# Europeiska unionens L 103/12 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 103 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången12 april 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 103

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången12 april 2008

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Utsläpp från motorer med kompressions- eller gnisttändning (NG och LPG) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Utsläpp från motorer med kompressions- eller gnisttändning (NG och LPG)

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 12.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 103/1

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Utsläpp från motorer med kompressions- eller gnisttändning (NG och LPG)

Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon

(Revision 4)

Med all giltig text fram till och med:

Ändringsserie 05 – Dag för ikraftträdande:

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

KAPITEL

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Anvisningar och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montering i fordonet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorfamilj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Överensstämmelse för fordon/motorer i drift |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljd för bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändring och utvidgning av typgodkännande för en godkänd fordonstyp |
| --- | --- |

11.

| 12. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn och adresser för de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna och till de administrativa myndigheterna |
| --- | --- |

14.

| Tillägg 1 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är tillfredsställande |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är otillfredsställande eller saknas |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse på tillverkarens begäran |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Bestämning av systemens likvärdighet |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Informationsdokument |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Tillägg 1 – | Väsentliga uppgifter om (huvud)motorn och upplysningar om provförfarandets genomförande |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Grundläggande tekniska specifikationer för motorfamiljen |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Grundläggande tekniska specifikationer för motortypen inom familjen |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Tekniska specifikationer för motorrelaterade fordonsdelar |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Information om OBD-systemet |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Bilaga 2A – | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat, eller återkallat godkännande eller om produktionens slutgiltiga upphörande för en motortyp med kompressionständning, naturgas eller gnisttändning med LPG-drift som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp av föroreningar enligt föreskrifter nr 49 |
| --- | --- |

Bilaga 2A –

| Tillägg 1 – | Information om OBD-systemet |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Bilaga 2B – | Rapport om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller produktionens definitiva upphörande av en fordonstyp med avseende på installation av CNG-system i enlighet med föreskrifter nr 49 |
| --- | --- |

Bilaga 2B –

| Bilaga 3 – | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4A – | Provningsförfarande |
| --- | --- |

Bilaga 4A –

| Tillägg 1 – | ESC- och ELR-provningscyklerna |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | ETC-provningscykeln |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Dynamometertabell för ETC-prov |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Mät- och provtagningsmetoder |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Kalibrering |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Kontroll av kolflöde |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Tillägg 7 – | Analys- och provtagningssystem |
| --- | --- |

Tillägg 7 –

| Bilaga 4B – | Provningsförfarande för motorer med kompressionständning och gnisttändning med naturgas eller motorgas (LPG) som bränsle, inkl. global harmoniserad certifiering för tung trafik (WHDC, globala tekniska föreskrifter nr 4) |
| --- | --- |

Bilaga 4B –

| Tillägg 1 – | Dynamometertabell för WHTC-prov |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Dieselreferensbränsle |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Mätutrustning |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Bestämning av systemens likvärdighet |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Kontroll av kolflöde |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Beräkningsexempel |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Bilaga 5 – | Tekniska specifikationer för referensbränslen som ska användas för godkännandeprov och för kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Beräkningsexempel |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Förfaranden för provning av utsläppsbegränsande systems hållbarhet |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Bilaga 8 – | Överensstämmelse för fordon/motorer i drift |
| --- | --- |

Bilaga 8 –

| Bilaga 9A – | Omborddiagnossystem (OBD-system) |
| --- | --- |

Bilaga 9A –

| Tillägg 1 – | Prov för godkännande av omborddiagnossystem (OBD-system) |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Bilaga 9B – | Tekniska krav på omborddiagnossystem (OBD) för dieselmotorer i landsvägsfordon (WWH-OBD, globala tekniska föreskrifter nr 5) |
| --- | --- |

Bilaga 9B –

| Tillägg 1 – | Godkännande av installation av OBD-system |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Felfunktioner – DTC-status – aktivering av felindikation och räknare |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Övervakningskrav. |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

| Tillägg 4 – | Rapport om teknisk överensstämmelse |
| --- | --- |

Tillägg 4 –

| Tillägg 5 – | Information om ögonblicksbild och dataflöde |
| --- | --- |

Tillägg 5 –

| Tillägg 6 – | Hänvisningar till standarder |
| --- | --- |

Tillägg 6 –

| Tillägg 7 – | Dokumentation av OBD-relaterad information |
| --- | --- |

Tillägg 7 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1. | Dessa föreskrifter ska tillämpas på fordon i kategorierna M och N 1/ och deras motorer, enligt tabell A, med avseende på provning av motorerna enligt tabell B. Föreskrifterna ska också tillämpas på montering av sådana motorer i fordon.
  Tabell A
  Tillämplighet











  Fordons kategori 1 | Högsta vikt | Gnisttändningsmotorer | Kompressionständningsmotorer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bensin | (1) | (2) | Diesel | Etanol |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | F49 | F49 | F49 | F49 |
| M2 | — | — | F49 | F49 | F49 eller F83 (3)
   (4) | F49 |
| M3 | — | — | F49 | F49 | F49 | F49 |
| N1 | — | — | F49 eller F83 (4) | F49 eller F83 (4) | F49 eller F83 (4) | F49 |
| N2 | — | — | F49 | F49 | F49 eller F83 (3)
   (4) | F49 |
| N3 | — | — | F49 | F49 | F49 | F49 |

1.1.

Dessa föreskrifter ska tillämpas på fordon i kategorierna M och N 1/ och deras motorer, enligt tabell A, med avseende på provning av motorerna enligt tabell B. Föreskrifterna ska också tillämpas på montering av sådana motorer i fordon.

Tabell A

Tillämplighet

Fordons kategori 1

Högsta vikt

Gnisttändningsmotorer

Kompressionständningsmotorer

Bensin

(1)

(2)

Diesel

Etanol

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

F49

F49

F49

F49

M2

—

—

F49

F49

F49 eller F83 (3)
   (4)

F49

M3

—

—

F49

F49

F49

F49

N1

—

—

F49 eller F83 (4)

F49 eller F83 (4)

F49 eller F83 (4)

F49

N2

—

—

F49

F49

F49 eller F83 (3)
   (4)

F49

N3

—

—

F49

F49

F49

F49

Tabell B

Krav

| | Gnisttändningsmotorer | Kompressionständningsmotorer |
| --- | --- | --- |
| Bensin | NG | LPG | Diesel | Etanol |
| Gasformiga föroreningar | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Partiklar | — | (5) | (5) | Ja | Ja |
| Rök | — | — | — | Ja | Ja |
| Varaktighet | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Överensstämmelse i drift | — | Ja | Ja | Ja | Ja |
| OBD | — | (6) | (6) | Ja | Ja |

Gnisttändningsmotorer

Kompressionständningsmotorer

Bensin

NG

LPG

Diesel

Etanol

Gasformiga föroreningar

—

Ja

Ja

Ja

Ja

Partiklar

—

(5)

(5)

Ja

Ja

Rök

—

—

—

Ja

Ja

Varaktighet

—

Ja

Ja

Ja

Ja

Överensstämmelse i drift

—

Ja

Ja

Ja

Ja

OBD

—

(6)

(6)

Ja

Ja

| 1.2. | Likvärdigt godkännande
  Följande behöver inte godkännas enligt dessa föreskrifter, om de ingår i ett fordon som godkänts enligt föreskrifter nr 83:






  a) | kompressionständningsmotorer avsedda att monteras i fordon av kategorierna N1, N2 och M2 1/, dieseldrivna, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Likvärdigt godkännande

Följande behöver inte godkännas enligt dessa föreskrifter, om de ingår i ett fordon som godkänts enligt föreskrifter nr 83:

a)

kompressionständningsmotorer avsedda att monteras i fordon av kategorierna N1, N2 och M2 1/, dieseldrivna,

| b) | naturgas- eller motorgasdrivna gnisttändningsmotorer avsedda att monteras i fordon av kategori N1. 1/, |
| --- | --- |

b)

naturgas- eller motorgasdrivna gnisttändningsmotorer avsedda att monteras i fordon av kategori N1. 1/,

| c) | fordon i kategorierna N1, N2 och M2 1/ försedda med dieseldrivna kompressionständningsmotorer samt fordon i kategori N1 1/ försedda med naturgas- eller motorgasdrivna gnisttändningsmotorer. |
| --- | --- |

c)

fordon i kategorierna N1, N2 och M2 1/ försedda med dieseldrivna kompressionständningsmotorer samt fordon i kategori N1 1/ försedda med naturgas- eller motorgasdrivna gnisttändningsmotorer.

2.   DEFINITIONER

| 2.1. | I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

  godkännande av en motor (motorfamilj): tillstånd att använda en motortyp (motorfamilj) med avseende på mängden utsläppta gas- och partikelformiga föroreningar och rök samt system för omborddiagnos (OBD).

  godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av mängden gas- och partikelformiga föroreningar och rök från dess motor samt med avseende på fordonets system för omborddiagnos (OBD) och motorinstallation.

  hjälpstrategi för avgasrening: avgasreningsstrategi vilken aktiveras eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett eller flera särskilda syften och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, t.ex. fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningstemperatur eller insugningsundertryck.

  grundstrategi för avgasrening: avgasreningsstrategi som är aktiv under motorns hela arbetsvarvtals- och arbetsbelastningsområde såvida inte en hjälpstrategi är aktiverad. Några exempel på grundstrategier är






  a) | tändningsmatris, |
| --- | --- | --- |

2.1.

