosti a požadovaného chování za provozu prvku interoperability; |
| --- | --- |

5.3.

ověří, že program ověřování zkouškou za provozu je vhodný pro posouzení požadovaných hodnot výkonnosti a požadovaného chování za provozu prvku interoperability;

| 5.4. | dohodne se žadatelem program a místo, kde budou provedeny inspekce a nezbytné zkoušky, a subjekt, který provede zkoušky (oznámený subjekt nebo jiná způsobilá laboratoř); |
| --- | --- |

5.4.

dohodne se žadatelem program a místo, kde budou provedeny inspekce a nezbytné zkoušky, a subjekt, který provede zkoušky (oznámený subjekt nebo jiná způsobilá laboratoř);

| 5.5. | sleduje průběh nasazení prvku interoperability do provozu, fungování a údržbu a provádí jejich inspekce; |
| --- | --- |

5.5.

sleduje průběh nasazení prvku interoperability do provozu, fungování a údržbu a provádí jejich inspekce;

| 5.6. | hodnotí zprávu, kterou má vydat společnost (provozovatel infrastruktury a/nebo železniční podnik), která uvedla prvek interoperability do provozu, a veškerou další dokumentaci a informace získané v průběhu postupu (protokoly o zkouškách, zkušenosti z údržby atd.); |
| --- | --- |

5.6.

hodnotí zprávu, kterou má vydat společnost (provozovatel infrastruktury a/nebo železniční podnik), která uvedla prvek interoperability do provozu, a veškerou další dokumentaci a informace získané v průběhu postupu (protokoly o zkouškách, zkušenosti z údržby atd.);

| 5.7. | posuzuje, zda chování za provozu splňuje požadavky TSI. |
| --- | --- |

5.7.

posuzuje, zda chování za provozu splňuje požadavky TSI.

| 6. | Pokud typ splňuje ustanovení TSI, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát vhodnosti pro použití. Certifikát musí obsahovat jméno a adresu výrobce, závěry ověřování, podmínky platnosti certifikátu a údaje nezbytné k identifikaci schváleného typu.
  Doba platnosti je nejdéle 5 let.
  K certifikátu se přiloží seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává oznámený subjekt.
  Odmítne-li oznámený subjekt vydat žadateli certifikát vhodnosti pro použití, tuto skutečnost podrobně odůvodní.
  Musí být stanoven postup pro odvolací řízení. |
| --- | --- |

6.

Pokud typ splňuje ustanovení TSI, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát vhodnosti pro použití. Certifikát musí obsahovat jméno a adresu výrobce, závěry ověřování, podmínky platnosti certifikátu a údaje nezbytné k identifikaci schváleného typu.

Doba platnosti je nejdéle 5 let.

K certifikátu se přiloží seznam důležitých částí technické dokumentace, jehož kopii uchovává oznámený subjekt.

Odmítne-li oznámený subjekt vydat žadateli certifikát vhodnosti pro použití, tuto skutečnost podrobně odůvodní.

Musí být stanoven postup pro odvolací řízení.

| 7. | Žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu vhodnosti pro použití, o všech změnách schváleného výrobku, které podléhají dodatečnému schválení, jestliže tyto změny mohou ovlivnit vhodnost pro použití výrobku nebo podmínky předepsané pro jeho používání. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu vhodnosti pro použití, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vydat certifikát nový. |
| --- | --- |

7.

Žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu vhodnosti pro použití, o všech změnách schváleného výrobku, které podléhají dodatečnému schválení, jestliže tyto změny mohou ovlivnit vhodnost pro použití výrobku nebo podmínky předepsané pro jeho používání. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu vhodnosti pro použití, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vydat certifikát nový.

| 8. | Pokud nebyly provedeny změny podle bodu 7, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení požádá žadatel písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 6. Tento postup je možné opakovat. |
| --- | --- |

8.

Pokud nebyly provedeny změny podle bodu 7, může být platnost certifikátu, kterému platnost končí, prodloužena na další období. O toto prodloužení požádá žadatel písemným potvrzením, že nebyly provedeny žádné změny, a oznámený subjekt v případě, že neexistují žádné informace svědčící o opaku, prodlouží platnost certifikátu o další období podle bodu 6. Tento postup je možné opakovat.

| 9. | Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se certifikátů vhodnosti pro použití, které vydal, odňal nebo odmítl. |
| --- | --- |

9.

Každý oznámený subjekt rovněž poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se certifikátů vhodnosti pro použití, které vydal, odňal nebo odmítl.

| 10. | Ostatní oznámené subjekty na požádání obdrží kopie vydaných certifikátů vhodnosti pro použití a/nebo jejich dodatků. Přílohy certifikátů se uchovávají a musejí být k dispozici ostatním oznámeným subjektům. |
| --- | --- |

10.

Ostatní oznámené subjekty na požádání obdrží kopie vydaných certifikátů vhodnosti pro použití a/nebo jejich dodatků. Přílohy certifikátů se uchovávají a musejí být k dispozici ostatním oznámeným subjektům.

| 11. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o vhodnosti pro použití.
  Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.
  Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:






  — | odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES), |
| --- | --- | --- |

11.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství vypracuje pro daný prvek interoperability ES prohlášení o vhodnosti pro použití.

Toto prohlášení musí obsahovat alespoň údaje uvedené v bodu 3 přílohy IV a v čl. 13 odst. 3 směrnice 96/48/ES. ES prohlášení o shodě a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány.

Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat:

—

odkazy na směrnici (směrnice 96/48/ES),

| — | jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu), |
| --- | --- |

—

jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (uvede se obchodní firma a úplná adresa, a v případě zplnomocněného zástupce se uvede rovněž obchodní firma výrobce nebo montážního závodu),

| — | popis prvku interoperability (značka, typ atd.), |
| --- | --- |

—

popis prvku interoperability (značka, typ atd.),

| — | veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití, |
| --- | --- |

—

veškeré příslušné popisy, kterým prvek interoperability odpovídá, a zejména podmínky jeho použití,

| — | jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátu vhodnosti pro použití s uvedením doby trvání a podmínkami jeho platnosti, |
| --- | --- |

—

jméno a adresu oznámeného subjektu (subjektů), který (které) se účastní postupu, pokud jde o shodu, a datum certifikátu vhodnosti pro použití s uvedením doby trvání a podmínkami jeho platnosti,

| — | odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace, |
| --- | --- |

—

odkaz na tuto TSI a další příslušné TSI, případně též na evropské specifikace,

| — | identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství. |
| --- | --- |

—

identifikaci podepisující osoby zplnomocněné k přijímání závazků jménem výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

| 12. | Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o vhodnosti pro použití po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.
  Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství. |
| --- | --- |

12.

Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uchovává kopii ES prohlášení o vhodnosti pro použití po dobu 10 let po vyrobení posledního prvku interoperability.

Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnost uchovávat technickou dokumentaci a popřípadě ji dát k dispozici má osoba, která uvádí prvek interoperability na trh Společenství.

Moduly pro ES ověření subsystémů

Modul SH2: Komplexní systém řízení jakosti s přezkoumáním návrhu

| 1. | Tento modul popisuje postup ES ověřování, kterým oznámený subjekt na žádost zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že subsystém „Infrastruktura“:






  — | je v souladu s touto TSI a s ostatními příslušnými TSI, a tím splňuje základní požadavky (12) směrnice 96/48/ES, |
| --- | --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup ES ověřování, kterým oznámený subjekt na žádost zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že subsystém „Infrastruktura“:

—

je v souladu s touto TSI a s ostatními příslušnými TSI, a tím splňuje základní požadavky (12) směrnice 96/48/ES,

| — | je v souladu s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy |
| --- | --- |

—

je v souladu s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy

a může být uveden do provozu.

| 2. | Oznámený subjekt tento postup včetně přezkoumání návrhu subsystému provede pod podmínkou, že zadavatel (13) a generální dodavatel plní povinnosti podle bodu 3.
  Pojmem „generální dodavatel“ se rozumí společnosti, jejichž činnost přispívá k plnění základních požadavků této TSI. To zahrnuje:






  — | společnost odpovědnou za celý projekt subsystému (zejména za integraci subsystému), |
| --- | --- | --- |

2.

Oznámený subjekt tento postup včetně přezkoumání návrhu subsystému provede pod podmínkou, že zadavatel (13) a generální dodavatel plní povinnosti podle bodu 3.

Pojmem „generální dodavatel“ se rozumí společnosti, jejichž činnost přispívá k plnění základních požadavků této TSI. To zahrnuje:

—

společnost odpovědnou za celý projekt subsystému (zejména za integraci subsystému),

| — | ostatní společnosti, které jsou zapojeny pouze v části projektu subsystému (provádějící například návrh, kompletaci nebo montáž subsystému). |
| --- | --- |

—

ostatní společnosti, které jsou zapojeny pouze v části projektu subsystému (provádějící například návrh, kompletaci nebo montáž subsystému).

To se nevztahuje na subdodavatele výrobce, kteří dodávají konstrukční části a prvky interoperability.

| 3. | V případě subsystému, který podléhá postupu ES ověřování, musí zadavatel a popřípadě také generální dodavatel používat schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 5, podléhající dozoru podle bodu 6.
  Generální dodavatel odpovědný za celý projekt subsystému (zejména za jeho integraci) musí v každém případě používat schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků, podléhající dozoru podle bodu 6.
  V případě, že je zadavatel sám odpovědný za celý projekt subsystému (zejména za jeho integraci), nebo že se zadavatel přímo účastní navrhování a/nebo výroby (včetně kompletace a montáže), používá pro tyto své činnosti schválený systém řízení jakosti, který podléhá dozoru podle bodu 6.
  Žadatelé, kteří provádějí pouze kompletaci a montáž, smějí provozovat pouze schválený systém řízení jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků. |
| --- | --- |

3.

V případě subsystému, který podléhá postupu ES ověřování, musí zadavatel a popřípadě také generální dodavatel používat schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků podle bodu 5, podléhající dozoru podle bodu 6.

Generální dodavatel odpovědný za celý projekt subsystému (zejména za jeho integraci) musí v každém případě používat schválený systém řízení jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků, podléhající dozoru podle bodu 6.

V případě, že je zadavatel sám odpovědný za celý projekt subsystému (zejména za jeho integraci), nebo že se zadavatel přímo účastní navrhování a/nebo výroby (včetně kompletace a montáže), používá pro tyto své činnosti schválený systém řízení jakosti, který podléhá dozoru podle bodu 6.

Žadatelé, kteří provádějí pouze kompletaci a montáž, smějí provozovat pouze schválený systém řízení jakosti pro výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků.

| 4. | Postup ES ověřování |
| --- | --- |

4.

Postup ES ověřování

| 4.1 | Zadavatel podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ES ověření subsystému (prostřednictvím „komplexního systému řízení jakosti s přezkoumáním návrhu“), včetně koordinace dozoru nad systémy řízení jakosti podle bodů 5.4 a 6.6. Zadavatel informuje o své volbě a o žádosti dotyčné výrobce. |
| --- | --- |

4.1

Zadavatel podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ES ověření subsystému (prostřednictvím „komplexního systému řízení jakosti s přezkoumáním návrhu“), včetně koordinace dozoru nad systémy řízení jakosti podle bodů 5.4 a 6.6. Zadavatel informuje o své volbě a o žádosti dotyčné výrobce.

| 4.2 | Žádost musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, kompletace, montáže, údržby a fungování subsystému a posouzení shody s požadavky TSI.
  Žádost musí obsahovat:






  — | jméno a adresu zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce, |
| --- | --- | --- |

4.2

Žádost musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, kompletace, montáže, údržby a fungování subsystému a posouzení shody s požadavky TSI.

Žádost musí obsahovat:

—

jméno a adresu zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce,

| — | technickou dokumentaci, která musí obsahovat:






  — | celkový popis subsystému, celkového návrhu a konstrukce, |
| --- | --- | --- |

—

technickou dokumentaci, která musí obsahovat:

—

celkový popis subsystému, celkového návrhu a konstrukce,

| — | technické specifikace návrhu, včetně evropských specifikací (14), které se používají, |
| --- | --- |

—

technické specifikace návrhu, včetně evropských specifikací (14), které se používají,

| — | potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity zcela, |
| --- | --- |

—

potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity zcela,

| — | program zkoušek, |
| --- | --- |

—

program zkoušek,

| — | registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI, |
| --- | --- |

—

registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI,

| — | technickou dokumentaci týkající se výroby a kompletace subsystému, |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci týkající se výroby a kompletace subsystému,

| — | seznam prvků interoperability, které mají být integrovány do subsystému, |
| --- | --- |

—

seznam prvků interoperability, které mají být integrovány do subsystému,

| — | kopie prohlášení ES o shodě nebo o vhodnosti pro použití, kterými musí být dané prvky opatřeny, a veškeré nezbytné náležitosti definované v příloze VI směrnic, |
| --- | --- |

—

kopie prohlášení ES o shodě nebo o vhodnosti pro použití, kterými musí být dané prvky opatřeny, a veškeré nezbytné náležitosti definované v příloze VI směrnic,

| — | důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů), |
| --- | --- |

—

důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů),

| — | seznam všech výrobců, kteří se podílejí na návrhu subsystému, jeho výrobě, kompletaci a montáži, |
| --- | --- |

—

seznam všech výrobců, kteří se podílejí na návrhu subsystému, jeho výrobě, kompletaci a montáži,

| — | podmínky pro použití subsystému (omezení z hlediska doby provozu a projeté zátěže, meze opotřebení atd.), |
| --- | --- |

—

podmínky pro použití subsystému (omezení z hlediska doby provozu a projeté zátěže, meze opotřebení atd.),

| — | podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému, |
| --- | --- |

—

podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému,

| — | veškeré technické požadavky, které musejí být zohledněny během výroby, údržby nebo fungování subsystému, |
| --- | --- |

—

veškeré technické požadavky, které musejí být zohledněny během výroby, údržby nebo fungování subsystému,

| — | důkazy o tom, že se systémy řízení jakosti generálního dodavatele a/nebo zadavatele používají ve všech fázích podle bodu 5.2, a důkaz o jejich účinnosti, |
| --- | --- |

—

důkazy o tom, že se systémy řízení jakosti generálního dodavatele a/nebo zadavatele používají ve všech fázích podle bodu 5.2, a důkaz o jejich účinnosti,

| — | údaje o oznámeném subjektu (subjektech) odpovědném za schvalování těchto systémů řízení jakosti a za dozor nad nimi. |
| --- | --- |

—

údaje o oznámeném subjektu (subjektech) odpovědném za schvalování těchto systémů řízení jakosti a za dozor nad nimi.

| 4.3 | Zadavatel předloží výsledky přezkoumání, kontrol a zkoušek (15), včetně přezkoušení typu, jsou-li vyžadovány, provedených příslušnou laboratoří zadavatele nebo jeho jménem. |
| --- | --- |

4.3

Zadavatel předloží výsledky přezkoumání, kontrol a zkoušek (15), včetně přezkoušení typu, jsou-li vyžadovány, provedených příslušnou laboratoří zadavatele nebo jeho jménem.

| 4.4 | Oznámený subjekt přezkoumá žádost týkající se přezkoumání návrhu a posoudí výsledky zkoušek. Pokud návrh splňuje ustanovení směrnice a TSI, která se na něj vztahují, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát ES přezkoumání návrhu. Tento certifikát obsahuje závěry přezkoumání návrhu, podmínky jeho platnosti, údaje nezbytné k identifikaci přezkoumaného návrhu a popřípadě také popis fungování subsystému.
  Odmítne-li oznámený subjekt vydat zadavateli certifikát přezkoumání návrhu, tuto skutečnost podrobně odůvodní.
  Musí být stanoven postup pro odvolací řízení. |
| --- | --- |

4.4

Oznámený subjekt přezkoumá žádost týkající se přezkoumání návrhu a posoudí výsledky zkoušek. Pokud návrh splňuje ustanovení směrnice a TSI, která se na něj vztahují, oznámený subjekt vydá žadateli certifikát ES přezkoumání návrhu. Tento certifikát obsahuje závěry přezkoumání návrhu, podmínky jeho platnosti, údaje nezbytné k identifikaci přezkoumaného návrhu a popřípadě také popis fungování subsystému.

Odmítne-li oznámený subjekt vydat zadavateli certifikát přezkoumání návrhu, tuto skutečnost podrobně odůvodní.

Musí být stanoven postup pro odvolací řízení.

| 4.5 | Během fáze výroby žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu přezkoumání návrhu, o všech změnách, které mohou ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro používání subsystému. V takových případech podléhá subsystém dodatečnému schválení. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu přezkoumání návrhu, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vydat certifikát nový. |
| --- | --- |

4.5

Během fáze výroby žadatel informuje oznámený subjekt, u kterého je k dispozici technická dokumentace týkající se certifikátu přezkoumání návrhu, o všech změnách, které mohou ovlivnit shodu s požadavky TSI nebo s podmínkami předepsanými pro používání subsystému. V takových případech podléhá subsystém dodatečnému schválení. V tomto případě oznámený subjekt provede pouze taková přezkoumání a takové zkoušky, které jsou pro změny relevantní a nezbytné. Toto dodatečné schválení se vydává formou dodatku k původnímu certifikátu přezkoumání návrhu, popřípadě může oznámený subjekt po odnětí původního certifikátu vydat certifikát nový.

| 5. | Systém řízení jakosti |
| --- | --- |

5.

Systém řízení jakosti

| 5.1 | Zadavatel a popřípadě také generální dodavatel podají u oznámeného subjektu, který si zvolili, žádost o posouzení svého systému řízení jakosti.
  Žádost musí obsahovat:






  — | všechny příslušné informace o předpokládaném subsystému, |
| --- | --- | --- |

5.1

Zadavatel a popřípadě také generální dodavatel podají u oznámeného subjektu, který si zvolili, žádost o posouzení svého systému řízení jakosti.

Žádost musí obsahovat:

—

všechny příslušné informace o předpokládaném subsystému,

| — | dokumentaci systému řízení jakosti. |
| --- | --- |

—

dokumentaci systému řízení jakosti.

Od výrobců, kteří se podílejí pouze na části projektu subsystému, se požadují údaje pouze pro tuto konkrétní část.

| 5.2 | V případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému musí systém řízení jakosti zabezpečovat celkovou shodu subsystému s požadavky TSI.
  V případě ostatních dodavatelů musí systém(y) řízení jakosti zabezpečovat shodu jejich příslušných podílů na subsystému s požadavky TSI.
  Všechny podklady, požadavky a předpisy používané žadateli musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.
  Systém musí obsahovat zejména přiměřený popis:






  — | v případě všech žadatelů:






  — | cílů jakosti a organizační struktury, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

V případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému musí systém řízení jakosti zabezpečovat celkovou shodu subsystému s požadavky TSI.

V případě ostatních dodavatelů musí systém(y) řízení jakosti zabezpečovat shodu jejich příslušných podílů na subsystému s požadavky TSI.

Všechny podklady, požadavky a předpisy používané žadateli musí být systematicky a uspořádaně dokumentovány ve formě písemných koncepcí, postupů a návodů. Tato dokumentace systému řízení jakosti musí umožňovat jednoznačný výklad politik jakosti a postupů, např. programů jakosti, plánů jakosti, příruček jakosti a záznamů o jakosti.

Systém musí obsahovat zejména přiměřený popis:

—

v případě všech žadatelů:

—

cílů jakosti a organizační struktury,

| — | odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole, |
| --- | --- |

—

odpovídajících metod, postupů a systematických opatření, které budou použity při výrobě, řízení jakosti a její kontrole,

| — | přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před navrhováním, výrobou, kompletací a montáží, během navrhování, výroby, kompletace a montáže a po navrhování, výrobě, kompletaci a montáži, s uvedením jejich četnosti, |
| --- | --- |

—

přezkoumání, kontrol a zkoušek, které budou provedeny před navrhováním, výrobou, kompletací a montáží, během navrhování, výroby, kompletace a montáže a po navrhování, výrobě, kompletaci a montáži, s uvedením jejich četnosti,

| — | záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd., |
| --- | --- |

—

záznamů o jakosti, např. protokolů o kontrolách, výsledků zkoušek, údajů o kalibraci, zpráv o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.,

| — | v případě generálního dodavatele v míře odpovídající jeho konkrétnímu podílu na návrhu subsystému: |
| --- | --- |

—

v případě generálního dodavatele v míře odpovídající jeho konkrétnímu podílu na návrhu subsystému:

| — | technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací, které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný subsystém vztahují, |
| --- | --- |

—

technických specifikací návrhu, včetně evropských specifikací, které budou použity, a v případě, kdy se evropské specifikace plně nepoužívají, popis prostředků, které budou použity, aby bylo zajištěno splnění požadavků TSI, které se na daný subsystém vztahují,

| — | metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování subsystému, |
| --- | --- |

—

metod kontroly a ověřování návrhu, postupů a systematických opatření, které budou použity při navrhování subsystému,

| — | prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a subsystému a efektivního fungování systémů řízení jakosti ve všech fázích včetně výroby, |
| --- | --- |

—

prostředků umožňujících sledování dosahování požadované jakosti návrhu a subsystému a efektivního fungování systémů řízení jakosti ve všech fázích včetně výroby,

| — | a také v případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému:






  — | odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o celkovou jakost subsystému, zejména pak vedení integrace subsystému. |
| --- | --- | --- |

—

a také v případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému:

—

odpovědností a pravomocí vedení, pokud jde o celkovou jakost subsystému, zejména pak vedení integrace subsystému.

Přezkoumání, zkoušky a kontroly se vztahují na tyto fáze:

| — | celkový návrh, |
| --- | --- |

—

celkový návrh,

| — | konstrukci subsystému, zejména inženýrské práce, montáž prvků a celkové nastavení, |
| --- | --- |

—

konstrukci subsystému, zejména inženýrské práce, montáž prvků a celkové nastavení,

| — | závěrečné zkoušení subsystému, |
| --- | --- |

—

závěrečné zkoušení subsystému,

| — | a pokud je tak určeno v TSI, ověření v podmínkách plného provozu. |
| --- | --- |

—

a pokud je tak určeno v TSI, ověření v podmínkách plného provozu.

| 5.3 | Oznámený subjekt, který si zadavatel zvolí, přezkoumá, zda se na všechny fáze prací na subsystému podle bodu 5.2 dostatečně a náležitým způsobem vztahuje schválení systému (systémů) řízení jakosti žadatele (žadatelů) a dozor nad tímto systémem (systémy) (16).
  Jestliže se shoda subsystému s požadavky TSI zakládá na více než jednom systému řízení jakosti, oznámený subjekt přezkoumá zejména:






  — | zda jsou vztahy a rozhraní mezi systémy řízení jakosti jasně zdokumentovány |
| --- | --- | --- |

5.3

Oznámený subjekt, který si zadavatel zvolí, přezkoumá, zda se na všechny fáze prací na subsystému podle bodu 5.2 dostatečně a náležitým způsobem vztahuje schválení systému (systémů) řízení jakosti žadatele (žadatelů) a dozor nad tímto systémem (systémy) (16).

Jestliže se shoda subsystému s požadavky TSI zakládá na více než jednom systému řízení jakosti, oznámený subjekt přezkoumá zejména:

—

zda jsou vztahy a rozhraní mezi systémy řízení jakosti jasně zdokumentovány

| — | a zda jsou v případě generálního dodavatele náležitým a dostatečným způsobem definovány odpovědnosti a pravomoci vedení, pokud jde o shodu celého subsystému. |
| --- | --- |

—

a zda jsou v případě generálního dodavatele náležitým a dostatečným způsobem definovány odpovědnosti a pravomoci vedení, pokud jde o shodu celého subsystému.

| 5.4 | Oznámený subjekt uvedený v bodu 5.1 posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky bodu 5.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže žadatel zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti subsystému, na který bude použita.
  Jestliže žadatel používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.
  Audit musí být specifický pro daný subsystém a musí zohledňovat konkrétní podíl žadatele na subsystému. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného subsystému. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách žadatele.
  Rozhodnutí se oznámí žadateli. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

5.4

Oznámený subjekt uvedený v bodu 5.1 posoudí systém řízení jakosti s cílem určit, zda splňuje požadavky bodu 5.2. Shoda s těmito požadavky se předpokládá, jestliže žadatel zavede systém jakosti pro návrh, výrobu, výstupní kontrolu a zkoušení výrobků v souladu s normou EN/ISO 9001-2000, která bere v úvahu zvláštní vlastnosti subsystému, na který bude použita.

Jestliže žadatel používá certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední ve svém posouzení.

Audit musí být specifický pro daný subsystém a musí zohledňovat konkrétní podíl žadatele na subsystému. V týmu auditorů musí být alespoň jeden člen, který má zkušenosti s posuzováním technologie daného subsystému. Součástí posouzení musí být inspekční prohlídka v provozních prostorách žadatele.

Rozhodnutí se oznámí žadateli. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 5.5 | Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel se zavážou, že budou plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a budou jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.
  Informují oznámený subjekt, který schválil jejich systém řízení jakosti, o všech významných změnách, které ovlivní plnění požadavků subsystémem.
  Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 5.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.
  Oznámený subjekt oznámí žadateli své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení. |
| --- | --- |

5.5

Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel se zavážou, že budou plnit povinnosti vyplývající ze schváleného systému řízení jakosti a budou jej udržovat, aby byl i nadále přiměřený a účinný.

Informují oznámený subjekt, který schválil jejich systém řízení jakosti, o všech významných změnách, které ovlivní plnění požadavků subsystémem.

Oznámený subjekt posoudí navrhované změny a rozhodne, zda změněný systém řízení jakosti stále ještě splňuje požadavky podle bodu 5.2, nebo zda se požaduje nové posouzení.

Oznámený subjekt oznámí žadateli své rozhodnutí. Oznámení musí obsahovat závěry kontrol a odůvodněné rozhodnutí o posouzení.

| 6. | Dozor nad systémem (systémy) řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt |
| --- | --- |

6.

Dozor nad systémem (systémy) řízení jakosti, za který odpovídá oznámený subjekt

| 6.1 | Účelem dozoru je zajistit, aby generální dodavatel a popřípadě také zadavatel řádně plnili povinnosti vyplývající ze schváleného systému (systémů) řízení jakosti. |
| --- | --- |

6.1

Účelem dozoru je zajistit, aby generální dodavatel a popřípadě také zadavatel řádně plnili povinnosti vyplývající ze schváleného systému (systémů) řízení jakosti.

| 6.2 | Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel zašlou (nebo dají zaslat) oznámenému subjektu uvedenému v bodu 5.1. všechny dokumenty nezbytné k uvedenému účelu, zejména pak konstrukční výkresy a technické podklady týkající se subsystému (pokud jde o konkrétní podíl žadatele na subsystému), zejména:






  — | dokumentaci systému řízení jakosti, včetně provedených opatření zajišťujících, že:






  — | v případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému,
  jsou náležitým a dostatečným způsobem definovány odpovědnosti a pravomoci vedení, pokud jde o shodu celého subsystému; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel zašlou (nebo dají zaslat) oznámenému subjektu uvedenému v bodu 5.1. všechny dokumenty nezbytné k uvedenému účelu, zejména pak konstrukční výkresy a technické podklady týkající se subsystému (pokud jde o konkrétní podíl žadatele na subsystému), zejména:

—

dokumentaci systému řízení jakosti, včetně provedených opatření zajišťujících, že:

—

v případě zadavatele nebo generálního dodavatele odpovědného za celý projekt subsystému,

jsou náležitým a dostatečným způsobem definovány odpovědnosti a pravomoci vedení, pokud jde o shodu celého subsystému;

| — | v případě všech žadatelů,
  systém řízení jakosti je náležitě řízen tak, aby bylo dosaženo integrace na úrovni subsystému; |
| --- | --- |

—

v případě všech žadatelů,

systém řízení jakosti je náležitě řízen tak, aby bylo dosaženo integrace na úrovni subsystému;

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd., |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se návrhu, například výsledky analýz, výpočtů, zkoušek atd.,

| — | záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby (včetně kompletace a montáže), např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd. |
| --- | --- |

—

záznamy o jakosti požadované v části systému řízení jakosti týkající se výroby (včetně kompletace a montáže), např. protokoly o kontrolách, výsledky zkoušek, údaje o kalibraci, zprávy o kvalifikaci příslušných pracovníků atd.

| 6.3 | Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že generální dodavatel a popřípadě také zadavatel udržují a používají systém řízení jakosti, a předává jim zprávy o auditu. Jestliže používají certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při svém dozoru.
  Audity se provádějí nejméně jednou ročně, přičemž vždy proběhne alespoň jeden audit během každého časového období, v němž probíhá určitá činnost (navrhování, výroba, kompletace a montáž) na subsystému, který podléhá postupu ES ověřování podle bodu 4. |
| --- | --- |

6.3

Oznámený subjekt pravidelně provádí audity, aby se ujistil, že generální dodavatel a popřípadě také zadavatel udržují a používají systém řízení jakosti, a předává jim zprávy o auditu. Jestliže používají certifikovaný systém řízení jakosti, oznámený subjekt toto zohlední při svém dozoru.

Audity se provádějí nejméně jednou ročně, přičemž vždy proběhne alespoň jeden audit během každého časového období, v němž probíhá určitá činnost (navrhování, výroba, kompletace a montáž) na subsystému, který podléhá postupu ES ověřování podle bodu 4.

| 6.4. | Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit v prostorách žadatele (žadatelů) uvedených v bodu 5.2 neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést úplný nebo částečný audit a provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne žadateli (žadatelům) zprávu o inspekci, při provedení auditu rovněž zprávu o auditu a/nebo při provedení zkoušek protokol o provedené zkoušce. |
| --- | --- |

6.4.

Kromě toho může oznámený subjekt uskutečnit v prostorách žadatele (žadatelů) uvedených v bodu 5.2 neočekávané inspekční prohlídky. Při těchto inspekčních prohlídkách může oznámený subjekt v případě potřeby provést úplný nebo částečný audit a provést nebo dát provést zkoušky, aby ověřil, zda systém řízení jakosti řádně funguje. Oznámený subjekt poskytne žadateli (žadatelům) zprávu o inspekci, při provedení auditu rovněž zprávu o auditu a/nebo při provedení zkoušek protokol o provedené zkoušce.

| 6.5 | Jestliže oznámený subjekt odpovědný za ES ověřování, který si zadavatel zvolil, sám neprovádí dozor nad daným systémem (systémy) řízení jakosti podle bodu 5, koordinuje činnosti dozoru ostatních oznámených subjektů odpovědných za tento úkol s cílem zajistit, že:






  — | v případě rozhraní mezi různými systémy řízení jakosti bude použit správný postup s ohledem na integraci subsystému, |
| --- | --- | --- |

6.5

Jestliže oznámený subjekt odpovědný za ES ověřování, který si zadavatel zvolil, sám neprovádí dozor nad daným systémem (systémy) řízení jakosti podle bodu 5, koordinuje činnosti dozoru ostatních oznámených subjektů odpovědných za tento úkol s cílem zajistit, že:

—

v případě rozhraní mezi různými systémy řízení jakosti bude použit správný postup s ohledem na integraci subsystému,

| — | ve spolupráci se zadavatelem shromáždí prvky nezbytné pro posouzení, aby byla zaručena jednotnost celkového dozoru nad různými systémy řízení jakosti. |
| --- | --- |

—

ve spolupráci se zadavatelem shromáždí prvky nezbytné pro posouzení, aby byla zaručena jednotnost celkového dozoru nad různými systémy řízení jakosti.

Tato koordinace zahrnuje právo oznámeného subjektu

| — | vyžádat si veškerou dokumentaci (týkající se schvalování a dozoru), vydanou jiným oznámeným subjektem (subjekty), |
| --- | --- |

—

vyžádat si veškerou dokumentaci (týkající se schvalování a dozoru), vydanou jiným oznámeným subjektem (subjekty),

| — | účastnit se auditů dozoru podle bodu 5.4., |
| --- | --- |

—

účastnit se auditů dozoru podle bodu 5.4.,

| — | dát podnět k dodatečným auditům podle bodu 5.5 na vlastní odpovědnost a ve spolupráci s jiným oznámeným subjektem (subjekty). |
| --- | --- |

—

dát podnět k dodatečným auditům podle bodu 5.5 na vlastní odpovědnost a ve spolupráci s jiným oznámeným subjektem (subjekty).

| 7. | Oznámený subjekt uvedený v bodu 5.1 musí mít za účelem inspekce, auditu a dozoru stálý přístup na místo staveniště, do prostor určených pro navrhování, výrobu, kompletaci a montáž, skladování, v případě potřeby také do míst, kde probíhá prefabrikace, nebo do prostor určených pro zkoušení a obecně do veškerých prostor, jejichž prohlídku považuje za nezbytnou ke splnění své úlohy, a to v souladu s konkrétním podílem žadatele na projektu subsystému. |
| --- | --- |

7.

Oznámený subjekt uvedený v bodu 5.1 musí mít za účelem inspekce, auditu a dozoru stálý přístup na místo staveniště, do prostor určených pro navrhování, výrobu, kompletaci a montáž, skladování, v případě potřeby také do míst, kde probíhá prefabrikace, nebo do prostor určených pro zkoušení a obecně do veškerých prostor, jejichž prohlídku považuje za nezbytnou ke splnění své úlohy, a to v souladu s konkrétním podílem žadatele na projektu subsystému.

| 8. | Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel uchovávají pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního subsystému:






  — | dokumentaci uvedenou v bodu 5.1 druhém pododstavci druhé odrážce, |
| --- | --- | --- |

8.

Generální dodavatel a popřípadě také zadavatel uchovávají pro potřebu vnitrostátních orgánů po dobu 10 let po vyrobení posledního subsystému:

—

dokumentaci uvedenou v bodu 5.1 druhém pododstavci druhé odrážce,

| — | aktualizaci uvedenou v bodu 5.5 druhém pododstavci, |
| --- | --- |

—

aktualizaci uvedenou v bodu 5.5 druhém pododstavci,

| — | rozhodnutí a zprávy od oznámeného subjektu uvedené v bodech 5.4, 5.5 a 6.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí a zprávy od oznámeného subjektu uvedené v bodech 5.4, 5.5 a 6.4.

| 9. | Pokud subsystém splňuje požadavky TSI, oznámený subjekt na základě přezkoumání návrhu a schválení systému (systémů) řízení jakosti a dozoru nad ním (nimi) vydá certifikát shody určený pro zadavatele, který poté vypracuje ES prohlášení o ověření určené orgánu dozoru v členském státu, v němž je daný subsystém zaveden a/nebo provozován.
  ES prohlášení o ověření a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány. Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze V směrnice. |
| --- | --- |

9.

Pokud subsystém splňuje požadavky TSI, oznámený subjekt na základě přezkoumání návrhu a schválení systému (systémů) řízení jakosti a dozoru nad ním (nimi) vydá certifikát shody určený pro zadavatele, který poté vypracuje ES prohlášení o ověření určené orgánu dozoru v členském státu, v němž je daný subsystém zaveden a/nebo provozován.

ES prohlášení o ověření a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány. Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze V směrnice.

| 10. | Oznámený subjekt, který si zadavatel zvolil, je odpovědný za sestavení souboru technické dokumentace, který musí být přiložen k ES prohlášení o ověření. Soubor technické dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v čl. 18 odst. 3 směrnice, a zejména:






  — | veškeré nezbytné dokumenty týkající se vlastností subsystému, |
| --- | --- | --- |

10.

Oznámený subjekt, který si zadavatel zvolil, je odpovědný za sestavení souboru technické dokumentace, který musí být přiložen k ES prohlášení o ověření. Soubor technické dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v čl. 18 odst. 3 směrnice, a zejména:

—

veškeré nezbytné dokumenty týkající se vlastností subsystému,

| — | seznam prvků interoperability integrovaných do subsystému, |
| --- | --- |

—

seznam prvků interoperability integrovaných do subsystému,

| — | kopie ES prohlášení o shodě a v případě potřeby ES prohlášení o vhodnosti pro použití, která musejí být pro dané prvky k dispozici v souladu s článkem 13 uvedené směrnice, v případě potřeby s odpovídajícími dokumenty (certifikáty, schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru) vydanými oznámenými subjekty, |
| --- | --- |

—

kopie ES prohlášení o shodě a v případě potřeby ES prohlášení o vhodnosti pro použití, která musejí být pro dané prvky k dispozici v souladu s článkem 13 uvedené směrnice, v případě potřeby s odpovídajícími dokumenty (certifikáty, schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru) vydanými oznámenými subjekty,

| — | důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů), |
| --- | --- |

—

důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů),

| — | všechny údaje o údržbě, podmínkách a omezeních použití subsystému, |
| --- | --- |

—

všechny údaje o údržbě, podmínkách a omezeních použití subsystému,

| — | všechny údaje týkající se návodů k použití, průběžného i pravidelného sledování, seřizování a údržby, |
| --- | --- |

—

všechny údaje týkající se návodů k použití, průběžného i pravidelného sledování, seřizování a údržby,

| — | certifikát shody vydaný oznámeným subjektem podle bodu 9 a tímto subjektem stvrzený, k němuž budou přiloženy příslušné výpočty a kde bude uvedeno, že daný projekt je v souladu se směrnicí a TSI, a v případě potřeby budou uvedeny nevyřešené výhrady zaznamenané během vykonávání prací.
  K certifikátu by měly být přiloženy též protokoly o kontrole a zprávy o auditu vypracované v souvislosti s ověřováním, jak je uvedeno v bodech 6.4. a 6.5., |
| --- | --- |

—

certifikát shody vydaný oznámeným subjektem podle bodu 9 a tímto subjektem stvrzený, k němuž budou přiloženy příslušné výpočty a kde bude uvedeno, že daný projekt je v souladu se směrnicí a TSI, a v případě potřeby budou uvedeny nevyřešené výhrady zaznamenané během vykonávání prací.

K certifikátu by měly být přiloženy též protokoly o kontrole a zprávy o auditu vypracované v souvislosti s ověřováním, jak je uvedeno v bodech 6.4. a 6.5.,

| — | registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI. |
| --- | --- |

—

registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI.

| 11. | Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systémů řízení jakosti a certifikátů ES přezkoumání návrhu, které vydal, odňal nebo odmítl.
  Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie:






  — | vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení a |
| --- | --- | --- |

11.

Každý oznámený subjekt poskytne ostatním oznámeným subjektům příslušné informace týkající se schválení systémů řízení jakosti a certifikátů ES přezkoumání návrhu, které vydal, odňal nebo odmítl.

Ostatní oznámené subjekty mohou na požádání obdržet kopie:

—

vydaných schválení systému řízení jakosti a dodatečných schválení a

| — | vydaných certifikátů ES přezkoumání návrhu a jejich dodatků. |
| --- | --- |

—

vydaných certifikátů ES přezkoumání návrhu a jejich dodatků.

| 12. | Záznamy přiložené k certifikátu shody uchovává zadavatel.
  Zadavatel uchovává kopii souboru technické dokumentace po dobu životnosti subsystému a po dobu následujících tří let. Zašle je každému členskému státu, který o to požádá. |
| --- | --- |

12.

Záznamy přiložené k certifikátu shody uchovává zadavatel.

Zadavatel uchovává kopii souboru technické dokumentace po dobu životnosti subsystému a po dobu následujících tří let. Zašle je každému členskému státu, který o to požádá.

Modul SG: Ověřování každého jednotlivého výrobku

| 1. | Tento modul popisuje postup ES ověřování, kterým oznámený subjekt na žádost zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že subsystém „Infrastruktura“:






  — | je v souladu s touto TSI a s ostatními příslušnými TSI, a tím splňuje základní požadavky (17) směrnice 96/48/ES, |
| --- | --- | --- |

1.

Tento modul popisuje postup ES ověřování, kterým oznámený subjekt na žádost zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství kontroluje a osvědčuje, že subsystém „Infrastruktura“:

—

je v souladu s touto TSI a s ostatními příslušnými TSI, a tím splňuje základní požadavky (17) směrnice 96/48/ES,

| — | je v souladu s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy |
| --- | --- |

—

je v souladu s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy

a může být uveden do provozu.

| 2. | Zadavatel (18) podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ES ověření subsystému (prostřednictvím „ověření každého jednotlivého výrobku“).
  Žádost musí obsahovat:






  — | jméno a adresu zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce, |
| --- | --- | --- |

2.

Zadavatel (18) podá u oznámeného subjektu, který si zvolil, žádost o ES ověření subsystému (prostřednictvím „ověření každého jednotlivého výrobku“).

Žádost musí obsahovat:

—

jméno a adresu zadavatele nebo jeho zplnomocněného zástupce,

| — | technickou dokumentaci. |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci.

| 3. | Technická dokumentace musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, kompletace a fungování subsystému a posouzení shody s požadavky TSI.
  Technická dokumentace musí obsahovat:






  — | celkový popis subsystému, celkového návrhu a konstrukce, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentace musí umožňovat pochopení návrhu, výroby, kompletace a fungování subsystému a posouzení shody s požadavky TSI.

Technická dokumentace musí obsahovat:

—

celkový popis subsystému, celkového návrhu a konstrukce,

| — | registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI, |
| --- | --- |

—

registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI,

| — | koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, sestav, obvodů atd., |
| --- | --- |

—

koncepční návrh a výrobní informace, například výkresy, schémata konstrukčních částí, podsestav, sestav, obvodů atd.,

| — | popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování subsystému, |
| --- | --- |

—

popisy a vysvětlivky potřebné pro pochopení návrhu a výrobních informací, údržby a fungování subsystému,

| — | technické specifikace, včetně evropských specifikací (19), které se používají, |
| --- | --- |

—

technické specifikace, včetně evropských specifikací (19), které se používají,

| — | potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity zcela, |
| --- | --- |

—

potřebný podpůrný důkaz jejich přiměřenosti, zejména v případě, kdy evropské specifikace a příslušná ustanovení nebyly použity zcela,

| — | seznam prvků interoperability, které mají být integrovány do subsystému, |
| --- | --- |

—

seznam prvků interoperability, které mají být integrovány do subsystému,

| — | kopie prohlášení ES o shodě nebo o vhodnosti pro použití, kterými musí být uvedené prvky opatřeny, a veškeré nezbytné náležitosti definované v příloze VI směrnic, |
| --- | --- |

—

kopie prohlášení ES o shodě nebo o vhodnosti pro použití, kterými musí být uvedené prvky opatřeny, a veškeré nezbytné náležitosti definované v příloze VI směrnic,

| — | důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů), |
| --- | --- |

—

důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů),

| — | technickou dokumentaci týkající se výroby a kompletace subsystému, |
| --- | --- |

—

technickou dokumentaci týkající se výroby a kompletace subsystému,

| — | seznam výrobců, kteří se podílejí na návrhu, výrobě, kompletaci a montáži subsystému, |
| --- | --- |

—

seznam výrobců, kteří se podílejí na návrhu, výrobě, kompletaci a montáži subsystému,

| — | podmínky pro použití subsystému (omezení z hlediska doby provozu a projeté zátěže, meze opotřebení atd.), |
| --- | --- |

—

podmínky pro použití subsystému (omezení z hlediska doby provozu a projeté zátěže, meze opotřebení atd.),

| — | podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému, |
| --- | --- |

—

podmínky pro údržbu a technickou dokumentaci týkající se údržby subsystému,

| — | veškeré technické požadavky, které musejí být zohledněny během výroby, údržby nebo fungování subsystému, |
| --- | --- |

—

veškeré technické požadavky, které musejí být zohledněny během výroby, údržby nebo fungování subsystému,

| — | výsledky konstrukčních výpočtů, provedených kontrol atd., |
| --- | --- |

—

výsledky konstrukčních výpočtů, provedených kontrol atd.,

| — | veškeré další příslušné technické podklady, které mohou prokázat, že předchozí kontroly nebo zkoušky byly úspěšně provedeny, za srovnatelných podmínek, nezávislými a kompetentními orgány. |
| --- | --- |

—

veškeré další příslušné technické podklady, které mohou prokázat, že předchozí kontroly nebo zkoušky byly úspěšně provedeny, za srovnatelných podmínek, nezávislými a kompetentními orgány.

Jestliže TSI požaduje pro technickou dokumentaci další informace, je nutné je uvést.

| 4. | Oznámený subjekt žádost a technickou dokumentaci přezkoumá a identifikuje prvky, které byly navrženy podle příslušných ustanovení TSI a evropských specifikací, a také prvky, které byly navrženy bez použití příslušných ustanovení těchto evropských specifikací.
  Oznámený subjekt subsystém přezkoumá a provede příslušné a nezbytné zkoušky, aby zjistil, zda v případě, kdy byly zvoleny příslušné evropské specifikace, byly tyto specifikace skutečně použity, nebo zda v případě, kdy nebyly použity příslušné evropské specifikace, zvolená řešení splňují požadavky TSI.
  Přezkoumání, kontroly a zkoušky se podle TSI vztahují na tyto fáze:






  — | celkový návrh, |
| --- | --- | --- |

4.

Oznámený subjekt žádost a technickou dokumentaci přezkoumá a identifikuje prvky, které byly navrženy podle příslušných ustanovení TSI a evropských specifikací, a také prvky, které byly navrženy bez použití příslušných ustanovení těchto evropských specifikací.

Oznámený subjekt subsystém přezkoumá a provede příslušné a nezbytné zkoušky, aby zjistil, zda v případě, kdy byly zvoleny příslušné evropské specifikace, byly tyto specifikace skutečně použity, nebo zda v případě, kdy nebyly použity příslušné evropské specifikace, zvolená řešení splňují požadavky TSI.

Přezkoumání, kontroly a zkoušky se podle TSI vztahují na tyto fáze:

—

celkový návrh,

| — | konstrukce subsystému, zejména inženýrské práce, montáž prvků a celkové nastavení, |
| --- | --- |

—

konstrukce subsystému, zejména inženýrské práce, montáž prvků a celkové nastavení,

| — | závěrečné zkoušení subsystému, |
| --- | --- |

—

závěrečné zkoušení subsystému,

| — | a pokud je tak určeno v TSI, ověření v podmínkách plného provozu. |
| --- | --- |

—

a pokud je tak určeno v TSI, ověření v podmínkách plného provozu.

Oznámený subjekt může vzít v úvahu důkaz přezkoumání, kontrol nebo zkoušek, které byly úspěšně provedeny, za srovnatelných podmínek, jinými subjekty nebo žadatelem (případně jeho jménem), pokud tak stanoví příslušná TSI. Oznámený subjekt pak rozhodne, zda použije výsledky těchto kontrol nebo zkoušek.

Důkazy shromážděné oznámeným subjektem musí vhodným a dostatečným způsobem prokazovat shodu s požadavky TSI a provedení všech nezbytných a příslušných kontrol a zkoušek.

Jakýkoli důkaz, který mají provádět jiné strany, se zohlední před provedením jakýchkoli zkoušek nebo kontrol, protože oznámený subjekt se může rozhodnout zkoušky nebo kontroly v době jejich provádění posoudit, účastnit se jich nebo je přezkoumat.

Rozsah takových jiných důkazů musí být podložen zdokumentovanou analýzou, mimo jiné s využitím níže uvedených faktorů. Tato analýza musí být součástí souboru technické dokumentace.

V každém případě za ně nese konečnou odpovědnost oznámený subjekt.

| 5. | Oznámený subjekt se zadavatelem dohodne místo, kde budou zkoušky provedeny, a bude souhlasit s tím, že závěrečné zkoušení subsystému a zkoušky v podmínkách plného provozu, vyžaduje-li to TSI, budou prováděny zadavatelem za přítomnosti a přímého dohledu oznámeného subjektu. |
| --- | --- |

5.

Oznámený subjekt se zadavatelem dohodne místo, kde budou zkoušky provedeny, a bude souhlasit s tím, že závěrečné zkoušení subsystému a zkoušky v podmínkách plného provozu, vyžaduje-li to TSI, budou prováděny zadavatelem za přítomnosti a přímého dohledu oznámeného subjektu.

| 6. | Oznámený subjekt musí mít za účelem zkoušení a ověřování stálý přístup na místo staveniště a do prostor určených pro navrhování, výrobu, kompletaci a montáž a v případě potřeby do míst, kde probíhá prefabrikace, a do prostor určených pro zkoušení, tak aby mohl provádět své úkoly podle TSI. |
| --- | --- |

6.

Oznámený subjekt musí mít za účelem zkoušení a ověřování stálý přístup na místo staveniště a do prostor určených pro navrhování, výrobu, kompletaci a montáž a v případě potřeby do míst, kde probíhá prefabrikace, a do prostor určených pro zkoušení, tak aby mohl provádět své úkoly podle TSI.

| 7. | Pokud subsystém splňuje požadavky TSI, oznámený subjekt na základě zkoušek, ověření a kontrol provedených způsobem požadovaným TSI a/nebo příslušnými evropskými specifikacemi vydá certifikát shody určený pro zadavatele, který poté vydá ES prohlášení o ověření určené orgánu dozoru v členském státu, v němž je daný subsystém zaveden a/nebo provozován.
  ES prohlášení o ověření a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány. Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze V směrnice. |
| --- | --- |

7.

Pokud subsystém splňuje požadavky TSI, oznámený subjekt na základě zkoušek, ověření a kontrol provedených způsobem požadovaným TSI a/nebo příslušnými evropskými specifikacemi vydá certifikát shody určený pro zadavatele, který poté vydá ES prohlášení o ověření určené orgánu dozoru v členském státu, v němž je daný subsystém zaveden a/nebo provozován.

ES prohlášení o ověření a průvodní dokumenty musí být datovány a podepsány. Prohlášení se sepíše ve stejném jazyce jako soubor technické dokumentace a musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze V směrnice.

| 8. | Oznámený subjekt je odpovědný za sestavení souboru technické dokumentace, který musí být přiložen k ES prohlášení o ověření. Soubor technické dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v čl. 18 odst. 3 směrnice, a zejména:






  — | veškeré nezbytné dokumenty týkající se vlastností subsystému, |
| --- | --- | --- |

8.

Oznámený subjekt je odpovědný za sestavení souboru technické dokumentace, který musí být přiložen k ES prohlášení o ověření. Soubor technické dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v čl. 18 odst. 3 směrnice, a zejména:

—

veškeré nezbytné dokumenty týkající se vlastností subsystému,

| — | seznam prvků interoperability integrovaných do subsystému, |
| --- | --- |

—

seznam prvků interoperability integrovaných do subsystému,

| — | kopie ES prohlášení o shodě a v případě potřeby ES prohlášení o vhodnosti pro použití, která musejí být pro dané prvky k dispozici v souladu s článkem 13 směrnice, v případě potřeby s odpovídajícími dokumenty (certifikáty, schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru) vydanými oznámenými subjekty, |
| --- | --- |

—

kopie ES prohlášení o shodě a v případě potřeby ES prohlášení o vhodnosti pro použití, která musejí být pro dané prvky k dispozici v souladu s článkem 13 směrnice, v případě potřeby s odpovídajícími dokumenty (certifikáty, schválení systému řízení jakosti a zprávy o dozoru) vydanými oznámenými subjekty,

| — | všechny údaje o údržbě, podmínkách a omezeních použití subsystému, |
| --- | --- |

—

všechny údaje o údržbě, podmínkách a omezeních použití subsystému,

| — | všechny údaje týkající se návodů k použití, průběžného i pravidelného sledování, seřizování a údržby, |
| --- | --- |

—

všechny údaje týkající se návodů k použití, průběžného i pravidelného sledování, seřizování a údržby,

| — | certifikát shody vydaný oznámeným subjektem podle bodu 7 a tímto subjektem stvrzený, k němuž budou přiloženy příslušné výpočty a kde bude uvedeno, že daný projekt je v souladu se směrnicí a TSI, a v případě potřeby budou uvedeny nevyřešené výhrady zaznamenané během vykonávání prací. K certifikátu by měly být případně přiloženy též protokoly o kontrole a zprávy o auditu vypracované v souvislosti s ověřováním, |
| --- | --- |

—

certifikát shody vydaný oznámeným subjektem podle bodu 7 a tímto subjektem stvrzený, k němuž budou přiloženy příslušné výpočty a kde bude uvedeno, že daný projekt je v souladu se směrnicí a TSI, a v případě potřeby budou uvedeny nevyřešené výhrady zaznamenané během vykonávání prací. K certifikátu by měly být případně přiloženy též protokoly o kontrole a zprávy o auditu vypracované v souvislosti s ověřováním,

| — | důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů), |
| --- | --- |

—

důkaz shody s ostatními předpisy, které vyplývají ze Smlouvy (včetně certifikátů),

| — | registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI. |
| --- | --- |

—

registr infrastruktury (subsystému) se všemi údaji stanovenými v TSI.

| 9. | Záznamy přiložené k certifikátu shody uchovává zadavatel.
  Zadavatel uchovává kopii souboru technické dokumentace po dobu životnosti subsystému a po dobu následujících tří let. Zašle je každému členskému státu, který o to požádá. |
| --- | --- |

9.

Záznamy přiložené k certifikátu shody uchovává zadavatel.

Zadavatel uchovává kopii souboru technické dokumentace po dobu životnosti subsystému a po dobu následujících tří let. Zašle je každému členskému státu, který o to požádá.

---

(1)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(2)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(3)  Je-li to nutné, může být rozsah rozhodování výrobce u některých prvků omezeno. V tomto případě je příslušný ověřovací proces nezbytný pro daný prvek interoperability uveden v TSI (nebo jejích přílohách).

(4)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(5)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(6)  Možnost volby výrobce může být v konkrétních TSI omezena.

(7)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(8)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(9)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(10)  Výsledky zkoušek mohou být předloženy současně s podáním žádosti nebo později.

(11)  Během ověřování za provozu se prvek interoperability neuvádí na trh.

(12)  Základní požadavky se odrážejí v technických parametrech, rozhraních a požadavcích na výkonnost, které jsou stanoveny v kapitole 4 TSI.

(13)  V tomto modulu se pojmem „zadavatel“ rozumí „zadavatel subsystému“, jak je definován ve směrnici, nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství.

(14)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

(15)  Výsledky zkoušek mohou být předloženy současně s podáním žádosti nebo později.

(16)  Zejména v případě TSI „Kolejová vozidla“ se oznámený subjekt bude účastnit závěrečných provozních zkoušek kolejových vozidel nebo vlakových souprav. To bude uvedeno v příslušné kapitole TSI.

(17)  Základní požadavky se odrážejí v technických parametrech, rozhraních a požadavcích na výkonnost, které jsou stanoveny v kapitole 4 TSI.

(18)  V tomto modulu se pojmem „zadavatel“ rozumí „zadavatel subsystému“, jak je definován ve směrnici, nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství.

(19)  Definice evropské specifikace je uvedena ve směrnicích 96/48/ES a 2001/16/ES. Pokyny pro používání TSI transevropského vysokorychlostního železničního systému vysvětlují způsob, jak evropské specifikace používat.

PŘÍLOHA D

Položky, které mají být uvedeny v registru infrastruktury pro oblast „Infrastruktura“

| OBLAST „INFRASTRUKTURA“ – Obecné informace |
| --- |
| Trať, hranice a příslušný úsek trati (popis) | |
| Kategorie úseku trati (I, II, III) | |
| Rychlost na úseku trati (km/h) | |
| Datum uvedení do provozu jako interoperabilní trati | |

OBLAST „INFRASTRUKTURA“ – Obecné informace

Trať, hranice a příslušný úsek trati (popis)

Kategorie úseku trati (I, II, III)

Rychlost na úseku trati (km/h)

Datum uvedení do provozu jako interoperabilní trati

Legenda:

Poznámka (1): splňuje kapitoly 4 a 5 vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“:

| Y | = | splňuje bez podrobností; |
| --- | --- | --- |
| C | = | splňuje s podrobnostmi o vybraných hodnotách |

Y

=

splňuje bez podrobností;

C

=

splňuje s podrobnostmi o vybraných hodnotách

Poznámka (2): nesplňuje kapitoly 4 a 5 vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“:

| N | = | nesplňuje bez podrobností; |
| --- | --- | --- |
| P | = | nesplňuje s podrobnostmi o zvláštním případu (kapitola 7 TSI) |

N

=

nesplňuje bez podrobností;

P

=

nesplňuje s podrobnostmi o zvláštním případu (kapitola 7 TSI)

P a C se vztahují pouze na položky uvedené v tabulce.

Poznámka (3): v případě použití článku 7 směrnice 96/48/ES ve znění směrnice 2004/50/ES se zvolené hodnoty uvedou pro každou položku této tabulky.

| Položky oblasti „INFRASTRUKTURA“ | Ref. | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jmenovitý rozchod koleje | 4.2.2 | Y | P |
| Průjezdný průřez | 4.2.3 | C | P |
| Minimální osová vzdálenost kolejí | 4.2.4 | Y | P |
| Maximální sklon | 4.2.5 | Y | P |
| Minimální poloměr oblouku koleje | 4.2.6 | Y | N |
| Převýšení koleje | 4.2.7 | Y | N |
| Nedostatek převýšení | 4.2.8 | C | N |
| Ekvivalentní kuželovitost | 4.2.9 | Y | N |
| Kvalita geometrie koleje | 4.2.10 | n.r. | n.r. |
| Úklon kolejnice | 4.2.11 | Y | N |
| Výhybky a výhybkové konstrukce | 4.2.12 | Y | P |
| Odolnost koleje | 4.2.13 | C | N |
| Zatížení konstrukcí provozem | 4.2.14 | Y | N |
| Maximální kolísání tlaku v tunelu | 4.2.16 | C | N |
| Boční vítr | 4.2.17 | C | n.r. |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | n.r. | n.r. |
| Hluk a vibrace | 4.2.19 | n.r. | n.r. |
| Nástupiště | 4.2.20 | C | P |
| Přístup / vniknutí | 4.2.22 | Y | N |
| Existence podmínek pro vystupování cestujících a personálu z vlaku mimo nástupiště | 4.2.23 | C | P |
| Existence a poloha odstavných kolejí vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“ | 4.2.25 | C | P |
| Existence a umístění pevných zařízení pro údržbu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ | 4.2.26 | C | N |
| Plán údržby | 4.5.1 | Y | N |
| Kolejnice | 5.3.1 | Y | N |
| Systémy upevnění kolejnic | 5.3.2 | Y | N |
| Příčné a výhybkové pražce | 5.3.3 | Y | N |
| Uzávěr doplňování vody | 5.3.5 | Y | N |

Položky oblasti „INFRASTRUKTURA“

Ref.

(1)

(2)

Jmenovitý rozchod koleje

4.2.2

Y

P

Průjezdný průřez

4.2.3

C

P

Minimální osová vzdálenost kolejí

4.2.4

Y

P

Maximální sklon

4.2.5

Y

P

Minimální poloměr oblouku koleje

4.2.6

Y

N

Převýšení koleje

4.2.7

Y

N

Nedostatek převýšení

4.2.8

C

N

Ekvivalentní kuželovitost

4.2.9

Y

N

Kvalita geometrie koleje

4.2.10

n.r.

n.r.

Úklon kolejnice

4.2.11

Y

N

Výhybky a výhybkové konstrukce

4.2.12

Y

P

Odolnost koleje

4.2.13

C

N

Zatížení konstrukcí provozem

4.2.14

Y

N

Maximální kolísání tlaku v tunelu

4.2.16

C

N

Boční vítr

4.2.17

C

n.r.

Elektrické vlastnosti

4.2.18

n.r.

n.r.

Hluk a vibrace

4.2.19

n.r.

n.r.

Nástupiště

4.2.20

C

P

Přístup / vniknutí

4.2.22

Y

N

Existence podmínek pro vystupování cestujících a personálu z vlaku mimo nástupiště

4.2.23

C

P

Existence a poloha odstavných kolejí vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

4.2.25

C

P

Existence a umístění pevných zařízení pro údržbu vlaků vyhovujících vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

4.2.26

C

N

Plán údržby

4.5.1

Y

N

Kolejnice

5.3.1

Y

N

Systémy upevnění kolejnic

5.3.2

Y

N

Příčné a výhybkové pražce

5.3.3

Y

N

Uzávěr doplňování vody

5.3.5

Y

N

PŘÍLOHA E

Schéma výhybek a výhybkových konstrukcí

Image

PŘÍLOHA F

Profily kolejnice 60 E2

Image

Image

Image

PŘÍLOHA G

(vyhrazeno)

PŘÍLOHA H

Seznam otevřených bodů

Celková tuhost koleje (4.2.15)

Odlétávání štěrku (4.2.27)

Užitná šířka nástupiště (4.2.20.3)

Požární bezpečnost a bezpečnost v železničních tunelech (4.2.21)

PŘÍLOHA I

Definice pojmů používaných v této vysokorychlostní TSI subsystému „Infrastruktura“

| Definovaný pojem | Definice |
| --- | --- |
| Alert limit / Auslösewert / Limite d'alerte / Mez výstrahy | Definováno v bodu 4.2.10.2. |
| Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Odlétávání štěrku | Aerodynamický jev, kdy je štěrk ve štěrkovém loži rozmetán nebo vymršťován. |
| Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Výhybkové pražce | Pražce určené pro použití ve výhybkách a výhybkových konstrukcích. |
| Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Nedostatek převýšení | Definováno v bodu 4.2.8. |
| Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Vzájemná výšková poloha kolejnicových pásů | Vzájemná výšková poloha kolejnicových pásů je rozdílem mezi svislou výškou jedné kolejnice vzhledem ke druhé, měřeno příčně přes kolej mezi osami pojížděné plochy každé kolejnice. |
| Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Temeno kolejnice | Viz schéma v bodu 5.3.1.1. |
| Design value/Planungswert/Valeur de conception/Projektovaná hodnota | Teoretická hodnota bez povolené výrobní nebo konstrukční odchylky |
| Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Osová vzdálenost kolejí | Vodorovná vzdálenost mezi osami dvou sousedících kolejí |
| Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Odbočný směr (ve výhybkách a výhybkových konstrukcích) | Trať, která odbočuje z hlavní trati. |
| Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dynamická příčná síla | Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ |
| Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Dynamická tuhost [systému upevnění kolejnic] | Definováno v bodu 3.21 normy EN13481-1. |
| Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Dynamická tuhost [podložky pod patu kolejnice] | Definováno v bodu 3.21 normy EN13481-1. |
| Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentní kuželovitost | Definováno v bodu 4.2.9.1 |
| Established interoperability constituent/
  herkömmliche Interoperabilitätskomponente/
  Constituent d'interopérabilité „établi“/Zavedený prvek interoperability | Definováno v bodu 6.1.2 |
| Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Nadvýšení přídržnice | Definováno v příloze E (bod 8) |
| Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Vzdálenost vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky u běžných výhybkových konstrukcí | Definováno v příloze E (bod 2) |
| Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Hloubka žlábku | Definováno v příloze E (bod 7) |
| Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/Volná plocha průřezu [tunelu] | Plocha průřezu tunelu bez trvalých překážek (např. kolej, únikové cesty) |
| Free wheel passage at check/wing entry/
  Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene/
  Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/
  Volný průjezd kola v oblasti přídržnice/křídlové kolejnice | Definováno v příloze E (bod 4) |
| Free whell passage at crossing nose/Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/
  Cote de libre passage dans le croisement/
  Volný průjezd kola v oblasti srdcovky | Definováno v příloze E (bod 3) |
| Free wheel passage in switches/
  Freier Durchgang im Zungenbereich/
  Cote de libre passage de l'aiguillage/
  Volný průjezd kola ve výhybkách | Definováno v příloze E (bod 1) |
| Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Tečný bod | Viz schéma v bodu 5.3.1.1. |
| Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Celková tuhost koleje | Míra posunu kolejnice pod zatížením kola. |
| Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Mez okamžitého zásahu | Definováno v bodu 4.2.10.2. |
| Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Mez zásahu | Definováno v bodu 4.2.10.2. |
| Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Ojedinělé závady | Lokalizovaný stav geometrie koleje vyžadující údržbu. |
| Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Úrovňový přejezd | Křižovatka silnice a jednokolejné nebo vícekolejné trati ve stejné úrovni |
| Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Konstrukční lineární hmotnost | Teoretická hmotnost nové kolejnice v kg/m. |
| Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Minimální průjezdný průřez | Definováno v bodu 4.2.3. |
| Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Jmenovitý rozchod koleje | Hodnota, která vyjadřuje rozchod koleje |
| Non/ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Trať bez štěrkového lože | Trať, která není podepřena štěrkovým ložem |
| Novel interoperability constituent/Nový prvek interoperability | Viz bod 6.1.2. |
| Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Pístový efekt [v podzemních stanicích] | Kolísání tlaku mezi uzavřenými prostorami, v nichž vlaky projíždějí, a dalšími prostorami stanice; to může vyvolávat mohutné vzdušné proudy. |
| Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Běžná kolej | Úsek koleje bez výhybek a výhybkových konstrukcí |
| Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvazistatická vodící síla, Yqst | Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ |
| Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profil hlavy kolejnice | Tvar části kolejnice, která je ve styku s kolem. |
| Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Úklon kolejnice | Úhel mezi osou symetrie kolejnice položené v koleji a kolmicí ke spojnici temen obou kolejnicových pásů. |
| Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Podložka pod patu kolejnice | Odolná vrstva mezi kolejnicí a podpěrným pražcem nebo základní deskou. |
| Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Vztažný kinematický obrys | Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ |
| Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Oblouk opačného směru | Dva sousedící oblouky opačného zakřivení nebo směru |
| Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Nestabilita jízdy | Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“ |
| Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Srdcovka s pohyblivými částmi | Výhybka, u které je možné srdcovku posunout do boku a uzavřít žlábek, a tím zajistit trvalé podepření dvojkolí. |
| Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Výhybky a výhybkové konstrukce | Uspořádání koleje s výhybkami a výhybkovými konstrukcemi |
| Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Přímá trať (ve výhybkách a výhybkových konstrukcích) | Trať, která sleduje směr koleje |
| Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Převýšení koleje | Definováno v bodu 4.2.7. |
| Track centre/Gleisachse/axe de la voie/Osa koleje | Střed mezi dvěma kolejnicemi v rovině spojnice obou kolejnicových pásů. |
| Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Rozchod koleje | Vzdálenost mezi vnitřními hranami (kontaktními body) dvou protějších kolejnic koleje, dle normy 13848-1. |
| Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Zborcení koleje | Jak je definováno v bodu 4.2.10.4.1. |
| Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Nevedená část [výhybky s tupým úhlem křížení] | Část výhybky s tupým úhlem křížení, kde není kolo vedeno. |
| Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/Užitná délka [nástupiště] | Definováno v bodu 4.2.20.2. |
| Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Užitná šířka (nástupiště) | V kombinaci s užitnou délkou nástupiště definuje plochu nástupiště dostupnou pro potřeby cestujících. |

Definovaný pojem

Definice

Alert limit / Auslösewert / Limite d'alerte / Mez výstrahy

Definováno v bodu 4.2.10.2.

Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Odlétávání štěrku

Aerodynamický jev, kdy je štěrk ve štěrkovém loži rozmetán nebo vymršťován.

Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Výhybkové pražce

Pražce určené pro použití ve výhybkách a výhybkových konstrukcích.

Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Nedostatek převýšení

Definováno v bodu 4.2.8.

Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Vzájemná výšková poloha kolejnicových pásů

Vzájemná výšková poloha kolejnicových pásů je rozdílem mezi svislou výškou jedné kolejnice vzhledem ke druhé, měřeno příčně přes kolej mezi osami pojížděné plochy každé kolejnice.

Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Temeno kolejnice

Viz schéma v bodu 5.3.1.1.

Design value/Planungswert/Valeur de conception/Projektovaná hodnota

Teoretická hodnota bez povolené výrobní nebo konstrukční odchylky

Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Osová vzdálenost kolejí

Vodorovná vzdálenost mezi osami dvou sousedících kolejí

Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Odbočný směr (ve výhybkách a výhybkových konstrukcích)

Trať, která odbočuje z hlavní trati.

Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dynamická příčná síla

Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Dynamická tuhost [systému upevnění kolejnic]

Definováno v bodu 3.21 normy EN13481-1.

Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Dynamická tuhost [podložky pod patu kolejnice]

Definováno v bodu 3.21 normy EN13481-1.

Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentní kuželovitost

Definováno v bodu 4.2.9.1

Established interoperability constituent/

herkömmliche Interoperabilitätskomponente/

Constituent d'interopérabilité „établi“/Zavedený prvek interoperability

Definováno v bodu 6.1.2

Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Nadvýšení přídržnice

Definováno v příloze E (bod 8)

Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Vzdálenost vedoucí hrany přídržnice od pojížděné hrany klínu pevné srdcovky u běžných výhybkových konstrukcí

Definováno v příloze E (bod 2)

Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Hloubka žlábku

Definováno v příloze E (bod 7)

Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/Volná plocha průřezu [tunelu]

Plocha průřezu tunelu bez trvalých překážek (např. kolej, únikové cesty)

Free wheel passage at check/wing entry/

Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene/

Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/

Volný průjezd kola v oblasti přídržnice/křídlové kolejnice

Definováno v příloze E (bod 4)

Free whell passage at crossing nose/Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/

Cote de libre passage dans le croisement/

Volný průjezd kola v oblasti srdcovky

Definováno v příloze E (bod 3)

Free wheel passage in switches/

Freier Durchgang im Zungenbereich/

Cote de libre passage de l'aiguillage/

Volný průjezd kola ve výhybkách

Definováno v příloze E (bod 1)

Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Tečný bod

Viz schéma v bodu 5.3.1.1.

Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Celková tuhost koleje

Míra posunu kolejnice pod zatížením kola.

Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Mez okamžitého zásahu

Definováno v bodu 4.2.10.2.

Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Mez zásahu

Definováno v bodu 4.2.10.2.

Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Ojedinělé závady

Lokalizovaný stav geometrie koleje vyžadující údržbu.

Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Úrovňový přejezd

Křižovatka silnice a jednokolejné nebo vícekolejné trati ve stejné úrovni

Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Konstrukční lineární hmotnost

Teoretická hmotnost nové kolejnice v kg/m.

Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Minimální průjezdný průřez

Definováno v bodu 4.2.3.

Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Jmenovitý rozchod koleje

Hodnota, která vyjadřuje rozchod koleje

Non/ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Trať bez štěrkového lože

Trať, která není podepřena štěrkovým ložem

Novel interoperability constituent/Nový prvek interoperability

Viz bod 6.1.2.

Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Pístový efekt [v podzemních stanicích]

Kolísání tlaku mezi uzavřenými prostorami, v nichž vlaky projíždějí, a dalšími prostorami stanice; to může vyvolávat mohutné vzdušné proudy.

Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Běžná kolej

Úsek koleje bez výhybek a výhybkových konstrukcí

Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvazistatická vodící síla, Yqst

Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profil hlavy kolejnice

Tvar části kolejnice, která je ve styku s kolem.

Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Úklon kolejnice

Úhel mezi osou symetrie kolejnice položené v koleji a kolmicí ke spojnici temen obou kolejnicových pásů.

Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Podložka pod patu kolejnice

Odolná vrstva mezi kolejnicí a podpěrným pražcem nebo základní deskou.

Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Vztažný kinematický obrys

Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Oblouk opačného směru

Dva sousedící oblouky opačného zakřivení nebo směru

Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Nestabilita jízdy

Definováno ve vysokorychlostní TSI subsystému „Kolejová vozidla“

Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Srdcovka s pohyblivými částmi

Výhybka, u které je možné srdcovku posunout do boku a uzavřít žlábek, a tím zajistit trvalé podepření dvojkolí.

Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Výhybky a výhybkové konstrukce

Uspořádání koleje s výhybkami a výhybkovými konstrukcemi

Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Přímá trať (ve výhybkách a výhybkových konstrukcích)

Trať, která sleduje směr koleje

Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Převýšení koleje

Definováno v bodu 4.2.7.

Track centre/Gleisachse/axe de la voie/Osa koleje

Střed mezi dvěma kolejnicemi v rovině spojnice obou kolejnicových pásů.

Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Rozchod koleje

Vzdálenost mezi vnitřními hranami (kontaktními body) dvou protějších kolejnic koleje, dle normy 13848-1.

Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Zborcení koleje

Jak je definováno v bodu 4.2.10.4.1.

Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Nevedená část [výhybky s tupým úhlem křížení]

Část výhybky s tupým úhlem křížení, kde není kolo vedeno.

Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/Užitná délka [nástupiště]

Definováno v bodu 4.2.20.2.

Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Užitná šířka (nástupiště)

V kombinaci s užitnou délkou nástupiště definuje plochu nástupiště dostupnou pro potřeby cestujících.

---

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 77/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 77/106

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. ledna 2008,

kterým se přijímá první aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti podle směrnice Rady 92/43/EHS

(oznámeno pod číslem K(2008) 271)

(2008/218/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (1) a zejména na čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Alpínská biogeografická oblast uvedená v čl. 1 písm. c) bodě iii) směrnice 92/43/EHS zahrnuje území Společenství v oblastech Alp (Rakousko, Itálie, Německo, Francie), Pyrenejí (Francie a Španělsko), Apenin (Itálie), severního finsko-skandinávského pohoří (Švédsko a Finsko), Karpat (Polsko, Slovensko, Rumunsko) a pohoří Balkan, Rila, Pirin a Rodopy (Bulharsko) v souladu s biogeografickou mapou schválenou dne 25. dubna 2005 Výborem zřízeným podle článku 20 uvedené směrnice, dále jen „Výbor pro stanoviště“. |
| --- | --- |

(1)

Alpínská biogeografická oblast uvedená v čl. 1 písm. c) bodě iii) směrnice 92/43/EHS zahrnuje území Společenství v oblastech Alp (Rakousko, Itálie, Německo, Francie), Pyrenejí (Francie a Španělsko), Apenin (Itálie), severního finsko-skandinávského pohoří (Švédsko a Finsko), Karpat (Polsko, Slovensko, Rumunsko) a pohoří Balkan, Rila, Pirin a Rodopy (Bulharsko) v souladu s biogeografickou mapou schválenou dne 25. dubna 2005 Výborem zřízeným podle článku 20 uvedené směrnice, dále jen „Výbor pro stanoviště“.

| (2) | V rámci procesu zahájeného v roce 1995 je nutné učinit další pokrok při konkrétním vytváření sítě Natura 2000, která má velký význam pro ochranu biologické rozmanitosti ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

V rámci procesu zahájeného v roce 1995 je nutné učinit další pokrok při konkrétním vytváření sítě Natura 2000, která má velký význam pro ochranu biologické rozmanitosti ve Společenství.

| (3) | Prvotní seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti ve smyslu směrnice 92/43/EHS byl přijat rozhodnutím Komise 2004/69/ES (2). Na základě čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/ES vyhlásí příslušný členský stát co nejdříve a nejpozději do šesti let lokalitu uvedenou na seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské oblasti za zvláštní oblast ochrany a stanoví priority pro uchování, jakož i nezbytná ochranná opatření. |
| --- | --- |

(3)

Prvotní seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti ve smyslu směrnice 92/43/EHS byl přijat rozhodnutím Komise 2004/69/ES (2). Na základě čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/ES vyhlásí příslušný členský stát co nejdříve a nejpozději do šesti let lokalitu uvedenou na seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské oblasti za zvláštní oblast ochrany a stanoví priority pro uchování, jakož i nezbytná ochranná opatření.

| (4) | S ohledem na dynamické přizpůsobení sítě Natura 2000 je třeba přezkoumat seznamy lokalit významných pro Společenství. Je proto nutné aktualizovat prvotní seznam. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na dynamické přizpůsobení sítě Natura 2000 je třeba přezkoumat seznamy lokalit významných pro Společenství. Je proto nutné aktualizovat prvotní seznam.

| (5) | Na jedné straně je aktualizace prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti nezbytná s cílem zařadit další lokality, které od roku 2004 členské státy navrhly jako lokality významné pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti ve smyslu článku 1 směrnice 92/43/EHS. Povinnosti vyplývající z čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS je třeba uplatňovat co nejdříve a nejpozději do šesti let od přijetí prvního aktualizovaného seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti. |
| --- | --- |

(5)

Na jedné straně je aktualizace prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti nezbytná s cílem zařadit další lokality, které od roku 2004 členské státy navrhly jako lokality významné pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti ve smyslu článku 1 směrnice 92/43/EHS. Povinnosti vyplývající z čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS je třeba uplatňovat co nejdříve a nejpozději do šesti let od přijetí prvního aktualizovaného seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti.

| (6) | Na druhé straně je aktualizace prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti nezbytná s cílem promítnout změny informací o lokalitách, které členské státy poskytly po přijetí seznamu Společenství. V tomto smyslu představuje první aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti konsolidované znění prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti. Je však třeba zdůraznit, že povinnosti vyplývající z čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS je třeba uplatňovat co nejdříve a nejpozději do šesti let od přijetí prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti. |
| --- | --- |

(6)

Na druhé straně je aktualizace prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti nezbytná s cílem promítnout změny informací o lokalitách, které členské státy poskytly po přijetí seznamu Společenství. V tomto smyslu představuje první aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti konsolidované znění prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti. Je však třeba zdůraznit, že povinnosti vyplývající z čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 směrnice 92/43/EHS je třeba uplatňovat co nejdříve a nejpozději do šesti let od přijetí prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti.

| (7) | Toto rozhodnutí se nevztahuje na území Bulharska a Rumunska, neboť tyto členské státy zahájily předání návrhů svých lokalit Komisi po svém vstupu. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutí se nevztahuje na území Bulharska a Rumunska, neboť tyto členské státy zahájily předání návrhů svých lokalit Komisi po svém vstupu.

| (8) | Pro alpínskou biogeografickou oblast předaly v období mezi březnem 2002 a zářím 2006 Rakousko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Slovensko, Slovinsko, Španělsko a Švédsko v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice Komisi seznamy lokalit navrhovaných jako lokality významné pro Společenství ve smyslu článku 1 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(8)

Pro alpínskou biogeografickou oblast předaly v období mezi březnem 2002 a zářím 2006 Rakousko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Slovensko, Slovinsko, Španělsko a Švédsko v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice Komisi seznamy lokalit navrhovaných jako lokality významné pro Společenství ve smyslu článku 1 uvedené směrnice.

| (9) | K seznamům navrhovaných lokalit byly přiloženy informace o každé lokalitě dodané v úpravě, jež byla stanovena v rozhodnutí Komise 97/266/ES ze dne 18. prosince 1996 o úpravě informací o lokalitách navrhovaných pro síť Natura 2000 (3). |
| --- | --- |

(9)

K seznamům navrhovaných lokalit byly přiloženy informace o každé lokalitě dodané v úpravě, jež byla stanovena v rozhodnutí Komise 97/266/ES ze dne 18. prosince 1996 o úpravě informací o lokalitách navrhovaných pro síť Natura 2000 (3).

| (10) | Tyto informace zahrnují nejaktuálnější a konečnou mapu lokality předanou příslušným členským státem, název lokality, umístění, rozlohu a údaje získané podle kritérií uvedených v příloze III směrnice 92/43/EHS. |
| --- | --- |

(10)

Tyto informace zahrnují nejaktuálnější a konečnou mapu lokality předanou příslušným členským státem, název lokality, umístění, rozlohu a údaje získané podle kritérií uvedených v příloze III směrnice 92/43/EHS.

| (11) | Na základě předlohy seznamu, který vypracovala Komise po dohodě s každým z příslušných členských států a který rovněž označuje lokality s prioritními typy přírodních stanovišť nebo prioritními druhy, by měl být přijat první aktualizovaný seznam lokalit vybraných jako lokality významné pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti. |
| --- | --- |

(11)

Na základě předlohy seznamu, který vypracovala Komise po dohodě s každým z příslušných členských států a který rovněž označuje lokality s prioritními typy přírodních stanovišť nebo prioritními druhy, by měl být přijat první aktualizovaný seznam lokalit vybraných jako lokality významné pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti.

| (12) | Poznatky o existenci a rozšíření typů přírodních stanovišť a druhů se stále vyvíjejí v důsledku sledování podle článku 11 směrnice 92/43/EHS. Hodnocení a výběr lokalit na úrovni Společenství byly proto provedeny na základě nejlepších informací, jež jsou v současné době k dispozici. |
| --- | --- |

(12)

Poznatky o existenci a rozšíření typů přírodních stanovišť a druhů se stále vyvíjejí v důsledku sledování podle článku 11 směrnice 92/43/EHS. Hodnocení a výběr lokalit na úrovni Společenství byly proto provedeny na základě nejlepších informací, jež jsou v současné době k dispozici.

| (13) | Některé členské státy nenavrhly dostatek lokalit, které splňují požadavky směrnice 92/43/EHS pro některé typy stanovišť a druhů. U těchto druhů a typů stanovišť proto nelze učinit závěr, že je síť úplná. S ohledem na zpoždění v získávání informací a dosahování dohod s členskými státy se Komise domnívá, že je třeba přijmout první aktualizovaný seznam lokalit, který bude třeba přezkoumat v souladu s článkem 4 směrnice 92/43/EHS. |
| --- | --- |

(13)

Některé členské státy nenavrhly dostatek lokalit, které splňují požadavky směrnice 92/43/EHS pro některé typy stanovišť a druhů. U těchto druhů a typů stanovišť proto nelze učinit závěr, že je síť úplná. S ohledem na zpoždění v získávání informací a dosahování dohod s členskými státy se Komise domnívá, že je třeba přijmout první aktualizovaný seznam lokalit, který bude třeba přezkoumat v souladu s článkem 4 směrnice 92/43/EHS.

| (14) | V zájmu jasnosti a transparentnosti by rozhodnutí 2004/69/ES mělo být nahrazeno. |
| --- | --- |

(14)

V zájmu jasnosti a transparentnosti by rozhodnutí 2004/69/ES mělo být nahrazeno.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro stanoviště, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro stanoviště,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

První aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice 92/43/EHS je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Rozhodnutí 2004/69/ES se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 25. ledna 2008.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 368).