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

godkännande av en motor (motorfamilj): tillstånd att använda en motortyp (motorfamilj) med avseende på mängden utsläppta gas- och partikelformiga föroreningar och rök samt system för omborddiagnos (OBD).

godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på utsläpp av mängden gas- och partikelformiga föroreningar och rök från dess motor samt med avseende på fordonets system för omborddiagnos (OBD) och motorinstallation.

hjälpstrategi för avgasrening: avgasreningsstrategi vilken aktiveras eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett eller flera särskilda syften och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, t.ex. fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningstemperatur eller insugningsundertryck.

grundstrategi för avgasrening: avgasreningsstrategi som är aktiv under motorns hela arbetsvarvtals- och arbetsbelastningsområde såvida inte en hjälpstrategi är aktiverad. Några exempel på grundstrategier är

a)

tändningsmatris,

| b) | EGR-matris, |
| --- | --- |

b)

EGR-matris,

| c) | reagensdoseringsmatris för selektiv katalytisk reducering. |
| --- | --- |

c)

reagensdoseringsmatris för selektiv katalytisk reducering.

kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter: ett system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska såväl utsläppen av kväveoxider (NOx) som utsläppen av partikelformiga föroreningar.

kontinuerlig regenerering: regenereringsprocess i ett system för avgasefterbehandling som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per ETC-prov. För en sådan regenereringsprocess behövs inget särskilt provningsförfarande.

kontrollområde: området mellan motorvarvtalen A och C och mellan 25 % och 100 % belastning.

uppgiven maximieffekt (Pmax): största effekt i EC kW (nettoeffekt) enligt tillverkarens uppgift i ansökan om typgodkännande.

manipulationsstrategi:

| a) | en hjälpstrategi för avgasrening som reducerar grundstrategins effektivitet under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet, |
| --- | --- |

a)

en hjälpstrategi för avgasrening som reducerar grundstrategins effektivitet under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet,

| b) | en grundstrategi för avgasrening som skiljer mellan driftsmoment vid ett standardiserat typgodkännandeprov och andra driftsmoment, och ger reducerad avgasrening under förhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännandeprovet i fråga, eller |
| --- | --- |

b)

en grundstrategi för avgasrening som skiljer mellan driftsmoment vid ett standardiserat typgodkännandeprov och andra driftsmoment, och ger reducerad avgasrening under förhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännandeprovet i fråga, eller

| c) | ett omborddiagnossystem eller en strategi för kontroll av avgasrening, som skiljer mellan driftsmoment vid ett standardiserat typgodkännandeprov och andra driftsmoment, och ger reducerade kontrollegenskaper (i tid och exakthet) under förhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännandeprovet i fråga. |
| --- | --- |

c)

ett omborddiagnossystem eller en strategi för kontroll av avgasrening, som skiljer mellan driftsmoment vid ett standardiserat typgodkännandeprov och andra driftsmoment, och ger reducerade kontrollegenskaper (i tid och exakthet) under förhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännandeprovet i fråga.

deNOx-system: ett system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska kväveoxidutsläppen (NOx) (för närvarande finns t.ex. passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-adsorbenter och system för selektiv katalytisk reducering (SCR)).

fördröjningstid: tiden från det att den förändring av komponenten som ska mätas vid referenspunkten börjar, till dess utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t10). I fråga om gasformiga ämnen rör det sig huvudsakligen om det uppmätta ämnets transporttid från provtagningssonden till detektorn. För fördröjningstiden utgör provtagningssonden referenspunkt.

dieselmotor: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen.

ELR-provning: provningscykel bestående av en serie belastningssteg vid konstanta motorvarvtal som ska tillämpas i enlighet med punkt 5.2.

ETC-provning: provningscykel bestående av 13 fortvariga driftlägen som ska tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter.

ESC-provning: provningscykel bestående av 1 800 transienta driftlägen, sekund för sekund, som ska tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter.

konstruktionselement: i fråga om ett fordon eller en motor är detta

| a) | ett kontrollsystem med dataprogramvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik, |
| --- | --- |

a)

ett kontrollsystem med dataprogramvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik,

| b) | varje form av kalibrering av ett kontrollsystem, |
| --- | --- |

b)

varje form av kalibrering av ett kontrollsystem,

| c) | resultatet av interaktion mellan systemen, |
| --- | --- |

c)

resultatet av interaktion mellan systemen,

| d) | eventuella hårdvarukomponenter. |
| --- | --- |

d)

eventuella hårdvarukomponenter.

utsläppsrelaterat fel: en brist eller en avvikelse från normala tillverkningstoleranser för en anordnings eller ett systems utformning, material eller utförande som påverkar eventuella parametrar, specifikationer eller komponenter i avgasreningssystemet. En komponent som saknas kan anses vara ett utsläppsrelaterat fel.

avgasreningsstrategi: ett eller flera konstruktionselement som ingår i motorsystemets eller fordonets allmänna utformning för att det ska vara möjligt att begränsa utsläppen och som omfattar en grundstrategi och en uppsättning hjälpstrategier.

avgasreningssystem: systemet för efterbehandling av avgaser, motorsystemets elektroniska styrdon och motorsystemets eventuella utsläppsrelaterade komponenter i avgaserna som förser styrdonet eller styrdonen med indata eller som tar emot utdata från dessa, och eventuellt kommunikationsgränssnitt (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem när det gäller utsläppskontroll.

kontrollsystem för avgasrening: system som säkerställer att den NOx-rening som används i motorsystemet enligt punkt 5.5 fungerar som det ska.

permanent standardinställning för utsläpp: en hjälpstrategi som aktiveras vid ett fel i avgasreningsstrategin som upptäckts av OBD-systemet, vilket i sin tur medför att felfunktionsindikatorn aktiveras, utan att det krävs någon signal från den felaktiga komponenten eller det felaktiga systemet.

motorer med liknande efterbehandlingssystem: motorer som tillhör samma motorfamilj och som en tillverkare dessutom sammanfört i en undergrupp av motorer med samma slags system för efterbehandling av avgaser för att med hjälp av en driftsackumuleringsplan kunna bestämma försämringsfaktorerna i enlighet med bilaga 7 till dessa föreskrifter och kontrollera att de uppfyller kraven på fordon och motorer i drift enligt bilaga 8 till dessa föreskrifter.

motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem.

motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorsystem, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 7 i dessa föreskrifter, har liknande avgasutsläppsegenskaper. Alla motorer i motorfamiljen måste hålla sig inom gränsvärdena för utsläpp.

motorns arbetsvarvtalsområde: varvtalsområde som oftast används under motorns körning och som ligger mellan de låga och höga varvtalen enligt tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter.

motorvarvtal A, B och C: provningsvarvtal inom motorns arbetsvarvtalsområde som ska användas för ESC- och ELR-provning enligt tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter.

kontrollområde: en särskild motor-/fordonskonfiguration med en avgasreningsstrategi, en enda prestandakurva för motorn (den typgodkända fullbelastningskurvan) och eventuellt en momentbegränsare.

motortyp: kategori motorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som motoregenskaper enligt definition i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

system för efterbehandling av avgaser: en katalysator (oxidationskatalysator eller trevägskatalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-system och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn. Denna definition omfattar inte avgasåterföring, som om den är monterad betraktas som en del av motorsystemet.

gasmotor: motor med gnisttändning som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle.

gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten (med antagande av förhållandet CH1,85 för diesel, CH2,525 för motorgas och CH2,93 för naturgas [icke-metankolväten] och med antagande av molekylen CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve, varvid de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO2).

högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges.

lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 50 % av den uppgivna maximieffekten avges.

större funktionsfel: ett sådant permanent eller tillfälligt fel i ett system för efterbehandling av avgaser som antas medföra att de gas- eller partikelformiga utsläppen från motorsystemet ökar omgående eller i ett senare skede och som inte kan bedömas korrekt av OBD-systemet (7).

fel:

| a) | eventuella försämringar eller haveri, även elektriska fel, i avgasreningssystemet som medför att utsläppen överskrider gränsvärdena för omborddiagnosen eller som gör att systemet för efterbehandling av avgaser inte uppnår funktionsduglighet så att utsläppen av reglerade föroreningar överskrider OBD-gränsvärdena, |
| --- | --- |

a)

eventuella försämringar eller haveri, även elektriska fel, i avgasreningssystemet som medför att utsläppen överskrider gränsvärdena för omborddiagnosen eller som gör att systemet för efterbehandling av avgaser inte uppnår funktionsduglighet så att utsläppen av reglerade föroreningar överskrider OBD-gränsvärdena,

| b) | alla fall där OBD-systemet inte kan uppfylla kontrollkraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

alla fall där OBD-systemet inte kan uppfylla kontrollkraven i dessa föreskrifter.

En tillverkare kan emellertid även betrakta en försämring eller ett haveri som kan medföra utsläpp som inte överskrider OBD-gränsvärdena som ett fel.

felfunktionsindikator: en visuell indikator som tydligt uppmärksammar fordonets förare på att det uppstått ett fel enligt definitionen i dessa föreskrifter.

motor med flera inställningsmöjligheter: en motor med mer än en motorinställning.

naturgastyp: H eller L enligt Europastandard EN 437 från november 1993.

nettoeffekt: effekt i kW som erhålls i provningsbänken vid vevaxelns ände, eller motsvarande, uppmätt i enlighet med den metod för mätning av effekt som anges i föreskrifter nr 85.

OBD: system för omborddiagnos för kontroll av utsläpp med förmåga att upptäcka ett fel och identifiera det sannolika felstället med hjälp av felkoder som lagras i ett datorminne.