1

(2)  Úř. věst. L 14, 21.1.2004, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 107, 24.4.1997, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

První aktualizovaný seznam lokalit významných pro Společenství v alpínské biogeografické oblasti

Každá lokalita významná pro Společenství (SCI) je určena pomocí informací poskytnutých v úpravě používané pro síť Natura 2000, včetně odpovídající mapy. Tyto informace dodaly příslušné vnitrostátní orgány v souladu s čl. 4 odst. 1 druhým pododstavcem.

Níže uvedená tabulka obsahuje tyto informace:

| A | : | devítimístný kód SCI, jehož první dva znaky představují kód členského státu podle ISO; |
| --- | --- | --- |
| B | : | název SCI; |
| C | : | * = přítomnost alespoň jednoho prioritního typu přírodních stanovišť a/nebo prioritního druhu v dané SCI ve smyslu článku 1 směrnice 92/43/EHS; |
| D | : | rozloha SCI v hektarech nebo délka v kilometrech; |
| E | : | zeměpisné souřadnice SCI (zeměpisná šířka a délka). |

A

:

devítimístný kód SCI, jehož první dva znaky představují kód členského státu podle ISO;

B

:

název SCI;

C

:

- = přítomnost alespoň jednoho prioritního typu přírodních stanovišť a/nebo prioritního druhu v dané SCI ve smyslu článku 1 směrnice 92/43/EHS;

D

:

rozloha SCI v hektarech nebo délka v kilometrech;

E

:

zeměpisné souřadnice SCI (zeměpisná šířka a délka).

Veškeré informace uvedené v následujícím seznamu Společenství vycházejí z informací, které navrhly, předaly a potvrdily Rakousko, Německo, Španělsko, Finsko, Francie, Itálie, Polsko, Švédsko, Slovinsko a Slovensko.

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód SCI | Název SCI | * | Rozloha SCI
  (v ha) | Délka SCI
  (v km) | Zeměpisné souřadnice SCI |
| | | | | | Zeměpisná délka | Zeměpisná šířka |
| AT1203A00 | Ötscher – Dürrenstein | * | 42 617 | | E 15 6 | N 47 50 |
| AT1211A00 | Wienerwald – Thermenregion | * | 52 296 | | E 16 7 | N 48 8 |
| AT1212A00 | Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax | * | 64 066 | | E 15 59 | N 47 53 |
| AT2101000 | Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete) | * | 29 496 | | E 12 48 | N 47 0 |
| AT2102000 | Nationalpark Nockberge (Kernzone) | * | 7 744 | | E 13 45 | N 46 53 |
| AT2103000 | Hörfeld Moor – Kärntner Anteil | * | 88 | | E 14 31 | N 47 0 |
| AT2104000 | Sablatnig Moor | * | 96 | | E 14 36 | N 46 34 |
| AT2105000 | Vellacher Kotschna | * | 586 | | E 14 34 | N 46 23 |
| AT2106000 | Mussen | * | 399 | | E 12 55 | N 46 42 |
| AT2108000 | Inneres Pöllatal | * | 3 198 | | E 13 28 | N 47 3 |
| AT2109000 | Wolayersee und Umgebung | * | 1 940 | | E 12 53 | N 46 37 |
| AT2112000 | Villacher Alpe (Dobratsch) | * | 2 327 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2114000 | Obere Drau | * | 977,02 | | E 13 14 | N 46 45 |
| AT2115000 | Hochmoor bei St. Lorenzen | * | 48 | | E 13 55 | N 46 51 |
| AT2116000 | Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal | * | 1 199 | | E 13 30 | N 46 36 |
| AT2117000 | Turner See | * | 59 | | E 14 34 | N 46 35 |
| AT2118000 | Gail im Lesachtal | * | 55 | | E 12 56 | N 46 40 |
| AT2119000 | Gut Walterskirchen | * | 32 | | E 14 11 | N 46 37 |
| AT2120000 | Schütt – Graschelitzen | * | 2 307 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2121000 | Höfleinmoor | * | 6 | | E 14 23 | N 46 34 |
| AT2122000 | Ratschitschacher Moor | * | 23 | | E 14 42 | N 46 38 |
| AT2123000 | Möserner Moor | * | 12 | | E 13 15 | N 46 42 |
| AT2124000 | Untere Lavant | * | 56 | | E 14 53 | N 46 42 |
| AT2125000 | Reifnitzbach | | 1,7 | | E 14 10 | N 46 36 |
| AT2126000 | Tiebelmündung | * | 58 | | E 14 0 | N 46 41 |
| AT2127000 | Fronwiesen | * | 69 | | E 14 6 | N 46 31 |
| AT2128000 | Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee | * | 3,7 | | E 14 40 | N 46 37 |
| AT2130000 | Lendspitz-Maiernigg | * | 77,43 | | E 14 15 | N 46 36 |
| AT2204000 | Steirisches Dachsteinplateau | * | 7 451,17 | | E 13 48 | N 47 30 |
| AT2205000 | Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang | * | 1 619,14 | | E 14 24 | N 47 34 |
| AT2206000 | Ödensee | * | 198,29 | | E 13 49 | N 47 33 |
| AT2207000 | NSG Hörfeld | * | 47,49 | | E 14 30 | N 47 1 |
| AT2209001 | Steilhangmoor im Untertal | * | 14,24 | | E 13 42 | N 47 21 |
| AT2209002 | Patzenkar | * | 130,48 | | E 13 39 | N 47 19 |
| AT2209003 | Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern | * | 6 498,91 | | E 13 59 | N 47 15 |
| AT2209004 | Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen | * | 14 046,15 | | E 14 40 | N 47 20 |
| AT2210000 | Ennstaler Alpen/Gesäuse | * | 14 529,94 | | E 14 36 | N 47 33 |
| AT2212000 | NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche | * | 401 | | E 14 10 | N 47 33 |
| AT2215000 | Teile der Eisenerzer Alpen | * | 4 391,29 | | E 14 54 | N 47 29 |
| AT2216000 | Kirchkogel bei Pernegg | | 40,43 | | E 15 19 | N 47 20 |
| AT2217000 | Peggauer Wand | | 40,91 | | E 15 21 | N 47 12 |
| AT2219000 | Teile des steirischen Nockgebietes | * | 2 080,53 | | E 13 49 | N 46 56 |
| AT2221000 | Gamperlacke | * | 86,3 | | E 14 16 | N 47 33 |
| AT2223000 | Pölshof bei Pöls | * | 7,86 | | E 14 36 | N 47 13 |
| AT2224000 | Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm | * | 12,93 | | E 13 53 | N 47 36 |
| AT2226001 | Dürnberger Moor | * | 37,76 | | E 14 21 | N 47 5 |
| AT2226002 | Furtner Teich | | 32,03 | | E 14 23 | N 47 5 |
| AT2227000 | Schluchtwald der Gulling | * | 149,83 | | E 14 11 | N 47 29 |
| AT2228000 | Ramsauer Torf | * | 2,3 | | E 13 40 | N 47 24 |
| AT2233000 | Raabklamm | * | 554,93 | | E 15 32 | N 47 14 |
| AT2236000 | Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen | * | 1 309,19 | | E 14 50 | N 47 14 |
| AT2238000 | Gersdorfer Altarm | * | 8,41 | | E 13 57 | N 47 27 |
| AT2240000 | Ennsaltarme bei Niederstuttern | * | 69,66 | | E 14 4 | N 47 30 |
| AT2243000 | Totes Gebirge mit Altausseer See | * | 24 201,69 | | E 14 7 | N 47 36 |
| AT2244000 | Flaumeichenwälder im Grazer Bergland | * | 4,55 | | E 15 22 | N 47 6 |
| AT3101000 | Dachstein | * | 14 627 | | E 13 40 | N 47 30 |
| AT3104000 | Radinger Moorwiesen | * | 3 | | E 14 18 | N 47 44 |
| AT3111000 | Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt | * | 21 454 | | E 14 22 | N 47 46 |
| AT3116000 | Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa | * | 103 | | E 14 26 | N 47 57 |
| AT3117000 | Mond- und Attersee | | 6 135 | | E 13 29 | N 47 47 |
| AT3203010 | Winklmoos | * | 78,08 | | E 12 35 | N 47 39 |
| AT3204002 | Sieben-Möser/Gerlosplatte | * | 168,57 | | E 12 8 | N 47 14 |
| AT3205021 | Obertauern-Hundsfeldmoor | * | 99,84 | | E 13 33 | N 47 15 |
| AT3206007 | Bluntautal | * | 433,8 | | E 13 7 | N 47 34 |
| AT3207020 | Seetaler See | * | 214,54 | | E 13 56 | N 47 9 |
| AT3208118 | Schwarzbergklamm | * | 14,07 | | E 12 37 | N 47 37 |
| AT3210001 | Hohe Tauern, Salzburg | * | 80 514 | | E 12 44 | N 47 8 |
| AT3211012 | Kalkhochalpen, Salzburg | * | 23 710 | | E 13 5 | N 47 30 |
| AT3212111 | Tauglgries | * | 31,9 | | E 13 8 | N 47 39 |
| AT3213003 | Gerzkopf | * | 90,83 | | E 13 25 | N 47 27 |
| AT3214000 | Rotmoos-Käfertal | * | 168,74 | | E 12 47 | N 47 7 |
| AT3222000 | Moore am Überling | * | 38,41 | | E 13 54 | N 47 10 |
| AT3224000 | Entrische Kirche | | | 2 | E 13 5 | N 47 16 |
| AT3226000 | Zinkenbach-Karlgraben | * | 100,41 | | E 13 21 | N 47 40 |
| AT3227000 | Untersberg-Vorland | * | 193,23 | | E 12 56 | N 47 45 |
| AT3301000 | Hohe Tauern, Tirol | * | 61 000 | | E 12 28 | N 47 2 |
| AT3302000 | Vilsalpsee | * | 1 831 | | E 10 30 | N 47 27 |
| AT3303000 | Valsertal | * | 3 519,4 | | E 11 36 | N 47 2 |
| AT3304000 | Karwendel | * | 73 000 | | E 11 29 | N 47 24 |
| AT3305000 | Ötztaler Alpen | * | 39 470 | | E 11 1 | N 46 50 |
| AT3306000 | Afrigal | * | 71,6 | | E 10 48 | N 47 21 |
| AT3307000 | Egelsee | * | 3,07 | | E 12 10 | 47 36 |
| AT3308000 | Schwemm | * | 65,68 | | E 12 17 | N 47 39 |
| AT3309000 | Lechtal | * | 4 138 | | E 10 32 | N 47 20 |
| AT3310000 | Arzler Pitzeklamm | * | 31,2 | | E 10 46 | N 47 12 |
| AT3311000 | Engelswand | | 39,8 | | E 10 55 | N 47 9 |
| AT3313000 | Fliesser Sonnenhänge | | 88,84 | | E 10 37 | N 47 7 |
| AT3401000 | Naturschutzgebiet Rohrach | * | 48,19 | | E 9 48 | N 47 35 |
| AT3402000 | Rheindelta | * | 2 065,65 | | E 9 38 | N 47 30 |
| AT3403000 | Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach | * | 118,29 | | E 9 42 | N 47 30 |
| AT3405000 | Bregenzerachschlucht | * | 434,02 | | E 9 48 | N 47 29 |
| AT3406000 | Witmoos | * | 18,19 | | E 9 50 | N 47 30 |
| AT3407000 | Fohramoos | * | 54,29 | | E 9 48 | N 47 25 |
| AT3408000 | Bangs – Matschels | * | 447,42 | | E 9 32 | N 47 16 |
| AT3409000 | Ludescherberg | * | 377,35 | | E 9 48 | N 47 12 |
| AT3410000 | Gadental | * | 1 543,77 | | E 9 59 | N 47 13 |
| AT3413000 | Wiegensee | * | 64,74 | | E 10 5 | N 46 58 |
| AT3414000 | Leiblach | * | 7,62 | | E 9 44 | N 47 33 |
| AT3415000 | Alpenmannstreu Gamperdonatal | * | 37,61 | | E 9 39 | N 47 5 |
| AT3416000 | Spirkenwälder Saminatal | * | 477,57 | | E 9 36 | N 47 9 |
| AT3417000 | Spirkenwälder Brandnertal | | 104,74 | | E 9 45 | N 47 7 |
| AT3418000 | Spirkenwald Oberer Tritt | * | 11,87 | | E 9 42 | N 47 8 |
| AT3419000 | Spirkenwälder Innergamp | * | 43,87 | | E 9 38 | N 47 9 |
| AT3420000 | Unter-Überlutt | | 22,85 | | E 9 58 | N 47 15 |
| AT3421000 | Gsieg – Obere Mähder | | 73,13 | | E 9 41 | N 47 23 |
| AT3422000 | Schuttfluren Tafamunt | | 68,43 | | E 10 4 | N 46 58 |
| DE8236371 | Flyschberge bei Bad Wiessee | * | 954,58 | 0 | E 11 40 | N 47 42 |
| DE8238301 | Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg | * | 64 | 0 | E 12 4 | N 47 43 |
| DE8239371 | Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal | * | 1 826,39 | 0 | E 12 15 | N 47 44 |
| DE8239372 | Geigelstein und Achentaldurchbruch | * | 3 207,18 | 0 | E 12 20 | N 47 42 |
| DE8240371 | Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen | * | 151,09 | 0 | E 12 26 | N 47 44 |
| DE8241371 | Extensivwiesen um Ruhpolding | | 103,12 | 0 | E 12 37 | N 47 45 |
| DE8241372 | Östliche Chiemgauer Alpen | * | 12 922,66 | 0 | E 12 40 | N 47 42 |
| DE8325301 | Lindenberger Moos | * | 106 | 0 | E 9 52 | N 47 36 |
| DE8332303 | Bergsturzgebiet „Im Gsott“ | * | 118 | 0 | E 11 5 | N 47 38 |
| DE8332304 | Ammertaler Wiesmahdhänge | * | 440 | 0 | E 11 3 | N 47 36 |
| DE8332371 | Moore im oberen Ammertal | * | 629,53 | 0 | E 11 2 | N 47 36 |
| DE8333371 | Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil | * | 132,37 | 0 | E 11 17 | N 47 39 |
| DE8334302 | Probstalm und Probstenwand | * | 88 | 0 | E 11 29 | N 47 39 |
| DE8334372 | Kammmolchlebensraum bei Kochel | | 31,19 | 0 | E 11 23 | N 47 39 |
| DE8334373 | Kesselberggebiet | * | 647,95 | 0 | E 11 20 | N 47 37 |
| DE8336371 | Mangfallgebirge | * | 14 871,3 | 0 | E 11 51 | N 47 37 |
| DE8342301 | Nationalpark Berchtesgaden | * | 21 364 | 0 | E 12 55 | N 47 33 |
| DE8342302 | NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos | * | 803 | 0 | E 12 46 | N 47 39 |
| DE8343303 | Untersberg | * | 3 514 | 0 | E 12 59 | N 47 41 |
| DE8343371 | Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden | * | 30,71 | 0 | E 12 57 | N 47 37 |
| DE8343372 | Extensivwiesen in der Ramsau | | 42,69 | 0 | E 12 56 | N 47 36 |
| DE8424302 | Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’ | * | 174 | 0 | E 9 48 | N 47 35 |
| DE8426301 | Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach | * | 712 | 0 | E 10 3 | N 47 31 |
| DE8426302 | Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg | * | 1 993 | 0 | E 10 6 | N 47 30 |
| DE8427301 | Grünten | * | 146 | 0 | E 10 19 | N 47 32 |
| DE8429303 | Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach | * | 624 | 0 | E 10 31 | N 47 33 |
| DE8429304 | Aggenstein | * | 130 | 0 | E 10 33 | N 47 32 |
| DE8430303 | Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal | * | 987 | 0 | E 10 42 | N 47 33 |
| DE8431371 | Ammergebirge | * | 27 581,8 | 0 | E 10 56 | N 47 32 |
| DE8432301 | Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe | * | 692 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8432302 | Auerberg, Mühlberg | * | 293 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8433301 | Karwendel mit Isar | * | 19 590 | 0 | E 11 20 | N 47 29 |
| DE8433371 | Estergebirge | * | 6 076,87 | 0 | E 11 12 | N 47 32 |
| DE8434372 | Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck | * | 1 453,79 | 0 | E 11 30 | N 47 36 |
| DE8525301 | Häderichmoore | * | 89 | 0 | E 9 59 | N 47 29 |
| DE8526301 | Wildflusssystem Bolgenach | * | 164 | 0 | E 10 8 | N 47 26 |
| DE8526302 | Piesenkopfmoore | * | 779 | 0 | E 10 8 | N 47 25 |
| DE8527301 | Hörnergruppe | * | 1 183 | 0 | E 10 10 | N 47 27 |
| DE8527371 | Schönberger Ach | * | 29,56 | 0 | E 10 12 | N 47 26 |
| DE8528301 | Allgäuer Hochalpen | * | 21 227 | 0 | E 10 19 | N 47 23 |
| DE8532371 | Wettersteingebirge | * | 4 256,91 | 0 | E 11 5 | N 47 25 |
| DE8533301 | Mittenwalder Buckelwiesen | * | 1 927 | 0 | E 11 14 | N 47 27 |
| DE8626301 | Hoher Ifen | * | 2 451 | 0 | E 10 8 | N 47 22 |
| DE8627301 | Engenkopfmoor | * | 94 | 0 | E 10 12 | N 47 23 |
| DE8627302 | Schlappolt | * | 195 | 0 | E 10 13 | N 47 21 |
| ES0000016 | Ordesa y Monte Perdido | * | 15 608 | | W 0 1 | N 42 38 |
| ES0000018 | Prepirineu Central català | * | 47 083 | | E 1 43 | N 42 16 |
| ES0000022 | Aigüestortes | * | 45 890 | | E 0 56 | N 42 34 |
| ES0000123 | Larra-Aztaparreta | * | 3 946,38 | | W 0 46 | N 42 56 |
| ES0000126 | Roncesvalles-Selva de Irati | * | 17 039 | | W 1 7 | N 42 58 |
| ES0000149 | Posets – Maladeta | * | 33 267 | | E 0 31 | N 42 38 |
| ES2200009 | Larrondo-Lakartxela | * | 2 151 | | W 0 53 | N 42 56 |
| ES2200012 | Río Salazar | * | 508,35 | | W 1 10 | N 42 42 |
| ES2200019 | Monte Alduide | * | 9 028,60 | | W 1 27 | N 43 1 |
| ES2200025 | Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro | * | 1 096 | | W 1 19 | N 42 42 |
| ES2200027 | Ríos Eska y Biniés | * | 385 | | W 0 58 | N 42 44 |
| ES2410001 | Los Valles – Sur | * | 14 655 | | W 0 46 | N 42 44 |
| ES2410002 | Pico y Turberas del Anayet | | 409 | | W 0 26 | N 42 47 |
| ES2410003 | Los Valles | * | 27 058 | | W 0 40 | N 42 48 |
| ES2410005 | Guara Norte | * | 12 763 | | W 0 13 | N 42 17 |
| ES2410006 | Bujaruelo – Garganta de Los Navarros | * | 9 775 | | W 0 8 | N 42 42 |
| ES2410008 | Garganta de Obarra | * | 736 | | E 0 37 | N 42 24 |
| ES2410009 | Congosto de Ventamillo | * | 247 | | E 0 27 | N 42 29 |
| ES2410010 | Monte Pacino | * | 510 | | W 0 21 | N 42 45 |
| ES2410011 | Cabecera del Río Aguas Limpias | * | 3 037 | | W 0 17 | N 42 49 |
| ES2410013 | Macizo de Cotiella | * | 8 275 | | E 0 19 | N 42 31 |
| ES2410014 | Garcipollera – Selva de Villanúa | * | 3 899 | | W 0 28 | N 42 38 |
| ES2410019 | Río Cinca (Valle de Pineta) | * | 118 | | E 0 7 | N 42 39 |
| ES2410021 | Curso Alto del Río Aragón | | 146 | | W 0 32 | N 42 39 |
| ES2410022 | Cuevas de Villanúa | | 0,12 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410023 | Collarada y Canal de Ip | * | 6 001 | | W 0 29 | N 42 43 |
| ES2410024 | Telera – Acumuer | * | 5 555 | | W 0 19 | N 42 38 |
| ES2410025 | Sierra y Cañones de Guara | * | 34 663 | | W 0 10 | N 42 15 |
| ES2410027 | Río Aurín | * | 91 | | W 0 25 | N 40 38 |
| ES2410029 | Tendeñera | * | 12 813 | | W 0 12 | N 42 39 |
| ES2410031 | Foz Escarrilla – Cucuraza | * | 1 610 | | W 0 18 | N 42 44 |
| ES2410040 | Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos | * | 3 001 | | W 0 11 | N 42 46 |
| ES2410044 | Puerto de Otal – Cotefablo | * | 1 964 | | W 0 12 | N 42 36 |
| ES2410045 | Sobrepuerto | * | 3 469 | | W 0 14 | N 42 34 |
| ES2410046 | Río Ésera | * | 1 759 | | E 0 28 | N 42 34 |
| ES2410048 | Río Ara | * | 2 019,06 | | W 0 6 | N 42 37 |
| ES2410049 | Río Isábena | * | 1 993 | | E 0 34 | N 42 19 |
| ES2410050 | Cuenca del Río Yesa | * | 5 601 | | E 0 2 | N 42 31 |
| ES2410051 | Cuenca del Río Airés | * | 3 743 | | E 0 6 | N 42 34 |
| ES2410052 | Alto Valle del Cinca | * | 14 655 | | E 0 11 | N 42 40 |
| ES2410053 | Chistau | * | 9 767 | | E 0 18 | N 42 35 |
| ES2410054 | Sierra Ferrera | * | 8 023 | | E 0 16 | N 42 28 |
| ES2410055 | Sierra de Arro | * | 1 460 | | E 0 13 | N 42 25 |
| ES2410056 | Sierra de Chía – Congosto de Seira | * | 8 666 | | E 0 24 | N 42 30 |
| ES2410059 | El Turbón | * | 2 822 | | E 0 30 | N 42 25 |
| ES2410150 | Cueva de Los Moros | | 0,25 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410154 | Turberas del Macizo de Los Infiernos | | 50,27 | | W 0 16 | N 42 46 |
| ES2410155 | Turberas de Acumuer | | 13,3 | | W 0 25 | N 42 42 |
| ES5120002 | Capçaleres del Ter i del Fresser | * | 10 267 | | E 2 12 | N 42 23 |
| ES5120003 | Serra Cavallera | * | 3 438 | | E 2 14 | N 42 17 |
| ES5120019 | Riu Ter | * | 360 | | E 2 18 | N 42 14 |
| ES5130003 | Alt Pallars | * | 43 314 | | E 1 21 | N 42 39 |
| ES5130004 | Baish Aran | * | 8 294 | | E 0 44 | N 42 48 |
| ES5130005 | Era Artiga de Lin – Eth Portilhon | * | 4 824 | | E 0 42 | N 42 41 |
| ES5130006 | Estanho de Vielha | | 29 | | E 0 48 | N 42 42 |
| ES5130007 | Riberes de l'Alt Segre | * | 225 | | E 1 51 | N 42 24 |
| ES5130010 | Serra de Boumort | * | 7 255 | | E 1 7 | N 42 15 |
| ES5130011 | Riu de la Llosa | * | 84 | | E 1 42 | N 42 24 |
| ES5130012 | Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs | | 5 117 | | E 0 50 | N 42 20 |
| ES5130019 | Estany de Montcortès | | 45 | | E 0 59 | N 42 19 |
| ES5130022 | La Torrassa | * | 60 | | E 1 8 | N 42 36 |
| ES5130023 | Beneïdor | * | 416 | | E 1 34 | N 42 22 |
| ES5130024 | La Faiada de Malpàs i Cambatiri | | 1 280 | | E 0 45 | N 42 22 |
| FI1300101 | Pallas-Ounastunturi | * | 59 426 | | E 23 56 | N 68 8 |
| FI1300102 | Malla | * | 3 089 | | E 20 40 | N 69 3 |
| FI1300103 | Pöyrisjärven erämaa | * | 146 834 | | E 24 9 | N 68 36 |
| FI1300105 | Käsivarren erämaa | * | 264 892 | | E 21 44 | N 68 55 |
| FI1300107 | Jietanasvuoma | * | 1 511 | | E 22 34 | N 68 27 |
| FI1300108 | Iiton palsasuot | * | 66 | | E 21 25 | N 68 43 |
| FI1300111 | Sotkavuoma | * | 2 602 | | E 23 16 | N 68 20 |
| FI1300112 | Saanan luonnonsuojelualue | * | 240 | | E 20 50 | N 69 2 |
| FI1300118 | Tarvantovaara | * | 66 403 | | E 22 51 | N 68 35 |
| FI1300201 | Lemmenjoen kansallispuisto | * | 285 990 | | E 25 36 | N 68 35 |
| FI1300202 | Muotkatunturin erämaa | * | 158 208 | | E 26 17 | N 69 8 |
| FI1300204 | Vätsärin erämaa | * | 157 368 | | E 28 34 | N 69 13 |
| FI1300207 | Pieran Marin jänkä | * | 2 643 | | E 27 10 | N 69 24 |
| FI1300601 | Puljun erämaa | * | 56 351 | | E 24 43 | N 68 20 |
| FI1302001 | Kevo | * | 71 406 | | E 26 41 | N 69 34 |
| FI1302002 | Kaldoaivin erämaa | * | 351 633 | | E 27 52 | N 69 39 |
| FI1302003 | Paistunturin erämaa | * | 159 770 | | E 26 13 | N 69 37 |
| FI1302004 | Pulmankijärvi | | 1 623 | | E 27 59 | N 69 57 |
| FI1302008 | Vetsijoen suistolehto | | 14 | | E 27 18 | N 69 57 |
| FI1302009 | Kirkkotupien niitty | * | 1,1 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302010 | Luomusjoen kuolpuna | | 2 | | E 26 8 | N 69 23 |
| FI1302011 | Välimaan kenttä | * | 2 | | E 27 29 | N 70 1 |
| FI1302012 | Pappilan niitty | * | 3,2 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302013 | Mieraslompolon kenttä | * | 2,2 | | E 27 12 | N 69 35 |
| FR7200742 | Massif du Moulle de Jaout | * | 16 600 | | W 0 24 | N 43 2 |
| FR7200743 | Massif du Ger et du Lurien | * | 14 150 | | W 0 21 | N 42 49 |
| FR7200744 | Massif de Sesques et de l'Ossau | * | 25 650 | | W 0 30 | N 42 54 |
| FR7200745 | Massif du Montagnon | * | 8 871 | | W 0 31 | N 43 1 |
| FR7200746 | Massif de l'Anie et d'Espelunguere | * | 14 461 | | W 0 38 | N 42 53 |
| FR7200747 | Massif du Layens | * | 5 750 | | W 0 38 | N 43 3 |
| FR7200749 | Montagnes du Baretous | * | 14 600 | | W 0 46 | N 43 2 |
| FR7200750 | Montagnes de la Haute Soule | * | 14 750 | | W 0 53 | N 42 59 |
| FR7200751 | Montagnes du Pic des Escaliers | * | 9 200 | | W 0 59 | N 43 3 |
| FR7200752 | Massif des Arbailles | * | 13 000 | | W 1 1 | N 43 7 |
| FR7200753 | Forêt d'Iraty | * | 2 500 | | W 1 4 | N 43 1 |
| FR7200754 | Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port | * | 13 500 | | W 1 11 | N 43 4 |
| FR7200790 | Le Saison (cours d'eau) | * | 2 200 | | W 0 52 | N 43 14 |
| FR7200791 | Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche | * | 2 450 | | W 0 51 | N 43 22 |
| FR7200792 | Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau) | * | 1 600 | | W 0 36 | N 43 4 |
| FR7200793 | Le Gave d'Ossau | * | 2 300 | | W 0 25 | N 43 4 |
| FR7300821 | Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère | * | 6 428 | | E 0 55 | N 42 50 |
| FR7300822 | Vallée du Riberot et massif du Mont Valier | * | 7 745 | | E 1 3 | N 42 48 |
| FR7300825 | Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze | * | 2 218 | | E 1 24 | N 42 47 |
| FR7300827 | Vallée de l'Aston | * | 15 030 | | E 1 39 | N 42 41 |
| FR7300829 | Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno | * | 2 484 | | E 1 39 | N 42 49 |
| FR7300831 | Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège | * | 10 279 | | E 2 2 | N 42 40 |
| FR7300838 | Grotte de Montseron | | 1 | | E 1 19 | N 43 1 |
| FR7300839 | Grotte du Ker de Massat | | 1 | | E 1 19 | N 42 53 |
| FR7300841 | Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat | * | 1 633 | | E 1 20 | N 43 4 |
| FR7300842 | Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm | * | 2 216 | | E 1 39 | N 42 56 |
| FR7300880 | Haute vallée d'Oô | * | 3 407 | | E 0 30 | N 42 43 |
| FR7300881 | Haute vallée de la Pique | * | 8 251 | | E 0 35 | N 42 43 |
| FR7300883 | Haute vallée de la Garonne | * | 11 134 | | E 0 46 | N 42 52 |
| FR7300884 | Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié | * | 7 680 | | E 0 43 | N 42 57 |
| FR7300920 | Granquet-Pibeste et Soum d'Ech | * | 7 200 | 0 | W 0 9 | N 43 3 |
| FR7300921 | Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos) | * | 2 924 | | W 0 16 | N 42 55 |
| FR7300922 | Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets) | * | 357 | | W 0 9 | N 43 5 |
| FR7300923 | Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros | * | 3 711 | | W 0 8 | N 42 55 |
| FR7300924 | Péguère, Barbat, Cambalès | * | 4 651 | | W 0 10 | N 42 51 |
| FR7300925 | Gaube, Vignemale | * | 7 395 | | W 0 8 | N 42 48 |
| FR7300926 | Ossoue, Aspé, Cestrède | * | 5 226 | | W 0 3 | N 42 45 |
| FR7300927 | Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude | * | 9 479 | | E 0 3 | N 42 43 |
| FR7300928 | Pic Long Campbielh | * | 8 174 | | E 0 7 | N 42 47 |
| FR7300929 | Néouvielle | * | 6 191 | | E 0 9 | N 42 51 |
| FR7300930 | Barèges, Ayre, Piquette | * | 1 635 | 0 | E 0 6 | N 42 52 |
| FR7300931 | Lac Bleu Léviste | * | 7 377 | | E 0 2 | N 42 55 |
| FR7300932 | Liset de Hount Blanque | * | 4 059 | | E 0 10 | N 42 57 |
| FR7300933 | Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas | * | 300 | | E 0 15 | N 43 0 |
| FR7300934 | Rioumajou et Moudang | * | 9 522 | | E 0 17 | N 42 44 |
| FR7300935 | Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits | * | 5 439 | | E 0 25 | N 42 43 |
| FR7301822 | Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste | * | 9 602 | | E 1 49 | N 43 5 |
| FR8201680 | Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus | * | 2 777 | | E 5 47 | N 44 40 |
| FR8201681 | Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental | * | 329 | | E 5 10 | N 44 49 |
| FR8201682 | Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors | * | 2 284 | | E 5 17 | N 44 52 |
| FR8201692 | Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie | * | 1 235 | | E 5 20 | N 44 59 |
| FR8201696 | Tuffières du Vercors | * | 71 | | E 5 35 | N 44 50 |
| FR8201698 | Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête | * | 5 547 | | E 6 44 | N 45 46 |
| FR8201699 | Aiguilles Rouges | * | 9 065 | | E 6 51 | N 45 58 |
| FR8201700 | Haut Giffre | * | 12 442 | | E 6 49 | N 46 2 |
| FR8201701 | Les Aravis | * | 8 907 | | E 6 33 | N 45 58 |
| FR8201702 | Plateau de Beauregard | * | 87 | | E 6 23 | N 45 52 |
| FR8201703 | Massif de la Tournette | * | 4 658 | | E 6 16 | N 45 50 |
| FR8201704 | Les Frettes – Massif des Glières | * | 4 793 | | E 6 20 | N 45 59 |
| FR8201705 | Massif du Bargy | * | 2 891 | | E 6 28 | N 46 0 |
| FR8201706 | Roc d'Enfer | * | 4 054 | | E 6 35 | N 46 11 |
| FR8201708 | Mont de Grange | | 1 261 | | E 6 48 | N 46 15 |
| FR8201709 | Cornettes de Bise | * | 1 551 | | E 6 47 | N 46 19 |
| FR8201710 | Massif des Voirons | | 978 | | E 6 21 | N 46 12 |
| FR8201712 | Le Salève | * | 1 599 | | E 6 11 | N 46 9 |
| FR8201715 | Vallée de l'Arve | * | 72 | | E 6 20 | N 46 6 |
| FR8201719 | Delta de la Dranse | * | 53 | | E 6 30 | N 46 23 |
| FR8201720 | Cluse du Lac d'Annecy | * | 282 | | E 6 13 | N 45 47 |
| FR8201722 | Zones humides du Bas Chablais | * | 248 | | E 6 26 | N 46 20 |
| FR8201723 | Plateau Gavot | * | 165 | | E 6 39 | N 46 22 |
| FR8201724 | Marais de Chilly et de Marival | | 24 | | E 6 17 | N 46 17 |
| FR8201732 | Tourbières des lacs Luitel et Praver | * | 17 | | E 5 51 | N 45 5 |
| FR8201733 | Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon | | 2 686 | | E 5 54 | N 45 8 |
| FR8201735 | Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer | * | 2 858 | | E 5 55 | N 45 3 |
| FR8201736 | Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis | * | 2 446 | | E 6 13 | N 45 4 |
| FR8201738 | Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans | * | 3 372 | | E 6 2 | N 45 3 |
| FR8201740 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants | * | 4 431 | | E 5 53 | N 45 23 |
| FR8201741 | Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort | * | 2 070 | | E 5 45 | N 45 19 |
| FR8201743 | Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne | * | 3 533 | | E 5 23 | N 45 4 |
| FR8201744 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors | * | 18 960 | | E 5 30 | N 44 52 |
| FR8201745 | Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin | * | 960 | | E 5 36 | N 45 11 |
| FR8201747 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise | * | 3 750 | | E 5 53 | N 44 46 |
| FR8201751 | Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins | * | 16 676 | | E 6 3 | N 44 55 |
| FR8201753 | Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon | * | 4 775 | | E 5 58 | N 44 58 |
| FR8201770 | Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard | * | 3 156 | | E 5 45 | N 45 36 |
| FR8201772 | Réseau de zones humides dans l'Albanais | * | 401 | | E 5 57 | N 45 46 |
| FR8201773 | Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère | * | 822 | | E 6 13 | N 45 34 |
| FR8201774 | Tourbière des Creusates | * | 12 | | E 6 1 | N 45 41 |
| FR8201775 | Rebord méridional du Massif des Bauges | * | 1 170 | | E 6 1 | N 45 31 |
| FR8201776 | Tourbière et lac des Saisies | * | 288 | | E 6 31 | N 45 46 |
| FR8201777 | Les Adrets de Tarentaise | | 467 | | E 6 44 | N 45 36 |
| FR8201778 | Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor | * | 4 806 | | E 6 34 | N 45 7 |
| FR8201779 | Formations forestières et herbacées des Alpes internes | | 1 562 | | E 6 52 | N 45 17 |
| FR8201780 | Réseau de vallons d'altitude à Caricion | * | 9 516 | | E 7 0 | N 45 29 |
| FR8201781 | Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières | * | 508 | | E 6 17 | N 45 29 |
| FR8201782 | Perron des Encombres | * | 2 034 | | E 6 25 | N 45 16 |
| FR8201783 | Massif de la Vanoise | * | 54 030 | | E 6 52 | N 45 23 |
| FR8202002 | Partie orientale du Massif des Bauges | * | 14 513 | | E 6 13 | N 45 40 |
| FR8202003 | Massif de la Lauzière | * | 9 543 | | E 6 22 | N 45 28 |
| FR8202004 | Mont Colombier | * | 2 182 | | E 6 7 | N 45 38 |
| FR9101468 | Bassin du Rebenty | * | 8 587 | | E 1 59 | N 42 46 |
| FR9101470 | Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette | * | 8 731 | 0 | E 2 11 | N 42 46 |
| FR9101471 | Capcir, Carlit et Campcardos | * | 39 781 | | E 1 55 | N 42 34 |
| FR9101472 | Massif du Puigmal | * | 8 805 | | E 2 7 | N 42 26 |
| FR9101473 | Massif de Madres-Coronat | * | 26 614 | 0 | E 2 14 | N 42 37 |
| FR9101475 | Massif du Canigou | * | 11 640 | | E 2 21 | N 42 28 |
| FR9101476 | Conque de la Preste | * | 8 436 | | E 2 25 | N 42 25 |
| FR9102010 | Sites à chiroptères des Pyrénées orientales | | 2 330 | | E 2 17 | N 42 30 |
| FR9301497 | Plateau d'Emparis – Goleon | * | 7 476 | | E 6 17 | N 45 5 |
| FR9301498 | Combeynot – Lautaret – Ecrins | * | 9 944 | | E 6 25 | N 44 59 |
| FR9301499 | Clarée | * | 25 732 | | E 6 37 | N 45 1 |
| FR9301502 | Steppique Durancien et Queyrassin | * | 19 698 | | E 6 37 | N 44 40 |
| FR9301503 | Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette | * | 26 701 | | E 6 40 | N 44 47 |
| FR9301504 | Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre | * | 18 733 | | E 7 0 | N 44 42 |
| FR9301505 | Vallon des Bans – Vallée du Fournel | * | 8 841 | | E 6 23 | N 44 46 |
| FR9301506 | Valgaudemar | * | 9 974 | | E 6 11 | N 44 46 |
| FR9301509 | Piolit – Pic de Chabrières | | 1 599 | | E 6 17 | N 44 35 |
| FR9301511 | Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur | * | 35 604 | | E 5 54 | N 44 36 |
| FR9301519 | Le Buech | * | 2 431 | | E 5 50 | N 44 17 |
| FR9301523 | Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse | * | 2 522 | | E 6 25 | N 44 29 |
| FR9301524 | Haute Ubaye – Massif du Chambeyron | * | 14 105 | | E 6 51 | N 44 34 |
| FR9301525 | Coste Plane – Champerous | * | 1 511 | | E 6 26 | N 44 27 |
| FR9301526 | La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye | * | 5 072 | | E 6 46 | N 44 21 |
| FR9301529 | Dormillouse – Lavercq | * | 6 396 | | E 6 31 | N 44 20 |
| FR9301530 | Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes | * | 8 275 | | E 6 26 | N 44 7 |
| FR9301533 | L'Asse | * | 21 890 | | E 6 22 | N 43 56 |
| FR9301535 | Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches | * | 13 225 | | E 6 16 | N 44 16 |
| FR9301546 | Lac Saint-Léger | * | 5,27 | | E 6 20 | N 44 25 |
| FR9301547 | Grand Coyer | * | 6 246 | | E 6 42 | N 44 5 |
| FR9301549 | Entraunes | * | 19 796 | | E 6 47 | N 44 8 |
| FR9301550 | Sites à chauves souris de la Haute Tinée | * | 1 738 | | E 6 55 | N 44 15 |
| FR9301552 | Adret de Pra Gaze | | 99,82 | | E 6 51 | N 44 16 |
| FR9301554 | Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis | * | 3 428 | | E 6 48 | N 44 1 |
| FR9301556 | Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian | * | 14 839 | | E 7 3 | N 44 3 |
| FR9301559 | Le Mercantour | * | 68 073 | | E 7 10 | N 44 8 |
| FR9301560 | Mont Chajol | * | 1 426 | | E 7 32 | N 44 7 |
| FR9301561 | Marguareis – Ubac de Tende à Saorge | * | 6 314 | | E 7 41 | N 44 4 |
| FR9301562 | Sites à Spéléomanthes de Roquebilière | * | 415 | | E 7 18 | N 44 1 |
| FR9301566 | Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya | * | 2 475 | | E 7 31 | N 43 55 |
| FR9302002 | Montagne de Seymuit – Crête de la Scie | | 1 404 | | E 6 14 | N 44 25 |
| FR9302005 | La Bendola | * | 1 058 | | E 7 34 | N 43 58 |
| IT1110006 | Orsiera – Rocciavré | | 10 965 | | E 7 8 | N 45 3 |
| IT1110007 | Laghi di Avigliana | * | 420 | | E 7 23 | N 45 4 |
| IT1110008 | Madonna della Neve sul Monte Lera | | 62 | | E 7 28 | N 45 10 |
| IT1110010 | Gran Bosco di Salbertrand. | * | 3 712 | | E 6 55 | N 45 3 |
| IT1110013 | Monti Pelati e Torre Cives | | 145 | | E 7 44 | N 45 24 |
| IT1110021 | Laghi di Ivrea | * | 1 598 | | E 7 53 | N 45 29 |
| IT1110022 | Stagno di Oulx | | 84 | | E 6 49 | N 45 2 |
| IT1110026 | Champlas – Colle Sestriere | * | 1 050 | | E 6 50 | N 44 57 |
| IT1110027 | Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea) | * | 340 | | E 6 57 | N 45 9 |
| IT1110029 | Pian della Mussa (Balme) | * | 3 554 | | E 7 9 | N 45 17 |
| IT1110030 | Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco | * | 1 250 | | E 7 7 | N 45 9 |
| IT1110031 | Valle Thuras | * | 978 | | E 6 51 | N 44 53 |
| IT1110032 | Pra – Barant | | 4 120 | | E 7 3 | N 44 45 |
| IT1110033 | Stazioni di Myricaria germanica | | 132 | | E 7 7 | N 44 48 |
| IT1110038 | Col Basset (Sestriere) | | 271 | | E 6 52 | N 44 58 |
| IT1110039 | Rocciamelone | * | 1 966 | | E 7 5 | N 45 10 |
| IT1110040 | Oasi xerotermica di Oulx – Auberge | * | 1 070 | | E 6 49 | N 45 3 |
| IT1110042 | Oasi xerotermica di Oulx – Amazas | | 339 | | E 6 49 | N 45 1 |
| IT1110043 | Pendici del Monte Chaberton | * | 329 | | E 6 46 | N 44 57 |
| IT1110044 | Bardonecchia – Val Fredda | | 1 686 | | E 6 48 | N 45 5 |
| IT1110045 | Bosco di Pian Prà (Rorà) | * | 93 | | E 7 11 | N 44 47 |
| IT1110048 | Grotta del Pugnetto | | 19 | 1 | E 7 24 | N 45 16 |
| IT1110049 | Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle | | 1 328 | | E 6 39 | N 45 4 |
| IT1110052 | Oasi xerotermica di Puys – Beaulard | * | 468 | | E 6 44 | N 45 2 |
| IT1110053 | Valle della Ripa. (Argentera) | | 327 | | E 6 54 | N 44 53 |
| IT1110055 | Arnodera – Colle Montabone | * | 112 | | E 7 3 | N 45 7 |
| IT1110057 | Serra di Ivrea | | 4 572 | | E 7 56 | N 45 29 |
| IT1110058 | Cima Fourier e Lago Nero | | 640 | | E 6 47 | N 44 54 |
| IT1110080 | Val Troncea | * | 10 130 | | E 6 58 | N 44 58 |
| IT1110081 | Monte Musiné e Laghi di Caselette | * | 1 524 | | E 7 28 | N 45 7 |
| IT1120003 | Monte Fenera | | 3 348 | | E 8 20 | N 45 42 |
| IT1120006 | Val Mastallone | * | 1 882 | | E 8 10 | N 45 55 |
| IT1120028 | Alta Val Sesia | * | 7 545 | | E 7 53 | N 45 53 |
| IT1130002 | Val Sessera | * | 10 787 | | E 8 2 | N 45 41 |
| IT1140003 | Campello Monti | | 548 | | E 8 13 | N 45 56 |
| IT1140004 | Rifugio M.Luisa (Val Formazza) | | 3 146 | | E 8 25 | N 46 26 |
| IT1140006 | Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola | * | 746 | | E 8 16 | N 46 3 |
| IT1140007 | Boleto – M.te Avigno | | 390 | | E 8 21 | N 45 47 |
| IT1140016 | Alpi Veglia e Devero | * | 11 734 | | E 8 13 | N 46 18 |
| IT1160016 | Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa | * | 1,61 | | E 7 17 | N 44 25 |
| IT1160017 | Stazione di Linum narbonense | * | 8,28 | | E 7 16 | N 44 25 |
| IT1160018 | Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale | | 715 | | E 6 54 | N 44 29 |
| IT1160020 | Bosco di Bagnasco | * | 381 | | E 8 4 | N 44 16 |
| IT1160021 | Gruppo del Tenibres | * | 5 338 | | E 7 0 | N 44 18 |
| IT1160023 | Vallone di Orgials – Colle della Lombarda | | 530 | | E 7 8 | N 44 13 |
| IT1160024 | Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac | * | 1 276 | | E 6 54 | N 44 24 |
| IT1160026 | Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos | | 2 940 | | E 7 52 | N 44 15 |
| IT1160028 | Grotta delle Vene | | 6,01 | 4 | E 7 45 | N 44 9 |
| IT1160030 | Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta | | 5,57 | | E 7 0 | N 44 26 |
| IT1160035 | M. Antoroto | | 863 | | E 7 55 | N 44 11 |
| IT1160037 | Grotta di Rio Martino | | 0,3 | 2 | E 7 8 | N 44 41 |
| IT1160040 | Stazioni di Euphorbia valliniana | | 207 | | E 7 10 | N 44 31 |
| IT1160056 | Alpi Marittime | * | 32 959 | | E 7 21 | N 44 11 |
| IT1160057 | Alte Valli Pesio e Tanaro | * | 9 340 | | E 7 42 | N 44 9 |
| IT1160058 | Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè | * | 7 230 | | E 7 6 | N 44 38 |
| IT1201000 | Parco Nazionale del Gran Paradiso | * | 71 124 | | E 7 18 | N 45 31 |
| IT1201010 | Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes | * | 1 593 | | E 7 4 | N 45 30 |
| IT1202000 | Parco del Mont Avic | * | 5 750 | | E 7 34 | N 45 38 |
| IT1203010 | Zona Umida di Morgex | * | 30 | | E 7 3 | N 45 44 |
| IT1203020 | Lago di Lolair | * | 28 | | E 7 8 | N 45 41 |
| IT1203030 | Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua | * | 19 | | E 7 17 | N 45 43 |
| IT1203040 | Stagno di Loson | * | 4,55 | | E 7 33 | N 45 46 |
| IT1203050 | Lago di Villa | * | 27 | | E 7 41 | N 45 41 |
| IT1203060 | Stagno di Holay | | 3,01 | | E 7 48 | N 45 35 |
| IT1203070 | Mont Mars | * | 380 | | E 7 55 | N 45 38 |
| IT1204010 | Ambienti Glaciali del Monte Bianco | * | 12 557 | | E 6 51 | N 45 50 |
| IT1204032 | Talweg della Val Ferret | * | 120 | | E 7 1 | N 45 51 |
| IT1204220 | Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa | * | 8 645 | | E 7 47 | N 45 54 |
| IT1205000 | Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin | * | 356 | | E 6 57 | N 45 40 |
| IT1205010 | Ambienti d'alta quota della Valgrisenche | * | 336 | | E 7 0 | N 45 32 |
| IT1205020 | Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo | * | 750 | | E 7 8 | N 45 52 |
| IT1205030 | Pont d'Ael | * | 183 | | E 7 13 | N 45 40 |
| IT1205034 | Castello e miniere abbandonate di Aymavilles | | 1,59 | | E 7 15 | N 45 42 |
| IT1205050 | Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon | * | 49 | | E 7 14 | N 45 43 |
| IT1205061 | Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne | | 36 | | E 7 18 | N 45 40 |
| IT1205064 | Vallone del Grauson | * | 489 | | E 7 23 | N 45 38 |
| IT1205065 | Vallone dell'Urtier | * | 1 506 | | E 7 26 | N 45 36 |
| IT1205070 | Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel | * | 35 | | E 7 25 | N 45 44 |
| IT1205081 | Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan | * | 453 | | E 7 32 | N 45 51 |
| IT1205082 | Stagno di Lo Ditor | * | 22 | | E 7 33 | N 45 50 |
| IT1205090 | Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly | * | 97 | | E 7 34 | N 45 45 |
| IT1205100 | Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna | * | 1 103 | | E 7 36 | N 45 35 |
| IT1205110 | Stazione di Peonia Officinalis | | 33 | | E 7 47 | N 45 37 |
| IT1313712 | Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia | * | 4 486 | | E 7 47 | N 44 6 |
| IT1314609 | Monte Monega – Monte Prearba | * | 3 670 | | E 7 48 | N 44 1 |
| IT1314610 | Monte Saccarello – Monte Fronté | * | 3 927 | | E 7 44 | N 44 3 |
| IT1314611 | Monte Gerbonte | * | 2 261 | | E 7 41 | N 44 0 |
| IT1315421 | Monte Toraggio – Monte Pietravecchia | * | 2 648 | | E 7 40 | N 43 58 |
| IT1322122 | Croce della Tia – Rio Barchei | * | 660 | | E 8 8 | N 44 19 |
| IT1322216 | Ronco di Maglio | * | 1 449 | | E 8 14 | N 44 18 |
| IT1322217 | Bric Tana – Bric Mongarda | * | 168 | | E 8 12 | N 44 21 |
| IT1322223 | Cave Ferecchi | * | 37 | | E 8 12 | N 44 22 |
| IT1323014 | Monte Spinarda – Rio Nero | * | 943 | | E 8 5 | N 44 12 |
| IT1323021 | Bric Zerbi | * | 711 | | E 8 6 | N 44 16 |
| IT1323112 | Monte Carmo – Monte Settepani | * | 7 575 | | E 8 11 | N 44 13 |
| IT1323115 | Lago di Osiglia | * | 409 | | E 8 11 | N 44 18 |
| IT1323920 | Monte Galero | * | 3 194 | | E 8 2 | N 44 7 |
| IT2010001 | Lago di Ganna | * | 106 | | E 8 49 | N 45 53 |
| IT2010002 | Monte Legnone e Chiusarella | * | 751 | | E 8 48 | N 45 51 |
| IT2010003 | Versante Nord del Campo dei Fiori | * | 1 312 | | E 8 45 | N 45 52 |
| IT2010004 | Grotte del Campo dei Fiori | * | 894 | | E 8 45 | N 45 51 |
| IT2010005 | Monte Martica | | 1 057 | | E 8 48 | N 45 53 |
| IT2010016 | Val Veddasca | | 4 919 | | E 8 47 | N 46 3 |
| IT2010018 | Monte Sangiano | * | 195 | | E 8 37 | N 45 52 |
| IT2010019 | Monti della Valcuvia | * | 1 629 | | E 8 42 | N 45 55 |
| IT2020001 | Lago di Piano | * | 207 | | E 9 9 | N 46 2 |
| IT2020009 | Valle del Dosso | * | 1 652 | | E 9 14 | N 46 12 |
| IT2020010 | Lago di Segrino | * | 282 | | E 13 40 | N 45 38 |
| IT2030001 | Grigna Settentrionale | * | 1 617 | | E 9 22 | N 45 57 |
| IT2030002 | Grigna Meridionale | * | 2 732 | | E 9 21 | N 45 55 |
| IT2030003 | Monte Barro | * | 649 | | E 9 22 | N 45 50 |
| IT2040001 | Val Viera e Cime di Fopel | * | 836 | | E 10 8 | N 46 34 |
| IT2040002 | Motto di Livigno – Val Saliente | * | 1 251 | | E 10 6 | N 46 33 |
| IT2040003 | Val Federia | * | 1 593 | | E 10 4 | N 46 31 |
| IT2040004 | Valle Alpisella | * | 1 045 | | E 10 13 | N 46 33 |
| IT2040005 | Valle della Forcola | | 212 | | E 10 2 | N 46 27 |
| IT2040006 | La Vallaccia – Pizzo Filone | * | 1 982 | | E 10 10 | N 46 29 |
| IT2040007 | Passo e Monte di Foscagno | | 1 081 | | E 10 12 | N 46 29 |
| IT2040008 | Cime di Plator e Monte delle Scale | * | 1 572 | | E 10 18 | N 46 30 |
| IT2040009 | Valle di Fraele | * | 1 691 | | E 10 16 | N 46 33 |
| IT2040010 | Valle del Braulio – Cresta di Reit | * | 3 559 | | E 10 24 | N 46 31 |
| IT2040011 | Monte Vago – Val di Campo – Val Nera | * | 2 874 | | E 10 6 | N 46 27 |
| IT2040012 | Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi | | 5 962 | | E 10 13 | N 46 25 |
| IT2040013 | Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale | | 3 725 | | E 10 30 | N 46 28 |
| IT2040014 | Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale | | 6 157 | | E 10 34 | N 46 25 |
| IT2040015 | Paluaccio di Oga | * | 28 | | E 10 20 | N 46 28 |
| IT2040016 | Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta | * | 9 666 | | E 9 54 | N 46 20 |
| IT2040017 | Disgrazia – Sissone | * | 3 010 | | E 9 45 | N 46 17 |
| IT2040018 | Val Codera | * | 818 | | E 9 29 | N 46 14 |
| IT2040019 | Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro | * | 2 755 | | E 9 35 | N 46 15 |
| IT2040020 | Val di Mello – Piano di Preda Rossa | * | 5 789 | | E 9 41 | N 46 15 |
| IT2040021 | Val di Togno – Pizzo Scalino | * | 3 150 | | E 9 55 | N 46 14 |
| IT2040023 | Valle dei Ratti | * | 928 | | E 9 32 | N 46 12 |
| IT2040024 | Da Monte Belvedere a Vallorda | * | 2 119 | | E 10 11 | N 46 11 |
| IT2040025 | Pian Gembro | * | 78 | | E 10 9 | N 46 9 |
| IT2040026 | Val Lesina | * | 1 184 | | E 9 27 | N 46 5 |
| IT2040027 | Valle del Bitto di Gerola | * | 2 458 | | E 9 31 | N 46 5 |
| IT2040028 | Valle del Bitto di Albaredo | * | 3 399 | | E 9 36 | N 46 4 |
| IT2040029 | Val Tartano | * | 1 451 | | E 9 43 | N 46 4 |
| IT2040030 | Val Madre | * | 1 486 | | E 9 42 | N 46 8 |
| IT2040031 | Val Cervia | * | 1 893 | | E 9 48 | N 46 6 |
| IT2040032 | Valle del Livrio | * | 2 108 | | E 9 51 | N 46 7 |
| IT2040033 | Val Venina | | 3 644 | | E 9 53 | N 46 3 |
| IT2040034 | Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca | * | 3 143 | | E 9 59 | N 46 7 |
| IT2040035 | Val Bondone – Val Caronella | * | 1 500 | | E 10 3 | N 46 7 |
| IT2040036 | Val Belviso | * | 766 | | E 10 6 | N 46 4 |
| IT2040037 | Rifugio Falk | * | 4,22 | | E 10 15 | N 46 23 |
| IT2040038 | Val Fontana | * | 4 210 | | E 10 0 | N 46 14 |
| IT2040039 | Val Zerta | * | 1 585 | | E 9 23 | N 46 21 |
| IT2040040 | Val Bodengo | | 2 555 | | E 9 17 | N 46 15 |
| IT2040041 | Piano di Chiavenna | * | 2 514 | | E 9 23 | N 46 16 |
| IT2040042 | Pian di Spagna e Lago di Mezzola | * | 1 715 | | E 9 25 | N 46 10 |
| IT2060001 | Valtorta e Valmoresca | * | 1 682 | | E 9 37 | N 46 1 |
| IT2060002 | Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra | * | 2 513 | | E 9 42 | N 45 58 |
| IT2060003 | Alta Val Brembana – Laghi Gemelli | * | 4 251 | | E 9 51 | N 46 1 |
| IT2060004 | Alta Val di Scalve | * | 7 053 | | E 10 10 | N 46 1 |
| IT2060005 | Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana | * | 12 962 | | E 10 1 | N 45 57 |
| IT2060006 | Boschi del Giovetto di Paline | | 597 | | E 10 8 | N 45 57 |
| IT2060007 | Valle Asinina | | 1 506 | | E 9 36 | N 45 54 |
| IT2060008 | Valle Parina | * | 2 225 | | E 9 43 | N 45 54 |
| IT2060009 | Val Nossana – Cima di Grem | * | 3 369 | | E 9 51 | N 45 54 |
| IT2060011 | Canto Alto e Valle del Giongo | * | 565 | | E 9 39 | N 45 45 |
| IT2060012 | Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza | * | 50 | | E 9 37 | N 45 42 |
| IT2060016 | Valpredina | * | 90 | | E 9 48 | N 45 43 |
| IT2070001 | Torbiere del Tonale | | 47 | | E 10 34 | N 46 15 |
| IT2070002 | Monte Piccolo – Monte Colmo | * | 412 | | E 10 22 | N 46 11 |
| IT2070003 | Val Rabbia e Val Galinera | | 1 854 | | E 10 24 | N 46 9 |
| IT2070004 | Monte Marser – Corni di Bos | | 2 591 | | E 10 26 | N 46 6 |
| IT2070005 | Pizzo Badile – Alta Val Zumella | | 2 184 | | E 10 24 | N 46 0 |
| IT2070006 | Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro | | 4 603 | | E 10 25 | N 45 55 |
| IT2070007 | Vallone del Forcel Rosso | | 3 067 | | E 10 30 | N 46 4 |
| IT2070008 | Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga | | 156 | | E 10 24 | N 46 3 |
| IT2070009 | Versanti dell'Avio | | 1 678 | | E 10 28 | N 46 10 |
| IT2070010 | Piz Olda – Val Malga | | 2 069 | | E 10 22 | N 46 7 |
| IT2070011 | Torbiera La Goia | | 0,2 | | E 10 20 | N 46 6 |
| IT2070012 | Torbiere di Val Braone | | 68 | | E 10 23 | N 45 58 |
| IT2070013 | Ghiacciaio dell'Adamello | | 2 976 | | E 10 31 | N 46 9 |
| IT2070014 | Lago di Pile | | 4 | | E 10 27 | N 46 0 |
| IT2070015 | Monte Cas – Punta Corlor | | 166 | | E 10 44 | N 45 45 |
| IT2070016 | Cima Comer | * | 314 | | E 10 40 | N 45 42 |
| IT2070017 | Valli di San Antonio | | 4 160 | | E 10 12 | N 46 9 |
| IT2070018 | Altopiano di Cariadeghe | | 523 | | E 10 20 | N 45 35 |
| IT2070019 | Sorgente Funtanì | * | 55 | | E 10 29 | N 45 39 |
| IT2070021 | Valvestino | * | 6 473 | | E 10 37 | N 45 46 |
| IT2070022 | Corno della Marogna | * | 3 571 | | E 10 41 | N 45 48 |
| IT2070023 | Belvedere – Tri Plane | * | 26 | | E 10 22 | N 46 3 |
| IT3110001 | Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten | * | 38 | | E 10 34 | N 46 40 |
| IT3110002 | Biotopo Ontaneto di Sluderno | * | 125 | | E 10 34 | N 46 38 |
| IT3110004 | Biotopo Ontaneto di Cengles | * | 41 | | E 10 38 | N 46 37 |
| IT3110005 | Biotopo Ontaneto di Oris | * | 46 | | E 10 39 | N 46 37 |
| IT3110010 | Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg | * | 176 | | E 10 57 | N 46 38 |
| IT3110011 | Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 10 087 | | E 10 56 | N 46 44 |
| IT3110012 | Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 8 095 | | E 11 5 | N 46 49 |
| IT3110013 | Biotopo Delta del Valsura | * | 28 | | E 11 10 | N 46 37 |
| IT3110014 | Biotopo Gisser Auen | | 14 | | E 11 22 | N 46 45 |
| IT3110015 | Biotopo Hühnerspiel | | 144 | | E 11 29 | N 46 56 |
| IT3110016 | Biotopo Wiesermoos | * | 14 | | E 12 5 | N 47 3 |
| IT3110017 | Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina | * | 31 313 | | E 12 4 | N 46 56 |
| IT3110018 | Ontaneti dell'Aurino | * | 25 | | E 11 56 | N 46 53 |
| IT3110019 | Biotopo Rasner Möser | * | 25 | | E 12 4 | N 46 48 |
| IT3110020 | Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes | * | 278 | | E 12 25 | N 46 40 |
| IT3110022 | Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco | * | 16 | | E 12 13 | N 46 43 |
| IT3110026 | Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 258 | | E 11 46 | N 46 37 |
| IT3110027 | Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 396 | | E 11 48 | N 46 35 |
| IT3110029 | Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio | * | 7 293 | | E 11 35 | N 46 29 |
| IT3110030 | Biotopo Torbiera Totes Moos | * | 4,19 | | E 11 22 | N 46 26 |
| IT3110031 | Biotopo Torbiera Wölfl | * | 10 | | E 11 24 | N 46 25 |
| IT3110032 | Biotopo Torbiera Tschingger | * | 3,08 | | E 11 23 | N 46 26 |
| IT3110033 | Biotopo Buche di Ghiaccio | | 28 | | E 11 14 | N 46 26 |
| IT3110034 | Biotopo Lago di Caldaro | * | 241 | | E 11 15 | N 46 22 |
| IT3110035 | Biotopo Castelfeder | * | 108 | | E 11 17 | N 46 20 |
| IT3110036 | Parco Naturale Monte Corno | * | 6 851 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3110037 | Biotopo Lago di Favogna | | 10 | | E 11 11 | N 46 16 |
| IT3110038 | Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 27 989 | | E 10 48 | N 46 31 |
| IT3110039 | Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 4 188 | | E 10 31 | N 46 31 |
| IT3110040 | Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 3 517 | | E 10 30 | N 46 37 |
| IT3110041 | Jaggl | * | 702 | | E 10 33 | N 46 47 |
| IT3110042 | Prati Aridi Rocciosi di Agumes | * | 0,34 | | E 10 34 | N 46 37 |
| IT3110043 | Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia | | 0,12 | | E 10 37 | N 46 36 |
| IT3110044 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten | * | 25 | | E 10 47 | N 46 37 |
| IT3110045 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten | * | 56 | | E 10 43 | N 46 38 |
| IT3110046 | Biotopo Palude della Volpe | * | 4,03 | | E 11 14 | N 46 30 |
| IT3110048 | Prati dell'Armentara | * | 344 | | E 11 55 | N 46 37 |
| IT3110049 | Parco Naturale Fanes – Senes – Braies | * | 25 418 | | E 12 3 | N 46 39 |
| IT3110050 | Parco Naturale Dolomiti di Sesto | * | 11 891 | | E 12 17 | N 46 39 |
| IT3110051 | Biotopo Ahrau di Stegona | * | 18 | | E 11 55 | N 46 48 |
| IT3120001 | Alta Val di Rabbi | * | 4 434 | | E 10 45 | N 46 26 |
| IT3120002 | Alta Val La Mare | * | 5 819 | | E 10 40 | N 46 25 |
| IT3120003 | Alta Val del Monte | * | 4 464 | | E 10 35 | N 46 22 |
| IT3120004 | Val Genova | * | 13 240 | | E 10 38 | N 46 10 |
| IT3120005 | Adamello | * | 13 425 | | E 10 35 | N 46 4 |
| IT3120006 | Presanella | * | 15 926 | | E 10 42 | N 46 14 |
| IT3120007 | Monte Sadron | * | 3 651 | | E 10 54 | N 46 17 |
| IT3120008 | Val di Tovel | * | 6 610 | | E 10 55 | N 46 15 |
| IT3120009 | Dolomiti di Brenta | * | 22 664 | | E 10 51 | N 46 12 |
| IT3120010 | Pale di San Martino | * | 5 328 | | E 11 51 | N 46 14 |
| IT3120011 | Val Venegia | * | 2 237 | | E 11 48 | N 46 18 |
| IT3120012 | Cima Bocche – Lusia | * | 3 058 | | E 11 45 | N 46 19 |
| IT3120013 | Foresta di Paneveggio | * | 1 252 | | E 11 44 | N 46 17 |
| IT3120014 | Lagorai Orientale | * | 7 698 | | E 11 44 | N 46 14 |
| IT3120015 | Tre Cime Monte Bondone | * | 223 | | E 11 2 | N 46 0 |
| IT3120016 | Corna Piana | * | 52 | | E 10 53 | N 45 47 |
| IT3120017 | Campobrun | * | 426 | | E 11 7 | N 45 42 |
| IT3120018 | Scanuppia | * | 529 | | E 11 9 | N 45 57 |
| IT3120019 | Lago Nero | * | 3,08 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3120020 | Palu' Longa | * | 6,05 | | E 11 22 | N 46 17 |
| IT3120021 | Lago delle Buse | * | 18 | | E 11 27 | N 46 10 |