OBD-motorfamilj: olika motorsystem som har gemensamma grundläggande konstruktionsparametrar i enlighet med punkt 7.3 i dessa föreskrifter och som har sammanförts av tillverkaren för typgodkännande av OBD-systemet enligt bestämmelserna i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

opacimeter: instrument för mätning av opaciteten hos rökpartiklar genom ljusutsläckningsprincipen.

huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper kan anses representativa för hela motorfamiljen.

system för efterbehandling av partiklar: ett system för efterbehandling av avgaser som är utformat så att det ska reducera utsläppen av partikelformiga föroreningar genom mekanisk eller aerodynamisk separation, separation genom diffusion eller tröghetsseparation.

partikelformiga föroreningar: allt material som samlats upp på ett särskilt filter efter utspädning av avgaserna med ren filtrerad luft så att temperaturen inte överstiger 325 K (52 oC).

procentuell belastning: andelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn.

periodisk regenerering: den regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i en avgasreningsanordning efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. Under de cykler då regenerering sker kan utsläppsstandarderna överskridas.

kraftuttagsenhet: en motordriven anordning som driver extra utrustning som är monterad på fordonet.

nominellt varvtal: det maximala varvtal under full belastning som regulatorn medger, eller om ingen regulator finns, det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i punkt 2 i tillägg 2 till bilaga 1.

reagens: ett medel som förvaras i en behållare ombord på fordonet och som (efter behov) tillförs systemet för avgasefterbehandling när en signal sänds från avgasreningssystemet.

omkalibrering: fininställning av en naturgasmotor så att den ger samma prestanda (effekt och bränsleförbrukning) med en annan naturgastyp.

referensvarvtal (nref): det hundraprocentiga varvtalsvärde som ska användas för denormalisering av de relativa varvtalsvärdena från ETC-provningen enligt tillägg 2 till bilaga 4A till dessa föreskrifter.

svarstid: tidsskillnaden mellan en snabb förändring av en komponent som ska mätas vid referenspunkten och den därpå registrerade ändringen i mätsystemets reaktion, varvid förändringen av den uppmätta komponenten är minst 60 % FS och sker på mindre än 0,1 sekund. Systemets svarstid (t90) är fördröjningstiden i systemet och systemets stigtid (se även ISO 16183).

stigtid: tiden mellan utvärden på 10 % respektive 90 % av slutvärdet (t90 – t10). Detta är instrumentets svar sedan den komponent som ska mätas har nått instrumentet. För stigtiden utgör provtagningssonden referenspunkt.

självanpassning: varje lösning som gör att motorns luft-bränsleförhållande kan hållas konstant.

rök: svävande partiklar i avgasströmmen från en dieselmotor vilka absorberar, reflekterar eller bryter ljus.

provcykel: en serie provpunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn ska genomgå under fortvariga (ESC-prov) eller transienta driftsförhållanden (ETC- och ELR-prov).

momentbegränsare: en anordning som tillfälligt begränsar motorns maximala vridmoment.

omvandlingstid: tiden från det att den förändring av komponenten som ska mätas vid provtagningssonden börjar till dess utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t50). Omvandlingstiden används för att justera signalerna från olika mätinstrument.

livslängd: för fordon och motorer som godkänns enligt antingen rad B1, rad B2 eller rad C i tabellen i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, tillämplig sträcka eller tid enligt definitionen i punkt 5.3 (avgasregningssystemets varaktighet) i dessa föreskrifter under vilken överensstämmelse med berörda gränsvärden för gas-, partikel- och rökutsläpp måste garanteras som ett led i typgodkännandet.

fordonstyp: en kategori av motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga hänseenden som de fordons- och motoregenskaper som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

Wobbetal (undre Wobbetal, Wl, eller övre Wobbetal, Wu): förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten ur dess relativa densitet under samma referensförhållanden:

Formula

λ-skiftfaktor (S
  λ): uttryck som beskriver den förmåga som motorstyrsystemet måste ha för att anpassa sig till en ändring av luftöverskottsförhållandet λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan (se bilaga 7 för beräkningen av Sλ).

| 2.2. | Beteckningar, förkortningar och internationella standarder |
| --- | --- |

2.2.

Beteckningar, förkortningar och internationella standarder

| 2.2.1. | Storhetsbeteckningar för provningsparametrar







  Beteckning | Enhet | Benämningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea |
| Ae | m2 | Avgasrörets tvärsnittsarea |
| c | ppm/volymprocent | Koncentration |
| Cd | — | Utsläppskoefficient för SSV-CVS |
| C1 | — | Kol 1-ekvivalent kolväte |
| d | m | Diameter |
| D0 | m3/s | PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt |
| D | — | Utspädningsfaktor |
| D | — | Konstant i Besselfunktionen |
| E | — | Konstant i Besselfunktionen |
| EE | — | Verkningsgrad för etan |
| EM | — | Verkningsgrad för metan |
| EZ | g/kWh | Interpolerat NOx-utsläpp i kontrollpunkten |
| f | 1/s | Frekvens |
| fa | — | Atmosfärisk faktor i laboratoriet |
| fc | s-1 | Besselfiltrets gränsfrekvens |
| Fs | — | Stökiometrisk faktor |
| H | MJ/m3 | Värmevärde |
| Ha | g/kg | Inloppsluftens absoluta fuktighet |
| Hd | g/kg | Utspädningsluftens absoluta fuktighet |
| i | — | Index för enskilt steg eller momentant värde |
| K | — | Besselkonstant |
| k | m-1 | Ljusabsorptionskoefficient |
| kf | | Bränslespecifik faktor för korrigering från torr till våt |
| kh, D | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i dieselmotorer |
| kh, G | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i gasmotorer |
| KV | | CFV-kalibreringsfunktion |
| kW, a | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften |
| kW, d | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften |
| kW, e | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser |
| kW, r | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser |
| L | % | Procent av maximalt vridmoment för provmotorn |
| La | m | Effektiv optisk väglängd |
| Mra | g/mol | Inloppsluftens molekylmassa |
| Mre | g/mol | Avgasernas molekylmassa |
| md | kg | Massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| med | kg | Total massa av utspädda avgaser under hela provcykeln |
| medf | kg | Ekvivalent massa utspädda avgaser under hela provcykeln |
| mew | kg | Total massa avgaser under hela provcykeln |
| mf | mg | Massa av uppsamlade partiklar |
| mf, d | mg | Massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften |
| mgas | g/h eller g | Massflöde för gasformiga utsläpp |
| mse | kg | Provmassa under hela provcykeln |
| msep | kg | Massa för provet av utspädda avgaser genom partikelfiltren |
| mset | kg | Massa för provet av dubbelt utspädda avgaser genom partikelfiltren |
| mssd | kg | Massa av sekundär utspädningsluft |
| N | % | Opacitet |
| NP | — | Totalt antal PDP-varv (slag) under cykeln |
| NP, i | — | Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall |
| n | min-1 | Motorvarvtal |
| np | s-1 | PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund) |
| nhi | min-1 | Högt motorvarvtal |
| nlo | min-1 | Lågt motorvarvtal |
| nref | min-1 | Referensmotorvarvtal för ETC-prov |
| pa | kPa | Mättnadstryck hos motorns inloppsluft |
| pb | kPa | Totalt atmosfärstryck |
| pd | kPa | Mättnadstryck hos utspädningsluften |
| pp | kPa | Absolut tryck |
| pr | kPa | Vattenångtrycket efter kylbad |
| ps | kPa | Torrt atmosfärstryck |
| p1 | kPa | Undertryck vid pumpinloppet |
| P(a) | kW | Effekt förbrukad av hjälpaggregat som ska monteras inför provet |
| P(b) | kW | Effekt förbrukad av hjälpaggregat som ska avlägsnas inför provet |
| P(n) | kW | Okorrigerad nettoeffekt |
| P(m) | kW | Effekt uppmätt i provbänk |
| qmaw | kg/h eller kg/s | Inloppsluftens massflöde på våt bas |
| qmad | kg/h eller kg/s | Inloppsluftens massflöde på torr bas |
| qmdw | kg/h eller kg/s | Utspädningsluftens massflöde på våt bas |
| qmdew | kg/h eller kg/s | De utspädda avgasernas massflöde på våt bas |
| qmdew, i | kg/s | Momentant CVS-massflöde på våt bas |
| qmedf | kg/h eller kg/s | Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas |
| qmew | kg/h eller kg/s | Massflöde för avgaser på våt bas |
| qmf | kg/h eller kg/s | Massflöde för bränsle |
| qmp | kg/h eller kg/s | Massflöde för partikelprov |
| qvs | dm3/min | Gasflöde till analysator |
| qvt | cm3/min | Spårgasflöde |
| Ω | — | Besselkonstant |
| Qs | m3/s | Volymflöde PDP/CFV-CVS |
| QSSV | m3/s | Volymflöde SSV-CVS |
| ra | — | Förhållandet mellan den isokinetiska sondens och avgasrörets tvärsnittsarea |
| rd | — | Spädningsförhållande |
| rD | — | Diameterförhållande SSV-CVS |
| rp | — | Tryckförhållande SSV-CVS |
| rs | — | Provkvot |
| Rf | — | Flamjonisationsdetektorns svarsfaktor (FID-svarsfaktor) |
| ρ | kg/m3 | Densitet |
| S | kW | Dynamometerinställning |
| S i | m-1 | Momentant rökvärde |
| Sλ | — | λ-skiftfaktor |
| T | K | Absolut temperatur |
| Ta | K | Inloppsluftens absoluta temperatur |
| t | s | Mättid |
| te | s | Elektrisk svarstid |
| tf | s | Filtrets svarstid för Besselfunktionen |
| tp | s | Fysikalisk svarstid |
| Δt | s | Tidsintervall mellan successiva rökprov (= 1/provtagningsfrekvensen) |
| Δti | s | Tidsintervall för momentant CVS-flöde |
| τ | % | Röktransmittans |
| u | — | Förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet |
| V0 | m3/rev | PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv |
| Vs | l | Analysatorns systemvolym |
| W | — | Wobbetal |
| Wact | kWh | Verkligt arbete genererat under ETC-cykeln |
| Wref | kWh | Arbete genererat under referens-ETC-cykeln |
| Wf | — | Viktningsfaktor |
| Wfe | — | Effektiv viktningsfaktor |
| X0 | m3/rev | Kalibreringsfunktion för PDP-volymflödet |
| Yi | m-1 | 1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde |

2.2.1.