| IT3120022 | Palu' dei Mugheri | * | 10 | | E 11 41 | N 46 17 |
| IT3120023 | Sorte di Bellamonte | * | 11 | | E 11 40 | N 46 18 |
| IT3120024 | Zona Umida Valfloriana | * | 203 | | E 11 22 | N 46 13 |
| IT3120025 | Selva di Ega | * | 3,13 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120026 | Becco della Palua | * | 17 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120027 | Canzenagol | * | 3,39 | | E 11 36 | N 46 16 |
| IT3120028 | Pra delle Nasse | * | 8,08 | | E 11 47 | N 46 15 |
| IT3120029 | Sorgente Resenzuola | * | 4,34 | | E 11 39 | N 46 0 |
| IT3120030 | Fontanazzo | * | 54 | | E 11 36 | N 46 0 |
| IT3120031 | Masi Carretta | * | 3,02 | | E 11 37 | N 46 6 |
| IT3120032 | I Mughi | * | 21 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120033 | Palude di Roncegno | * | 21 | | E 11 25 | N 46 3 |
| IT3120034 | Paludi di Sternigo | * | 24 | | E 11 15 | N 46 8 |
| IT3120035 | Laghestel di Pine' | * | 91 | | E 11 13 | N 46 6 |
| IT3120036 | Redebus | * | 10 | | E 11 19 | N 46 8 |
| IT3120037 | Le Grave | * | 30 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120038 | Inghiaie | * | 30 | | E 11 18 | N 45 59 |
| IT3120039 | Canneto di Levico | | 9,74 | | E 11 16 | N 46 0 |
| IT3120040 | Lago Pudro | * | 13 | | E 11 13 | N 46 4 |
| IT3120041 | Lago Costa | * | 3,83 | | E 11 14 | N 46 4 |
| IT3120042 | Canneti di San Cristoforo | * | 9,39 | | E 11 14 | N 46 2 |
| IT3120043 | Pize' | * | 16 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120044 | Monte Barco e Monte della Gallina | * | 173 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120045 | Lagabrun | * | 4,49 | | E 11 11 | N 46 12 |
| IT3120046 | Prati di Monte | * | 5,99 | | E 11 14 | N 46 13 |
| IT3120047 | Paluda La Lot | * | 6,62 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120048 | Laghetto di Vedes | * | 8,26 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120049 | Lona – Lases | | 25 | | E 11 13 | N 46 8 |
| IT3120050 | Torbiera delle Viote | * | 20 | | E 11 2 | N 46 1 |
| IT3120051 | Stagni della Vela – Soprasasso | * | 87 | | E 11 5 | N 46 5 |
| IT3120052 | Doss Trento | * | 16 | | E 11 6 | N 46 4 |
| IT3120053 | Foci dell'Avisio | * | 133 | | E 11 4 | N 46 8 |
| IT3120054 | La Rupe | * | 45 | | E 11 5 | N 46 11 |
| IT3120055 | Lago di Toblino | * | 170 | | E 10 58 | N 46 3 |
| IT3120056 | Palu' Longia | * | 10 | | E 11 5 | N 46 28 |
| IT3120057 | Palu' Tremole | * | 4 | | E 11 4 | N 46 28 |
| IT3120058 | Torbiere di Monte Sous | * | 97 | | E 11 3 | N 46 30 |
| IT3120059 | Palu' di Tuenno | * | 5,56 | | E 11 1 | N 46 20 |
| IT3120060 | Forra di S. Giustina | * | 24 | | E 11 3 | N 46 20 |
| IT3120061 | La Rocchetta | * | 89 | | E 11 3 | N 46 14 |
| IT3120062 | Malga Flavona | * | 215 | | E 10 56 | N 46 14 |
| IT3120063 | Lago di Tovel | * | 107 | | E 10 57 | N 46 15 |
| IT3120064 | Torbiera del Tonale | * | 62 | | E 10 35 | N 46 15 |
| IT3120065 | Lago D'Idro | * | 14 | | E 10 32 | N 45 48 |
| IT3120066 | Palu' di Boniprati | * | 11 | | E 10 36 | N 45 55 |
| IT3120067 | Paludi di Malga Clevet | * | 103 | | E 10 32 | N 45 55 |
| IT3120068 | Fiave' | | 137 | | E 10 49 | N 45 59 |
| IT3120069 | Torbiera Lomasona | * | 26 | | E 10 51 | N 45 59 |
| IT3120070 | Pian Degli Uccelli | * | 185 | | E 10 48 | N 46 13 |
| IT3120071 | Paludi del Dosson | * | 122 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120072 | Paludi di Bocenago | * | 14 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120073 | Paludi di Dare' | * | 95 | | E 10 51 | N 46 16 |
| IT3120074 | Marocche di Dro | * | 251 | | E 10 56 | N 45 59 |
| IT3120075 | Monte Brione | * | 66 | | E 10 52 | N 45 53 |
| IT3120076 | Lago D'Ampola | * | 24 | | E 10 39 | N 45 52 |
| IT3120077 | Palu' di Borghetto | * | 7,93 | | E 10 55 | N 45 41 |
| IT3120078 | Torbiera Echen | | 8,33 | | E 11 11 | N 45 54 |
| IT3120079 | Lago di Loppio | * | 113 | | E 10 55 | N 45 51 |
| IT3120080 | Laghetti di Marco | * | 36 | | E 11 0 | N 45 51 |
| IT3120081 | Pra dall'Albi – Cei | * | 117 | | E 11 1 | N 45 57 |
| IT3120082 | Taio di Nomi | * | 5,29 | | E 11 4 | N 45 55 |
| IT3120083 | Muga Bianca | * | 111 | | E 11 9 | N 45 50 |
| IT3120084 | Roncon | | 2,91 | | E 11 37 | N 46 24 |
| IT3120085 | Il Laghetto | * | 6,7 | | E 11 23 | N 46 0 |
| IT3120086 | Servis | * | 324 | | E 11 4 | N 45 56 |
| IT3120087 | Laghi e abisso di Lamar | * | 25 | | E 11 3 | N 46 7 |
| IT3120088 | Palu' di Monte Rovere | | 16 | | E 11 17 | N 45 57 |
| IT3120089 | Montepiano – Palu' di Fornace | * | 33 | | E 11 11 | N 46 7 |
| IT3120090 | Monte Calvo | * | 1,19 | | E 11 15 | N 46 6 |
| IT3120091 | Albere' di Tenna | * | 6,82 | | E 11 15 | N 46 1 |
| IT3120092 | Passo del Broccon | * | 345 | | E 11 40 | N 46 7 |
| IT3120093 | Crinale Pichea – Rocchetta | * | 1 009 | | E 10 46 | N 45 54 |
| IT3120094 | Alpe di Storo e Bondone | * | 759 | | E 10 36 | N 45 48 |
| IT3120095 | Bocca D'ardole – Corno della Paura | * | 178 | | E 10 56 | N 45 45 |
| IT3120096 | Bocca di Caset | * | 50 | | E 10 41 | N 45 51 |
| IT3120097 | Catena di Lagorai | * | 2 855 | | E 11 32 | N 46 13 |
| IT3120098 | Monti Lessini Nord | * | 792 | | E 11 4 | N 45 42 |
| IT3120099 | Piccole Dolomiti | * | 1 229 | | E 11 7 | N 45 44 |
| IT3120100 | Pasubio | * | 1 836 | | E 11 10 | N 45 48 |
| IT3120101 | Condino | * | 72 | | E 10 36 | N 45 53 |
| IT3120102 | Lago di Santa Colomba | * | 5,97 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120103 | Monte Baldo di Brentonico | * | 2 061 | | E 10 54 | N 45 48 |
| IT3120104 | Monte Baldo – Cima Valdritta | * | 456 | | E 10 51 | N 45 44 |
| IT3120105 | Burrone di Ravina | * | 527 | | E 11 4 | N 46 2 |
| IT3120106 | Nodo del Latemar | * | 1 862 | | E 11 35 | N 46 22 |
| IT3120107 | Val Cadino | * | 1 110 | | E 11 24 | N 46 13 |
| IT3120108 | Val San Nicolò | * | 715 | | E 11 47 | N 46 25 |
| IT3120109 | Valle Flanginech | * | 81 | | E 10 47 | N 46 9 |
| IT3120110 | Terlago | * | 109 | | E 11 3 | N 46 5 |
| IT3120111 | Manzano | * | 100 | | E 10 57 | N 45 52 |
| IT3120112 | Arnago | * | 157 | | E 10 54 | N 46 22 |
| IT3120113 | Molina – Castello | * | 49 | | E 11 26 | N 46 16 |
| IT3120114 | Monte Zugna | * | 1 696 | | E 11 2 | N 45 50 |
| IT3120115 | Monte Brento | * | 254 | | E 10 54 | N 45 59 |
| IT3120116 | Monte Malachin | * | 160 | | E 11 7 | N 46 16 |
| IT3120117 | Ontaneta di Croviana | * | 23 | | E 10 54 | N 46 20 |
| IT3120118 | Lago (Val di Fiemme) | * | 12 | | E 11 31 | N 46 17 |
| IT3120119 | Val Duron | * | 761 | | E 11 40 | N 46 29 |
| IT3120120 | Bassa Valle del Chiese | * | 20 | | E 10 33 | N 45 49 |
| IT3120121 | Carbonare | * | 12 | | E 11 13 | N 45 56 |
| IT3120122 | Gocciadoro | * | 19 | | E 11 8 | N 46 3 |
| IT3120123 | Assizzi – Vignola | * | 88 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120124 | Torcegno | * | 50 | | E 11 26 | N 46 4 |
| IT3120125 | Zaccon | * | 371 | | E 11 25 | N 46 2 |
| IT3120126 | Val Noana | * | 730 | | E 11 51 | N 46 7 |
| IT3120127 | Monti Tremalzo e Tombea | * | 5 537 | | E 10 38 | N 45 50 |
| IT3120128 | Alta Val Stava | * | 1 775 | | E 11 32 | N 46 18 |
| IT3120129 | Ghiacciaio Marmolada | | 463 | | E 11 51 | N 46 26 |
| IT3120130 | Il Colo | | 0,29 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120131 | Grotta Uvada | | 1,16 | | E 11 39 | N 46 6 |
| IT3120132 | Grotta di Ernesto | | 1,06 | | E 11 39 | N 45 58 |
| IT3120133 | Grotta di Collalto | | 0,6 | 5 | E 10 53 | N 46 5 |
| IT3120134 | Grotta del Calgeron | | 0,92 | 5 | E 11 37 | N 46 0 |
| IT3120135 | Grotta della Bigonda | | 1,23 | 22 | E 11 35 | N 46 1 |
| IT3120136 | Bus della Spia | | 0,66 | 1 | E 11 1 | N 46 13 |
| IT3120137 | Bus del Diaol | | 1,04 | 1 | E 10 54 | N 45 56 |
| IT3120138 | Grotta Cesare Battisti | | 0,45 | 2 | E 11 2 | N 46 8 |
| IT3120139 | Grotta di Costalta | | 0,54 | 1 | E 11 22 | N 45 59 |
| IT3120140 | Grotta del Vallon | | 0,3 | 1 | E 10 51 | N 46 8 |
| IT3120141 | Grotta della Lovara | | 0,95 | 1 | E 11 3 | N 46 13 |
| IT3120142 | Val Campelle | * | 1 136 | | E 11 30 | N 46 7 |
| IT3120143 | Valle del Vanoi | * | 3 247 | | E 11 38 | N 46 11 |
| IT3120144 | Valle del Verdes | * | 2 186 | | E 11 9 | N 46 20 |
| IT3120145 | Monte Rema' | * | 237 | | E 10 31 | N 45 56 |
| IT3120146 | Laghetto delle Regole | * | 21 | | E 11 6 | N 46 28 |
| IT3120147 | Monti Lessini Ovest | * | 1 028 | | E 10 56 | N 45 41 |
| IT3120149 | Monte Ghello | * | 147 | | E 11 3 | N 45 54 |
| IT3120150 | Talpina – Brentonico | * | 245 | | E 10 59 | N 45 49 |
| IT3120152 | Tione – Villa Rendena | * | 185 | | E 10 42 | N 46 2 |
| IT3120154 | Le Sole | * | 10 | | E 10 41 | N 46 1 |
| IT3120156 | Adige | * | 14 | | E 11 1 | N 45 47 |
| IT3210002 | Monti Lessini: Cascate di Molina | * | 233 | 14 | E 10 54 | N 45 36 |
| IT3210004 | Monte Luppia e P.ta San Vigilio | | 1 037 | 29 | E 10 42 | N 45 37 |
| IT3210006 | Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora | | 171 | 12 | E 10 58 | N 45 37 |
| IT3210007 | Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda | * | 676 | 21 | E 10 43 | N 45 34 |
| IT3210021 | Monte Pastello | * | 1 750 | 24 | E 10 51 | N 45 34 |
| IT3210039 | Monte Baldo Ovest | * | 6 510 | 67 | E 10 49 | N 45 44 |
| IT3210040 | Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine | * | 13 872 | 179 | E 11 12 | N 45 44 |
| IT3210041 | Monte Baldo Est | * | 2 762 | 57 | E 10 52 | N 45 39 |
| IT3210043 | Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest | * | 476 | 95 | E 10 52 | N 45 33 |
| IT3220002 | Granezza | | 1 303 | 17 | E 11 32 | N 45 49 |
| IT3220007 | Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa | * | 1 680 | 64 | E 11 39 | N 45 52 |
| IT3220036 | Altopiano dei Sette Comuni | * | 14 988 | 87 | E 11 28 | N 45 57 |
| IT3230003 | Gruppo del Sella | * | 449 | 11 | E 11 50 | N 46 30 |
| IT3230005 | Gruppo Marmolada | * | 1 305 | 20 | E 11 52 | N 46 25 |
| IT3230006 | Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna' | * | 14 165 | 73 | E 12 35 | N 46 37 |
| IT3230017 | Monte Pelmo – Mondeval – Formin | * | 11 065 | 89 | E 12 7 | N 46 27 |
| IT3230019 | Lago di Misurina | | 75 | 5 | E 12 15 | N 46 35 |
| IT3230022 | Massiccio del Grappa | * | 22 473 | 142 | E 11 48 | N 45 53 |
| IT3230025 | Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor | * | 1 562 | 24 | E 12 18 | N 46 3 |
| IT3230026 | Passo di San Boldo | * | 38 | 3 | E 12 10 | N 46 0 |
| IT3230027 | Monte Dolada Versante S.E. | * | 659 | 13 | E 12 20 | N 46 11 |
| IT3230031 | Val Tovanella Bosconero | * | 8 845 | 53 | E 12 17 | N 46 20 |
| IT3230035 | Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo | * | 2 845 | 29 | E 11 43 | N 46 4 |
| IT3230042 | Torbiera di Lipoi | * | 65 | 5 | E 11 57 | N 46 2 |
| IT3230043 | Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda | * | 10 909 | 66 | E 11 54 | N 46 18 |
| IT3230044 | Fontane di Nogare' | | 212 | 9 | E 12 14 | N 46 9 |
| IT3230045 | Torbiera di Antole | * | 25 | 3 | E 12 10 | N 46 8 |
| IT3230047 | Lago di Santa Croce | * | 788 | 14 | E 12 20 | N 46 6 |
| IT3230060 | Torbiere di Danta | * | 205 | 11 | E 12 29 | N 46 33 |
| IT3230063 | Torbiere di Lac Torond | * | 38 | 3 | E 11 59 | N 46 14 |
| IT3230067 | Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia | * | 111 | 8 | E 12 12 | N 46 2 |
| IT3230068 | Valpiana – Valmorel (Aree palustri) | | 126 | 6 | E 12 13 | N 46 4 |
| IT3230071 | Dolomiti di Ampezzo | * | 11 362 | 77 | E 12 6 | N 46 35 |
| IT3230077 | Foresta del Cansiglio | * | 5 060 | 44 | E 12 24 | N 46 4 |
| IT3230078 | Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico | * | 8 924 | 73 | E 12 23 | N 46 36 |
| IT3230080 | Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno | * | 12 252 | 68 | E 12 25 | N 46 23 |
| IT3230081 | Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis | * | 17 069 | 74 | E 12 17 | N 46 30 |
| IT3230083 | Dolomiti Feltrine e Bellunesi | * | 31 383 | 178 | E 12 3 | N 46 11 |
| IT3230084 | Civetta – Cime di San Sebastiano | * | 6 597 | 68 | E 12 4 | N 46 20 |
| IT3230085 | Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio | * | 12 085 | 89 | E 12 35 | N 46 31 |
| IT3230088 | Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba | * | 3 236 | 121 | E 12 1 | N 46 2 |
| IT3240003 | Monte Cesen | * | 3 697 | 32 | E 12 0 | N 45 57 |
| IT3310001 | Dolomiti Friulane | * | 36 740 | | E 12 32 | N 46 19 |
| IT3310002 | Val Colvera di Jof | * | 396 | | E 12 40 | N 46 12 |
| IT3310003 | Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa | * | 875 | | E 12 52 | N 46 14 |
| IT3310004 | Forra del Torrente Cellina | * | 289 | | E 12 36 | N 46 11 |
| IT3310006 | Foresta del Cansiglio | * | 2 713 | | E 12 26 | N 46 3 |
| IT3320001 | Gruppo del Monte Coglians | * | 5 405 | | E 12 48 | N 46 37 |
| IT3320002 | Monti Dimon e Paularo | * | 702 | | E 13 4 | N 46 33 |
| IT3320003 | Creta di Aip e Sella di Lanza | * | 3 894 | | E 13 10 | N 46 33 |
| IT3320004 | Monte Auernig e Monte Corona | * | 465 | | E 13 20 | N 46 33 |
| IT3320005 | Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto | * | 4 662 | | E 13 24 | N 46 32 |
| IT3320006 | Conca di Fusine | * | 3 598 | | E 13 39 | N 46 28 |
| IT3320007 | Monti Bivera e Clapsavon | * | 1 832 | | E 12 37 | N 46 26 |
| IT3320008 | Col Gentile | * | 1 038 | | E 12 48 | N 46 27 |
| IT3320009 | Zuc Dal Bor | * | 1 415 | | E 13 14 | N 46 27 |
| IT3320010 | Jof di Montasio e Jof Fuart | * | 7 999 | | E 13 29 | N 46 25 |
| IT3320011 | Monti Verzegnis e Valcalda | * | 2 406 | | E 12 51 | N 46 21 |
| IT3320012 | Prealpi Giulie Settentrionali | * | 9 592 | | E 13 13 | N 46 21 |
| IT3320013 | Lago Minisini e Rivoli Bianchi | * | 402 | | E 13 8 | N 46 18 |
| IT3320014 | Torrente Lerada | * | 365 | | E 13 23 | N 46 12 |
| IT3320015 | Valle del Medio Tagliamento | * | 3 580 | | E 13 2 | N 46 14 |
| IT3320016 | Forra del Cornappo | * | 299 | | E 13 17 | N 46 14 |
| IT3320017 | Rio Bianco di Taipana e Gran Monte | * | 1 721 | | E 13 20 | N 46 16 |
| IT3320018 | Forra del Pradolino e Monte Mia | * | 1 010 | | E 13 27 | N 46 12 |
| IT3320019 | Monte Matajur | * | 213 | | E 13 33 | N 46 11 |
| IT6020002 | Lago Secco e Agro Nero | * | 135 | | E 13 19 | N 42 42 |
| IT6020025 | Monti della Laga (Area Sommitale) | * | 2 424 | | E 13 22 | N 42 38 |
| IT6050017 | Pendici di Colle Nero | * | 132 | | E 13 51 | N 41 43 |
| IT6050018 | Cime del Massiccio della Meta | * | 2 541 | | E 13 57 | N 41 39 |
| IT6050020 | Val Canneto | * | 990 | | E 13 54 | N 41 41 |
| IT7110099 | Gole del Sagittario | * | 1 349 | | E 13 48 | N 41 57 |
| IT7110100 | Monte Genzana | * | 5 805 | | E 13 54 | N 41 57 |
| IT7110101 | Lago di Scanno ed Emissari | | 103 | | E 13 51 | N 41 55 |
| IT7110202 | Gran Sasso | * | 33 995 | | E 13 37 | N 42 26 |
| IT7110204 | Maiella Sud Ovest | * | 6 276 | | E 14 0 | N 41 57 |
| IT7110205 | Parco Nazionale d'Abruzzo | * | 58 880 | | E 13 41 | N 41 51 |
| IT7120201 | Monti della Laga e Lago di Campotosto | * | 15 816 | | E 13 25 | N 42 40 |
| IT7140043 | Monti Pizi – Monte Secine | * | 4 195 | | E 14 10 | N 41 54 |
| IT7140203 | Maiella | * | 36 119 | | E 14 32 | N 42 5 |
| PLC120001 | Tatry | * | 21 069,7 | | E 19 57 | N 49 16 |
| PLC180001 | Bieszczady | * | 107 317,9 | | E 22 23 | N 49 12 |
| PLH120001 | Babia Góra | * | 3 442,4 | | E 19 32 | N 49 35 |
| PLH120002 | Czarna Orawa | * | 37,1 | | E 19 42 | N 49 30 |
| PLH120009 | Kostrza | * | 38,6 | | E 20 23 | N 49 47 |
| PLH120012 | Na Policy | * | 72,6 | | E 19 37 | N 49 37 |
| PLH120013 | Pieniny | * | 2 346 | | E 20 23 | N 49 25 |
| PLH120016 | Torfowiska Orawsko-Nowotarskie | * | 7 363,4 | | E 19 45 | N 49 26 |
| PLH120018 | Ostoja Gorczańska | * | 18 445 | | E 20 9 | N 49 34 |
| PLH120019 | Ostoja Popradzka | * | 59 371,7 | | E 20 47 | N 49 25 |
| PLH120020 | Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca | | 16,1 | | E 20 50 | N 49 45 |
| PLH180001 | Ostoja Magurska | * | 19 450,9 | | E 21 26 | N 49 29 |
| PLH240001 | Cieszyńskie Źródła Tufowe | * | 268,9 | | E 18 42 | N 49 46 |
| PLH240005 | Beskid Śląski | * | 27 370 | | E 18 56 | N 49 41 |
| PLH240006 | Beskid Żywiecki | * | 35 637,1 | | E 19 14 | N 49 32 |
| PLH240007 | Kościół w Radziechowach | | 0,1 | | E 19 12 | N 49 64 |
| PLH240008 | Kościół w Górkach Wielkich | | 0,1 | | E 18 51 | N 49 46 |
| SE0620001 | Långfjället-Städjan-Nipfjället | * | 93 903,9 | | E 12 37 | N 62 4 |
| SE0620002 | Vedungsfjällen | * | 19 411,4 | | E 13 12 | N 61 54 |
| SE0620003 | Fjätälven och Västvallen i Storfjäten | * | 299,2 | | E 13 5 | N 61 52 |
| SE0620005 | Storån-Österdalälven | | 820,2 | | E 12 40 | N 61 54 |
| SE0620009 | Drevfjällen | * | 33 208 | | E 12 22 | N 61 42 |
| SE0620015 | Fulufjället | * | 40 780,6 | | E 12 42 | N 61 32 |
| SE0620024 | Skarsåsfjället | * | 2 297 | | E 12 53 | N 61 20 |
| SE0620220 | Storbron | * | 249,2 | | E 12 51 | N 61 23 |
| SE0620266 | Lillfjäten | * | 422,9 | | E 12 57 | N 62 0 |
| SE0720029 | Sånfjället | * | 11 292,4 | | E 13 33 | N 62 17 |
| SE0720033 | Rogen | * | 49 076,4 | | E 12 28 | N 62 21 |
| SE0720084 | Vålådalen | * | 120 435,8 | | E 12 55 | N 63 8 |
| SE0720160 | Oldflån-Ansätten | * | 25 951,5 | | E 13 47 | N 63 51 |
| SE0720164 | Skäckerfjällen | * | 46 303,9 | | E 12 39 | N 63 50 |
| SE0720171 | Svenskådalen | * | 24 673,3 | | E 13 23 | N 63 58 |
| SE0720182 | Saxvattnet | * | 5 378,4 | | E 15 11 | N 64 38 |
| SE0720183 | Frostvikenfjällen | * | 85 422,7 | | E 14 40 | N 64 38 |
| SE0720185 | Bjurälven-Korallgrottan | * | 4 896,2 | | E 14 6 | N 64 54 |
| SE0720186 | Grubbdalen | * | 2 107,2 | | E 13 45 | N 64 2 |
| SE0720199 | Gråberget-Hotagsfjällen | * | 113 435,2 | | E 14 35 | N 64 9 |
| SE0720200 | Henvålen-Aloppan | * | 17 583,8 | | E 13 23 | N 62 41 |
| SE0720203 | Hällingsåfallet | * | 16,2 | | E 14 23 | N 64 21 |
| SE0720206 | Tännforsen | * | 9,4 | | E 12 44 | N 63 26 |
| SE0720209 | Håckervålen | * | 637,2 | | E 13 33 | N 63 9 |
| SE0720212 | Bastudalen | * | 2 837,5 | | E 13 51 | N 63 5 |
| SE0720213 | Marntallsåsen | * | 4 058 | | E 13 58 | N 62 56 |
| SE0720214 | Arådalen | * | 1 131,5 | | E 13 37 | N 62 53 |
| SE0720218 | Brovallvålen | * | 4 022 | | E 13 15 | N 62 19 |
| SE0720220 | Storåsen | * | 1 054,8 | | E 13 22 | N 62 20 |
| SE0720223 | Hamrafjället | * | 676,2 | | E 12 16 | N 62 34 |
| SE0720250 | Skrapavattnet | * | 30,6 | | E 14 25 | N 63 51 |
| SE0720259 | Trappåsen | | 160,6 | | E 12 26 | N 62 40 |
| SE0720260 | Kilbergsdalen | * | 2,3 | | E 13 58 | N 62 23 |
| SE0720262 | Svallmyren | * | 213,9 | | E 12 32 | N 62 35 |
| SE0720263 | Lill-Rånddalen | * | 52,5 | | E 13 18 | N 62 15 |
| SE0720264 | Lerdalsälven-Tvärlidån | * | 70,5 | | E 13 56 | N 64 44 |
| SE0720265 | Vallån Frostviken | * | 186,9 | | E 14 0 | N 64 45 |
| SE0720268 | Sälgåsen | * | 10,9 | | E 14 21 | N 64 27 |
| SE0720269 | Sörhållan | * | 2,8 | | E 13 19 | N 62 14 |
| SE0720273 | Bågavattnet | | 26,1 | | E 14 17 | N 64 5 |
| SE0720274 | Sandåsvallen | * | 16,7 | | E 12 22 | N 62 32 |
| SE0720276 | Lillåsvallen Ramundberget | * | 10,1 | | E 12 24 | N 62 40 |
| SE0720277 | Klinken | * | 329,8 | | E 12 17 | N 62 43 |
| SE0720279 | Styggdalen-Vargån | * | 328,7 | | E 12 15 | N 63 38 |
| SE0720280 | Rosselberget | * | 49 | | E 12 42 | N 62 28 |
| SE0720281 | Stor-Mittåkläppen | * | 1 091,7 | | E 12 27 | N 62 44 |
| SE0720282 | Ånnsjön | * | 8 960,5 | | E 12 30 | N 63 16 |
| SE0720283 | Gröndalen Frostviken | * | 28,8 | | E 14 5 | N 64 47 |
| SE0720284 | Jormön | | 198,8 | | E 14 0 | N 64 42 |
| SE0720285 | Ljungan; Uppströms Storsjön | | 165,1 | | E 12 44 | N 62 53 |
| SE0720286 | Åreälven | | 6 492,9 | | E 12 48 | N 63 27 |
| SE0720287 | Storån (Ammerån alpin) | | 81,7 | | E 14 51 | N 63 56 |
| SE0720288 | Dammån-Storån | | 200,7 | | E 14 1 | N 63 7 |
| SE0720289 | Toskströmmen (Hårkan alpin) | | 4 016,9 | | E 14 12 | N 64 1 |
| SE0720291 | Ljusnan (Hede-Svegsjön) | | 1 938,7 | | E 13 49 | N 62 16 |
| SE0720292 | Kölån (Österdalälven) | | 256,1 | | E 12 56 | N 62 9 |
| SE0720296 | Stikkenjukke (Saxån) | | 82,7 | | E 14 22 | N 65 5 |
| SE0720300 | Fiskhusberget | * | 590,8 | | E 13 35 | N 63 15 |
| SE0720305 | Kullflon-Nyflon | * | 3 646,3 | | E 14 56 | N 63 58 |
| SE0720355 | Flon, Bruksvallarna | * | 39,5 | | E 12 29 | N 62 36 |
| SE0720356 | Jöns-Erskölen | | 2,4 | | E 14 7 | N 62 26 |
| SE0720359 | Ammerån | | 4 096,5 | | E 15 27 | N 63 30 |
| SE0720361 | Hårkan | | 5 745,7 | | E 14 44 | N 63 37 |
| SE0720369 | Sölvbacka strömmar | | 43,9 | | E 13 19 | N 62 47 |
| SE0720371 | Hökvattsån | | 25,5 | | E 14 53 | N 63 51 |
| SE0720401 | Storsundet Laxviken | | 17,9 | | E 14 40 | N 63 49 |
| SE0720409 | Läskvattsån | | 3,3 | | E 14 43 | N 63 56 |
| SE0720423 | Berntbygget | | 5,6 | | E 14 24 | N 63 50 |
| SE0720424 | Skrapavattsbäcken | * | 16,4 | | E 14 26 | N 63 52 |
| SE0720428 | Höjden Botelnäset | * | 169,5 | | E 14 20 | N 63 54 |
| SE0720442 | Myhrbodarna | | 4,1 | | E 14 14 | N 64 5 |
| SE0720447 | Holmvallen | | 4,5 | | E 12 31 | N 62 43 |
| SE0720448 | Brynndammen | | 12,3 | | E 13 46 | N 62 31 |
| SE0720449 | Väster-Dalsvallen | | 2,4 | | E 12 25 | N 63 13 |
| SE0720452 | Tångeråsen; Backen | | 4,4 | | E 13 48 | N 63 34 |
| SE0720453 | Tångeråsen; Vallarna | | 3,6 | | E 13 48 | N 63 33 |
| SE0720456 | Oppidala Ramundberget | | 1,3 | | E 12 20 | N 62 43 |
| SE0720464 | Ramundberget sydost 1 | | 2,4 | | E 12 24 | N 62 41 |
| SE0720465 | Ramundberget sydost 3 | | 3,2 | | E 12 24 | N 62 42 |
| SE0810054 | Blaikfjället | * | 34 150,4 | | E 16 7 | N 64 35 |
| SE0810057 | Gitsfjället | * | 40 158,2 | | E 15 31 | N 64 50 |
| SE0810058 | Ryptjärnberget | * | 75 | | E 15 48 | N 64 50 |
| SE0810059 | Marsfjället | * | 86 067,2 | | E 15 38 | N 65 6 |
| SE0810060 | Skalmodal | * | 303,7 | | E 14 33 | N 65 26 |
| SE0810080 | Vindelfjällen | * | 555 103,4 | | E 15 50 | N 65 53 |
| SE0810347 | Rödingsjö | * | 6 383,2 | | E 15 10 | N 64 47 |
| SE0810350 | Kalvtjärnarna | * | 879,3 | | E 15 19 | N 64 43 |
| SE0810355 | Brattiken | * | 777,3 | | E 15 55 | N 65 25 |
| SE0810366 | Rapstenjaure | | 162 | | E 14 42 | N 65 5 |
| SE0810367 | Guorte, Joesjö | | 478,4 | | E 14 33 | N 65 39 |
| SE0810374 | Dikasjön | | 4,8 | | E 15 54 | N 65 13 |
| SE0810377 | Vilasund-Strimasund | | 16,6 | | E 14 54 | N 66 2 |
| SE0810385 | Rövattsliden | | 33,5 | | E 15 6 | N 65 42 |
| SE0810386 | Guortabäcken | | 4,4 | | E 15 6 | N 65 20 |
| SE0810394 | Vardo- Laster- och Fjällfjällen | * | 106 154,2 | | E 14 40 | N 65 16 |
| SE0810395 | Virisens vattensystem | | 3 684,4 | | E 14 54 | N 65 26 |
| SE0810396 | Daune | * | 12 063,7 | | E 15 11 | N 65 15 |
| SE0810397 | Södra Gardfjället | * | 37 116,4 | | E 15 37 | N 65 19 |
| SE0810398 | Norra Borgafjäll | * | 13 059,9 | | E 15 0 | N 64 53 |
| SE0810399 | Vojmsjölandet | * | 4 872,6 | | E 16 19 | N 64 58 |
| SE0810435 | Vindelälven | | 33 144,8 | | E 17 27 | N 65 38 |
| SE0810439 | Satsfjället | * | 11 862,4 | | E 15 10 | N 64 58 |
| SE0810443 | Ammarnäsdeltat | | 277,6 | | E 16 13 | N 65 57 |
| SE0810482 | Brånaviktjärnen | | 0,37 | | E 15 59 | N 65 28 |
| SE0810485 | Rauksvajja | * | 59,9 | | E 15 45 | N 65 38 |
| SE0810488 | Skansnäsån | | 287,2 | | E 16 2 | N 65 15 |
| SE0810513 | Njakafjäll | * | 6 276,7 | | E 15 38 | N 64 57 |
| SE0820056 | Laisdalens fjällurskog | * | 72 705,4 | | E 16 53 | N 66 1 |
| SE0820057 | Märkberget | * | 288,9 | | E 16 52 | N 66 14 |
| SE0820061 | Veddek 1 | * | 6 090,2 | | E 17 19 | N 65 58 |
| SE0820120 | Pieljekaise | * | 15 467,2 | | E 16 47 | N 66 21 |
| SE0820123 | Hornavan-Sädvajaure fjällurskog | * | 80 897 | | E 17 5 | N 66 26 |
| SE0820124 | Tjeggelvas | * | 32 939 | | E 17 45 | N 66 31 |
| SE0820125 | Ramanj | * | 4 664 | | E 17 35 | N 66 39 |
| SE0820130 | Udtja | * | 146 476,9 | | E 19 10 | N 66 22 |
| SE0820137 | Såkkevarats | * | 7 192,7 | | E 19 30 | N 66 29 |
| SE0820154 | Kallovaratjeh | * | 2 224,8 | | E 16 46 | N 67 6 |
| SE0820156 | Pärlälvens fjällurskog | * | 115 733,1 | | E 18 0 | N 66 49 |
| SE0820163 | Kvikkjokk-Kabla fjällurskog | * | 49 196,5 | | E 17 56 | N 67 0 |
| SE0820167 | Muddus | * | 49 718,3 | | E 20 10 | N 66 54 |
| SE0820185 | Sarek | * | 198 658 | | E 17 41 | N 67 17 |
| SE0820186 | Ultevis fjällurskog | * | 117 268,1 | | E 19 9 | N 67 7 |
| SE0820193 | Stubba | * | 33 411,2 | | E 20 3 | N 67 5 |
| SE0820201 | Padjelanta | * | 200 234 | | E 16 39 | N 67 25 |
| SE0820202 | Stora Sjöfallet | * | 128 056,4 | | E 17 34 | N 67 35 |
| SE0820204 | Kaitum fjällurskog | * | 90 068,9 | | E 20 21 | N 67 38 |
| SE0820209 | Lina fjällurskog | * | 98 065,1 | | E 20 29 | N 67 21 |
| SE0820216 | Sjaunja | * | 281 463,9 | | E 18 52 | N 67 27 |
| SE0820234 | Stordalen | * | 1 135,6 | | E 19 1 | N 68 21 |
| SE0820243 | Rautas, delar | * | 81 650,4 | | E 19 54 | N 68 1 |
| SE0820244 | Sautusvaara | * | 1 833,4 | | E 20 50 | N 67 53 |
| SE0820261 | Abisko | * | 7 725,1 | | E 18 40 | N 68 19 |
| SE0820275 | Alajaure | * | 17 021,3 | | E 20 10 | N 68 7 |
| SE0820282 | Torneträsk-Soppero fjällurskog | * | 337 111,4 | | E 20 56 | N 68 5 |
| SE0820284 | Vadvetjåkka | * | 2 696,6 | | E 18 26 | N 68 32 |
| SE0820287 | Pessinki fjällurskog | * | 97 246 | | E 22 45 | N 68 2 |
| SE0820293 | Norra Torneträsk | * | 45 626,4 | | E 19 6 | N 68 26 |
| SE0820294 | Yraft | * | 717,1 | | E 16 34 | N 66 17 |
| SE0820295 | Laidauredeltat | * | 1 918,6 | | E 18 12 | N 67 8 |
| SE0820334 | Sulitelma | | 61 815,3 | | E 16 28 | N 67 1 |
| SE0820402 | Aktse | | 2,1 | | E 18 18 | N 67 8 |
| SE0820430 | Torne och Kalix älvsystem | | 175 377 | | E 21 18 | N 67 27 |
| SE0820431 | Råneälven | | 15 543 | | E 21 17 | N 66 28 |
| SE0820434 | Piteälven | | 52 942 | | E 18 44 | N 66 18 |
| SE0820472 | Ratejokk | | 3,6 | | E 19 33 | N 67 48 |
| SE0820619 | Tavvavuoma | * | 53 966,4 | | E 20 41 | N 68 29 |
| SE0820620 | Pältsa | * | 24 980,7 | | E 20 25 | N 68 59 |
| SE0820621 | Låktatjåkka | | 7 582,3 | | E 18 26 | N 68 23 |
| SE0820623 | Nissuntjårro | | 25 781,5 | | E 18 51 | N 68 14 |
| SE0820722 | Jelka-Rimakåbbå | * | 37 694,4 | | E 19 39 | N 66 56 |
| SE0820737 | Laisälven | | 11 071,7 | | E 17 11 | N 65 57 |
| SI3000001 | Cvelbar – skalovje | | 4,543 | | E 14 50 | N 46 27 |
| SI3000002 | Obistove skale | | 12,99 | | E 14 50 | N 46 28 |
| SI3000005 | Mateča voda in Bistrica | * | 193,241 | | E 14 34 | N 45 46 |
| SI3000006 | Ježevec | | 213,614 | | E 15 3 | N 46 29 |
| SI3000012 | Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro | * | 3,132 | | E 15 8 | N 46 31 |
| SI3000013 | Vrzdenec | * | 132,725 | | E 14 16 | N 46 1 |
| SI3000014 | Butajnova | * | 257,695 | | E 14 14 | N 46 2 |
| SI3000015 | Medvedje Brdo | * | 188,995 | | E 14 8 | N 45 57 |
| SI3000016 | Zaplana | * | 216,278 | | E 14 14 | N 45 58 |
| SI3000017 | Ligojna | * | 139,73 | | E 14 18 | N 45 59 |
| SI3000018 | Jereka | | 71,14 | | E 13 57 | N 46 17 |
| SI3000019 | Nemški Rovt | | 124,078 | | E 13 59 | N 46 16 |
| SI3000020 | Cerkno – Zakriž | * | 567,765 | | E 13 59 | N 46 8 |
| SI3000021 | Podreber – Dvor | | 291,904 | | E 14 20 | N 46 3 |
| SI3000022 | Briše | | 97,071 | | E 14 17 | N 46 3 |
| SI3000023 | Otalež – Lazec | * | 518,942 | | E 13 59 | N 46 4 |
| SI3000024 | Avče | | 24,923 | | E 13 41 | N 46 6 |
| SI3000026 | Ribniška dolina | * | 431,442 | | E 14 43 | N 45 43 |
| SI3000027 | Lipovšček | | 3,461 | | E 13 48 | N 46 12 |
| SI3000028 | Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom | * | 5,779 | | E 15 3 | N 46 27 |
| SI3000030 | Žerjav – Dolina smrti | | 79,026 | | E 14 52 | N 46 28 |
| SI3000031 | Pod Bučnico – melišča | * | 4,066 | | E 13 45 | N 46 10 |
| SI3000032 | Pri Modreju – melišča | * | 11,041 | | E 13 45 | N 46 9 |
| SI3000033 | Pod Mijo – melišča | * | 28,864 | | E 13 30 | N 46 14 |
| SI3000034 | Banjščice – travišča | | 1 174,892 | | E 13 42 | N 46 2 |
| SI3000038 | Smrekovško pogorje | * | 86,974 | | E 14 54 | N 46 25 |
| SI3000042 | Jezerc pri Logatcu | | 0,325 | | E 14 13 | N 45 56 |
| SI3000043 | Stahovica – melišča | * | 7,369 | | E 14 36 | N 46 16 |
| SI3000044 | Bohinjska Bela – melišča | * | 72,086 | | E 14 3 | N 46 18 |
| SI3000045 | Bohinjska Bela – skalovje | | 3,626 | | E 14 3 | N 46 20 |
| SI3000065 | Gorska grapa | | 3,053 | | E 13 52 | N 46 11 |
| SI3000066 | Huda grapa | | 1,748 | | E 13 54 | N 46 11 |
| SI3000067 | Savinja – Letuš | | 225,005 | | E 15 3 | N 46 17 |
| SI3000070 | Pikrnica – Selčnica | * | 24,529 | | E 15 1 | N 46 30 |
| SI3000077 | Kendove robe | | 69,038 | | E 14 0 | N 46 2 |
| SI3000078 | Jelenk | | 61,219 | | E 13 59 | N 46 3 |
| SI3000081 | Jama v Globinah | | 13,716 | | E 14 3 | N 46 2 |
| SI3000082 | Ukovnik | | 48,482 | | E 14 1 | N 46 3 |
| SI3000084 | Jama pod Lešetnico | | 47,714 | | E 14 4 | N 45 59 |
| SI3000087 | Zelenci | | 54,55 | | E 13 44 | N 46 29 |
| SI3000090 | Pesjakov buden | | 62,979 | | E 14 3 | N 46 22 |
| SI3000095 | Tinetova jama | | 5,863 | | E 14 57 | N 46 17 |
| SI3000098 | Mesarska lopa | | 21,337 | | E 14 54 | N 46 22 |
| SI3000102 | Ledina na Jelovici | * | 23,202 | | E 14 6 | N 46 15 |
| SI3000103 | Blato na Jelovici | * | 29,403 | | E 14 5 | N 46 17 |
| SI3000107 | Breznica | | 53,335 | | E 14 9 | N 46 23 |
| SI3000108 | Raduha | * | 1 622,504 | | E 14 45 | N 46 24 |
| SI3000110 | Ratitovec | * | 2 469,147 | | E 14 4 | N 46 13 |
| SI3000111 | Savinja pri Šentjanžu | * | 141,637 | | E 14 55 | N 46 18 |
| SI3000119 | Porezen | * | 847,472 | | E 13 58 | N 46 11 |
| SI3000122 | Tošč | * | 331,39 | | E 14 19 | N 46 5 |
| SI3000123 | Divja jama nad Plavmi | | 47,08 | | E 13 34 | N 46 3 |
| SI3000124 | Krasnica | | 76,684 | | E 13 49 | N 46 7 |
| SI3000126 | Nanoščica | * | 668,745 | | E 14 11 | N 45 46 |
| SI3000127 | Mali vrh nad Grahovim ob Bači | | 6,053 | | E 13 52 | N 46 9 |
| SI3000128 | Znojile | | 10,191 | | E 13 55 | N 46 11 |
| SI3000129 | Rinža | * | 235,109 | | E 14 50 | N 45 39 |
| SI3000132 | Peca | * | 385,328 | | E 14 46 | N 46 29 |
| SI3000133 | Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar | | 46,287 | | E 14 5 | N 46 23 |
| SI3000136 | Votla peč | | 12,508 | | E 14 58 | N 46 32 |
| SI3000140 | Šentanelska reka (Mežica) | * | 100,28 | | E 14 52 | N 46 35 |
| SI3000145 | Zasip | * | 96,442 | | E 14 7 | N 46 23 |
| SI3000151 | Kozje stene pri Slivnici | | 19,646 | | E 14 25 | N 45 47 |
| SI3000158 | Babja luknja | | 32,992 | | E 14 23 | N 46 8 |
| SI3000161 | Studenec izvir – izliv v Kanomljico | | 2,237 | | E 13 54 | N 46 2 |
| SI3000166 | Razbor | * | 1 467,236 | | E 15 1 | N 46 28 |
| SI3000167 | Nadiža s pritoki | | 135,34 | | E 13 27 | N 46 14 |
| SI3000172 | Zgornja Drava s pritoki | * | 5 949,097 | | E 15 20 | N 46 35 |
| SI3000173 | Bloščica | * | 784,711 | | E 14 31 | N 45 47 |
| SI3000180 | Rodine | | 103,171 | | E 14 10 | N 46 22 |
| SI3000182 | Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok | * | 21,657 | | E 15 20 | N 46 32 |
| SI3000189 | Žejna dolina | * | 54,71 | | E 14 9 | N 45 57 |
| SI3000196 | Breginjski Stol | * | 1 574,498 | | E 13 28 | N 46 16 |
| SI3000199 | Dolenja vas pri Ribnici | | 12,538 | | E 14 46 | N 45 42 |
| SI3000209 | Jama pod Smogodnico | | 40,808 | | E 13 44 | N 46 8 |
| SI3000211 | Jama na Pucovem kuclu | | 46,577 | | E 14 8 | N 46 0 |
| SI3000216 | Barbarski potok s pritoki | * | 19,324 | | E 15 6 | N 46 30 |
| SI3000224 | Huda luknja | | 3 014,799 | | E 15 10 | N 46 24 |
| SI3000230 | Idrijca s pritoki | | 258,299 | | E 13 56 | N 46 6 |
| SI3000231 | Javorniki – Snežnik | * | 43 821,47 | | E 14 22 | N 45 38 |
| SI3000232 | Notranjski trikotnik | * | 15 201,701 | | E 14 13 | N 45 48 |
| SI3000235 | Olševa – borovja | * | 128,916 | | E 14 39 | N 46 25 |
| SI3000236 | Kobariško blato | | 58,757 | | E 13 32 | N 46 14 |
| SI3000253 | Julijske Alpe | * | 74 158,91 | | E 13 42 | N 46 20 |
| SI3000254 | Soča z Volarjo | * | 1 399,456 | | E 13 36 | N 46 13 |
| SI3000255 | Trnovski gozd – Nanos | * | 52 636,488 | | E 14 0 | N 45 55 |
| SI3000256 | Krimsko hribovje – Menišija | * | 20 107,188 | | E 14 24 | N 45 53 |
| SI3000259 | Bohinjska Bistrica | * | 650,142 | | E 13 56 | N 46 16 |
| SI3000261 | Menina | * | 4 165,303 | | E 14 48 | N 46 15 |
| SI3000263 | Kočevsko | * | 106 341,567 | | E 14 51 | N 45 36 |
| SI3000264 | Kamniško – Savinjske Alpe | * | 14 519,39 | | E 14 36 | N 46 20 |
| SI3000270 | Pohorje | * | 26 826,288 | | E 15 23 | N 46 28 |
| SI3000271 | Ljubljansko barje | * | 12 666,086 | | E 14 21 | N 45 58 |
| SI3000277 | Podbrdo – skalovje | | 2,243 | | E 13 57 | N 46 12 |
| SI3000278 | Pokljuška barja | * | 871,697 | | E 13 58 | N 46 20 |
| SI3000281 | Vrhe – povirno barje | | 6,296 | | E 15 2 | N 46 29 |
| SI3000285 | Karavanke | * | 23 066,29 | | E 14 14 | N 46 23 |
| SKUEV0001 | Tri peniažky | * | 141,952 | | E 20 13 | N 48 37 |
| SKUEV0002 | Lúky pod Ukorovou | | 12,432 | | E 20 7 | N 48 41 |
| SKUEV0003 | Rieka Rimava | | 4,068 | | E 19 56 | N 48 40 |
| SKUEV0005 | Drieňová | * | 21,011 | | E 21 59 | N 48 55 |
| SKUEV0008 | Repiská | * | 61,286 | | E 19 21 | N 48 38 |
| SKUEV0009 | Koryto | * | 26,115 | | E 19 27 | N 48 37 |
| SKUEV0011 | Potok Svetlica | | 1,933 | | E 22 3 | N 49 11 |
| SKUEV0013 | Stráž | | 19,821 | | E 18 32 | N 48 33 |
| SKUEV0014 | Lázky | * | 45,245 | | E 22 3 | N 49 10 |
| SKUEV0015 | Dolná Bukovina | * | 292,781 | | E 18 56 | N 48 23 |
| SKUEV0016 | Košariská | * | 10,002 | | E 21 57 | N 49 14 |
| SKUEV0018 | Lúka pod cintorínom | | 4,676 | | E 20 6 | N 48 41 |
| SKUEV0021 | Vinište | * | 5,803 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0023 | Tomov štál | * | 1,534 | | E 18 34 | N 48 32 |
| SKUEV0024 | Hradná dolina | * | 14,245 | | E 18 1 | N 48 36 |
| SKUEV0025 | Vihorlat | * | 296,692 | | E 22 7 | N 48 53 |
| SKUEV0035 | Čebovská lesostep | * | 212,969 | | E 19 13 | N 48 11 |
| SKUEV0036 | Rieka Litava | * | 2 964,212 | | E 19 5 | N 48 13 |
| SKUEV0039 | Bačkovské poniklece | | 11,66 | | E 21 37 | N 48 45 |
| SKUEV0043 | Kamenná | * | 836,553 | | E 21 52 | N 49 16 |
| SKUEV0044 | Badínsky prales | * | 153,456 | | E 19 3 | N 48 41 |
| SKUEV0045 | Kopa | * | 90,814 | | E 19 27 | N 48 36 |
| SKUEV0046 | Javorinka | * | 43,293 | | E 19 29 | N 48 36 |
| SKUEV0047 | Dobročský prales | * | 204,29 | | E 19 40 | N 48 40 |
| SKUEV0048 | Dukla | * | 6 874,267 | | E 21 50 | N 49 22 |
| SKUEV0049 | Alúvium Rieky | * | 13,077 | | E 22 5 | N 49 8 |
| SKUEV0050 | Humenský Sokol | * | 233,48 | | E 21 55 | N 48 54 |
| SKUEV0051 | Kyjov | * | 571,56 | | E 22 1 | N 48 51 |
| SKUEV0056 | Habáňovo | * | 3,353 | | E 19 40 | N 48 35 |
| SKUEV0057 | Rašeliniská Oravskej kotliny | * | 840,54 | | E 19 45 | N 49 23 |
| SKUEV0058 | Tlstá | * | 293,361 | | E 19 21 | N 48 57 |
| SKUEV0059 | Jelšie | * | 27,811 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0060 | Chraste | | 13,731 | | E 19 31 | N 49 2 |
| SKUEV0061 | Demänovská slatina | | 1,671 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0062 | Príboj | * | 10,026 | | E 19 13 | N 48 44 |
| SKUEV0063 | Ublianka | * | 45,416 | | E 22 20 | N 48 56 |
| SKUEV0101 | Klokočovské rašeliniská | * | 37,44 | | E 18 33 | N 49 29 |
| SKUEV0102 | Čertov | * | 406,065 | | E 18 13 | N 49 16 |
| SKUEV0103 | Čachtické Karpaty | * | 715,999 | | E 17 43 | N 48 42 |
| SKUEV0104 | Homolské Karpaty | * | 5 172,444 | | E 17 8 | N 48 16 |
| SKUEV0105 | Travertíny pri Spišskom Podhradí | * | 232,309 | | E 20 46 | N 48 59 |
| SKUEV0106 | Muráň | * | 176,406 | | E 20 29 | N 48 52 |
| SKUEV0107 | Stráne pri Spišskom Podhradí | * | 51,636 | | E 20 41 | N 49 0 |
| SKUEV0108 | Dubiny pri Ordzovanoch | * | 211,865 | | E 20 47 | N 49 2 |
| SKUEV0109 | Rajtopíky | * | 256,003 | | E 20 51 | N 48 59 |
| SKUEV0110 | Dubiny pri Levoči | * | 559,254 | | E 20 32 | N 49 2 |
| SKUEV0111 | Stráň pri Dravciach | | 4,711 | | E 20 29 | N 49 0 |
| SKUEV0112 | Slovenský raj | * | 15 696,07 | | E 20 21 | N 48 54 |
| SKUEV0127 | Temešská skala | * | 165,108 | | E 18 29 | N 48 52 |
| SKUEV0128 | Rokoš | * | 4 602,283 | | E 18 24 | N 48 45 |
| SKUEV0130 | Zoborské vrchy | * | 1 868,99 | | E 18 6 | N 48 21 |
| SKUEV0131 | Gýmeš | * | 73,407 | | E 18 13 | N 48 24 |
| SKUEV0132 | Kostolianske lúky | * | 4,202 | | E 18 15 | N 48 25 |
| SKUEV0133 | Hôrky | * | 82,535 | | E 18 11 | N 48 29 |
| SKUEV0134 | Kulháň | * | 124,33 | | E 18 5 | N 48 41 |
| SKUEV0135 | Bočina | * | 32,124 | | E 18 3 | N 48 37 |
| SKUEV0136 | Dolné lazy | * | 7,265 | | E 18 4 | N 48 38 |
| SKUEV0137 | Záhrada | | 16,789 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0138 | Livinská jelšina | * | 13,566 | | E 18 5 | N 48 43 |
| SKUEV0139 | Dolina Gánovského potoka | * | 19,245 | | E 20 20 | N 49 1 |
| SKUEV0140 | Spišskoteplické slatiny | * | 24,49 | | E 20 13 | N 49 2 |
| SKUEV0141 | Rieka Belá | * | 471,659 | | E 19 48 | N 49 5 |
| SKUEV0142 | Hybica | | 9,633 | | E 19 51 | N 49 3 |
| SKUEV0143 | Biely Váh | | 73,759 | | E 19 59 | N 49 4 |
| SKUEV0144 | Belianske lúky | * | 131,434 | | E 20 23 | N 49 12 |
| SKUEV0145 | Medzi bormi | * | 6,55 | | E 19 37 | N 49 16 |
| SKUEV0146 | Blatá | * | 356,189 | | E 20 2 | N 49 5 |
| SKUEV0147 | Žarnovica | * | 18,387 | | E 18 52 | N 48 50 |
| SKUEV0148 | Rieka Vlára | * | 62,228 | | E 18 4 | N 49 1 |
| SKUEV0149 | Mackov bok | * | 3,75 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0150 | Červený Grúň | * | 244,655 | | E 19 25 | N 48 59 |
| SKUEV0151 | Vrchovisko pri Pohorelskej Maši | * | 19,812 | | E 20 1 | N 48 51 |
| SKUEV0152 | Sliačske travertíny | * | 7,111 | | E 19 24 | N 49 3 |
| SKUEV0153 | Horné lazy | * | 38,122 | | E 19 35 | N 48 48 |
| SKUEV0154 | Suchá dolina | * | 3,115 | | E 19 35 | N 48 49 |
| SKUEV0163 | Rudava | * | 2 257,75 | | E 17 16 | N 48 32 |
| SKUEV0164 | Revúca | * | 44,656 | | E 19 16 | N 48 58 |
| SKUEV0175 | Sedliská | * | 46,085 | | E 17 49 | N 48 27 |
| SKUEV0185 | Pramene Hruštínky | * | 218,851 | | E 19 15 | N 49 16 |
| SKUEV0186 | Mláčik | * | 408,517 | | E 19 1 | N 48 39 |
| SKUEV0187 | Rašeliniská Oravských Beskýd | * | 131,526 | | E 19 15 | N 49 30 |
| SKUEV0188 | Pilsko | * | 706,89 | | E 19 19 | N 49 31 |
| SKUEV0189 | Babia hora | * | 503,94 | | E 19 30 | N 49 34 |
| SKUEV0190 | Slaná Voda | * | 229,697 | | E 19 29 | N 49 32 |
| SKUEV0191 | Rašeliniská Bielej Oravy | * | 39,16 | | E 19 17 | N 49 28 |
| SKUEV0192 | Prosečné | * | 2 697,655 | | E 19 30 | N 49 10 |
| SKUEV0193 | Zimníky | | 37,631 | | E 19 39 | N 49 23 |
| SKUEV0194 | Hybická tiesňava | | 556,756 | | E 19 53 | N 49 5 |
| SKUEV0196 | Brezové | | 13,494 | | E 20 1 | N 49 3 |
| SKUEV0197 | Salatín | * | 3 358,789 | | E 19 20 | N 48 59 |
| SKUEV0198 | Zvolen | * | 2 766,296 | | E 19 13 | N 48 54 |
| SKUEV0199 | Plavno | | 52,341 | | E 19 14 | N 48 43 |
| SKUEV0200 | Klenovský Vepor | * | 343,033 | | E 19 45 | N 48 41 |
| SKUEV0201 | Gavurky | * | 87,431 | | E 19 8 | N 48 27 |
| SKUEV0202 | Trešková | | 26,282 | | E 20 8 | N 48 39 |
| SKUEV0203 | Stolica | * | 2 933,517 | | E 20 11 | N 48 45 |
| SKUEV0204 | Homoľa | * | 2,234 | | E 20 11 | N 48 49 |
| SKUEV0205 | Hubková | * | 2 796,71 | | E 21 53 | N 48 58 |
| SKUEV0206 | Humenská | * | 198,921 | | E 21 56 | N 48 54 |
| SKUEV0207 | Kamenná Baba | * | 339,975 | | E 20 55 | N 49 3 |
| SKUEV0209 | Morské oko | * | 14 962,148 | | E 22 15 | N 48 49 |
| SKUEV0210 | Stinská | * | 1 532,789 | | E 22 29 | N 48 59 |
| SKUEV0211 | Danova | * | 891,343 | | E 21 57 | N 49 19 |
| SKUEV0212 | Muteň | * | 34,612 | | E 20 16 | N 48 35 |
| SKUEV0216 | Sitno | * | 1 180,728 | | E 18 52 | N 48 24 |
| SKUEV0219 | Malina | * | 458,511 | | E 17 5 | N 48 24 |
| SKUEV0221 | Varínka | * | 154,588 | | E 18 55 | N 49 14 |
| SKUEV0222 | Jelešňa | * | 66,879 | | E 19 41 | N 49 24 |
| SKUEV0224 | Jereňáš | | 137,085 | | E 20 46 | N 48 58 |
| SKUEV0225 | Muránska planina | * | 20 315,214 | | E 19 59 | N 48 45 |
| SKUEV0228 | Švihrová | * | 5,645 | | E 19 46 | N 49 6 |
| SKUEV0229 | Beskýd | * | 29 215,126 | | E 22 22 | N 49 3 |
| SKUEV0230 | Iľovnica | * | 484,533 | | E 22 4 | N 49 1 |
| SKUEV0231 | Brekovský hradný vrch | * | 26,719 | | E 21 49 | N 48 54 |
| SKUEV0232 | Rieka Laborec | * | 15,971 | | E 21 50 | N 49 20 |
| SKUEV0233 | Tok Udavy s prítokom Iľovnice | * | 21,55 | | E 22 2 | N 49 1 |
| SKUEV0234 | Ulička | * | 101,814 | | E 22 27 | N 49 0 |
| SKUEV0238 | Veľká Fatra | * | 43 600,809 | | E 19 4 | N 48 58 |
| SKUEV0239 | Kozol | * | 91,58 | | E 18 45 | N 49 6 |
| SKUEV0240 | Kľak | * | 85,71 | | E 18 38 | N 48 58 |
| SKUEV0241 | Svrčinník | * | 222,49 | | E 18 59 | N 48 48 |
| SKUEV0243 | Rieka Orava | * | 435,055 | | E 19 21 | N 49 15 |
| SKUEV0244 | Harmanecký Hlboký jarok | * | 50,33 | | E 19 0 | N 48 49 |
| SKUEV0245 | Boky | * | 175,98 | | E 19 1 | N 48 34 |
| SKUEV0246 | Šupín | * | 11,89 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0247 | Rohy | * | 23,323 | | E 19 22 | N 48 32 |
| SKUEV0248 | Močidlianska skala | * | 204,25 | | E 19 24 | N 48 36 |
| SKUEV0249 | Hrbatá lúčka | * | 181,11 | | E 19 23 | N 48 38 |
| SKUEV0250 | Krivoštianka | * | 707,131 | | E 21 53 | N 48 53 |
| SKUEV0251 | Zázrivské lazy | * | 2 808,095 | | E 19 9 | N 49 16 |
| SKUEV0252 | Malá Fatra | * | 21 918,45 | | E 19 2 | N 49 11 |
| SKUEV0253 | Rieka Váh | | 251,902 | | E 19 14 | N 49 6 |
| SKUEV0254 | Močiar | * | 8,131 | | E 19 9 | N 49 9 |
| SKUEV0255 | Šujské rašelinisko | | 12,232 | | E 18 37 | N 49 3 |
| SKUEV0256 | Strážovské vrchy | * | 29 366,39 | | E 18 28 | N 49 2 |
| SKUEV0258 | Tlstý vrch | * | 1 159,212 | | E 18 51 | N 48 18 |
| SKUEV0259 | Stará hora | * | 2 799,139 | | E 18 55 | N 48 18 |
| SKUEV0260 | Mäsiarsky bok | * | 321,289 | | E 19 5 | N 48 23 |
| SKUEV0262 | Čajkovské bralie | * | 1 694,008 | | E 18 36 | N 48 19 |
| SKUEV0263 | Hodrušská hornatina | * | 11 705,432 | | E 18 40 | N 48 23 |
| SKUEV0264 | Klokoč | * | 2 568,296 | | E 18 46 | N 48 29 |
| SKUEV0265 | Suť | * | 9 806,076 | | E 18 54 | N 48 31 |
| SKUEV0266 | Skalka | * | 10 844,607 | | E 19 0 | N 48 28 |
| SKUEV0267 | Biele hory | * | 10 168,783 | | E 17 18 | N 48 28 |
| SKUEV0268 | Buková | * | 9,449 | | E 17 22 | N 48 32 |
| SKUEV0271 | Šándorky | * | 1,498 | | E 18 38 | N 48 17 |
| SKUEV0273 | Vtáčnik | * | 9 619,045 | | E 18 35 | N 48 36 |
| SKUEV0274 | Baske | * | 3 645,13 | | E 18 16 | N 48 52 |
| SKUEV0275 | Kňaží stôl | * | 3 768,371 | | E 18 19 | N 48 49 |
| SKUEV0276 | Kuchynská hornatina | * | 3 382,107 | | E 17 12 | N 48 21 |
| SKUEV0277 | Nad vinicami | * | 0,475 | | E 17 25 | N 48 30 |
| SKUEV0278 | Brezovské Karpaty | * | 2 699,785 | | E 17 33 | N 48 38 |
| SKUEV0281 | Tŕstie | * | 28,658 | | E 19 59 | N 48 39 |
| SKUEV0282 | Tisovský kras | * | 1 469,966 | | E 19 53 | N 48 40 |
| SKUEV0283 | Lúky na Besníku | * | 80,195 | | E 20 13 | N 48 51 |
| SKUEV0284 | Teplické stráne | * | 355,965 | | E 20 17 | N 48 36 |
| SKUEV0285 | Rieka Muráň s prítokmi | * | 204,285 | | E 20 14 | N 48 36 |
| SKUEV0286 | Vápence v doline Hornádu | * | 27,213 | | E 20 38 | N 48 54 |
| SKUEV0287 | Galmus | * | 2 690,066 | | E 20 46 | N 48 53 |
| SKUEV0288 | Kysucké Beskydy a Riečnica | * | 7 326,574 | | E 19 2 | N 49 23 |
| SKUEV0289 | Chmúra | | 0,939 | | E 19 5 | N 49 23 |
| SKUEV0290 | Horný tok Hornádu | * | 290,061 | | E 20 22 | N 48 59 |
| SKUEV0291 | Jánsky potok | * | 26,274 | | E 20 46 | N 48 55 |
| SKUEV0296 | Turková | * | 522,557 | | E 19 55 | N 49 1 |
| SKUEV0297 | Brezinky | * | 8,445 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0298 | Brvnište | * | 74,771 | | E 19 13 | N 48 47 |
| SKUEV0299 | Baranovo | * | 790,563 | | E 19 8 | N 48 46 |
| SKUEV0300 | Skribňovo | * | 221,607 | | E 19 46 | N 48 59 |
| SKUEV0301 | Kopec | * | 3,761 | | E 19 13 | N 48 46 |
| SKUEV0302 | Ďumbierske Nízke Tatry | * | 46 583,31 | | E 19 27 | N 48 54 |
| SKUEV0303 | Alúvium Hrona | * | 259,755 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0304 | Oravská vodná nádrž | * | 251,338 | | E 19 31 | N 49 25 |
| SKUEV0305 | Choč | * | 2 191,783 | | E 19 19 | N 49 8 |
| SKUEV0306 | Pod Suchým hrádkom | * | 744,611 | | E 19 49 | N 49 7 |
| SKUEV0307 | Tatry | * | 61 735,299 | | E 19 57 | N 49 11 |
| SKUEV0308 | Machy | * | 305,043 | | E 19 53 | N 49 7 |
| SKUEV0309 | Rieka Poprad | * | 34,334 | | E 20 9 | N 49 4 |
| SKUEV0310 | Kráľovohoľské Nízke Tatry | * | 35 513,27 | | E 19 58 | N 48 55 |
| SKUEV0318 | Pod Čelom | * | 533,235 | | E 21 50 | N 49 15 |
| SKUEV0319 | Poľana | * | 3 142,952 | | E 19 29 | N 48 40 |
| SKUEV0320 | Šindliar | * | 7,69 | | E 20 55 | N 49 2 |
| SKUEV0321 | Salvátorské lúky | * | 2,676 | | E 20 56 | N 49 2 |
| SKUEV0322 | Fintické svahy | * | 753,898 | | E 21 15 | N 49 4 |
| SKUEV0323 | Demjatské kopce | * | 8,682 | | E 21 17 | N 49 6 |
| SKUEV0324 | Radvanovské skalky | * | 1,171 | | E 21 27 | N 49 3 |
| SKUEV0325 | Medzianske skalky | * | 10,783 | | E 21 28 | N 49 2 |
| SKUEV0326 | Strahuľka | * | 1 195,042 | | E 21 27 | N 48 39 |
| SKUEV0327 | Milič | * | 5 114,445 | | E 21 27 | N 48 34 |
| SKUEV0328 | Stredné Pohornádie | * | 7 275,577 | | E 21 9 | N 48 49 |
| SKUEV0330 | Dunitová skalka | * | 1,477 | | E 21 7 | N 48 55 |
| SKUEV0331 | Čergovský Minčol | * | 4 144,688 | | E 21 1 | N 49 13 |
| SKUEV0332 | Čergov | * | 6 063,432 | | E 21 9 | N 49 11 |
| SKUEV0333 | Beliansky potok | | 0,195 | | E 20 24 | N 49 12 |
| SKUEV0334 | Veľké osturnianske jazero | * | 51,768 | | E 20 13 | N 49 20 |
| SKUEV0335 | Malé osturnianske jazerá | * | 7,654 | | E 20 12 | N 49 20 |
| SKUEV0336 | Rieka Torysa | * | 22,12 | | E 20 43 | N 49 8 |
| SKUEV0337 | Pieniny | * | 1 301,22 | | E 20 25 | N 49 23 |
| SKUEV0338 | Plavečské štrkoviská | | 66,24 | | E 20 51 | N 49 16 |
| SKUEV0339 | Pieninské bradlá | * | 74,647 | | E 20 35 | N 49 21 |
| SKUEV0342 | Drieňovec | * | 218,193 | | E 20 40 | N 48 38 |
| SKUEV0343 | Plešivské stráne | * | 363,406 | | E 20 24 | N 48 34 |
| SKUEV0344 | Starovodské jedliny | * | 397,79 | | E 20 39 | N 48 46 |
| SKUEV0346 | Pod Strážnym hrebeňom | * | 177,214 | | E 20 23 | N 48 33 |
| SKUEV0348 | Dolina Čiernej Moldavy | * | 1 896,835 | | E 20 48 | N 48 41 |
| SKUEV0349 | Jasovské dubiny | * | 36,251 | | E 20 58 | N 48 40 |
| SKUEV0350 | Brzotínske skaly | * | 427,047 | | E 20 29 | N 48 35 |
| SKUEV0351 | Folkmarská skala | * | 140,967 | | E 21 0 | N 48 49 |
| SKUEV0353 | Plešivská planina | * | 2 863,689 | | E 20 25 | N 48 37 |
| SKUEV0354 | Hnilecké rašeliniská | * | 55,311 | | E 20 35 | N 48 49 |
| SKUEV0356 | Horný vrch | * | 5 861,392 | | E 20 46 | N 48 38 |
| SKUEV0364 | Pokoradzské jazierká | * | 60,86 | | E 20 1 | N 48 25 |
| SKUEV0366 | Drienčanský kras | * | 1 719,963 | | E 20 5 | N 48 31 |
| SKUEV0367 | Holubyho kopanice | * | 3 933,045 | | E 17 47 | N 48 51 |
| SKUEV0368 | Brezovská dolina | * | 2,477 | | E 18 8 | N 49 5 |
| SKUEV0369 | Pavúkov jarok | * | 26,7 | | E 17 39 | N 48 46 |
| SKUEV0371 | Žalostiná | * | 215,37 | | E 17 26 | N 48 49 |
| SKUEV0372 | Krivoklátske lúky | * | 4,33 | | E 18 8 | N 49 3 |
| SKUEV0373 | Krivoklátske bradlá | * | 64,764 | | E 18 9 | N 49 2 |
| SKUEV0374 | Záhradská | * | 9,315 | | E 17 41 | N 48 49 |
| SKUEV0375 | Krasín | * | 63,94 | | E 18 0 | N 48 57 |
| SKUEV0376 | Vršatské bradlá | * | 283,932 | | E 18 9 | N 49 4 |
| SKUEV0377 | Lukovský vrch | * | 215,14 | | E 17 51 | N 48 53 |
| SKUEV0378 | Nebrová | * | 27,904 | | E 18 7 | N 49 7 |
| SKUEV0379 | Kobela | * | 6,038 | | E 17 50 | N 48 46 |
| SKUEV0380 | Tematínske vrchy | * | 2 471,265 | | E 17 55 | N 48 39 |
| SKUEV0381 | Dielnice | * | 107,354 | | E 18 48 | N 48 57 |
| SKUEV0382 | Turiec a Blatničianka | * | 284,162 | | E 18 47 | N 48 53 |
| SKUEV0383 | Ponická dúbrava | * | 13,43 | | E 19 18 | N 48 41 |
| SKUEV0384 | Klenovské Blatá | * | 4,36 | | E 19 47 | N 48 41 |
| SKUEV0385 | Pliškov vrch | * | 85,265 | | E 22 8 | N 49 8 |
| SKUEV0386 | Hostovické lúky | * | 13,376 | | E 22 6 | N 49 7 |
| SKUEV0387 | Beskyd | * | 5 415,379 | | E 22 1 | N 49 13 |
| SKUEV0388 | Vydrica | * | 7,1 | | E 17 6 | N 48 11 |
| SKUEV0390 | Pusté pole | * | 90,352 | | E 21 26 | N 48 55 |
| SKUEV0397 | Tok Váhu pri Zamarovciach | | 20,943 | | E 18 2 | N 48 54 |
| SKUEV0398 | Slaná | * | 36,768 | | E 20 28 | N 48 35 |
| SKUEV0399 | Bacúšska jelšina | * | 4,26 | | E 19 48 | N 48 50 |
| SKUEV0400 | Detviansky potok | * | 74,126 | | E 19 25 | N 48 35 |
| SKUEV0401 | Dubnícke bane | * | 234,752 | | E 21 28 | N 48 55 |
| SKUEV0402 | Bradlo | | 0,01 | | E 20 11 | N 48 37 |