Storhetsbeteckningar för provningsparametrar

Beteckning

Enhet

Benämningar

Ap

m2

Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea

Ae

m2

Avgasrörets tvärsnittsarea

c

ppm/volymprocent

Koncentration

Cd

—

Utsläppskoefficient för SSV-CVS

C1

—

Kol 1-ekvivalent kolväte

d

m

Diameter

D0

m3/s

PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt

D

—

Utspädningsfaktor

D

—

Konstant i Besselfunktionen

E

—

Konstant i Besselfunktionen

EE

—

Verkningsgrad för etan

EM

—

Verkningsgrad för metan

EZ

g/kWh

Interpolerat NOx-utsläpp i kontrollpunkten

f

1/s

Frekvens

fa

—

Atmosfärisk faktor i laboratoriet

fc

s-1

Besselfiltrets gränsfrekvens

Fs

—

Stökiometrisk faktor

H

MJ/m3

Värmevärde

Ha

g/kg

Inloppsluftens absoluta fuktighet

Hd

g/kg

Utspädningsluftens absoluta fuktighet

i

—

Index för enskilt steg eller momentant värde

K

—

Besselkonstant

k

m-1

Ljusabsorptionskoefficient

kf

Bränslespecifik faktor för korrigering från torr till våt

kh, D

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i dieselmotorer

kh, G

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i gasmotorer

KV

CFV-kalibreringsfunktion

kW, a

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften

kW, d

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften

kW, e

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser

kW, r

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser

L

%

Procent av maximalt vridmoment för provmotorn

La

m

Effektiv optisk väglängd

Mra

g/mol

Inloppsluftens molekylmassa

Mre

g/mol

Avgasernas molekylmassa

md

kg

Massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

med

kg

Total massa av utspädda avgaser under hela provcykeln

medf

kg

Ekvivalent massa utspädda avgaser under hela provcykeln

mew

kg

Total massa avgaser under hela provcykeln

mf

mg

Massa av uppsamlade partiklar

mf, d

mg

Massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften

mgas

g/h eller g

Massflöde för gasformiga utsläpp

mse

kg

Provmassa under hela provcykeln

msep

kg

Massa för provet av utspädda avgaser genom partikelfiltren

mset

kg

Massa för provet av dubbelt utspädda avgaser genom partikelfiltren

mssd

kg

Massa av sekundär utspädningsluft

N

%

Opacitet

NP

—

Totalt antal PDP-varv (slag) under cykeln

NP, i

—

Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall

n

min-1

Motorvarvtal

np

s-1

PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund)

nhi

min-1

Högt motorvarvtal

nlo

min-1

Lågt motorvarvtal

nref

min-1

Referensmotorvarvtal för ETC-prov

pa

kPa

Mättnadstryck hos motorns inloppsluft

pb

kPa

Totalt atmosfärstryck

pd

kPa

Mättnadstryck hos utspädningsluften

pp

kPa

Absolut tryck

pr

kPa

Vattenångtrycket efter kylbad

ps

kPa

Torrt atmosfärstryck

p1

kPa

Undertryck vid pumpinloppet

P(a)

kW

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som ska monteras inför provet

P(b)

kW

Effekt förbrukad av hjälpaggregat som ska avlägsnas inför provet

P(n)

kW

Okorrigerad nettoeffekt

P(m)

kW

Effekt uppmätt i provbänk

qmaw

kg/h eller kg/s

Inloppsluftens massflöde på våt bas

qmad

kg/h eller kg/s

Inloppsluftens massflöde på torr bas

qmdw

kg/h eller kg/s

Utspädningsluftens massflöde på våt bas

qmdew

kg/h eller kg/s

De utspädda avgasernas massflöde på våt bas

qmdew, i

kg/s

Momentant CVS-massflöde på våt bas

qmedf

kg/h eller kg/s

Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas

qmew

kg/h eller kg/s

Massflöde för avgaser på våt bas

qmf

kg/h eller kg/s

Massflöde för bränsle

qmp

kg/h eller kg/s

Massflöde för partikelprov

qvs

dm3/min

Gasflöde till analysator

qvt

cm3/min

Spårgasflöde

Ω

—

Besselkonstant

Qs

m3/s

Volymflöde PDP/CFV-CVS

QSSV

m3/s

Volymflöde SSV-CVS

ra

—

Förhållandet mellan den isokinetiska sondens och avgasrörets tvärsnittsarea

rd

—

Spädningsförhållande

rD

—

Diameterförhållande SSV-CVS

rp

—

Tryckförhållande SSV-CVS

rs

—

Provkvot

Rf

—

Flamjonisationsdetektorns svarsfaktor (FID-svarsfaktor)

ρ

kg/m3

Densitet

S

kW

Dynamometerinställning

S i

m-1

Momentant rökvärde

Sλ

—

λ-skiftfaktor

T

K

Absolut temperatur

Ta

K

Inloppsluftens absoluta temperatur

t

s

Mättid

te

s

Elektrisk svarstid

tf

s

Filtrets svarstid för Besselfunktionen

tp

s

Fysikalisk svarstid

Δt

s

Tidsintervall mellan successiva rökprov (= 1/provtagningsfrekvensen)

Δti

s

Tidsintervall för momentant CVS-flöde

τ

%

Röktransmittans

u

—

Förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet

V0

m3/rev

PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv

Vs

l

Analysatorns systemvolym

W

—

Wobbetal

Wact

kWh

Verkligt arbete genererat under ETC-cykeln

Wref

kWh

Arbete genererat under referens-ETC-cykeln

Wf

—

Viktningsfaktor

Wfe

—

Effektiv viktningsfaktor

X0

m3/rev

Kalibreringsfunktion för PDP-volymflödet

Yi

m-1

1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde

| 2.2.2. | Formler och förkortningar för kemiska ämnen






  CH4 | Metan |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Etan |
| C2H5OH | Etanol |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kolmonoxid |
| DOP | Dioktylftalat |
| CO2 | Koldioxid (kolsyra) |
| HC | Kolväten |
| NMHC | Ickemetankolväten |
| NOx | Kväveoxider |
| NO | Kvävemonoxid |
| NO2 | Kvävedioxid |
| PT | Partiklar |

2.2.2.

Formler och förkortningar för kemiska ämnen

CH4

Metan

C2H6

Etan

C2H5OH

Etanol

C3H8

Propan

CO

Kolmonoxid

DOP

Dioktylftalat

CO2

Koldioxid (kolsyra)

HC

Kolväten

NMHC

Ickemetankolväten

NOx

Kväveoxider

NO

Kvävemonoxid

NO2

Kvävedioxid

PT

Partiklar

| 2.2.3. | Förkortningar






  CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemiluminiscensdetektor |
| ELR | Europeiskt prov avseende belastningssvar |
| ESC | Europeisk fortvarighetscykel |
| ETC | Europeisk transientcykel |
| FID | Flamjoniseringsdetektor |
| GC | Gaskromatograf |
| HCLD | Uppvärmd kemiluminiscensdetektor |
| HFID | Uppvärmd flamjoniseringsdetektor |
| LPG | Motorgas |
| NDIR | Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser) |
| NG | Naturgas |
| NMC | Ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter) |

2.2.3.

Förkortningar

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CLD

Kemiluminiscensdetektor

ELR

Europeiskt prov avseende belastningssvar

ESC

Europeisk fortvarighetscykel

ETC

Europeisk transientcykel

FID

Flamjoniseringsdetektor

GC

Gaskromatograf

HCLD

Uppvärmd kemiluminiscensdetektor

HFID

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor

LPG

Motorgas

NDIR

Icke-dispersiv infrarödanalysator (Non-Dispersive Infrared Analyser)

NG

Naturgas

NMC

Ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter)

| 2.2.4. | Beteckningar för bränslesammansättningar






  wALF | bränslets vätehalt, massprocent |
| --- | --- | --- |
| wBET | bränslets kolhalt, massprocent |
| wGAM | bränslets svavelhalt, massprocent |
| wDEL | bränslets kvävehalt, massprocent |
| wEPS | bränslets syrehalt, massprocent |
| α | molar vätekvot (H/C) |
| β | molar kolkvot (C/C) |
| γ | molar svavelkvot (S/C) |
| δ | molar kvävekvot (N/C) |
| ε | molar syrekvot (O/C) |

2.2.4.

Beteckningar för bränslesammansättningar

wALF

bränslets vätehalt, massprocent

wBET

bränslets kolhalt, massprocent

wGAM

bränslets svavelhalt, massprocent

wDEL

bränslets kvävehalt, massprocent

wEPS

bränslets syrehalt, massprocent

α

molar vätekvot (H/C)

β

molar kolkvot (C/C)

γ

molar svavelkvot (S/C)

δ

molar kvävekvot (N/C)

ε

molar syrekvot (O/C)

med avseende på ett bränsle Cβ Hα Oε Nδ Sγ

β = 1 för kolbaserade bränslen, β = 0 för vätgasbränsle

| 2.2.5. | Standarder som hänvisas till i dessa föreskrifter






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 1: General information. |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms. |
| ISO 15031-3 | (ISO 15031-3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13 Off-Board Diagnostic Connector. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73 Application Layer – Diagnostics. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions. |
| SAE J2012 | SAE J2012 Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, 30 april 2002. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 7: Data link security. |
| SAE J2186 | SAE J2186 E/E Data Link Security, daterad oktober 1996. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4 2001 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems. |
| SAE J1939 | SAE J1939 Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network. |
| ISO 16185 | SS-ISO 16185: 2000 Road vehicles – engine family for homologation. |
| ISO 2575 | SS-ISO 2575: 2000 Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales. |
| ISO 16183 | SS-ISO 16183: 2002 Heavy duty engines – Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions. |

2.2.5.

Standarder som hänvisas till i dessa föreskrifter

ISO 15031-1

ISO 15031-1: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 1: General information.

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms.

ISO 15031-3

(ISO 15031-3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use.

SAE J1939-13

SAE J1939-13 Off-Board Diagnostic Connector.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment.

SAE J1939-73

SAE J1939-73 Application Layer – Diagnostics.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions.