A

B

C

D

E

Kód SCI

Název SCI

*

Rozloha SCI

(v ha)

Délka SCI

(v km)

Zeměpisné souřadnice SCI

Zeměpisná délka

Zeměpisná šířka

AT1203A00

Ötscher – Dürrenstein

*

42 617

E 15 6

N 47 50

AT1211A00

Wienerwald – Thermenregion

*

52 296

E 16 7

N 48 8

AT1212A00

Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax

*

64 066

E 15 59

N 47 53

AT2101000

Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete)

*

29 496

E 12 48

N 47 0

AT2102000

Nationalpark Nockberge (Kernzone)

*

7 744

E 13 45

N 46 53

AT2103000

Hörfeld Moor – Kärntner Anteil

*

88

E 14 31

N 47 0

AT2104000

Sablatnig Moor

*

96

E 14 36

N 46 34

AT2105000

Vellacher Kotschna

*

586

E 14 34

N 46 23

AT2106000

Mussen

*

399

E 12 55

N 46 42

AT2108000

Inneres Pöllatal

*

3 198

E 13 28

N 47 3

AT2109000

Wolayersee und Umgebung

*

1 940

E 12 53

N 46 37

AT2112000

Villacher Alpe (Dobratsch)

*

2 327

E 13 41

N 46 35

AT2114000

Obere Drau

*

977,02

E 13 14

N 46 45

AT2115000

Hochmoor bei St. Lorenzen

*

48

E 13 55

N 46 51

AT2116000

Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal

*

1 199

E 13 30

N 46 36

AT2117000

Turner See

*

59

E 14 34

N 46 35

AT2118000

Gail im Lesachtal

*

55

E 12 56

N 46 40

AT2119000

Gut Walterskirchen

*

32

E 14 11

N 46 37

AT2120000

Schütt – Graschelitzen

*

2 307

E 13 41

N 46 35

AT2121000

Höfleinmoor

*

6

E 14 23

N 46 34

AT2122000

Ratschitschacher Moor

*

23

E 14 42

N 46 38

AT2123000

Möserner Moor

*

12

E 13 15

N 46 42

AT2124000

Untere Lavant

*

56

E 14 53

N 46 42

AT2125000

Reifnitzbach

1,7

E 14 10

N 46 36

AT2126000

Tiebelmündung

*

58

E 14 0

N 46 41

AT2127000

Fronwiesen

*

69

E 14 6

N 46 31

AT2128000

Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee

*

3,7

E 14 40

N 46 37

AT2130000

Lendspitz-Maiernigg

*

77,43

E 14 15

N 46 36

AT2204000

Steirisches Dachsteinplateau

*

7 451,17

E 13 48

N 47 30

AT2205000

Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang

*

1 619,14

E 14 24

N 47 34

AT2206000

Ödensee

*

198,29

E 13 49

N 47 33

AT2207000

NSG Hörfeld

*

47,49

E 14 30

N 47 1

AT2209001

Steilhangmoor im Untertal

*

14,24

E 13 42

N 47 21

AT2209002

Patzenkar

*

130,48

E 13 39

N 47 19

AT2209003

Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern

*

6 498,91

E 13 59

N 47 15

AT2209004

Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen

*

14 046,15

E 14 40

N 47 20

AT2210000

Ennstaler Alpen/Gesäuse

*

14 529,94

E 14 36

N 47 33

AT2212000

NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche

*

401

E 14 10

N 47 33

AT2215000

Teile der Eisenerzer Alpen

*

4 391,29

E 14 54

N 47 29

AT2216000

Kirchkogel bei Pernegg

40,43

E 15 19

N 47 20

AT2217000

Peggauer Wand

40,91

E 15 21

N 47 12

AT2219000

Teile des steirischen Nockgebietes

*

2 080,53

E 13 49

N 46 56

AT2221000

Gamperlacke

*

86,3

E 14 16

N 47 33

AT2223000

Pölshof bei Pöls

*

7,86

E 14 36

N 47 13

AT2224000

Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm

*

12,93

E 13 53

N 47 36

AT2226001

Dürnberger Moor

*

37,76

E 14 21

N 47 5

AT2226002

Furtner Teich

32,03

E 14 23

N 47 5

AT2227000

Schluchtwald der Gulling

*

149,83

E 14 11

N 47 29

AT2228000

Ramsauer Torf

*

2,3

E 13 40

N 47 24

AT2233000

Raabklamm

*

554,93

E 15 32

N 47 14

AT2236000

Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen

*

1 309,19

E 14 50

N 47 14

AT2238000

Gersdorfer Altarm

*

8,41

E 13 57

N 47 27

AT2240000

Ennsaltarme bei Niederstuttern

*

69,66

E 14 4

N 47 30

AT2243000

Totes Gebirge mit Altausseer See

*

24 201,69

E 14 7

N 47 36

AT2244000

Flaumeichenwälder im Grazer Bergland

*

4,55

E 15 22

N 47 6

AT3101000

Dachstein

*

14 627

E 13 40

N 47 30

AT3104000

Radinger Moorwiesen

*

3

E 14 18

N 47 44

AT3111000

Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt

*

21 454

E 14 22

N 47 46

AT3116000

Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa

*

103

E 14 26

N 47 57

AT3117000

Mond- und Attersee

6 135

E 13 29

N 47 47

AT3203010

Winklmoos

*

78,08

E 12 35

N 47 39

AT3204002

Sieben-Möser/Gerlosplatte

*

168,57

E 12 8

N 47 14

AT3205021

Obertauern-Hundsfeldmoor

*

99,84

E 13 33

N 47 15

AT3206007

Bluntautal

*

433,8

E 13 7

N 47 34

AT3207020

Seetaler See

*

214,54

E 13 56

N 47 9

AT3208118

Schwarzbergklamm

*

14,07

E 12 37

N 47 37

AT3210001

Hohe Tauern, Salzburg

*

80 514

E 12 44

N 47 8

AT3211012

Kalkhochalpen, Salzburg

*

23 710

E 13 5

N 47 30

AT3212111

Tauglgries

*

31,9

E 13 8

N 47 39

AT3213003

Gerzkopf

*

90,83

E 13 25

N 47 27

AT3214000

Rotmoos-Käfertal

*

168,74

E 12 47

N 47 7

AT3222000

Moore am Überling

*

38,41

E 13 54

N 47 10

AT3224000

Entrische Kirche

2

E 13 5

N 47 16

AT3226000

Zinkenbach-Karlgraben

*

100,41

E 13 21

N 47 40

AT3227000

Untersberg-Vorland

*

193,23

E 12 56

N 47 45

AT3301000

Hohe Tauern, Tirol

*

61 000

E 12 28

N 47 2

AT3302000

Vilsalpsee

*

1 831

E 10 30

N 47 27

AT3303000

Valsertal

*

3 519,4

E 11 36

N 47 2

AT3304000

Karwendel

*

73 000

E 11 29

N 47 24

AT3305000

Ötztaler Alpen

*

39 470

E 11 1

N 46 50

AT3306000

Afrigal

*

71,6

E 10 48

N 47 21

AT3307000

Egelsee

*

3,07

E 12 10

47 36

AT3308000

Schwemm

*

65,68

E 12 17

N 47 39

AT3309000

Lechtal

*

4 138

E 10 32

N 47 20

AT3310000

Arzler Pitzeklamm

*

31,2

E 10 46

N 47 12

AT3311000

Engelswand

39,8

E 10 55

N 47 9

AT3313000

Fliesser Sonnenhänge

88,84

E 10 37

N 47 7

AT3401000

Naturschutzgebiet Rohrach

*

48,19

E 9 48

N 47 35

AT3402000

Rheindelta

*

2 065,65

E 9 38

N 47 30

AT3403000

Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach

*

118,29

E 9 42

N 47 30

AT3405000

Bregenzerachschlucht

*

434,02

E 9 48

N 47 29

AT3406000

Witmoos

*

18,19

E 9 50

N 47 30

AT3407000

Fohramoos

*

54,29

E 9 48

N 47 25

AT3408000

Bangs – Matschels

*

447,42

E 9 32

N 47 16

AT3409000

Ludescherberg

*

377,35

E 9 48

N 47 12

AT3410000

Gadental

*

1 543,77

E 9 59

N 47 13

AT3413000

Wiegensee

*

64,74

E 10 5

N 46 58

AT3414000

Leiblach

*

7,62

E 9 44

N 47 33

AT3415000

Alpenmannstreu Gamperdonatal

*

37,61

E 9 39

N 47 5

AT3416000

Spirkenwälder Saminatal

*

477,57

E 9 36

N 47 9

AT3417000

Spirkenwälder Brandnertal

104,74

E 9 45

N 47 7

AT3418000

Spirkenwald Oberer Tritt

*

11,87

E 9 42

N 47 8

AT3419000

Spirkenwälder Innergamp

*

43,87

E 9 38

N 47 9

AT3420000

Unter-Überlutt

22,85

E 9 58

N 47 15

AT3421000

Gsieg – Obere Mähder

73,13

E 9 41

N 47 23

AT3422000

Schuttfluren Tafamunt

68,43

E 10 4

N 46 58

DE8236371

Flyschberge bei Bad Wiessee

*

954,58

0

E 11 40

N 47 42

DE8238301

Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg

*

64

0

E 12 4

N 47 43

DE8239371

Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal

*

1 826,39

0

E 12 15

N 47 44

DE8239372

Geigelstein und Achentaldurchbruch

*

3 207,18

0

E 12 20

N 47 42

DE8240371

Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen

*

151,09

0

E 12 26

N 47 44

DE8241371

Extensivwiesen um Ruhpolding

103,12

0

E 12 37

N 47 45

DE8241372

Östliche Chiemgauer Alpen

*

12 922,66

0

E 12 40

N 47 42

DE8325301

Lindenberger Moos

*

106

0

E 9 52

N 47 36

DE8332303

Bergsturzgebiet „Im Gsott“

*

118

0

E 11 5

N 47 38

DE8332304

Ammertaler Wiesmahdhänge

*

440

0

E 11 3

N 47 36

DE8332371

Moore im oberen Ammertal

*

629,53

0

E 11 2

N 47 36

DE8333371

Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil

*

132,37

0

E 11 17

N 47 39

DE8334302

Probstalm und Probstenwand

*

88

0

E 11 29

N 47 39

DE8334372

Kammmolchlebensraum bei Kochel

31,19

0

E 11 23

N 47 39

DE8334373

Kesselberggebiet

*

647,95

0

E 11 20

N 47 37

DE8336371

Mangfallgebirge

*

14 871,3

0

E 11 51

N 47 37

DE8342301

Nationalpark Berchtesgaden

*

21 364

0

E 12 55

N 47 33

DE8342302

NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos

*

803

0

E 12 46

N 47 39

DE8343303

Untersberg

*

3 514

0

E 12 59

N 47 41

DE8343371

Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden

*

30,71

0

E 12 57

N 47 37

DE8343372

Extensivwiesen in der Ramsau

42,69

0

E 12 56

N 47 36

DE8424302

Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’

*

174

0

E 9 48

N 47 35

DE8426301

Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach

*

712

0

E 10 3

N 47 31

DE8426302

Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg

*

1 993

0

E 10 6

N 47 30

DE8427301

Grünten

*

146

0

E 10 19

N 47 32

DE8429303

Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach

*

624

0

E 10 31

N 47 33

DE8429304

Aggenstein

*

130

0

E 10 33

N 47 32

DE8430303

Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal

*

987

0

E 10 42

N 47 33

DE8431371

Ammergebirge

*

27 581,8

0

E 10 56

N 47 32

DE8432301

Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe

*

692

0

E 11 9

N 47 34

DE8432302

Auerberg, Mühlberg

*

293

0

E 11 9

N 47 34

DE8433301

Karwendel mit Isar

*

19 590

0

E 11 20

N 47 29

DE8433371

Estergebirge

*

6 076,87

0

E 11 12

N 47 32

DE8434372

Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck

*

1 453,79

0

E 11 30

N 47 36

DE8525301

Häderichmoore

*

89

0

E 9 59

N 47 29

DE8526301

Wildflusssystem Bolgenach

*

164

0

E 10 8

N 47 26

DE8526302

Piesenkopfmoore

*

779

0

E 10 8

N 47 25

DE8527301

Hörnergruppe

*

1 183

0

E 10 10

N 47 27

DE8527371

Schönberger Ach

*

29,56

0

E 10 12

N 47 26

DE8528301

Allgäuer Hochalpen

*

21 227

0

E 10 19

N 47 23

DE8532371

Wettersteingebirge

*

4 256,91

0

E 11 5

N 47 25

DE8533301

Mittenwalder Buckelwiesen

*

1 927

0

E 11 14

N 47 27

DE8626301

Hoher Ifen

*

2 451

0

E 10 8

N 47 22

DE8627301

Engenkopfmoor

*

94

0

E 10 12

N 47 23

DE8627302

Schlappolt

*

195

0

E 10 13

N 47 21

ES0000016

Ordesa y Monte Perdido

*

15 608

W 0 1

N 42 38

ES0000018

Prepirineu Central català

*

47 083

E 1 43

N 42 16

ES0000022

Aigüestortes

*

45 890

E 0 56

N 42 34

ES0000123

Larra-Aztaparreta

*

3 946,38

W 0 46

N 42 56

ES0000126

Roncesvalles-Selva de Irati

*

17 039

W 1 7

N 42 58

ES0000149

Posets – Maladeta

*

33 267

E 0 31

N 42 38

ES2200009

Larrondo-Lakartxela

*

2 151

W 0 53

N 42 56

ES2200012

Río Salazar

*

508,35

W 1 10

N 42 42

ES2200019

Monte Alduide

*

9 028,60

W 1 27

N 43 1

ES2200025

Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro

*

1 096

W 1 19

N 42 42

ES2200027

Ríos Eska y Biniés

*

385

W 0 58

N 42 44

ES2410001

Los Valles – Sur

*

14 655

W 0 46

N 42 44

ES2410002

Pico y Turberas del Anayet

409

W 0 26

N 42 47

ES2410003

Los Valles

*

27 058

W 0 40

N 42 48

ES2410005

Guara Norte

*

12 763

W 0 13

N 42 17

ES2410006

Bujaruelo – Garganta de Los Navarros

*

9 775

W 0 8

N 42 42

ES2410008

Garganta de Obarra

*

736

E 0 37

N 42 24

ES2410009

Congosto de Ventamillo

*

247

E 0 27

N 42 29

ES2410010

Monte Pacino

*

510

W 0 21

N 42 45

ES2410011

Cabecera del Río Aguas Limpias

*

3 037

W 0 17

N 42 49

ES2410013

Macizo de Cotiella

*

8 275

E 0 19

N 42 31

ES2410014

Garcipollera – Selva de Villanúa

*

3 899

W 0 28

N 42 38

ES2410019

Río Cinca (Valle de Pineta)

*

118

E 0 7

N 42 39

ES2410021

Curso Alto del Río Aragón

146

W 0 32

N 42 39

ES2410022

Cuevas de Villanúa

0,12

W 0 31

N 42 41

ES2410023

Collarada y Canal de Ip

*

6 001

W 0 29

N 42 43

ES2410024

Telera – Acumuer

*

5 555

W 0 19

N 42 38

ES2410025

Sierra y Cañones de Guara

*

34 663

W 0 10

N 42 15

ES2410027

Río Aurín

*

91

W 0 25

N 40 38

ES2410029

Tendeñera

*

12 813

W 0 12

N 42 39

ES2410031

Foz Escarrilla – Cucuraza

*

1 610

W 0 18

N 42 44

ES2410040

Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos

*

3 001

W 0 11

N 42 46

ES2410044

Puerto de Otal – Cotefablo

*

1 964

W 0 12

N 42 36

ES2410045

Sobrepuerto

*

3 469

W 0 14

N 42 34

ES2410046

Río Ésera

*

1 759

E 0 28

N 42 34

ES2410048

Río Ara

*

2 019,06

W 0 6

N 42 37

ES2410049

Río Isábena

*

1 993

E 0 34

N 42 19

ES2410050

Cuenca del Río Yesa

*

5 601

E 0 2

N 42 31

ES2410051

Cuenca del Río Airés

*

3 743

E 0 6

N 42 34

ES2410052

Alto Valle del Cinca

*

14 655

E 0 11

N 42 40

ES2410053

Chistau

*

9 767

E 0 18

N 42 35

ES2410054

Sierra Ferrera

*

8 023

E 0 16

N 42 28

ES2410055

Sierra de Arro

*

1 460

E 0 13

N 42 25

ES2410056

Sierra de Chía – Congosto de Seira

*

8 666

E 0 24

N 42 30

ES2410059

El Turbón

*

2 822

E 0 30

N 42 25

ES2410150

Cueva de Los Moros

0,25

W 0 31

N 42 41

ES2410154

Turberas del Macizo de Los Infiernos

50,27

W 0 16

N 42 46

ES2410155

Turberas de Acumuer

13,3

W 0 25

N 42 42

ES5120002

Capçaleres del Ter i del Fresser

*

10 267

E 2 12

N 42 23

ES5120003

Serra Cavallera

*

3 438

E 2 14

N 42 17

ES5120019

Riu Ter

*

360

E 2 18

N 42 14

ES5130003

Alt Pallars

*

43 314

E 1 21

N 42 39

ES5130004

Baish Aran

*

8 294

E 0 44

N 42 48

ES5130005

Era Artiga de Lin – Eth Portilhon

*

4 824

E 0 42

N 42 41

ES5130006

Estanho de Vielha

29

E 0 48

N 42 42

ES5130007

Riberes de l'Alt Segre

*

225

E 1 51

N 42 24

ES5130010

Serra de Boumort

*

7 255

E 1 7

N 42 15

ES5130011

Riu de la Llosa

*

84

E 1 42

N 42 24

ES5130012

Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs

5 117

E 0 50

N 42 20

ES5130019

Estany de Montcortès

45

E 0 59

N 42 19

ES5130022

La Torrassa

*

60

E 1 8

N 42 36

ES5130023

Beneïdor

*

416

E 1 34

N 42 22

ES5130024

La Faiada de Malpàs i Cambatiri

1 280

E 0 45

N 42 22

FI1300101

Pallas-Ounastunturi

*

59 426

E 23 56

N 68 8

FI1300102

Malla

*

3 089

E 20 40

N 69 3

FI1300103

Pöyrisjärven erämaa

*

146 834

E 24 9

N 68 36

FI1300105

Käsivarren erämaa

*

264 892

E 21 44

N 68 55

FI1300107

Jietanasvuoma

*

1 511

E 22 34

N 68 27

FI1300108

Iiton palsasuot

*

66

E 21 25

N 68 43

FI1300111

Sotkavuoma

*

2 602

E 23 16

N 68 20

FI1300112

Saanan luonnonsuojelualue

*

240

E 20 50

N 69 2

FI1300118

Tarvantovaara

*

66 403

E 22 51

N 68 35

FI1300201

Lemmenjoen kansallispuisto

*

285 990

E 25 36

N 68 35

FI1300202

Muotkatunturin erämaa

*

158 208

E 26 17

N 69 8

FI1300204

Vätsärin erämaa

*

157 368

E 28 34

N 69 13

FI1300207

Pieran Marin jänkä

*

2 643

E 27 10

N 69 24

FI1300601

Puljun erämaa

*

56 351

E 24 43

N 68 20

FI1302001

Kevo

*

71 406

E 26 41

N 69 34

FI1302002

Kaldoaivin erämaa

*

351 633

E 27 52

N 69 39

FI1302003

Paistunturin erämaa

*

159 770

E 26 13

N 69 37

FI1302004

Pulmankijärvi

1 623

E 27 59

N 69 57

FI1302008

Vetsijoen suistolehto

14

E 27 18

N 69 57

FI1302009

Kirkkotupien niitty

*

1,1

E 27 0

N 69 51

FI1302010

Luomusjoen kuolpuna

2

E 26 8

N 69 23

FI1302011

Välimaan kenttä

*

2

E 27 29

N 70 1

FI1302012

Pappilan niitty

*

3,2

E 27 0

N 69 51

FI1302013

Mieraslompolon kenttä

*

2,2

E 27 12

N 69 35

FR7200742

Massif du Moulle de Jaout

*

16 600

W 0 24

N 43 2

FR7200743

Massif du Ger et du Lurien

*

14 150

W 0 21

N 42 49

FR7200744

Massif de Sesques et de l'Ossau

*

25 650

W 0 30

N 42 54

FR7200745

Massif du Montagnon

*

8 871

W 0 31

N 43 1

FR7200746

Massif de l'Anie et d'Espelunguere

*

14 461

W 0 38

N 42 53

FR7200747

Massif du Layens

*

5 750

W 0 38

N 43 3

FR7200749

Montagnes du Baretous

*

14 600

W 0 46

N 43 2

FR7200750

Montagnes de la Haute Soule

*

14 750

W 0 53

N 42 59

FR7200751

Montagnes du Pic des Escaliers

*

9 200

W 0 59

N 43 3

FR7200752

Massif des Arbailles

*

13 000

W 1 1

N 43 7

FR7200753

Forêt d'Iraty

*

2 500

W 1 4

N 43 1

FR7200754

Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port

*

13 500

W 1 11

N 43 4

FR7200790

Le Saison (cours d'eau)

*

2 200

W 0 52

N 43 14

FR7200791

Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche

*

2 450

W 0 51

N 43 22

FR7200792

Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau)

*

1 600

W 0 36

N 43 4

FR7200793

Le Gave d'Ossau

*

2 300

W 0 25

N 43 4

FR7300821

Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère

*

6 428

E 0 55

N 42 50

FR7300822

Vallée du Riberot et massif du Mont Valier

*

7 745

E 1 3

N 42 48

FR7300825

Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze

*

2 218

E 1 24

N 42 47

FR7300827

Vallée de l'Aston

*

15 030

E 1 39

N 42 41

FR7300829

Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno

*

2 484

E 1 39

N 42 49

FR7300831

Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège

*

10 279

E 2 2

N 42 40

FR7300838

Grotte de Montseron

1

E 1 19

N 43 1

FR7300839

Grotte du Ker de Massat

1

E 1 19

N 42 53

FR7300841

Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat

*

1 633

E 1 20

N 43 4

FR7300842

Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm

*

2 216

E 1 39

N 42 56

FR7300880

Haute vallée d'Oô

*

3 407

E 0 30

N 42 43

FR7300881

Haute vallée de la Pique

*

8 251

E 0 35

N 42 43

FR7300883

Haute vallée de la Garonne

*

11 134

E 0 46

N 42 52

FR7300884

Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié

*

7 680

E 0 43

N 42 57

FR7300920

Granquet-Pibeste et Soum d'Ech

*

7 200

0

W 0 9

N 43 3

FR7300921

Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos)

*

2 924

W 0 16

N 42 55

FR7300922

Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets)

*

357

W 0 9

N 43 5

FR7300923

Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros

*

3 711

W 0 8

N 42 55

FR7300924

Péguère, Barbat, Cambalès

*

4 651

W 0 10

N 42 51

FR7300925

Gaube, Vignemale

*

7 395

W 0 8

N 42 48

FR7300926

Ossoue, Aspé, Cestrède

*

5 226

W 0 3

N 42 45

FR7300927

Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude

*

9 479

E 0 3

N 42 43

FR7300928

Pic Long Campbielh

*

8 174

E 0 7

N 42 47

FR7300929

Néouvielle

*

6 191

E 0 9

N 42 51

FR7300930

Barèges, Ayre, Piquette

*

1 635

0

E 0 6

N 42 52

FR7300931

Lac Bleu Léviste

*

7 377

E 0 2

N 42 55

FR7300932

Liset de Hount Blanque

*

4 059

E 0 10

N 42 57

FR7300933

Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas

*

300

E 0 15

N 43 0

FR7300934

Rioumajou et Moudang

*

9 522

E 0 17

N 42 44

FR7300935

Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits

*

5 439

E 0 25

N 42 43

FR7301822

Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste

*

9 602

E 1 49

N 43 5

FR8201680

Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus

*

2 777

E 5 47

N 44 40

FR8201681

Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental

*

329

E 5 10

N 44 49

FR8201682

Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors

*

2 284

E 5 17

N 44 52

FR8201692

Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie

*

1 235

E 5 20

N 44 59

FR8201696

Tuffières du Vercors

*

71

E 5 35

N 44 50

FR8201698

Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête

*

5 547

E 6 44

N 45 46

FR8201699

Aiguilles Rouges

*

9 065

E 6 51

N 45 58

FR8201700

Haut Giffre

*

12 442

E 6 49

N 46 2

FR8201701

Les Aravis

*

8 907

E 6 33

N 45 58

FR8201702

Plateau de Beauregard

*

87

E 6 23

N 45 52

FR8201703

Massif de la Tournette

*

4 658

E 6 16

N 45 50

FR8201704

Les Frettes – Massif des Glières

*

4 793

E 6 20

N 45 59

FR8201705

Massif du Bargy

*

2 891

E 6 28

N 46 0

FR8201706

Roc d'Enfer

*

4 054

E 6 35

N 46 11

FR8201708

Mont de Grange

1 261

E 6 48

N 46 15

FR8201709

Cornettes de Bise

*

1 551

E 6 47

N 46 19

FR8201710

Massif des Voirons

978

E 6 21

N 46 12

FR8201712

Le Salève

*

1 599

E 6 11

N 46 9

FR8201715

Vallée de l'Arve

*

72

E 6 20

N 46 6

FR8201719

Delta de la Dranse

*

53

E 6 30

N 46 23

FR8201720

Cluse du Lac d'Annecy

*

282

E 6 13

N 45 47

FR8201722

Zones humides du Bas Chablais

*

248

E 6 26

N 46 20

FR8201723

Plateau Gavot

*

165

E 6 39

N 46 22

FR8201724

Marais de Chilly et de Marival

24

E 6 17

N 46 17

FR8201732

Tourbières des lacs Luitel et Praver

*

17

E 5 51

N 45 5

FR8201733

Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon

2 686

E 5 54

N 45 8

FR8201735

Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer

*

2 858

E 5 55

N 45 3

FR8201736

Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis

*

2 446

E 6 13

N 45 4

FR8201738

Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans

*

3 372

E 6 2

N 45 3

FR8201740

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants

*

4 431

E 5 53

N 45 23

FR8201741

Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort

*

2 070

E 5 45

N 45 19

FR8201743

Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne

*

3 533

E 5 23

N 45 4

FR8201744

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors

*

18 960

E 5 30

N 44 52

FR8201745

Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin

*

960

E 5 36

N 45 11

FR8201747

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise

*

3 750

E 5 53

N 44 46

FR8201751

Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins

*

16 676

E 6 3

N 44 55

FR8201753

Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon

*

4 775

E 5 58

N 44 58

FR8201770

Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard

*

3 156

E 5 45

N 45 36

FR8201772

Réseau de zones humides dans l'Albanais

*

401

E 5 57

N 45 46

FR8201773

Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère

*

822

E 6 13

N 45 34

FR8201774

Tourbière des Creusates

*

12

E 6 1

N 45 41

FR8201775

Rebord méridional du Massif des Bauges

*

1 170

E 6 1

N 45 31

FR8201776

Tourbière et lac des Saisies

*

288

E 6 31

N 45 46

FR8201777

Les Adrets de Tarentaise

467

E 6 44

N 45 36

FR8201778

Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor

*

4 806

E 6 34

N 45 7

FR8201779

Formations forestières et herbacées des Alpes internes

1 562

E 6 52

N 45 17

FR8201780

Réseau de vallons d'altitude à Caricion

*

9 516

E 7 0

N 45 29

FR8201781

Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières

*

508

E 6 17

N 45 29

FR8201782

Perron des Encombres

*

2 034

E 6 25

N 45 16

FR8201783

Massif de la Vanoise

*

54 030

E 6 52

N 45 23

FR8202002

Partie orientale du Massif des Bauges

*

14 513

E 6 13

N 45 40

FR8202003

Massif de la Lauzière

*

9 543

E 6 22

N 45 28

FR8202004

Mont Colombier

*

2 182

E 6 7

N 45 38

FR9101468

Bassin du Rebenty

*

8 587

E 1 59

N 42 46

FR9101470

Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette

*

8 731

0

E 2 11

N 42 46

FR9101471

Capcir, Carlit et Campcardos

*

39 781

E 1 55

N 42 34

FR9101472

Massif du Puigmal

*

8 805

E 2 7

N 42 26

FR9101473

Massif de Madres-Coronat

*

26 614

0

E 2 14

N 42 37

FR9101475

Massif du Canigou

*

11 640

E 2 21

N 42 28

FR9101476

Conque de la Preste

*

8 436

E 2 25

N 42 25

FR9102010

Sites à chiroptères des Pyrénées orientales

2 330

E 2 17

N 42 30

FR9301497

Plateau d'Emparis – Goleon

*

7 476

E 6 17

N 45 5

FR9301498

Combeynot – Lautaret – Ecrins

*

9 944

E 6 25

N 44 59

FR9301499

Clarée

*

25 732

E 6 37

N 45 1

FR9301502

Steppique Durancien et Queyrassin

*

19 698

E 6 37

N 44 40

FR9301503

Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette

*

26 701

E 6 40

N 44 47

FR9301504

Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre

*

18 733

E 7 0

N 44 42

FR9301505

Vallon des Bans – Vallée du Fournel

*

8 841

E 6 23

N 44 46

FR9301506

Valgaudemar

*

9 974

E 6 11

N 44 46

FR9301509

Piolit – Pic de Chabrières

1 599

E 6 17

N 44 35

FR9301511

Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur

*

35 604

E 5 54

N 44 36

FR9301519

Le Buech

*

2 431

E 5 50

N 44 17

FR9301523

Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse

*

2 522

E 6 25

N 44 29

FR9301524

Haute Ubaye – Massif du Chambeyron

*

14 105

E 6 51

N 44 34

FR9301525

Coste Plane – Champerous

*

1 511

E 6 26

N 44 27

FR9301526

La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye

*

5 072

E 6 46

N 44 21

FR9301529

Dormillouse – Lavercq

*

6 396

E 6 31

N 44 20

FR9301530

Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes

*

8 275

E 6 26

N 44 7

FR9301533

L'Asse

*

21 890

E 6 22

N 43 56

FR9301535

Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches

*

13 225

E 6 16

N 44 16

FR9301546

Lac Saint-Léger

*

5,27

E 6 20

N 44 25

FR9301547

Grand Coyer

*

6 246

E 6 42

N 44 5

FR9301549

Entraunes

*

19 796

E 6 47

N 44 8

FR9301550

Sites à chauves souris de la Haute Tinée

*

1 738

E 6 55

N 44 15

FR9301552

Adret de Pra Gaze

99,82

E 6 51

N 44 16

FR9301554

Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis

*

3 428

E 6 48

N 44 1

FR9301556

Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian

*

14 839

E 7 3

N 44 3

FR9301559

Le Mercantour

*

68 073

E 7 10

N 44 8

FR9301560

Mont Chajol

*

1 426

E 7 32

N 44 7

FR9301561

Marguareis – Ubac de Tende à Saorge

*

6 314

E 7 41

N 44 4

FR9301562

Sites à Spéléomanthes de Roquebilière

*

415

E 7 18

N 44 1

FR9301566

Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya

*

2 475

E 7 31

N 43 55

FR9302002

Montagne de Seymuit – Crête de la Scie

1 404

E 6 14

N 44 25

FR9302005

La Bendola

*

1 058

E 7 34

N 43 58

IT1110006

Orsiera – Rocciavré

10 965

E 7 8

N 45 3

IT1110007

Laghi di Avigliana

*

420

E 7 23

N 45 4

IT1110008

Madonna della Neve sul Monte Lera

62

E 7 28

N 45 10

IT1110010

Gran Bosco di Salbertrand.