SAE J2012

SAE J2012 Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, 30 april 2002.

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001 Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 7: Data link security.

SAE J2186

SAE J2186 E/E Data Link Security, daterad oktober 1996.

ISO 15765-4

ISO 15765-4 2001 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems.

SAE J1939

SAE J1939 Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network.

ISO 16185

SS-ISO 16185: 2000 Road vehicles – engine family for homologation.

ISO 2575

SS-ISO 2575: 2000 Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales.

ISO 16183

SS-ISO 16183: 2002 Heavy duty engines – Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1.   Ansökan om typgodkännande av motortyp eller motorfamilj som separat teknisk enhet

| 3.1.1. | Ansökan om godkännande av en motortyp eller motorfamilj med avseende på kraven i tabell B i punkt 1.1 ska lämnas av motortillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.
  Om ansökan gäller en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste kraven i punkt 3.4 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansökan om godkännande av en motortyp eller motorfamilj med avseende på kraven i tabell B i punkt 1.1 ska lämnas av motortillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

Om ansökan gäller en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste kraven i punkt 3.4 vara uppfyllda.

| 3.1.2. | Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.1.2.

Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

| 3.1.2.1. | En beskrivning av motortyp eller i tillämpliga fall motorfamilj, med de upplysningar som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

En beskrivning av motortyp eller i tillämpliga fall motorfamilj, med de upplysningar som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 3.1.3. | En motor som i fråga om de uppgifter som anges i bilaga II överensstämmer med motortypen eller huvudmotorn ska ställas till förfogande för den tekniska tjänst som ansvarar för de godkännandeprov som avses i punkt 5. |
| --- | --- |

3.1.3.

En motor som i fråga om de uppgifter som anges i bilaga II överensstämmer med motortypen eller huvudmotorn ska ställas till förfogande för den tekniska tjänst som ansvarar för de godkännandeprov som avses i punkt 5.

3.2.   Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess motor

| 3.2.1. | Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på kraven på dess motor eller motorfamilj, enligt tabell B i punkt 1.1 och montering av motorn i fordonet ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.
  Om ansökan gäller en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste kraven i punkt 3.4 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på kraven på dess motor eller motorfamilj, enligt tabell B i punkt 1.1 och montering av motorn i fordonet ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

Om ansökan gäller en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste kraven i punkt 3.4 vara uppfyllda.

| 3.2.2. | Ansökan ska åtföljas av följande dokument i tre exemplar och med följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.2.2.

Ansökan ska åtföljas av följande dokument i tre exemplar och med följande uppgifter:

| 3.2.2.1. | En beskrivning av fordonstypen, av till motorn hörande delar och av motortyp eller i förekommande fall motorfamilj, med de upplysningar som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

En beskrivning av fordonstypen, av till motorn hörande delar och av motortyp eller i förekommande fall motorfamilj, med de upplysningar som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 3.2.3. | Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av den felfunktionsindikator som används av OBD-systemet för att göra fordonets förare uppmärksam på att något är fel.
  Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av felfunktionsindikatorn och den varningssignal som avges för att göra fordonets förare uppmärksam på att det nödvändiga reagenset saknas. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av den felfunktionsindikator som används av OBD-systemet för att göra fordonets förare uppmärksam på att något är fel.

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av felfunktionsindikatorn och den varningssignal som avges för att göra fordonets förare uppmärksam på att det nödvändiga reagenset saknas.

| 3.2.4. | Ett fordon som överensstämmer med egenskaperna hos den fordonstyp som beskrivs i bilaga 1 ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de typgodkännandeprovningar som definieras i punkterna 5 och 6. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ett fordon som överensstämmer med egenskaperna hos den fordonstyp som beskrivs i bilaga 1 ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de typgodkännandeprovningar som definieras i punkterna 5 och 6.

3.3.   Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor

| 3.3.1. | Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på installering av en typgodkänd motor ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade representant. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på installering av en typgodkänd motor ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade representant.

| 3.3.2. | Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter: |
| --- | --- |

3.3.2.

Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

| 3.3.2.1. | en beskrivning av fordonstypen och av till motorn hörande delar innehållande de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 samt en kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2A) för motorn eller i tillämpliga fall motorfamiljen som en separat teknisk enhet som är monterad i fordonstypen. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

en beskrivning av fordonstypen och av till motorn hörande delar innehållande de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 samt en kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2A) för motorn eller i tillämpliga fall motorfamiljen som en separat teknisk enhet som är monterad i fordonstypen.

| 3.3.3. | Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av den felfunktionsindikator som används av OBD-systemet för att göra fordonets förare uppmärksam på att något är fel.
  Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av felfunktionsindikatorn och den varningssignal som avges för att göra fordonets förare uppmärksam på att det nödvändiga reagenset saknas. |
| --- | --- |

3.3.3.

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av den felfunktionsindikator som används av OBD-systemet för att göra fordonets förare uppmärksam på att något är fel.

Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av felfunktionsindikatorn och den varningssignal som avges för att göra fordonets förare uppmärksam på att det nödvändiga reagenset saknas.

| 3.3.4. | En motor som överensstämmer med egenskaperna hos den motortyp som beskrivs i bilaga 1 ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 6. |
| --- | --- |

3.3.4.

En motor som överensstämmer med egenskaperna hos den motortyp som beskrivs i bilaga 1 ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 6.

3.4.   System för omborddiagnos

| 3.4.1. | Ansökan om godkännande av en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste innehålla de uppgifter som anges i punkt 9 i tillägg 1 till bilaga 1 (beskrivning av motorn) och/eller i punkt 6 i tillägg 3 till bilaga 1 (beskrivning av en motortyp inom motorfamiljen). Dessutom måste ansökan innehålla följande: |
| --- | --- |

3.4.1.

Ansökan om godkännande av en motor utrustad med ett system för omborddiagnos (OBD) måste innehålla de uppgifter som anges i punkt 9 i tillägg 1 till bilaga 1 (beskrivning av motorn) och/eller i punkt 6 i tillägg 3 till bilaga 1 (beskrivning av en motortyp inom motorfamiljen). Dessutom måste ansökan innehålla följande:

| 3.4.1.1. | Detaljerad skriftlig information som ger en fullständig beskrivning av OBD-systemets funktionella driftsegenskaper, bl.a. en förteckning över alla relevanta delar i motorns avgasreningssystem, dvs. sensorer, ställdon och komponenter som styrs och kontrolleras av OBD-systemet. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Detaljerad skriftlig information som ger en fullständig beskrivning av OBD-systemets funktionella driftsegenskaper, bl.a. en förteckning över alla relevanta delar i motorns avgasreningssystem, dvs. sensorer, ställdon och komponenter som styrs och kontrolleras av OBD-systemet.

| 3.4.1.2. | I förekommande fall en beskrivning från tillverkaren av de parametrar som används för att signalera större funktionsfel. I samband med detta gäller följande: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

I förekommande fall en beskrivning från tillverkaren av de parametrar som används för att signalera större funktionsfel. I samband med detta gäller följande:

| 3.4.1.2.1. | Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en redogörelse för fel som kan uppstå i avgasreningssystemet och påverka utsläppen. Den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren ska diskutera och komma överens om dessa uppgifter. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en redogörelse för fel som kan uppstå i avgasreningssystemet och påverka utsläppen. Den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren ska diskutera och komma överens om dessa uppgifter.

| 3.4.1.3. | I förekommande fall en beskrivning av kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet och eventuella andra styrdon för drivaggregat och fordonssystem när informationsutbytet kan påverka avgasreningssystemets funktion. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

I förekommande fall en beskrivning av kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet och eventuella andra styrdon för drivaggregat och fordonssystem när informationsutbytet kan påverka avgasreningssystemets funktion.

| 3.4.1.4. | Kopior av eventuella andra typgodkännanden samt de uppgifter som är relevanta för att godkännandena ska kunna utökas. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

Kopior av eventuella andra typgodkännanden samt de uppgifter som är relevanta för att godkännandena ska kunna utökas.

| 3.4.1.5. | I förekommande fall de närmare uppgifter om motorfamiljen som anges i punkt 7 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

I förekommande fall de närmare uppgifter om motorfamiljen som anges i punkt 7 i dessa föreskrifter.

| 3.4.1.6. | En beskrivning från tillverkaren av de åtgärder som har vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av motorns elektroniska styrenhet eller någon av de gränssnittsparametrar som avses i punkt 3.4.1.3. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

En beskrivning från tillverkaren av de åtgärder som har vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av motorns elektroniska styrenhet eller någon av de gränssnittsparametrar som avses i punkt 3.4.1.3.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1.   Beviljande av typgodkännande för generella bränslen

För beviljande av typgodkännande för generella bränslen gäller följande krav:

| 4.1.1. | För diesel- eller etanolbränsle ska huvudmotorn uppfylla kraven i dessa föreskrifter med användning av det referensbränsle som specificeras i bilaga 5. |
| --- | --- |

4.1.1.

För diesel- eller etanolbränsle ska huvudmotorn uppfylla kraven i dessa föreskrifter med användning av det referensbränsle som specificeras i bilaga 5.

| 4.1.2. | För naturgas ska det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. När det gäller naturgas talar man generellt om två bränsletyper: gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas). Det finns dock en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig märkbart åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbetal samt i fråga om λ-skiftfaktor (Sλ). Formlerna för beräkningen av Wobbetalet och Sλ återfinns i punkt 2.1. Naturgas med en λ-skiftfaktor på 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses vara av H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor på 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar λ-skiftfaktorns (Sλ) hela område.
  Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga 5, utan någon ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A. |
| --- | --- |

4.1.2.

För naturgas ska det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. När det gäller naturgas talar man generellt om två bränsletyper: gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas). Det finns dock en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig märkbart åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbetal samt i fråga om λ-skiftfaktor (Sλ). Formlerna för beräkningen av Wobbetalet och Sλ återfinns i punkt 2.1. Naturgas med en λ-skiftfaktor på 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses vara av H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor på 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar λ-skiftfaktorns (Sλ) hela område.

Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga 5, utan någon ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A.

| 4.1.2.1. | På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

| 4.1.3. | För motorer som drivs med naturgas och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, ska huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter i båda omkopplarlägena utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven i respektive omkopplarläge. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A. |
| --- | --- |

4.1.3.

För motorer som drivs med naturgas och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, ska huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter i båda omkopplarlägena utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven i respektive omkopplarläge. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A.

| 4.1.3.1. | På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

| 4.1.4. | För motorer som drivs med naturgas ska förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt:



  eller



  samt |
| --- | --- |

4.1.4.

För motorer som drivs med naturgas ska förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

eller

Formula

samt

Formula

| 4.1.5. | För motorgasdrivna motorer ska det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. I motorgas förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn bör uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationer i bilaga 5, utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A. |
| --- | --- |

4.1.5.

För motorgasdrivna motorer ska det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. I motorgas förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn bör uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationer i bilaga 5, utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A.

| 4.1.5.1. | Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

4.2.   Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen

För beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen gäller följande krav.

| 4.2.1. | Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas och som är konstruerad för drift med gas av H-typ eller L-typ.
  Huvudmotorn ska provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationer i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A. |
| --- | --- |

4.2.1.

Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas och som är konstruerad för drift med gas av H-typ eller L-typ.

Huvudmotorn ska provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationer i bilaga 5. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två proven. Efter bränslebytet är det dock tillåtet att köra en ETC-cykel utan mätningar. Före provning ska huvudmotorn köras in på det sätt som anges i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A.

| 4.2.1.1. | På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från detta prov får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

| 4.2.1.2. | Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:



  eller



  samt |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:

Formula

eller

Formula

samt

Formula

| 4.2.1.3. | Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilka gastyper motorn är godkänd för. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilka gastyper motorn är godkänd för.

| 4.2.2. | Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller motorgas och som är konstruerad för drift med bränsle av en viss sammansättning. |
| --- | --- |

4.2.2.

Godkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller motorgas och som är konstruerad för drift med bränsle av en viss sammansättning.

| 4.2.2.1. | Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR och G25 för naturgas och referensbränslena A och B för motorgas, enligt specifikationerna i bilaga 5. Mellan proven får fininställning av bränslesystemet göras. Fininställningen består i en omkalibrering av bränslesystemets databas, dock utan att reglersystemets grundläggande inriktning eller databasens grundstruktur ändras på något sätt. Vid behov får man byta ut delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek (t.ex. insprutningsmunstycken). |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR och G25 för naturgas och referensbränslena A och B för motorgas, enligt specifikationerna i bilaga 5. Mellan proven får fininställning av bränslesystemet göras. Fininställningen består i en omkalibrering av bränslesystemets databas, dock utan att reglersystemets grundläggande inriktning eller databasens grundstruktur ändras på något sätt. Vid behov får man byta ut delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek (t.ex. insprutningsmunstycken).

| 4.2.2.2. | Om tillverkaren så önskar får motorn provas på referensbränslena GR och G23 eller G25 och G23. Då kommer typgodkännandet att gälla enbart för H-gas respektive L-gas. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Om tillverkaren så önskar får motorn provas på referensbränslena GR och G23 eller G25 och G23. Då kommer typgodkännandet att gälla enbart för H-gas respektive L-gas.

| 4.2.2.3. | Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för.
  Typgodkännande av naturgasdrivna motorer | Punkt 4.1 Beviljande av typgodkännande för generella bränslen | Antal provningskörningar | Beräkning av ”r” | Punkt 4.2 Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen | Antal provningskörningar | Beräkning av ”r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.1.2 Naturgasmotor som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning | GR (1) och G25 (2);
  på tillverkarens begäran får motorn provas med ytterligare ett bränsle som finns på marknaden (3), om Sλ = 0,89-1,19 (max. 3) | 2
  (max. 3) | och, om det provas med ett ytterligare bränsle



  och | | | |
| Se punkt 4.1.3. Naturgasmotor som kan anpassas med omkopplare | GR (1) och G23 (3) för H-gas
  och
  G25 (2) och G23 (3) för L-gas
  på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23, om Sλ = 0,89-1,19 | 2 för H-gas och
  2 för L-gas
  vid respektive omkopplingsläge

  4 | och | | | |
| Se punkt 4.2.1. Naturgasmotor för drift med H-gas eller L-gas | | | | GR (1) och G23 (3) för H-gas
  G25 (2) och G23 (3) för L-gas
  på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23, om Sλ = 0,89-1,19 | 2 för H-gasen
  eller
  2 för L-gasen

  2 | för H-gas
  eller



  för L-gas |
| Se punkt 4.2.2 för naturgasmotor konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning | | | | GR (1) och G25 (2),
  fininställning mellan provningarna tillåten
  på tillverkarens begäran får motorn provas med
  GR (1) och G23 (3) för H-gas eller
  G25 (2) och G23 (3) för L-gas | 2

  eller
  2 för H-gasen
  eller
  2 för L-gasen

  2 | |
| Bränsle 2 (G25) =
  Bränsle 1 (GR) =
  Bränsle 3 (bränsle som finns på marknaden) =
  Bränsle 3 (G23 eller bränsle som finns på marknaden) = |

4.2.2.3.

Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för.

Typgodkännande av naturgasdrivna motorer

Punkt 4.1 Beviljande av typgodkännande för generella bränslen

Antal provningskörningar

Beräkning av ”r”

Punkt 4.2 Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen

Antal provningskörningar

Beräkning av ”r”

Se punkt 4.1.2 Naturgasmotor som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning

GR (1) och G25 (2);

på tillverkarens begäran får motorn provas med ytterligare ett bränsle som finns på marknaden (3), om Sλ = 0,89-1,19 (max. 3)

2

(max. 3)

Formula

och, om det provas med ett ytterligare bränsle

Formula

och

Formula

Se punkt 4.1.3. Naturgasmotor som kan anpassas med omkopplare

GR (1) och G23 (3) för H-gas

och

G25 (2) och G23 (3) för L-gas

på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23, om Sλ = 0,89-1,19

2 för H-gas och

2 för L-gas

vid respektive omkopplingsläge

4

Formula

och

Formula

Se punkt 4.2.1. Naturgasmotor för drift med H-gas eller L-gas

GR (1) och G23 (3) för H-gas

G25 (2) och G23 (3) för L-gas

på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23, om Sλ = 0,89-1,19

2 för H-gasen

eller

2 för L-gasen

2

Formula

för H-gas

eller

Formula

för L-gas

Se punkt 4.2.2 för naturgasmotor konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning

GR (1) och G25 (2),

fininställning mellan provningarna tillåten

på tillverkarens begäran får motorn provas med

GR (1) och G23 (3) för H-gas eller

G25 (2) och G23 (3) för L-gas

2

eller

2 för H-gasen

eller

2 för L-gasen

2

Bränsle 2 (G25) =

Bränsle 1 (GR) =

Bränsle 3 (bränsle som finns på marknaden) =

Bränsle 3 (G23 eller bränsle som finns på marknaden) =

Typgodkännande av motorgasdrivna (LPG) motorer

| | Punkt 4.1 Beviljande av typgodkännande för generella bränslen | Antal provningskörningar | Beräkning av ”r” | Punkt 4.2 Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen | Antal provningskörningar | Beräkning av ”r” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.1.5
  motor som drivs med motorgas (LPG) och som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning | bränsle A och bränsle B | 2 | | | | |
| Se punkt 4.2.2
  motor som drivs med motorgas (LPG) och som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning | | | | bränsle A och bränsle B,
  fininställning mellan provningarna tillåten | 2 | |

Punkt 4.1 Beviljande av typgodkännande för generella bränslen

Antal provningskörningar

Beräkning av ”r”

Punkt 4.2 Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen

Antal provningskörningar

Beräkning av ”r”

Se punkt 4.1.5

motor som drivs med motorgas (LPG) och som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning

bränsle A och bränsle B

2

Formula

Se punkt 4.2.2

motor som drivs med motorgas (LPG) och som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning

bränsle A och bränsle B,

fininställning mellan provningarna tillåten

2

4.3.   Godkännande av avgasutsläpp för motor som ingår i en motorfamilj

| 4.3.1. | Med undantag av det fall som beskrivs i punkt 4.3.2 ska, utan att något ytterligare prov krävs, godkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.2.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.1 eller 4.2). |
| --- | --- |

4.3.1.

Med undantag av det fall som beskrivs i punkt 4.3.2 ska, utan att något ytterligare prov krävs, godkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.2.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 4.1 eller 4.2).

| 4.3.2. | Ytterligare provmotor
  Om den tekniska tjänsten fastställer att huvudmotorn som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 1, får en alternativ och vid behov en ytterligare referensmotor väljas ut av den tekniska tjänsten och provas. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ytterligare provmotor

Om den tekniska tjänsten fastställer att huvudmotorn som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 1, får en alternativ och vid behov en ytterligare referensmotor väljas ut av den tekniska tjänsten och provas.

| 4.4. | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna i numret (för närvarande 05 vilket motsvarar ändringsserie 05) anger den ändringsserie i vilken ingår de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer. |
| --- | --- |

4.4.

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna i numret (för närvarande 05 vilket motsvarar ändringsserie 05) anger den ändringsserie i vilken ingår de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid den tidpunkt då typgodkännandet utfärdades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer.

| 4.5. | Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. Värden som uppmätts under typprovningen ska också anges. |
| --- | --- |

4.5.

Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. Värden som uppmätts under typprovningen ska också anges.

| 4.6. | På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett iögonenfallande och lätt tillängligt ställe anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av: |
| --- | --- |

4.6.

På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett iögonenfallande och lätt tillängligt ställe anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av:

| 4.6.1. | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat typgodkännande (8), |
| --- | --- |

4.6.1.