*

3 712

E 6 55

N 45 3

IT1110013

Monti Pelati e Torre Cives

145

E 7 44

N 45 24

IT1110021

Laghi di Ivrea

*

1 598

E 7 53

N 45 29

IT1110022

Stagno di Oulx

84

E 6 49

N 45 2

IT1110026

Champlas – Colle Sestriere

*

1 050

E 6 50

N 44 57

IT1110027

Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea)

*

340

E 6 57

N 45 9

IT1110029

Pian della Mussa (Balme)

*

3 554

E 7 9

N 45 17

IT1110030

Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco

*

1 250

E 7 7

N 45 9

IT1110031

Valle Thuras

*

978

E 6 51

N 44 53

IT1110032

Pra – Barant

4 120

E 7 3

N 44 45

IT1110033

Stazioni di Myricaria germanica

132

E 7 7

N 44 48

IT1110038

Col Basset (Sestriere)

271

E 6 52

N 44 58

IT1110039

Rocciamelone

*

1 966

E 7 5

N 45 10

IT1110040

Oasi xerotermica di Oulx – Auberge

*

1 070

E 6 49

N 45 3

IT1110042

Oasi xerotermica di Oulx – Amazas

339

E 6 49

N 45 1

IT1110043

Pendici del Monte Chaberton

*

329

E 6 46

N 44 57

IT1110044

Bardonecchia – Val Fredda

1 686

E 6 48

N 45 5

IT1110045

Bosco di Pian Prà (Rorà)

*

93

E 7 11

N 44 47

IT1110048

Grotta del Pugnetto

19

1

E 7 24

N 45 16

IT1110049

Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle

1 328

E 6 39

N 45 4

IT1110052

Oasi xerotermica di Puys – Beaulard

*

468

E 6 44

N 45 2

IT1110053

Valle della Ripa. (Argentera)

327

E 6 54

N 44 53

IT1110055

Arnodera – Colle Montabone

*

112

E 7 3

N 45 7

IT1110057

Serra di Ivrea

4 572

E 7 56

N 45 29

IT1110058

Cima Fourier e Lago Nero

640

E 6 47

N 44 54

IT1110080

Val Troncea

*

10 130

E 6 58

N 44 58

IT1110081

Monte Musiné e Laghi di Caselette

*

1 524

E 7 28

N 45 7

IT1120003

Monte Fenera

3 348

E 8 20

N 45 42

IT1120006

Val Mastallone

*

1 882

E 8 10

N 45 55

IT1120028

Alta Val Sesia

*

7 545

E 7 53

N 45 53

IT1130002

Val Sessera

*

10 787

E 8 2

N 45 41

IT1140003

Campello Monti

548

E 8 13

N 45 56

IT1140004

Rifugio M.Luisa (Val Formazza)

3 146

E 8 25

N 46 26

IT1140006

Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola

*

746

E 8 16

N 46 3

IT1140007

Boleto – M.te Avigno

390

E 8 21

N 45 47

IT1140016

Alpi Veglia e Devero

*

11 734

E 8 13

N 46 18

IT1160016

Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa

*

1,61

E 7 17

N 44 25

IT1160017

Stazione di Linum narbonense

*

8,28

E 7 16

N 44 25

IT1160018

Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale

715

E 6 54

N 44 29

IT1160020

Bosco di Bagnasco

*

381

E 8 4

N 44 16

IT1160021

Gruppo del Tenibres

*

5 338

E 7 0

N 44 18

IT1160023

Vallone di Orgials – Colle della Lombarda

530

E 7 8

N 44 13

IT1160024

Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac

*

1 276

E 6 54

N 44 24

IT1160026

Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos

2 940

E 7 52

N 44 15

IT1160028

Grotta delle Vene

6,01

4

E 7 45

N 44 9

IT1160030

Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta

5,57

E 7 0

N 44 26

IT1160035

M. Antoroto

863

E 7 55

N 44 11

IT1160037

Grotta di Rio Martino

0,3

2

E 7 8

N 44 41

IT1160040

Stazioni di Euphorbia valliniana

207

E 7 10

N 44 31

IT1160056

Alpi Marittime

*

32 959

E 7 21

N 44 11

IT1160057

Alte Valli Pesio e Tanaro

*

9 340

E 7 42

N 44 9

IT1160058

Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè

*

7 230

E 7 6

N 44 38

IT1201000

Parco Nazionale del Gran Paradiso

*

71 124

E 7 18

N 45 31

IT1201010

Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes

*

1 593

E 7 4

N 45 30

IT1202000

Parco del Mont Avic

*

5 750

E 7 34

N 45 38

IT1203010

Zona Umida di Morgex

*

30

E 7 3

N 45 44

IT1203020

Lago di Lolair

*

28

E 7 8

N 45 41

IT1203030

Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua

*

19

E 7 17

N 45 43

IT1203040

Stagno di Loson

*

4,55

E 7 33

N 45 46

IT1203050

Lago di Villa

*

27

E 7 41

N 45 41

IT1203060

Stagno di Holay

3,01

E 7 48

N 45 35

IT1203070

Mont Mars

*

380

E 7 55

N 45 38

IT1204010

Ambienti Glaciali del Monte Bianco

*

12 557

E 6 51

N 45 50

IT1204032

Talweg della Val Ferret

*

120

E 7 1

N 45 51

IT1204220

Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa

*

8 645

E 7 47

N 45 54

IT1205000

Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin

*

356

E 6 57

N 45 40

IT1205010

Ambienti d'alta quota della Valgrisenche

*

336

E 7 0

N 45 32

IT1205020

Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo

*

750

E 7 8

N 45 52

IT1205030

Pont d'Ael

*

183

E 7 13

N 45 40

IT1205034

Castello e miniere abbandonate di Aymavilles

1,59

E 7 15

N 45 42

IT1205050

Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon

*

49

E 7 14

N 45 43

IT1205061

Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne

36

E 7 18

N 45 40

IT1205064

Vallone del Grauson

*

489

E 7 23

N 45 38

IT1205065

Vallone dell'Urtier

*

1 506

E 7 26

N 45 36

IT1205070

Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel

*

35

E 7 25

N 45 44

IT1205081

Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan

*

453

E 7 32

N 45 51

IT1205082

Stagno di Lo Ditor

*

22

E 7 33

N 45 50

IT1205090

Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly

*

97

E 7 34

N 45 45

IT1205100

Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna

*

1 103

E 7 36

N 45 35

IT1205110

Stazione di Peonia Officinalis

33

E 7 47

N 45 37

IT1313712

Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia

*

4 486

E 7 47

N 44 6

IT1314609

Monte Monega – Monte Prearba

*

3 670

E 7 48

N 44 1

IT1314610

Monte Saccarello – Monte Fronté

*

3 927

E 7 44

N 44 3

IT1314611

Monte Gerbonte

*

2 261

E 7 41

N 44 0

IT1315421

Monte Toraggio – Monte Pietravecchia

*

2 648

E 7 40

N 43 58

IT1322122

Croce della Tia – Rio Barchei

*

660

E 8 8

N 44 19

IT1322216

Ronco di Maglio

*

1 449

E 8 14

N 44 18

IT1322217

Bric Tana – Bric Mongarda

*

168

E 8 12

N 44 21

IT1322223

Cave Ferecchi

*

37

E 8 12

N 44 22

IT1323014

Monte Spinarda – Rio Nero

*

943

E 8 5

N 44 12

IT1323021

Bric Zerbi

*

711

E 8 6

N 44 16

IT1323112

Monte Carmo – Monte Settepani

*

7 575

E 8 11

N 44 13

IT1323115

Lago di Osiglia

*

409

E 8 11

N 44 18

IT1323920

Monte Galero

*

3 194

E 8 2

N 44 7

IT2010001

Lago di Ganna

*

106

E 8 49

N 45 53

IT2010002

Monte Legnone e Chiusarella

*

751

E 8 48

N 45 51

IT2010003

Versante Nord del Campo dei Fiori

*

1 312

E 8 45

N 45 52

IT2010004

Grotte del Campo dei Fiori

*

894

E 8 45

N 45 51

IT2010005

Monte Martica

1 057

E 8 48

N 45 53

IT2010016

Val Veddasca

4 919

E 8 47

N 46 3

IT2010018

Monte Sangiano

*

195

E 8 37

N 45 52

IT2010019

Monti della Valcuvia

*

1 629

E 8 42

N 45 55

IT2020001

Lago di Piano

*

207

E 9 9

N 46 2

IT2020009

Valle del Dosso

*

1 652

E 9 14

N 46 12

IT2020010

Lago di Segrino

*

282

E 13 40

N 45 38

IT2030001

Grigna Settentrionale

*

1 617

E 9 22

N 45 57

IT2030002

Grigna Meridionale

*

2 732

E 9 21

N 45 55

IT2030003

Monte Barro

*

649

E 9 22

N 45 50

IT2040001

Val Viera e Cime di Fopel

*

836

E 10 8

N 46 34

IT2040002

Motto di Livigno – Val Saliente

*

1 251

E 10 6

N 46 33

IT2040003

Val Federia

*

1 593

E 10 4

N 46 31

IT2040004

Valle Alpisella

*

1 045

E 10 13

N 46 33

IT2040005

Valle della Forcola

212

E 10 2

N 46 27

IT2040006

La Vallaccia – Pizzo Filone

*

1 982

E 10 10

N 46 29

IT2040007

Passo e Monte di Foscagno

1 081

E 10 12

N 46 29

IT2040008

Cime di Plator e Monte delle Scale

*

1 572

E 10 18

N 46 30

IT2040009

Valle di Fraele

*

1 691

E 10 16

N 46 33

IT2040010

Valle del Braulio – Cresta di Reit

*

3 559

E 10 24

N 46 31

IT2040011

Monte Vago – Val di Campo – Val Nera

*

2 874

E 10 6

N 46 27

IT2040012

Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi

5 962

E 10 13

N 46 25

IT2040013

Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale

3 725

E 10 30

N 46 28

IT2040014

Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale

6 157

E 10 34

N 46 25

IT2040015

Paluaccio di Oga

*

28

E 10 20

N 46 28

IT2040016

Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta

*

9 666

E 9 54

N 46 20

IT2040017

Disgrazia – Sissone

*

3 010

E 9 45

N 46 17

IT2040018

Val Codera

*

818

E 9 29

N 46 14

IT2040019

Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro

*

2 755

E 9 35

N 46 15

IT2040020

Val di Mello – Piano di Preda Rossa

*

5 789

E 9 41

N 46 15

IT2040021

Val di Togno – Pizzo Scalino

*

3 150

E 9 55

N 46 14

IT2040023

Valle dei Ratti

*

928

E 9 32

N 46 12

IT2040024

Da Monte Belvedere a Vallorda

*

2 119

E 10 11

N 46 11

IT2040025

Pian Gembro

*

78

E 10 9

N 46 9

IT2040026

Val Lesina

*

1 184

E 9 27

N 46 5

IT2040027

Valle del Bitto di Gerola

*

2 458

E 9 31

N 46 5

IT2040028

Valle del Bitto di Albaredo

*

3 399

E 9 36

N 46 4

IT2040029

Val Tartano

*

1 451

E 9 43

N 46 4

IT2040030

Val Madre

*

1 486

E 9 42

N 46 8

IT2040031

Val Cervia

*

1 893

E 9 48

N 46 6

IT2040032

Valle del Livrio

*

2 108

E 9 51

N 46 7

IT2040033

Val Venina

3 644

E 9 53

N 46 3

IT2040034

Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca

*

3 143

E 9 59

N 46 7

IT2040035

Val Bondone – Val Caronella

*

1 500

E 10 3

N 46 7

IT2040036

Val Belviso

*

766

E 10 6

N 46 4

IT2040037

Rifugio Falk

*

4,22

E 10 15

N 46 23

IT2040038

Val Fontana

*

4 210

E 10 0

N 46 14

IT2040039

Val Zerta

*

1 585

E 9 23

N 46 21

IT2040040

Val Bodengo

2 555

E 9 17

N 46 15

IT2040041

Piano di Chiavenna

*

2 514

E 9 23

N 46 16

IT2040042

Pian di Spagna e Lago di Mezzola

*

1 715

E 9 25

N 46 10

IT2060001

Valtorta e Valmoresca

*

1 682

E 9 37

N 46 1

IT2060002

Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra

*

2 513

E 9 42

N 45 58

IT2060003

Alta Val Brembana – Laghi Gemelli

*

4 251

E 9 51

N 46 1

IT2060004

Alta Val di Scalve

*

7 053

E 10 10

N 46 1

IT2060005

Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana

*

12 962

E 10 1

N 45 57

IT2060006

Boschi del Giovetto di Paline

597

E 10 8

N 45 57

IT2060007

Valle Asinina

1 506

E 9 36

N 45 54

IT2060008

Valle Parina

*

2 225

E 9 43

N 45 54

IT2060009

Val Nossana – Cima di Grem

*

3 369

E 9 51

N 45 54

IT2060011

Canto Alto e Valle del Giongo

*

565

E 9 39

N 45 45

IT2060012

Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza

*

50

E 9 37

N 45 42

IT2060016

Valpredina

*

90

E 9 48

N 45 43

IT2070001

Torbiere del Tonale

47

E 10 34

N 46 15

IT2070002

Monte Piccolo – Monte Colmo

*

412

E 10 22

N 46 11

IT2070003

Val Rabbia e Val Galinera

1 854

E 10 24

N 46 9

IT2070004

Monte Marser – Corni di Bos

2 591

E 10 26

N 46 6

IT2070005

Pizzo Badile – Alta Val Zumella

2 184

E 10 24

N 46 0

IT2070006

Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro

4 603

E 10 25

N 45 55

IT2070007

Vallone del Forcel Rosso

3 067

E 10 30

N 46 4

IT2070008

Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga

156

E 10 24

N 46 3

IT2070009

Versanti dell'Avio

1 678

E 10 28

N 46 10

IT2070010

Piz Olda – Val Malga

2 069

E 10 22

N 46 7

IT2070011

Torbiera La Goia

0,2

E 10 20

N 46 6

IT2070012

Torbiere di Val Braone

68

E 10 23

N 45 58

IT2070013

Ghiacciaio dell'Adamello

2 976

E 10 31

N 46 9

IT2070014

Lago di Pile

4

E 10 27

N 46 0

IT2070015

Monte Cas – Punta Corlor

166

E 10 44

N 45 45

IT2070016

Cima Comer

*

314

E 10 40

N 45 42

IT2070017

Valli di San Antonio

4 160

E 10 12

N 46 9

IT2070018

Altopiano di Cariadeghe

523

E 10 20

N 45 35

IT2070019

Sorgente Funtanì

*

55

E 10 29

N 45 39

IT2070021

Valvestino

*

6 473

E 10 37

N 45 46

IT2070022

Corno della Marogna

*

3 571

E 10 41

N 45 48

IT2070023

Belvedere – Tri Plane

*

26

E 10 22

N 46 3

IT3110001

Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten

*

38

E 10 34

N 46 40

IT3110002

Biotopo Ontaneto di Sluderno

*

125

E 10 34

N 46 38

IT3110004

Biotopo Ontaneto di Cengles

*

41

E 10 38

N 46 37

IT3110005

Biotopo Ontaneto di Oris

*

46

E 10 39

N 46 37

IT3110010

Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg

*

176

E 10 57

N 46 38

IT3110011

Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

10 087

E 10 56

N 46 44

IT3110012

Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

8 095

E 11 5

N 46 49

IT3110013

Biotopo Delta del Valsura

*

28

E 11 10

N 46 37

IT3110014

Biotopo Gisser Auen

14

E 11 22

N 46 45

IT3110015

Biotopo Hühnerspiel

144

E 11 29

N 46 56

IT3110016

Biotopo Wiesermoos

*

14

E 12 5

N 47 3

IT3110017

Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina

*

31 313

E 12 4

N 46 56

IT3110018

Ontaneti dell'Aurino

*

25

E 11 56

N 46 53

IT3110019

Biotopo Rasner Möser

*

25

E 12 4

N 46 48

IT3110020

Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes

*

278

E 12 25

N 46 40

IT3110022

Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco

*

16

E 12 13

N 46 43

IT3110026

Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 258

E 11 46

N 46 37

IT3110027

Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 396

E 11 48

N 46 35

IT3110029

Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio

*

7 293

E 11 35

N 46 29

IT3110030

Biotopo Torbiera Totes Moos

*

4,19

E 11 22

N 46 26

IT3110031

Biotopo Torbiera Wölfl

*

10

E 11 24

N 46 25

IT3110032

Biotopo Torbiera Tschingger

*

3,08

E 11 23

N 46 26

IT3110033

Biotopo Buche di Ghiaccio

28

E 11 14

N 46 26

IT3110034

Biotopo Lago di Caldaro

*

241

E 11 15

N 46 22

IT3110035

Biotopo Castelfeder

*

108

E 11 17

N 46 20

IT3110036

Parco Naturale Monte Corno

*

6 851

E 11 18

N 46 17

IT3110037

Biotopo Lago di Favogna

10

E 11 11

N 46 16

IT3110038

Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

27 989

E 10 48

N 46 31

IT3110039

Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

4 188

E 10 31

N 46 31

IT3110040

Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

3 517

E 10 30

N 46 37

IT3110041

Jaggl

*

702

E 10 33

N 46 47

IT3110042

Prati Aridi Rocciosi di Agumes

*

0,34

E 10 34

N 46 37

IT3110043

Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia

0,12

E 10 37

N 46 36

IT3110044

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten

*

25

E 10 47

N 46 37

IT3110045

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten

*

56

E 10 43

N 46 38

IT3110046

Biotopo Palude della Volpe

*

4,03

E 11 14

N 46 30

IT3110048

Prati dell'Armentara

*

344

E 11 55

N 46 37

IT3110049

Parco Naturale Fanes – Senes – Braies

*

25 418

E 12 3

N 46 39

IT3110050

Parco Naturale Dolomiti di Sesto

*

11 891

E 12 17

N 46 39

IT3110051

Biotopo Ahrau di Stegona

*

18

E 11 55

N 46 48

IT3120001

Alta Val di Rabbi

*

4 434

E 10 45

N 46 26

IT3120002

Alta Val La Mare

*

5 819

E 10 40

N 46 25

IT3120003

Alta Val del Monte

*

4 464

E 10 35

N 46 22

IT3120004

Val Genova

*

13 240

E 10 38

N 46 10

IT3120005

Adamello

*

13 425

E 10 35

N 46 4

IT3120006

Presanella

*

15 926

E 10 42

N 46 14

IT3120007

Monte Sadron

*

3 651

E 10 54

N 46 17

IT3120008

Val di Tovel

*

6 610

E 10 55

N 46 15

IT3120009

Dolomiti di Brenta

*

22 664

E 10 51

N 46 12

IT3120010

Pale di San Martino

*

5 328

E 11 51

N 46 14

IT3120011

Val Venegia

*

2 237

E 11 48

N 46 18

IT3120012

Cima Bocche – Lusia

*

3 058

E 11 45

N 46 19

IT3120013

Foresta di Paneveggio

*

1 252

E 11 44

N 46 17

IT3120014

Lagorai Orientale

*

7 698

E 11 44

N 46 14

IT3120015

Tre Cime Monte Bondone

*

223

E 11 2

N 46 0

IT3120016

Corna Piana

*

52

E 10 53

N 45 47

IT3120017

Campobrun

*

426

E 11 7

N 45 42

IT3120018

Scanuppia

*

529

E 11 9

N 45 57

IT3120019

Lago Nero

*

3,08

E 11 18

N 46 17

IT3120020

Palu' Longa

*

6,05

E 11 22

N 46 17

IT3120021

Lago delle Buse

*

18

E 11 27

N 46 10

IT3120022

Palu' dei Mugheri

*

10

E 11 41

N 46 17

IT3120023

Sorte di Bellamonte

*

11

E 11 40

N 46 18

IT3120024

Zona Umida Valfloriana

*

203

E 11 22

N 46 13

IT3120025

Selva di Ega

*

3,13

E 11 29

N 46 21

IT3120026

Becco della Palua

*

17

E 11 29

N 46 21

IT3120027

Canzenagol

*

3,39

E 11 36

N 46 16

IT3120028

Pra delle Nasse

*

8,08

E 11 47

N 46 15

IT3120029

Sorgente Resenzuola

*

4,34

E 11 39

N 46 0

IT3120030

Fontanazzo

*

54

E 11 36

N 46 0

IT3120031

Masi Carretta

*

3,02

E 11 37

N 46 6

IT3120032

I Mughi

*

21

E 11 36

N 46 5

IT3120033

Palude di Roncegno

*

21

E 11 25

N 46 3

IT3120034

Paludi di Sternigo

*

24

E 11 15

N 46 8

IT3120035

Laghestel di Pine'

*

91

E 11 13

N 46 6

IT3120036

Redebus

*

10

E 11 19

N 46 8

IT3120037

Le Grave

*

30

E 11 10

N 46 7

IT3120038

Inghiaie

*

30

E 11 18

N 45 59

IT3120039

Canneto di Levico

9,74

E 11 16

N 46 0

IT3120040

Lago Pudro

*

13

E 11 13

N 46 4

IT3120041

Lago Costa

*

3,83

E 11 14

N 46 4

IT3120042

Canneti di San Cristoforo

*

9,39

E 11 14

N 46 2

IT3120043

Pize'

*

16

E 11 15

N 46 2

IT3120044

Monte Barco e Monte della Gallina

*

173

E 11 10

N 46 7

IT3120045

Lagabrun

*

4,49

E 11 11

N 46 12

IT3120046

Prati di Monte

*

5,99

E 11 14

N 46 13

IT3120047

Paluda La Lot

*

6,62

E 11 16

N 46 14

IT3120048

Laghetto di Vedes

*

8,26

E 11 16

N 46 14

IT3120049

Lona – Lases

25

E 11 13

N 46 8

IT3120050

Torbiera delle Viote

*

20

E 11 2

N 46 1

IT3120051

Stagni della Vela – Soprasasso

*

87

E 11 5

N 46 5

IT3120052

Doss Trento

*

16

E 11 6

N 46 4

IT3120053

Foci dell'Avisio

*

133

E 11 4

N 46 8

IT3120054

La Rupe

*

45

E 11 5

N 46 11

IT3120055

Lago di Toblino

*

170

E 10 58

N 46 3

IT3120056

Palu' Longia

*

10

E 11 5

N 46 28

IT3120057

Palu' Tremole

*

4

E 11 4

N 46 28

IT3120058

Torbiere di Monte Sous

*

97

E 11 3

N 46 30

IT3120059

Palu' di Tuenno

*

5,56

E 11 1

N 46 20

IT3120060

Forra di S. Giustina

*

24

E 11 3

N 46 20

IT3120061

La Rocchetta

*

89

E 11 3

N 46 14

IT3120062

Malga Flavona

*

215

E 10 56

N 46 14

IT3120063

Lago di Tovel

*

107

E 10 57

N 46 15

IT3120064

Torbiera del Tonale

*

62

E 10 35

N 46 15

IT3120065

Lago D'Idro

*

14

E 10 32

N 45 48

IT3120066

Palu' di Boniprati

*

11

E 10 36

N 45 55

IT3120067

Paludi di Malga Clevet

*

103

E 10 32

N 45 55

IT3120068

Fiave'

137

E 10 49

N 45 59

IT3120069

Torbiera Lomasona

*

26

E 10 51

N 45 59

IT3120070

Pian Degli Uccelli

*

185

E 10 48

N 46 13

IT3120071

Paludi del Dosson

*

122

E 10 50

N 46 15

IT3120072

Paludi di Bocenago

*

14

E 10 50

N 46 15

IT3120073

Paludi di Dare'

*

95

E 10 51

N 46 16

IT3120074

Marocche di Dro

*

251

E 10 56

N 45 59

IT3120075

Monte Brione

*

66

E 10 52

N 45 53

IT3120076

Lago D'Ampola

*

24

E 10 39

N 45 52

IT3120077

Palu' di Borghetto

*

7,93

E 10 55

N 45 41

IT3120078

Torbiera Echen

8,33

E 11 11

N 45 54

IT3120079

Lago di Loppio

*

113

E 10 55

N 45 51

IT3120080

Laghetti di Marco

*

36

E 11 0

N 45 51

IT3120081

Pra dall'Albi – Cei

*

117

E 11 1

N 45 57

IT3120082

Taio di Nomi

*

5,29

E 11 4

N 45 55

IT3120083

Muga Bianca

*

111

E 11 9

N 45 50

IT3120084

Roncon

2,91

E 11 37

N 46 24

IT3120085

Il Laghetto

*

6,7

E 11 23

N 46 0

IT3120086

Servis

*

324

E 11 4

N 45 56

IT3120087

Laghi e abisso di Lamar

*

25

E 11 3

N 46 7

IT3120088

Palu' di Monte Rovere

16

E 11 17

N 45 57

IT3120089

Montepiano – Palu' di Fornace

*

33

E 11 11

N 46 7

IT3120090

Monte Calvo

*

1,19

E 11 15

N 46 6

IT3120091

Albere' di Tenna

*

6,82

E 11 15

N 46 1

IT3120092

Passo del Broccon

*

345

E 11 40

N 46 7

IT3120093

Crinale Pichea – Rocchetta

*

1 009

E 10 46

N 45 54

IT3120094

Alpe di Storo e Bondone

*

759

E 10 36

N 45 48

IT3120095

Bocca D'ardole – Corno della Paura

*

178

E 10 56

N 45 45

IT3120096

Bocca di Caset

*

50

E 10 41

N 45 51

IT3120097

Catena di Lagorai

*

2 855

E 11 32

N 46 13

IT3120098

Monti Lessini Nord

*

792

E 11 4

N 45 42

IT3120099

Piccole Dolomiti

*

1 229

E 11 7

N 45 44

IT3120100

Pasubio

*

1 836

E 11 10

N 45 48

IT3120101

Condino

*

72

E 10 36

N 45 53

IT3120102

Lago di Santa Colomba

*

5,97

E 11 10

N 46 7

IT3120103

Monte Baldo di Brentonico

*

2 061

E 10 54

N 45 48

IT3120104

Monte Baldo – Cima Valdritta

*

456

E 10 51

N 45 44

IT3120105

Burrone di Ravina

*

527

E 11 4

N 46 2

IT3120106

Nodo del Latemar

*

1 862

E 11 35

N 46 22

IT3120107

Val Cadino

*

1 110

E 11 24

N 46 13

IT3120108

Val San Nicolò

*

715

E 11 47

N 46 25

IT3120109

Valle Flanginech

*

81

E 10 47

N 46 9

IT3120110

Terlago

*

109

E 11 3

N 46 5

IT3120111

Manzano

*

100

E 10 57

N 45 52

IT3120112

Arnago

*

157

E 10 54

N 46 22

IT3120113

Molina – Castello

*

49

E 11 26

N 46 16

IT3120114

Monte Zugna

*

1 696

E 11 2

N 45 50

IT3120115

Monte Brento

*

254

E 10 54

N 45 59

IT3120116

Monte Malachin

*

160

E 11 7

N 46 16

IT3120117

Ontaneta di Croviana

*

23

E 10 54

N 46 20

IT3120118

Lago (Val di Fiemme)

*

12

E 11 31

N 46 17

IT3120119

Val Duron

*

761

E 11 40

N 46 29

IT3120120

Bassa Valle del Chiese

*

20

E 10 33

N 45 49

IT3120121

Carbonare

*

12

E 11 13

N 45 56

IT3120122

Gocciadoro

*

19

E 11 8

N 46 3

IT3120123

Assizzi – Vignola

*

88

E 11 15

N 46 2

IT3120124

Torcegno

*

50

E 11 26

N 46 4

IT3120125

Zaccon

*

371

E 11 25

N 46 2

IT3120126

Val Noana

*

730

E 11 51

N 46 7

IT3120127

Monti Tremalzo e Tombea

*

5 537

E 10 38

N 45 50

IT3120128

Alta Val Stava

*

1 775

E 11 32

N 46 18

IT3120129

Ghiacciaio Marmolada

463

E 11 51

N 46 26

IT3120130

Il Colo

0,29

E 11 36

N 46 5

IT3120131

Grotta Uvada

1,16

E 11 39

N 46 6

IT3120132

Grotta di Ernesto

1,06

E 11 39

N 45 58

IT3120133

Grotta di Collalto

0,6

5

E 10 53

N 46 5

IT3120134

Grotta del Calgeron

0,92

5

E 11 37

N 46 0

IT3120135

Grotta della Bigonda

1,23

22

E 11 35

N 46 1

IT3120136

Bus della Spia

0,66

1

E 11 1

N 46 13

IT3120137

Bus del Diaol

1,04

1

E 10 54

N 45 56

IT3120138

Grotta Cesare Battisti

0,45

2

E 11 2

N 46 8

IT3120139

Grotta di Costalta

0,54

1

E 11 22

N 45 59

IT3120140

Grotta del Vallon

0,3

1

E 10 51

N 46 8

IT3120141

Grotta della Lovara

0,95

1

E 11 3

N 46 13

IT3120142

Val Campelle

*

1 136

E 11 30

N 46 7

IT3120143

Valle del Vanoi

*

3 247

E 11 38

N 46 11

IT3120144

Valle del Verdes

*

2 186

E 11 9

N 46 20

IT3120145

Monte Rema'

*

237

E 10 31

N 45 56

IT3120146

Laghetto delle Regole

*

21

E 11 6

N 46 28

IT3120147

Monti Lessini Ovest

*

1 028

E 10 56

N 45 41

IT3120149

Monte Ghello

*

147

E 11 3

N 45 54

IT3120150

Talpina – Brentonico

*

245

E 10 59

N 45 49

IT3120152

Tione – Villa Rendena

*

185

E 10 42

N 46 2

IT3120154

Le Sole

*

10

E 10 41

N 46 1

IT3120156

Adige

*

14

E 11 1

N 45 47

IT3210002

Monti Lessini: Cascate di Molina

*

233

14

E 10 54

N 45 36

IT3210004

Monte Luppia e P.ta San Vigilio

1 037

29

E 10 42

N 45 37

IT3210006

Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora

171

12

E 10 58

N 45 37

IT3210007

Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda

*

676

21

E 10 43

N 45 34

IT3210021

Monte Pastello

*

1 750

24

E 10 51

N 45 34

IT3210039

Monte Baldo Ovest

*

6 510

67

E 10 49

N 45 44

IT3210040

Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine

*

13 872

179

E 11 12

N 45 44

IT3210041

Monte Baldo Est

*

2 762

57

E 10 52

N 45 39

IT3210043

Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest

*

476

95

E 10 52

N 45 33

IT3220002

Granezza

1 303

17

E 11 32

N 45 49

IT3220007

Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa

*

1 680

64

E 11 39

N 45 52

IT3220036

Altopiano dei Sette Comuni

*

14 988

87

E 11 28

N 45 57

IT3230003

Gruppo del Sella

*

449

11

E 11 50

N 46 30

IT3230005

Gruppo Marmolada

*

1 305

20

E 11 52

N 46 25

IT3230006

Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna'

*

14 165

73

E 12 35

N 46 37

IT3230017

Monte Pelmo – Mondeval – Formin

*

11 065

89

E 12 7

N 46 27

IT3230019

Lago di Misurina

75

5

E 12 15

N 46 35

IT3230022

Massiccio del Grappa

*

22 473

142

E 11 48

N 45 53

IT3230025

Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor

*

1 562

24

E 12 18

N 46 3

IT3230026

Passo di San Boldo

*

38

3

E 12 10

N 46 0

IT3230027

Monte Dolada Versante S.E.