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat typgodkännande (8),

| 4.6.2. | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2.

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.6.1.

| 4.6.3. | Typgodkännandemärket ska emellertid innehålla ytterligare ett tecken efter bokstaven ”R” vars syfte är att skilja mellan de utsläppssteg (utsläppsgränsvärden, OBD osv.) för vilka typgodkännandet beviljats, enligt följande tabell:










  Bokstav | Rad (9) | OBD steg I (10) | OBD steg II | Varaktighet och i drift | NOx-begränsning

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B 1 (2005) | JA | — | JA | — |
| C | B 1 (2005) | JA | — | JA | JA |
| D | B 2 (2008) | JA | — | JA | — |
| E | B 2 (2008) | JA | — | JA | JA |
| F | B 2 (2008) | — | JA | JA | — |
| G | B 2 (2008) | — | JA | JA | JA |
| H | C | JA | — | JA | — |
| I | C | JA | — | JA | JA |
| J | C | — | JA | JA | — |
| K | C | — | JA | JA | JA |

4.6.3.

Typgodkännandemärket ska emellertid innehålla ytterligare ett tecken efter bokstaven ”R” vars syfte är att skilja mellan de utsläppssteg (utsläppsgränsvärden, OBD osv.) för vilka typgodkännandet beviljats, enligt följande tabell:

Bokstav

Rad (9)

OBD steg I (10)

OBD steg II

Varaktighet och i drift

NOx-begränsning

(11)

B

B 1 (2005)

JA

—

JA

—

C

B 1 (2005)

JA

—

JA

JA

D

B 2 (2008)

JA

—

JA

—

E

B 2 (2008)

JA

—

JA

JA

F

B 2 (2008)

—

JA

JA

—

G

B 2 (2008)

—

JA

JA

JA

H

C

JA

—

JA

—

I

C

JA

—

JA

JA

J

C

—

JA

JA

—

K

C

—

JA

JA

JA

| 4.6.3.1. | För naturgasdrivna motorer ska typgodkännandemärket innehålla ett suffix efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka typgodkännandet beviljats. Detta märke ska utformas enligt följande: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

För naturgasdrivna motorer ska typgodkännandemärket innehålla ett suffix efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka typgodkännandet beviljats. Detta märke ska utformas enligt följande:

| 4.6.3.1.1. | H på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

H på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ.

| 4.6.3.1.2. | L på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ.

| 4.6.3.1.3. | HL på motorer som godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL på motorer som godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ.

| 4.6.3.1.4. | Ht på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

| 4.6.3.1.5. | Lt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

| 4.6.3.1.6. | HLt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H- eller L-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H- eller L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem.

| 4.7. | Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1 inte upprepas. I ett sådant fall ska föreskrifterna och typgodkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1. |
| --- | --- |

4.7.

Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1 inte upprepas. I ett sådant fall ska föreskrifterna och typgodkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1.

| 4.8. | Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den uppgiftsskylt som av tillverkaren anbringats på den typgodkända motortypen. |
| --- | --- |

4.8.

Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den uppgiftsskylt som av tillverkaren anbringats på den typgodkända motortypen.

| 4.9. | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan utformas. |
| --- | --- |

4.9.

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan utformas.

| 4.10. | Den motor som typgodkänts som en teknisk enhet ska utöver typgodkännandemärket vara försedd med följande: |
| --- | --- |

4.10.

Den motor som typgodkänts som en teknisk enhet ska utöver typgodkännandemärket vara försedd med följande:

| 4.10.1. | Motortillverkarens varumärke eller firmanamn. |
| --- | --- |

4.10.1.

Motortillverkarens varumärke eller firmanamn.

| 4.10.2. | Tillverkarens handelsbeteckning. |
| --- | --- |

4.10.2.

Tillverkarens handelsbeteckning.

| 4.11. | Etiketter
  För naturgas- och motorgas(LPG)motorer godkända för viss bränsletyp gäller följande krav på märkskyltarna: |
| --- | --- |

4.11.

Etiketter

För naturgas- och motorgas(LPG)motorer godkända för viss bränsletyp gäller följande krav på märkskyltarna:

| 4.11.1. | Innehåll
  Följande information ska finnas med:
  Om punkt 4.2.1.3 är tillämplig ska märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt ska ”H” ersättas av ”L”.
  Om punkt 4.2.2.3 är tillämplig ska märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN.......” eller ”ENDAST FÖR DRIFT MED MOTORGAS (LPG) MED SAMMANSÄTTNINGEN.........”. Alla uppgifter i de tillämpliga tabellerna i bilaga 5 ska finnas med tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortilllverkaren specificerat.
  Bokstäverna och siffrorna ska vara minst 4 mm höga.








  Anm. | : | Om det inte finns plats för sådana märkskyltar kan i stället en förenklad kod användas. I detta fall ska en förklarande not som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgänglig både för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placering av och innehåll i denna förklarande not kommer att fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och den godkännande myndigheten. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Innehåll

Följande information ska finnas med:

Om punkt 4.2.1.3 är tillämplig ska märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt ska ”H” ersättas av ”L”.

Om punkt 4.2.2.3 är tillämplig ska märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN.......” eller ”ENDAST FÖR DRIFT MED MOTORGAS (LPG) MED SAMMANSÄTTNINGEN.........”. Alla uppgifter i de tillämpliga tabellerna i bilaga 5 ska finnas med tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortilllverkaren specificerat.

Bokstäverna och siffrorna ska vara minst 4 mm höga.

Anm.

:

Om det inte finns plats för sådana märkskyltar kan i stället en förenklad kod användas. I detta fall ska en förklarande not som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgänglig både för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placering av och innehåll i denna förklarande not kommer att fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och den godkännande myndigheten.

| 4.11.2. | Egenskaper
  Märkskyltarna ska vara hållbara under motorns hela livslängd. Texten ska vara lättläst och outplånlig. Dessutom ska märkskyltarna fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och att de inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga. |
| --- | --- |

4.11.2.

Egenskaper

Märkskyltarna ska vara hållbara under motorns hela livslängd. Texten ska vara lättläst och outplånlig. Dessutom ska märkskyltarna fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och att de inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga.

| 4.11.3. | Placering
  Märkskyltarna ska fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. Dessutom ska märkskyltarna placeras så att de är väl synliga för en genomsnittsperson när motorn har ställts i ordning med alla de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift. |
| --- | --- |

4.11.3.

Placering

Märkskyltarna ska fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. Dessutom ska märkskyltarna placeras så att de är väl synliga för en genomsnittsperson när motorn har ställts i ordning med alla de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift.

| 4.12. | För en ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor ska de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. |
| --- | --- |

4.12.

För en ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor ska de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen.

| 4.13. | För en ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor ska de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. |
| --- | --- |

4.13.

För en ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor ska de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen.

5.   ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

5.1.   Allmänt

| 5.1.1. | Avgasreningsutrustning |
| --- | --- |

5.1.1.

Avgasreningsutrustning

| 5.1.1.1. | De komponenter som eventuellt kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och gasmotorer ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

De komponenter som eventuellt kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och gasmotorer ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

| 5.1.2. | Det är förbjudet att använda manipulationsstrategier. |
| --- | --- |

5.1.2.

Det är förbjudet att använda manipulationsstrategier.

| 5.1.2.1. | Det är förbjudet att använda motorer med flera inställningsmöjligheter så länge det inte införts klara och ändamålsenliga bestämmelser om sådana motorer i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Det är förbjudet att använda motorer med flera inställningsmöjligheter så länge det inte införts klara och ändamålsenliga bestämmelser om sådana motorer i dessa föreskrifter.

| 5.1.3. | Avgasreningsstrategi |
| --- | --- |

5.1.3.

Avgasreningsstrategi

| 5.1.3.1. | Varje konstruktionselement och avgasreningsstrategi som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och utsläppen av gasformiga föroreningar från gasmotorer ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Avgasreningsstrategin består av grundstrategin för avgasrening och vanligtvis en eller flera hjälpstrategier för avgasrening. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Varje konstruktionselement och avgasreningsstrategi som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och utsläppen av gasformiga föroreningar från gasmotorer ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Avgasreningsstrategin består av grundstrategin för avgasrening och vanligtvis en eller flera hjälpstrategier för avgasrening.

| 5.1.4. | Bestämmelser för grundstrategin för avgasrening |
| --- | --- |

5.1.4.

Bestämmelser för grundstrategin för avgasrening

| 5.1.4.1. | Grundstrategin för avgasrening ska vara utformad så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Normal användning begränsas inte till sådan användning som anges i punkt 5.1.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Grundstrategin för avgasrening ska vara utformad så att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Normal användning begränsas inte till sådan användning som anges i punkt 5.1.5.4.

| 5.1.5. | Bestämmelser för hjälpstrategin för avgasrening |
| --- | --- |

5.1.5.