*

659

13

E 12 20

N 46 11

IT3230031

Val Tovanella Bosconero

*

8 845

53

E 12 17

N 46 20

IT3230035

Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo

*

2 845

29

E 11 43

N 46 4

IT3230042

Torbiera di Lipoi

*

65

5

E 11 57

N 46 2

IT3230043

Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda

*

10 909

66

E 11 54

N 46 18

IT3230044

Fontane di Nogare'

212

9

E 12 14

N 46 9

IT3230045

Torbiera di Antole

*

25

3

E 12 10

N 46 8

IT3230047

Lago di Santa Croce

*

788

14

E 12 20

N 46 6

IT3230060

Torbiere di Danta

*

205

11

E 12 29

N 46 33

IT3230063

Torbiere di Lac Torond

*

38

3

E 11 59

N 46 14

IT3230067

Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia

*

111

8

E 12 12

N 46 2

IT3230068

Valpiana – Valmorel (Aree palustri)

126

6

E 12 13

N 46 4

IT3230071

Dolomiti di Ampezzo

*

11 362

77

E 12 6

N 46 35

IT3230077

Foresta del Cansiglio

*

5 060

44

E 12 24

N 46 4

IT3230078

Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico

*

8 924

73

E 12 23

N 46 36

IT3230080

Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno

*

12 252

68

E 12 25

N 46 23

IT3230081

Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis

*

17 069

74

E 12 17

N 46 30

IT3230083

Dolomiti Feltrine e Bellunesi

*

31 383

178

E 12 3

N 46 11

IT3230084

Civetta – Cime di San Sebastiano

*

6 597

68

E 12 4

N 46 20

IT3230085

Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio

*

12 085

89

E 12 35

N 46 31

IT3230088

Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba

*

3 236

121

E 12 1

N 46 2

IT3240003

Monte Cesen

*

3 697

32

E 12 0

N 45 57

IT3310001

Dolomiti Friulane

*

36 740

E 12 32

N 46 19

IT3310002

Val Colvera di Jof

*

396

E 12 40

N 46 12

IT3310003

Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa

*

875

E 12 52

N 46 14

IT3310004

Forra del Torrente Cellina

*

289

E 12 36

N 46 11

IT3310006

Foresta del Cansiglio

*

2 713

E 12 26

N 46 3

IT3320001

Gruppo del Monte Coglians

*

5 405

E 12 48

N 46 37

IT3320002

Monti Dimon e Paularo

*

702

E 13 4

N 46 33

IT3320003

Creta di Aip e Sella di Lanza

*

3 894

E 13 10

N 46 33

IT3320004

Monte Auernig e Monte Corona

*

465

E 13 20

N 46 33

IT3320005

Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto

*

4 662

E 13 24

N 46 32

IT3320006

Conca di Fusine

*

3 598

E 13 39

N 46 28

IT3320007

Monti Bivera e Clapsavon

*

1 832

E 12 37

N 46 26

IT3320008

Col Gentile

*

1 038

E 12 48

N 46 27

IT3320009

Zuc Dal Bor

*

1 415

E 13 14

N 46 27

IT3320010

Jof di Montasio e Jof Fuart

*

7 999

E 13 29

N 46 25

IT3320011

Monti Verzegnis e Valcalda

*

2 406

E 12 51

N 46 21

IT3320012

Prealpi Giulie Settentrionali

*

9 592

E 13 13

N 46 21

IT3320013

Lago Minisini e Rivoli Bianchi

*

402

E 13 8

N 46 18

IT3320014

Torrente Lerada

*

365

E 13 23

N 46 12

IT3320015

Valle del Medio Tagliamento

*

3 580

E 13 2

N 46 14

IT3320016

Forra del Cornappo

*

299

E 13 17

N 46 14

IT3320017

Rio Bianco di Taipana e Gran Monte

*

1 721

E 13 20

N 46 16

IT3320018

Forra del Pradolino e Monte Mia

*

1 010

E 13 27

N 46 12

IT3320019

Monte Matajur

*

213

E 13 33

N 46 11

IT6020002

Lago Secco e Agro Nero

*

135

E 13 19

N 42 42

IT6020025

Monti della Laga (Area Sommitale)

*

2 424

E 13 22

N 42 38

IT6050017

Pendici di Colle Nero

*

132

E 13 51

N 41 43

IT6050018

Cime del Massiccio della Meta

*

2 541

E 13 57

N 41 39

IT6050020

Val Canneto

*

990

E 13 54

N 41 41

IT7110099

Gole del Sagittario

*

1 349

E 13 48

N 41 57

IT7110100

Monte Genzana

*

5 805

E 13 54

N 41 57

IT7110101

Lago di Scanno ed Emissari

103

E 13 51

N 41 55

IT7110202

Gran Sasso

*

33 995

E 13 37

N 42 26

IT7110204

Maiella Sud Ovest

*

6 276

E 14 0

N 41 57

IT7110205

Parco Nazionale d'Abruzzo

*

58 880

E 13 41

N 41 51

IT7120201

Monti della Laga e Lago di Campotosto

*

15 816

E 13 25

N 42 40

IT7140043

Monti Pizi – Monte Secine

*

4 195

E 14 10

N 41 54

IT7140203

Maiella

*

36 119

E 14 32

N 42 5

PLC120001

Tatry

*

21 069,7

E 19 57

N 49 16

PLC180001

Bieszczady

*

107 317,9

E 22 23

N 49 12

PLH120001

Babia Góra

*

3 442,4

E 19 32

N 49 35

PLH120002

Czarna Orawa

*

37,1

E 19 42

N 49 30

PLH120009

Kostrza

*

38,6

E 20 23

N 49 47

PLH120012

Na Policy

*

72,6

E 19 37

N 49 37

PLH120013

Pieniny

*

2 346

E 20 23

N 49 25

PLH120016

Torfowiska Orawsko-Nowotarskie

*

7 363,4

E 19 45

N 49 26

PLH120018

Ostoja Gorczańska

*

18 445

E 20 9

N 49 34

PLH120019

Ostoja Popradzka

*

59 371,7

E 20 47

N 49 25

PLH120020

Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca

16,1

E 20 50

N 49 45

PLH180001

Ostoja Magurska

*

19 450,9

E 21 26

N 49 29

PLH240001

Cieszyńskie Źródła Tufowe

*

268,9

E 18 42

N 49 46

PLH240005

Beskid Śląski

*

27 370

E 18 56

N 49 41

PLH240006

Beskid Żywiecki

*

35 637,1

E 19 14

N 49 32

PLH240007

Kościół w Radziechowach

0,1

E 19 12

N 49 64

PLH240008

Kościół w Górkach Wielkich

0,1

E 18 51

N 49 46

SE0620001

Långfjället-Städjan-Nipfjället

*

93 903,9

E 12 37

N 62 4

SE0620002

Vedungsfjällen

*

19 411,4

E 13 12

N 61 54

SE0620003

Fjätälven och Västvallen i Storfjäten

*

299,2

E 13 5

N 61 52

SE0620005

Storån-Österdalälven

820,2

E 12 40

N 61 54

SE0620009

Drevfjällen

*

33 208

E 12 22

N 61 42

SE0620015

Fulufjället

*

40 780,6

E 12 42

N 61 32

SE0620024

Skarsåsfjället

*

2 297

E 12 53

N 61 20

SE0620220

Storbron

*

249,2

E 12 51

N 61 23

SE0620266

Lillfjäten

*

422,9

E 12 57

N 62 0

SE0720029

Sånfjället

*

11 292,4

E 13 33

N 62 17

SE0720033

Rogen

*

49 076,4

E 12 28

N 62 21

SE0720084

Vålådalen

*

120 435,8

E 12 55

N 63 8

SE0720160

Oldflån-Ansätten

*

25 951,5

E 13 47

N 63 51

SE0720164

Skäckerfjällen

*

46 303,9

E 12 39

N 63 50

SE0720171

Svenskådalen

*

24 673,3

E 13 23

N 63 58

SE0720182

Saxvattnet

*

5 378,4

E 15 11

N 64 38

SE0720183

Frostvikenfjällen

*

85 422,7

E 14 40

N 64 38

SE0720185

Bjurälven-Korallgrottan

*

4 896,2

E 14 6

N 64 54

SE0720186

Grubbdalen

*

2 107,2

E 13 45

N 64 2

SE0720199

Gråberget-Hotagsfjällen

*

113 435,2

E 14 35

N 64 9

SE0720200

Henvålen-Aloppan

*

17 583,8

E 13 23

N 62 41

SE0720203

Hällingsåfallet

*

16,2

E 14 23

N 64 21

SE0720206

Tännforsen

*

9,4

E 12 44

N 63 26

SE0720209

Håckervålen

*

637,2

E 13 33

N 63 9

SE0720212

Bastudalen

*

2 837,5

E 13 51

N 63 5

SE0720213

Marntallsåsen

*

4 058

E 13 58

N 62 56

SE0720214

Arådalen

*

1 131,5

E 13 37

N 62 53

SE0720218

Brovallvålen

*

4 022

E 13 15

N 62 19

SE0720220

Storåsen

*

1 054,8

E 13 22

N 62 20

SE0720223

Hamrafjället

*

676,2

E 12 16

N 62 34

SE0720250

Skrapavattnet

*

30,6

E 14 25

N 63 51

SE0720259

Trappåsen

160,6

E 12 26

N 62 40

SE0720260

Kilbergsdalen

*

2,3

E 13 58

N 62 23

SE0720262

Svallmyren

*

213,9

E 12 32

N 62 35

SE0720263

Lill-Rånddalen

*

52,5

E 13 18

N 62 15

SE0720264

Lerdalsälven-Tvärlidån

*

70,5

E 13 56

N 64 44

SE0720265

Vallån Frostviken

*

186,9

E 14 0

N 64 45

SE0720268

Sälgåsen

*

10,9

E 14 21

N 64 27

SE0720269

Sörhållan

*

2,8

E 13 19

N 62 14

SE0720273

Bågavattnet

26,1

E 14 17

N 64 5

SE0720274

Sandåsvallen

*

16,7

E 12 22

N 62 32

SE0720276

Lillåsvallen Ramundberget

*

10,1

E 12 24

N 62 40

SE0720277

Klinken

*

329,8

E 12 17

N 62 43

SE0720279

Styggdalen-Vargån

*

328,7

E 12 15

N 63 38

SE0720280

Rosselberget

*

49

E 12 42

N 62 28

SE0720281

Stor-Mittåkläppen

*

1 091,7

E 12 27

N 62 44

SE0720282

Ånnsjön

*

8 960,5

E 12 30

N 63 16

SE0720283

Gröndalen Frostviken

*

28,8

E 14 5

N 64 47

SE0720284

Jormön

198,8

E 14 0

N 64 42

SE0720285

Ljungan; Uppströms Storsjön

165,1

E 12 44

N 62 53

SE0720286

Åreälven

6 492,9

E 12 48

N 63 27

SE0720287

Storån (Ammerån alpin)

81,7

E 14 51

N 63 56

SE0720288

Dammån-Storån

200,7

E 14 1

N 63 7

SE0720289

Toskströmmen (Hårkan alpin)

4 016,9

E 14 12

N 64 1

SE0720291

Ljusnan (Hede-Svegsjön)

1 938,7

E 13 49

N 62 16

SE0720292

Kölån (Österdalälven)

256,1

E 12 56

N 62 9

SE0720296

Stikkenjukke (Saxån)

82,7

E 14 22

N 65 5

SE0720300

Fiskhusberget

*

590,8

E 13 35

N 63 15

SE0720305

Kullflon-Nyflon

*

3 646,3

E 14 56

N 63 58

SE0720355

Flon, Bruksvallarna

*

39,5

E 12 29

N 62 36

SE0720356

Jöns-Erskölen

2,4

E 14 7

N 62 26

SE0720359

Ammerån

4 096,5

E 15 27

N 63 30

SE0720361

Hårkan

5 745,7

E 14 44

N 63 37

SE0720369

Sölvbacka strömmar

43,9

E 13 19

N 62 47

SE0720371

Hökvattsån

25,5

E 14 53

N 63 51

SE0720401

Storsundet Laxviken

17,9

E 14 40

N 63 49

SE0720409

Läskvattsån

3,3

E 14 43

N 63 56

SE0720423

Berntbygget

5,6

E 14 24

N 63 50

SE0720424

Skrapavattsbäcken

*

16,4

E 14 26

N 63 52

SE0720428

Höjden Botelnäset

*

169,5

E 14 20

N 63 54

SE0720442

Myhrbodarna

4,1

E 14 14

N 64 5

SE0720447

Holmvallen

4,5

E 12 31

N 62 43

SE0720448

Brynndammen

12,3

E 13 46

N 62 31

SE0720449

Väster-Dalsvallen

2,4

E 12 25

N 63 13

SE0720452

Tångeråsen; Backen

4,4

E 13 48

N 63 34

SE0720453

Tångeråsen; Vallarna

3,6

E 13 48

N 63 33

SE0720456

Oppidala Ramundberget

1,3

E 12 20

N 62 43

SE0720464

Ramundberget sydost 1

2,4

E 12 24

N 62 41

SE0720465

Ramundberget sydost 3

3,2

E 12 24

N 62 42

SE0810054

Blaikfjället

*

34 150,4

E 16 7

N 64 35

SE0810057

Gitsfjället

*

40 158,2

E 15 31

N 64 50

SE0810058

Ryptjärnberget

*

75

E 15 48

N 64 50

SE0810059

Marsfjället

*

86 067,2

E 15 38

N 65 6

SE0810060

Skalmodal

*

303,7

E 14 33

N 65 26

SE0810080

Vindelfjällen

*

555 103,4

E 15 50

N 65 53

SE0810347

Rödingsjö

*

6 383,2

E 15 10

N 64 47

SE0810350

Kalvtjärnarna

*

879,3

E 15 19

N 64 43

SE0810355

Brattiken

*

777,3

E 15 55

N 65 25

SE0810366

Rapstenjaure

162

E 14 42

N 65 5

SE0810367

Guorte, Joesjö

478,4

E 14 33

N 65 39

SE0810374

Dikasjön

4,8

E 15 54

N 65 13

SE0810377

Vilasund-Strimasund

16,6

E 14 54

N 66 2

SE0810385

Rövattsliden

33,5

E 15 6

N 65 42

SE0810386

Guortabäcken

4,4

E 15 6

N 65 20

SE0810394

Vardo- Laster- och Fjällfjällen

*

106 154,2

E 14 40

N 65 16

SE0810395

Virisens vattensystem

3 684,4

E 14 54

N 65 26

SE0810396

Daune

*

12 063,7

E 15 11

N 65 15

SE0810397

Södra Gardfjället

*

37 116,4

E 15 37

N 65 19

SE0810398

Norra Borgafjäll

*

13 059,9

E 15 0

N 64 53

SE0810399

Vojmsjölandet

*

4 872,6

E 16 19

N 64 58

SE0810435

Vindelälven

33 144,8

E 17 27

N 65 38

SE0810439

Satsfjället

*

11 862,4

E 15 10

N 64 58

SE0810443

Ammarnäsdeltat

277,6

E 16 13

N 65 57

SE0810482

Brånaviktjärnen

0,37

E 15 59

N 65 28

SE0810485

Rauksvajja

*

59,9

E 15 45

N 65 38

SE0810488

Skansnäsån

287,2

E 16 2

N 65 15

SE0810513

Njakafjäll

*

6 276,7

E 15 38

N 64 57

SE0820056

Laisdalens fjällurskog

*

72 705,4

E 16 53

N 66 1

SE0820057

Märkberget

*

288,9

E 16 52

N 66 14

SE0820061

Veddek 1

*

6 090,2

E 17 19

N 65 58

SE0820120

Pieljekaise

*

15 467,2

E 16 47

N 66 21

SE0820123

Hornavan-Sädvajaure fjällurskog

*

80 897

E 17 5

N 66 26

SE0820124

Tjeggelvas

*

32 939

E 17 45

N 66 31

SE0820125

Ramanj

*

4 664

E 17 35

N 66 39

SE0820130

Udtja

*

146 476,9

E 19 10

N 66 22

SE0820137

Såkkevarats

*

7 192,7

E 19 30

N 66 29

SE0820154

Kallovaratjeh

*

2 224,8

E 16 46

N 67 6

SE0820156

Pärlälvens fjällurskog

*

115 733,1

E 18 0

N 66 49

SE0820163

Kvikkjokk-Kabla fjällurskog

*

49 196,5

E 17 56

N 67 0

SE0820167

Muddus

*

49 718,3

E 20 10

N 66 54

SE0820185

Sarek

*

198 658

E 17 41

N 67 17

SE0820186

Ultevis fjällurskog

*

117 268,1

E 19 9

N 67 7

SE0820193

Stubba

*

33 411,2

E 20 3

N 67 5

SE0820201

Padjelanta

*

200 234

E 16 39

N 67 25

SE0820202

Stora Sjöfallet

*

128 056,4

E 17 34

N 67 35

SE0820204

Kaitum fjällurskog

*

90 068,9

E 20 21

N 67 38

SE0820209

Lina fjällurskog

*

98 065,1

E 20 29

N 67 21

SE0820216

Sjaunja

*

281 463,9

E 18 52

N 67 27

SE0820234

Stordalen

*

1 135,6

E 19 1

N 68 21

SE0820243

Rautas, delar

*

81 650,4

E 19 54

N 68 1

SE0820244

Sautusvaara

*

1 833,4

E 20 50

N 67 53

SE0820261

Abisko

*

7 725,1

E 18 40

N 68 19

SE0820275

Alajaure

*

17 021,3

E 20 10

N 68 7

SE0820282

Torneträsk-Soppero fjällurskog

*

337 111,4

E 20 56

N 68 5

SE0820284

Vadvetjåkka

*

2 696,6

E 18 26

N 68 32

SE0820287

Pessinki fjällurskog

*

97 246

E 22 45

N 68 2

SE0820293

Norra Torneträsk

*

45 626,4

E 19 6

N 68 26

SE0820294

Yraft

*

717,1

E 16 34

N 66 17

SE0820295

Laidauredeltat

*

1 918,6

E 18 12

N 67 8

SE0820334

Sulitelma

61 815,3

E 16 28

N 67 1

SE0820402

Aktse

2,1

E 18 18

N 67 8

SE0820430

Torne och Kalix älvsystem

175 377

E 21 18

N 67 27

SE0820431

Råneälven

15 543

E 21 17

N 66 28

SE0820434

Piteälven

52 942

E 18 44

N 66 18

SE0820472

Ratejokk

3,6

E 19 33

N 67 48

SE0820619

Tavvavuoma

*

53 966,4

E 20 41

N 68 29

SE0820620

Pältsa

*

24 980,7

E 20 25

N 68 59

SE0820621

Låktatjåkka

7 582,3

E 18 26

N 68 23

SE0820623

Nissuntjårro

25 781,5

E 18 51

N 68 14

SE0820722

Jelka-Rimakåbbå

*

37 694,4

E 19 39

N 66 56

SE0820737

Laisälven

11 071,7

E 17 11

N 65 57

SI3000001

Cvelbar – skalovje

4,543

E 14 50

N 46 27

SI3000002

Obistove skale

12,99

E 14 50

N 46 28

SI3000005

Mateča voda in Bistrica

*

193,241

E 14 34

N 45 46

SI3000006

Ježevec

213,614

E 15 3

N 46 29

SI3000012

Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro

*

3,132

E 15 8

N 46 31

SI3000013

Vrzdenec

*

132,725

E 14 16

N 46 1

SI3000014

Butajnova

*

257,695

E 14 14

N 46 2

SI3000015

Medvedje Brdo

*

188,995

E 14 8

N 45 57

SI3000016

Zaplana

*

216,278

E 14 14

N 45 58

SI3000017

Ligojna

*

139,73

E 14 18

N 45 59

SI3000018

Jereka

71,14

E 13 57

N 46 17

SI3000019

Nemški Rovt

124,078

E 13 59

N 46 16

SI3000020

Cerkno – Zakriž

*

567,765

E 13 59

N 46 8

SI3000021

Podreber – Dvor

291,904

E 14 20

N 46 3

SI3000022

Briše

97,071

E 14 17

N 46 3

SI3000023

Otalež – Lazec

*

518,942

E 13 59

N 46 4

SI3000024

Avče

24,923

E 13 41

N 46 6

SI3000026

Ribniška dolina

*

431,442

E 14 43

N 45 43

SI3000027

Lipovšček

3,461

E 13 48

N 46 12

SI3000028

Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom

*

5,779

E 15 3

N 46 27

SI3000030

Žerjav – Dolina smrti

79,026

E 14 52

N 46 28

SI3000031

Pod Bučnico – melišča

*

4,066

E 13 45

N 46 10

SI3000032

Pri Modreju – melišča

*

11,041

E 13 45

N 46 9

SI3000033

Pod Mijo – melišča

*

28,864

E 13 30

N 46 14

SI3000034

Banjščice – travišča

1 174,892

E 13 42

N 46 2

SI3000038

Smrekovško pogorje

*

86,974

E 14 54

N 46 25

SI3000042

Jezerc pri Logatcu

0,325

E 14 13

N 45 56

SI3000043

Stahovica – melišča

*

7,369

E 14 36

N 46 16

SI3000044

Bohinjska Bela – melišča

*

72,086

E 14 3

N 46 18

SI3000045

Bohinjska Bela – skalovje

3,626

E 14 3

N 46 20

SI3000065

Gorska grapa

3,053

E 13 52

N 46 11

SI3000066

Huda grapa

1,748

E 13 54

N 46 11

SI3000067

Savinja – Letuš

225,005

E 15 3

N 46 17

SI3000070

Pikrnica – Selčnica

*

24,529

E 15 1

N 46 30

SI3000077

Kendove robe

69,038

E 14 0

N 46 2

SI3000078

Jelenk

61,219

E 13 59

N 46 3

SI3000081

Jama v Globinah

13,716

E 14 3

N 46 2

SI3000082

Ukovnik

48,482

E 14 1

N 46 3

SI3000084

Jama pod Lešetnico

47,714

E 14 4

N 45 59

SI3000087

Zelenci

54,55

E 13 44

N 46 29

SI3000090

Pesjakov buden

62,979

E 14 3

N 46 22

SI3000095

Tinetova jama

5,863

E 14 57

N 46 17

SI3000098

Mesarska lopa

21,337

E 14 54

N 46 22

SI3000102

Ledina na Jelovici

*

23,202

E 14 6

N 46 15

SI3000103

Blato na Jelovici

*

29,403

E 14 5

N 46 17

SI3000107

Breznica

53,335

E 14 9

N 46 23

SI3000108

Raduha

*

1 622,504

E 14 45

N 46 24

SI3000110

Ratitovec

*

2 469,147

E 14 4

N 46 13

SI3000111

Savinja pri Šentjanžu

*

141,637

E 14 55

N 46 18

SI3000119

Porezen

*

847,472

E 13 58

N 46 11

SI3000122

Tošč

*

331,39

E 14 19

N 46 5

SI3000123

Divja jama nad Plavmi

47,08

E 13 34

N 46 3

SI3000124

Krasnica

76,684

E 13 49

N 46 7

SI3000126

Nanoščica

*

668,745

E 14 11

N 45 46

SI3000127

Mali vrh nad Grahovim ob Bači

6,053

E 13 52

N 46 9

SI3000128

Znojile

10,191

E 13 55

N 46 11

SI3000129

Rinža

*

235,109

E 14 50

N 45 39

SI3000132

Peca

*

385,328

E 14 46

N 46 29

SI3000133

Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar

46,287

E 14 5

N 46 23

SI3000136

Votla peč

12,508

E 14 58

N 46 32

SI3000140

Šentanelska reka (Mežica)

*

100,28

E 14 52

N 46 35

SI3000145

Zasip

*

96,442

E 14 7

N 46 23

SI3000151

Kozje stene pri Slivnici

19,646

E 14 25

N 45 47

SI3000158

Babja luknja

32,992

E 14 23

N 46 8

SI3000161

Studenec izvir – izliv v Kanomljico

2,237

E 13 54

N 46 2

SI3000166

Razbor

*

1 467,236

E 15 1

N 46 28

SI3000167

Nadiža s pritoki

135,34

E 13 27

N 46 14

SI3000172

Zgornja Drava s pritoki

*

5 949,097

E 15 20

N 46 35

SI3000173

Bloščica

*

784,711

E 14 31

N 45 47

SI3000180

Rodine

103,171

E 14 10

N 46 22

SI3000182

Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok

*

21,657

E 15 20

N 46 32

SI3000189

Žejna dolina

*

54,71

E 14 9

N 45 57

SI3000196

Breginjski Stol

*

1 574,498

E 13 28

N 46 16

SI3000199

Dolenja vas pri Ribnici

12,538

E 14 46

N 45 42

SI3000209

Jama pod Smogodnico

40,808

E 13 44

N 46 8

SI3000211

Jama na Pucovem kuclu

46,577

E 14 8

N 46 0

SI3000216

Barbarski potok s pritoki

*

19,324

E 15 6

N 46 30

SI3000224

Huda luknja

3 014,799

E 15 10

N 46 24

SI3000230

Idrijca s pritoki

258,299

E 13 56

N 46 6

SI3000231

Javorniki – Snežnik

*

43 821,47

E 14 22

N 45 38

SI3000232

Notranjski trikotnik

*

15 201,701

E 14 13

N 45 48

SI3000235

Olševa – borovja

*

128,916

E 14 39

N 46 25

SI3000236

Kobariško blato

58,757

E 13 32

N 46 14

SI3000253

Julijske Alpe

*

74 158,91

E 13 42

N 46 20

SI3000254

Soča z Volarjo

*

1 399,456

E 13 36

N 46 13

SI3000255

Trnovski gozd – Nanos

*

52 636,488

E 14 0

N 45 55

SI3000256

Krimsko hribovje – Menišija

*

20 107,188

E 14 24

N 45 53

SI3000259

Bohinjska Bistrica

*

650,142

E 13 56

N 46 16

SI3000261

Menina

*

4 165,303

E 14 48

N 46 15

SI3000263

Kočevsko

*

106 341,567

E 14 51

N 45 36

SI3000264

Kamniško – Savinjske Alpe

*

14 519,39

E 14 36

N 46 20

SI3000270

Pohorje

*

26 826,288

E 15 23

N 46 28

SI3000271

Ljubljansko barje

*

12 666,086

E 14 21

N 45 58

SI3000277

Podbrdo – skalovje

2,243

E 13 57

N 46 12

SI3000278

Pokljuška barja

*

871,697

E 13 58

N 46 20

SI3000281

Vrhe – povirno barje

6,296

E 15 2

N 46 29

SI3000285

Karavanke

*

23 066,29

E 14 14

N 46 23

SKUEV0001

Tri peniažky

*

141,952

E 20 13

N 48 37

SKUEV0002

Lúky pod Ukorovou

12,432

E 20 7

N 48 41

SKUEV0003

Rieka Rimava

4,068

E 19 56

N 48 40

SKUEV0005

Drieňová

*

21,011

E 21 59

N 48 55

SKUEV0008

Repiská

*

61,286

E 19 21

N 48 38

SKUEV0009

Koryto

*

26,115

E 19 27

N 48 37

SKUEV0011

Potok Svetlica

1,933

E 22 3

N 49 11

SKUEV0013

Stráž

19,821

E 18 32

N 48 33

SKUEV0014

Lázky

*

45,245

E 22 3

N 49 10

SKUEV0015

Dolná Bukovina

*

292,781

E 18 56

N 48 23

SKUEV0016

Košariská

*

10,002

E 21 57

N 49 14

SKUEV0018

Lúka pod cintorínom

4,676

E 20 6

N 48 41

SKUEV0021

Vinište

*

5,803

E 18 3

N 48 38

SKUEV0023

Tomov štál

*

1,534

E 18 34

N 48 32

SKUEV0024

Hradná dolina

*

14,245

E 18 1

N 48 36

SKUEV0025

Vihorlat

*

296,692

E 22 7

N 48 53

SKUEV0035

Čebovská lesostep

*

212,969

E 19 13

N 48 11

SKUEV0036

Rieka Litava

*

2 964,212

E 19 5

N 48 13

SKUEV0039

Bačkovské poniklece

11,66

E 21 37

N 48 45

SKUEV0043

Kamenná

*

836,553

E 21 52

N 49 16

SKUEV0044

Badínsky prales

*

153,456

E 19 3

N 48 41

SKUEV0045

Kopa

*

90,814

E 19 27

N 48 36

SKUEV0046

Javorinka

*

43,293

E 19 29

N 48 36

SKUEV0047

Dobročský prales

*

204,29

E 19 40

N 48 40

SKUEV0048

Dukla

*

6 874,267

E 21 50

N 49 22

SKUEV0049

Alúvium Rieky

*

13,077

E 22 5

N 49 8

SKUEV0050

Humenský Sokol

*

233,48

E 21 55

N 48 54

SKUEV0051

Kyjov

*

571,56

E 22 1

N 48 51

SKUEV0056

Habáňovo

*

3,353

E 19 40

N 48 35

SKUEV0057

Rašeliniská Oravskej kotliny

*

840,54

E 19 45

N 49 23

SKUEV0058

Tlstá

*

293,361

E 19 21

N 48 57

SKUEV0059

Jelšie

*

27,811

E 19 34

N 49 2

SKUEV0060

Chraste

13,731

E 19 31

N 49 2

SKUEV0061

Demänovská slatina

1,671

E 19 34

N 49 2

SKUEV0062

Príboj

*

10,026

E 19 13

N 48 44

SKUEV0063

Ublianka

*

45,416

E 22 20

N 48 56

SKUEV0101

Klokočovské rašeliniská

*

37,44

E 18 33

N 49 29

SKUEV0102

Čertov

*

406,065

E 18 13

N 49 16

SKUEV0103

Čachtické Karpaty

*

715,999

E 17 43

N 48 42

SKUEV0104

Homolské Karpaty

*

5 172,444

E 17 8

N 48 16

SKUEV0105

Travertíny pri Spišskom Podhradí

*

232,309

E 20 46

N 48 59

SKUEV0106

Muráň

*

176,406

E 20 29

N 48 52

SKUEV0107

Stráne pri Spišskom Podhradí

*

51,636

E 20 41

N 49 0

SKUEV0108

Dubiny pri Ordzovanoch

*

211,865

E 20 47

N 49 2

SKUEV0109

Rajtopíky

*

256,003

E 20 51

N 48 59

SKUEV0110

Dubiny pri Levoči

*

559,254

E 20 32

N 49 2

SKUEV0111

Stráň pri Dravciach

4,711

E 20 29

N 49 0

SKUEV0112

Slovenský raj

*

15 696,07

E 20 21

N 48 54

SKUEV0127

Temešská skala

*

165,108

E 18 29

N 48 52

SKUEV0128

Rokoš

*

4 602,283

E 18 24

N 48 45

SKUEV0130

Zoborské vrchy

*

1 868,99

E 18 6

N 48 21

SKUEV0131

Gýmeš

*

73,407

E 18 13

N 48 24

SKUEV0132

Kostolianske lúky

*

4,202

E 18 15

N 48 25

SKUEV0133

Hôrky

*

82,535

E 18 11

N 48 29

SKUEV0134

Kulháň

*

124,33

E 18 5

N 48 41

SKUEV0135

Bočina

*

32,124

E 18 3

N 48 37

SKUEV0136

Dolné lazy

*

7,265

E 18 4

N 48 38

SKUEV0137

Záhrada

16,789

E 18 3

N 48 38

SKUEV0138

Livinská jelšina

*

13,566

E 18 5

N 48 43

SKUEV0139

Dolina Gánovského potoka

*

19,245

E 20 20

N 49 1

SKUEV0140

Spišskoteplické slatiny

*

24,49

E 20 13

N 49 2

SKUEV0141

Rieka Belá

*

471,659

E 19 48

N 49 5

SKUEV0142

Hybica

9,633

E 19 51

N 49 3

SKUEV0143

Biely Váh

73,759

E 19 59

N 49 4

SKUEV0144

Belianske lúky

*

131,434

E 20 23

N 49 12

SKUEV0145

Medzi bormi

*

6,55

E 19 37

N 49 16

SKUEV0146

Blatá

*

356,189

E 20 2

N 49 5

SKUEV0147

Žarnovica

*

18,387

E 18 52

N 48 50

SKUEV0148

Rieka Vlára

*

62,228

E 18 4

N 49 1

SKUEV0149

Mackov bok

*

3,75

E 19 15

N 48 45

SKUEV0150

Červený Grúň

*

244,655

E 19 25

N 48 59

SKUEV0151

Vrchovisko pri Pohorelskej Maši

*

19,812

E 20 1

N 48 51

SKUEV0152

Sliačske travertíny

*

7,111

E 19 24

N 49 3

SKUEV0153

Horné lazy

*

38,122

E 19 35

N 48 48

SKUEV0154

Suchá dolina

*

3,115

E 19 35

N 48 49

SKUEV0163

Rudava

*

2 257,75

E 17 16

N 48 32

SKUEV0164

Revúca

*

44,656

E 19 16

N 48 58

SKUEV0175

Sedliská

*

46,085

E 17 49

N 48 27

SKUEV0185

Pramene Hruštínky

*

218,851

E 19 15

N 49 16

SKUEV0186

Mláčik

*

408,517

E 19 1

N 48 39

SKUEV0187

Rašeliniská Oravských Beskýd

*

131,526

E 19 15

N 49 30

SKUEV0188

Pilsko

*

706,89

E 19 19

N 49 31

SKUEV0189

Babia hora

*

503,94

E 19 30

N 49 34

SKUEV0190

Slaná Voda

*

229,697

E 19 29

N 49 32

SKUEV0191

Rašeliniská Bielej Oravy

*

39,16

E 19 17

N 49 28

SKUEV0192

Prosečné

*

2 697,655

E 19 30

N 49 10

SKUEV0193

Zimníky

37,631

E 19 39

N 49 23

SKUEV0194

Hybická tiesňava

556,756

E 19 53

N 49 5

SKUEV0196

Brezové

13,494

E 20 1

N 49 3

SKUEV0197

Salatín

*

3 358,789

E 19 20

N 48 59

SKUEV0198

Zvolen

*

2 766,296

E 19 13

N 48 54

SKUEV0199

Plavno

52,341

E 19 14

N 48 43

SKUEV0200

Klenovský Vepor

*

343,033

E 19 45

N 48 41

SKUEV0201

Gavurky

*

87,431

E 19 8

N 48 27

SKUEV0202

Trešková

26,282

E 20 8

N 48 39

SKUEV0203

Stolica

*

2 933,517

E 20 11

N 48 45

SKUEV0204

Homoľa

*

2,234

E 20 11

N 48 49

SKUEV0205

Hubková

*

2 796,71

E 21 53

N 48 58

SKUEV0206

Humenská

*

198,921

E 21 56

N 48 54

SKUEV0207

Kamenná Baba

*

339,975

E 20 55

N 49 3

SKUEV0209

Morské oko

*

14 962,148

E 22 15

N 48 49

SKUEV0210

Stinská

*

1 532,789

E 22 29

N 48 59

SKUEV0211

Danova

*

891,343

E 21 57

N 49 19

SKUEV0212

Muteň

*

34,612

E 20 16

N 48 35

SKUEV0216

Sitno

*

1 180,728

E 18 52

N 48 24

SKUEV0219

Malina

*

458,511

E 17 5

N 48 24

SKUEV0221

Varínka

*

154,588

E 18 55

N 49 14

SKUEV0222

Jelešňa

*

66,879

E 19 41

N 49 24

SKUEV0224

Jereňáš

137,085

E 20 46

N 48 58

SKUEV0225

Muránska planina

*

20 315,214

E 19 59

N 48 45

SKUEV0228

Švihrová

*

5,645

E 19 46

N 49 6

SKUEV0229

Beskýd

*

29 215,126

E 22 22

N 49 3

SKUEV0230

Iľovnica

*

484,533

E 22 4

N 49 1

SKUEV0231

Brekovský hradný vrch

*

26,719

E 21 49

N 48 54

SKUEV0232

Rieka Laborec

*

15,971

E 21 50

N 49 20

SKUEV0233

Tok Udavy s prítokom Iľovnice

*

21,55

E 22 2

N 49 1

SKUEV0234

Ulička

*

101,814

E 22 27

N 49 0

SKUEV0238

Veľká Fatra

*

43 600,809

E 19 4

N 48 58

SKUEV0239

Kozol

*

91,58

E 18 45

N 49 6

SKUEV0240

Kľak

*

85,71

E 18 38

N 48 58

SKUEV0241

Svrčinník

*

222,49

E 18 59

N 48 48

SKUEV0243

Rieka Orava

*

435,055

E 19 21

N 49 15

SKUEV0244

Harmanecký Hlboký jarok

*

50,33

E 19 0

N 48 49

SKUEV0245

Boky

*

175,98

E 19 1

N 48 34

SKUEV0246

Šupín

*

11,89

E 19 15

N 48 45

SKUEV0247

Rohy

*

23,323

E 19 22

N 48 32

SKUEV0248

Močidlianska skala

*

204,25

E 19 24

N 48 36

SKUEV0249

Hrbatá lúčka

*

181,11

E 19 23

N 48 38

SKUEV0250

Krivoštianka

*

707,131

E 21 53

N 48 53

SKUEV0251

Zázrivské lazy

*

2 808,095

E 19 9

N 49 16

SKUEV0252

Malá Fatra

*

21 918,45

E 19 2

N 49 11

SKUEV0253

Rieka Váh

251,902

E 19 14

N 49 6

SKUEV0254

Močiar

*

8,131

E 19 9

N 49 9

SKUEV0255

Šujské rašelinisko

12,232

E 18 37

N 49 3

SKUEV0256

Strážovské vrchy

*

29 366,39

E 18 28

N 49 2

SKUEV0258

Tlstý vrch

*

1 159,212

E 18 51

N 48 18

SKUEV0259

Stará hora

*

2 799,139

E 18 55

N 48 18

SKUEV0260

Mäsiarsky bok

*

321,289

E 19 5

N 48 23

SKUEV0262

Čajkovské bralie

*

1 694,008

E 18 36

N 48 19

SKUEV0263

Hodrušská hornatina

*

11 705,432

E 18 40

N 48 23

SKUEV0264

Klokoč

*

2 568,296

E 18 46

N 48 29

SKUEV0265

Suť

*

9 806,076

E 18 54

N 48 31

SKUEV0266

Skalka

*

10 844,607

E 19 0

N 48 28

SKUEV0267

Biele hory

*

10 168,783

E 17 18

N 48 28

SKUEV0268

Buková

*

9,449

E 17 22

N 48 32

SKUEV0271

Šándorky

*

1,498

E 18 38

N 48 17

SKUEV0273

Vtáčnik

*

9 619,045

E 18 35

N 48 36

SKUEV0274

Baske

*

3 645,13

E 18 16

N 48 52

SKUEV0275

Kňaží stôl

*

3 768,371

E 18 19

N 48 49

SKUEV0276

Kuchynská hornatina

*

3 382,107

E 17 12

N 48 21

SKUEV0277

Nad vinicami

*

0,475

E 17 25

N 48 30

SKUEV0278

Brezovské Karpaty

*

2 699,785

E 17 33

N 48 38

SKUEV0281

Tŕstie

*

28,658

E 19 59

N 48 39

SKUEV0282

Tisovský kras

*

1 469,966

E 19 53

N 48 40

SKUEV0283

Lúky na Besníku

*

80,195

E 20 13

N 48 51

SKUEV0284

Teplické stráne

*

355,965

E 20 17

N 48 36

SKUEV0285

Rieka Muráň s prítokmi

*

204,285

E 20 14

N 48 36

SKUEV0286

Vápence v doline Hornádu

*

27,213

E 20 38

N 48 54

SKUEV0287

Galmus

*

2 690,066

E 20 46

N 48 53

SKUEV0288

Kysucké Beskydy a Riečnica

*

7 326,574

E 19 2

N 49 23

SKUEV0289

Chmúra

0,939

E 19 5

N 49 23

SKUEV0290

Horný tok Hornádu

*

290,061

E 20 22

N 48 59

SKUEV0291

Jánsky potok

*

26,274

E 20 46

N 48 55

SKUEV0296

Turková

*

522,557

E 19 55

N 49 1

SKUEV0297

Brezinky

*

8,445

E 20 10

N 48 50

SKUEV0298

Brvnište

*

74,771

E 19 13

N 48 47

SKUEV0299

Baranovo

*

790,563

E 19 8

N 48 46

SKUEV0300

Skribňovo

*

221,607

E 19 46

N 48 59

SKUEV0301

Kopec

*

3,761

E 19 13

N 48 46

SKUEV0302

Ďumbierske Nízke Tatry

*

46 583,31

E 19 27

N 48 54

SKUEV0303

Alúvium Hrona

*

259,755

E 20 10

N 48 50

SKUEV0304

Oravská vodná nádrž

*

251,338

E 19 31

N 49 25

SKUEV0305

Choč

*

2 191,783

E 19 19

N 49 8

SKUEV0306

Pod Suchým hrádkom

*

744,611

E 19 49

N 49 7

SKUEV0307

Tatry

*

61 735,299

E 19 57

N 49 11

SKUEV0308

Machy

*

305,043

E 19 53

N 49 7

SKUEV0309

Rieka Poprad

*

34,334

E 20 9

N 49 4

SKUEV0310

Kráľovohoľské Nízke Tatry

*

35 513,27

E 19 58

N 48 55

SKUEV0318

Pod Čelom

*

533,235

E 21 50

N 49 15

SKUEV0319

Poľana

*

3 142,952

E 19 29

N 48 40

SKUEV0320

Šindliar

*

7,69

E 20 55

N 49 2

SKUEV0321

Salvátorské lúky

*

2,676

E 20 56

N 49 2

SKUEV0322

Fintické svahy

*

753,898

E 21 15

N 49 4

SKUEV0323

Demjatské kopce

*

8,682

E 21 17

N 49 6

SKUEV0324

Radvanovské skalky

*

1,171

E 21 27

N 49 3

SKUEV0325

Medzianske skalky

*

10,783

E 21 28

N 49 2

SKUEV0326

Strahuľka

*

1 195,042

E 21 27

N 48 39

SKUEV0327

Milič

*

5 114,445

E 21 27

N 48 34

SKUEV0328

Stredné Pohornádie

*

7 275,577

E 21 9

N 48 49

SKUEV0330

Dunitová skalka

*

1,477

E 21 7

N 48 55

SKUEV0331

Čergovský Minčol

*

4 144,688

E 21 1

N 49 13

SKUEV0332

Čergov

*

6 063,432

E 21 9

N 49 11

SKUEV0333

Beliansky potok

0,195

E 20 24

N 49 12

SKUEV0334

Veľké osturnianske jazero

*

51,768

E 20 13

N 49 20

SKUEV0335

Malé osturnianske jazerá

*

7,654

E 20 12

N 49 20

SKUEV0336

Rieka Torysa

*

22,12

E 20 43

N 49 8

SKUEV0337

Pieniny

*

1 301,22

E 20 25

N 49 23

SKUEV0338

Plavečské štrkoviská

66,24

E 20 51

N 49 16

SKUEV0339

Pieninské bradlá

*

74,647

E 20 35

N 49 21

SKUEV0342

Drieňovec

*

218,193

E 20 40

N 48 38

SKUEV0343

Plešivské stráne

*

363,406

E 20 24

N 48 34

SKUEV0344

Starovodské jedliny

*

397,79

E 20 39

N 48 46

SKUEV0346

Pod Strážnym hrebeňom

*

177,214

E 20 23

N 48 33

SKUEV0348

Dolina Čiernej Moldavy

*

1 896,835

E 20 48

N 48 41

SKUEV0349

Jasovské dubiny

*

36,251

E 20 58

N 48 40

SKUEV0350

Brzotínske skaly

*

427,047

E 20 29

N 48 35

SKUEV0351

Folkmarská skala

*

140,967

E 21 0

N 48 49

SKUEV0353

Plešivská planina

*

2 863,689

E 20 25

N 48 37

SKUEV0354

Hnilecké rašeliniská

*

55,311

E 20 35

N 48 49

SKUEV0356

Horný vrch

*

5 861,392

E 20 46

N 48 38

SKUEV0364

Pokoradzské jazierká

*

60,86

E 20 1

N 48 25

SKUEV0366

Drienčanský kras

*

1 719,963

E 20 5

N 48 31

SKUEV0367

Holubyho kopanice

*

3 933,045

E 17 47

N 48 51

SKUEV0368

Brezovská dolina

*

2,477

E 18 8

N 49 5

SKUEV0369

Pavúkov jarok

*

26,7

E 17 39

N 48 46

SKUEV0371

Žalostiná

*

215,37

E 17 26

N 48 49

SKUEV0372

Krivoklátske lúky

*

4,33

E 18 8

N 49 3

SKUEV0373

Krivoklátske bradlá

*

64,764

E 18 9

N 49 2

SKUEV0374

Záhradská

*

9,315

E 17 41

N 48 49

SKUEV0375

Krasín

*

63,94

E 18 0

N 48 57

SKUEV0376

Vršatské bradlá

*

283,932

E 18 9

N 49 4

SKUEV0377

Lukovský vrch

*

215,14

E 17 51

N 48 53

SKUEV0378

Nebrová

*

27,904

E 18 7

N 49 7

SKUEV0379

Kobela

*

6,038

E 17 50

N 48 46

SKUEV0380

Tematínske vrchy

*

2 471,265

E 17 55

N 48 39

SKUEV0381

Dielnice

*

107,354

E 18 48

N 48 57

SKUEV0382

Turiec a Blatničianka

*

284,162

E 18 47

N 48 53

SKUEV0383

Ponická dúbrava

*

13,43

E 19 18

N 48 41

SKUEV0384

Klenovské Blatá

*

4,36

E 19 47

N 48 41

SKUEV0385

Pliškov vrch

*

85,265

E 22 8

N 49 8

SKUEV0386

Hostovické lúky

*

13,376

E 22 6

N 49 7

SKUEV0387

Beskyd

*

5 415,379

E 22 1

N 49 13

SKUEV0388

Vydrica

*

7,1

E 17 6

N 48 11

SKUEV0390

Pusté pole

*

90,352

E 21 26

N 48 55

SKUEV0397

Tok Váhu pri Zamarovciach

20,943

E 18 2

N 48 54

SKUEV0398

Slaná

*

36,768

E 20 28

N 48 35

SKUEV0399

Bacúšska jelšina

*

4,26

E 19 48

N 48 50

SKUEV0400

Detviansky potok

*

74,126

E 19 25

N 48 35

SKUEV0401

Dubnícke bane

*

234,752

E 21 28

N 48 55

SKUEV0402

Bradlo

0,01

E 20 11

N 48 37

---