Bestämmelser för hjälpstrategin för avgasrening

| 5.1.5.1. | En hjälpstrategi för avgasrening får installeras i en motor eller i ett fordon om denna strategi






  a) | endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges under punkt 5.1.5.4 för de ändamål som fastställs i punkt 5.1.5.5, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

En hjälpstrategi för avgasrening får installeras i en motor eller i ett fordon om denna strategi

a)

endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges under punkt 5.1.5.4 för de ändamål som fastställs i punkt 5.1.5.5, eller

| b) | aktiveras endast undantagsvis och på de villkor som anges i punkt 5.1.5.4 för de ändamål som fastställs i punkt 5.1.5.6. och inte längre än vad som krävs för dessa ändamål. |
| --- | --- |

b)

aktiveras endast undantagsvis och på de villkor som anges i punkt 5.1.5.4 för de ändamål som fastställs i punkt 5.1.5.6. och inte längre än vad som krävs för dessa ändamål.

| 5.1.5.2. | Det är tillåtet att använda en hjälpstrategi för avgasrening under de driftsförhållanden som anges i punkt 5.1.5.4, som innebär att det används en annan eller modifierad avgasreningsstrategi än normalt under de aktuella provcyklerna för utsläpp, om det i enlighet med kraven i punkt 5.1.7 helt har kunnat visas att denna åtgärd inte permanent minskar avgasreningssystemets effektivitet. I alla andra fall kommer en sådan strategi att betraktas som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Det är tillåtet att använda en hjälpstrategi för avgasrening under de driftsförhållanden som anges i punkt 5.1.5.4, som innebär att det används en annan eller modifierad avgasreningsstrategi än normalt under de aktuella provcyklerna för utsläpp, om det i enlighet med kraven i punkt 5.1.7 helt har kunnat visas att denna åtgärd inte permanent minskar avgasreningssystemets effektivitet. I alla andra fall kommer en sådan strategi att betraktas som en manipulationsstrategi.

| 5.1.5.3. | Det är tillåtet att använda en hjälpstrategi för avgasrening under andra driftsförhållanden än de som anges i punkt 5.1.5.4 om det, samtidigt som kraven i punkt 5.1.7 är uppfyllda, helt kan visas att åtgärden är det minimum som krävs för att tillgodose kraven i punkt 5.1.5.6 i fråga om miljöskydd och andra tekniska aspekter. I alla andra fall kommer en sådan strategi att betraktas som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Det är tillåtet att använda en hjälpstrategi för avgasrening under andra driftsförhållanden än de som anges i punkt 5.1.5.4 om det, samtidigt som kraven i punkt 5.1.7 är uppfyllda, helt kan visas att åtgärden är det minimum som krävs för att tillgodose kraven i punkt 5.1.5.6 i fråga om miljöskydd och andra tekniska aspekter. I alla andra fall kommer en sådan strategi att betraktas som en manipulationsstrategi.

| 5.1.5.4. | I enlighet med punkt 5.1.5.1 ska samtliga följande driftsförhållanden gälla för såväl fortvariga som transienta driftsförhållanden:






  a) | Högst 1 000 m.ö.h. (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa). |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

I enlighet med punkt 5.1.5.1 ska samtliga följande driftsförhållanden gälla för såväl fortvariga som transienta driftsförhållanden:

a)

Högst 1 000 m.ö.h. (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa).

| b) | Omgivande temperatur på 275 K–303 K (2 oC–30 oC) (12)
   (13). |
| --- | --- |

b)

Omgivande temperatur på 275 K–303 K (2 oC–30 oC) (12)
   (13).

| c) | Motorkylvätskans temperatur inom intervallet 343 K–373 K (70 oC–100 oC). |
| --- | --- |

c)

Motorkylvätskans temperatur inom intervallet 343 K–373 K (70 oC–100 oC).

| 5.1.5.5. | En hjälpstrategi för avgasrening får installeras i en motor eller i ett fordon om hjälpstrategin ingår i det tillämpliga typgodkännandeprovet och om den aktiveras i enlighet med punkt 5.1.5.6. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

En hjälpstrategi för avgasrening får installeras i en motor eller i ett fordon om hjälpstrategin ingår i det tillämpliga typgodkännandeprovet och om den aktiveras i enlighet med punkt 5.1.5.6.

| 5.1.5.6. | Hjälpstrategin ska






  a) | endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet för att skydda motorsystemet (även luftkontrollanordning) eller för att skydda fordonet från skada, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

Hjälpstrategin ska

a)

endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet för att skydda motorsystemet (även luftkontrollanordning) eller för att skydda fordonet från skada, eller

| b) | aktiveras för driftssäkerhet, permanent standardinställning för utsläpp och ”limp-home-strategier”, eller |
| --- | --- |

b)

aktiveras för driftssäkerhet, permanent standardinställning för utsläpp och ”limp-home-strategier”, eller

| c) | aktiveras för att undvika alltför stora utsläpp, vid kallstart eller vid varmkörning, eller |
| --- | --- |

c)

aktiveras för att undvika alltför stora utsläpp, vid kallstart eller vid varmkörning, eller

| d) | aktiveras för att under särskilda miljö- eller driftsförhållanden frångå kontrollen av en reglerad förorening för att kunna garantera att alla andra reglerade föroreningar befinner sig inom de utsläppsgränsvärden som gäller för motorn i fråga. De övergripande effekterna av en sådan hjälpstrategi ska vara att kompensera för naturliga företeelser på ett sådant sätt att det sker en godtagbar kontroll av alla beståndsdelar i utsläppen. |
| --- | --- |

d)

aktiveras för att under särskilda miljö- eller driftsförhållanden frångå kontrollen av en reglerad förorening för att kunna garantera att alla andra reglerade föroreningar befinner sig inom de utsläppsgränsvärden som gäller för motorn i fråga. De övergripande effekterna av en sådan hjälpstrategi ska vara att kompensera för naturliga företeelser på ett sådant sätt att det sker en godtagbar kontroll av alla beståndsdelar i utsläppen.

| 5.1.6. | Krav på momentbegränsare |
| --- | --- |

5.1.6.

Krav på momentbegränsare

| 5.1.6.1. | Momentbegränsare är tillåtna om de uppfyller kraven i punkt 5.1.6.2 eller punkt 5.5.5. I alla andra fall kommer en momentbegränsare att betraktas som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Momentbegränsare är tillåtna om de uppfyller kraven i punkt 5.1.6.2 eller punkt 5.5.5. I alla andra fall kommer en momentbegränsare att betraktas som en manipulationsstrategi.

| 5.1.6.2. | En momentbegränsare får installeras i en motor eller i ett fordon om






  a) | momentbegränsaren endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet för att skydda drivsystemet eller fordonets konstruktion från skada och/eller för fordonssäkerheten, eller inkoppling av kraftuttaget när fordonet är stillastående, eller för att se till att deNOx-systemet fungerar som det ska, |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

En momentbegränsare får installeras i en motor eller i ett fordon om

a)

momentbegränsaren endast aktiveras i samband med indikation från OBD-systemet för att skydda drivsystemet eller fordonets konstruktion från skada och/eller för fordonssäkerheten, eller inkoppling av kraftuttaget när fordonet är stillastående, eller för att se till att deNOx-systemet fungerar som det ska,

| b) | momentbegränsaren endast tillfälligt aktiveras, och |
| --- | --- |

b)

momentbegränsaren endast tillfälligt aktiveras, och

| c) | momentbegränsaren inte påverkar avgasreningsstrategin, och |
| --- | --- |

c)

momentbegränsaren inte påverkar avgasreningsstrategin, och

| d) | momentbegränsningen vid kraftuttag eller för att skydda drivsystemet är begränsad till ett konstant värde, som är oberoende av motorns varvtal, och inte överskrider vridmomentet vid full belastning, och |
| --- | --- |

d)

momentbegränsningen vid kraftuttag eller för att skydda drivsystemet är begränsad till ett konstant värde, som är oberoende av motorns varvtal, och inte överskrider vridmomentet vid full belastning, och

| e) | den aktiveras på samma sätt för att begränsa prestanda hos ett fordon för att få föraren att vidta de åtgärder som krävs för att begränsningen av NOx-utsläpp i motorsystemet ska fungera korrekt. |
| --- | --- |

e)

den aktiveras på samma sätt för att begränsa prestanda hos ett fordon för att få föraren att vidta de åtgärder som krävs för att begränsningen av NOx-utsläpp i motorsystemet ska fungera korrekt.

| 5.1.7. | Särskilda bestämmelser för elektroniska avgasreningssystem |
| --- | --- |

5.1.7.

Särskilda bestämmelser för elektroniska avgasreningssystem

| 5.1.7.1. | Dokumentation
  Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation om varje konstruktionselement och avgasreningsstrategi, momentbegränsning av motorn och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt. Denna dokumentation ska bestå av följande två delar:






  a) | Det formella dokumentationsmaterialet, som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in, ska innehålla en fullständig beskrivning av avgasreningsstrategin och den eventuella momentbegränsaren. Denna dokumentation får vara kortfattad, under förutsättning att det framgår att alla utsläppsvärden är tillåtna enligt ett schema över samtliga alternativa ingångsvärden från den enskilda enheten. Dessa upplysningar ska bifogas den dokumentation som krävs i punkt 3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Dokumentation

Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation om varje konstruktionselement och avgasreningsstrategi, momentbegränsning av motorn och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt. Denna dokumentation ska bestå av följande två delar:

a)

Det formella dokumentationsmaterialet, som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in, ska innehålla en fullständig beskrivning av avgasreningsstrategin och den eventuella momentbegränsaren. Denna dokumentation får vara kortfattad, under förutsättning att det framgår att alla utsläppsvärden är tillåtna enligt ett schema över samtliga alternativa ingångsvärden från den enskilda enheten. Dessa upplysningar ska bifogas den dokumentation som krävs i punkt 3 i dessa föreskrifter.

| b) | Kompletterande uppgifter om de parametrar som modifieras av eventuella hjälpstrategier för avgasrening och randvillkoren för att dessa strategier ska aktiveras. De kompletterande uppgifterna ska omfatta en beskrivning av bränslekontrollsystemets logik inklusive tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer. De ska även innehålla en beskrivning av den momentbegränsare som avses i punkt 5.5.5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Kompletterande uppgifter om de parametrar som modifieras av eventuella hjälpstrategier för avgasrening och randvillkoren för att dessa strategier ska aktiveras. De kompletterande uppgifterna ska omfatta en beskrivning av bränslekontrollsystemets logik inklusive tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer. De ska även innehålla en beskrivning av den momentbegränsare som avses i punkt 5.5.5 i denna bilaga.

Dokumentationen ska också innehålla en motivering till varför eventuella hjälpstrategier används samt kompletterande uppgifter och provningsdata som visar vilken effekt hjälpstrategin i motorn eller fordonet har på avgasutsläppen. Användningen av en hjälpstrategi kan motiveras med hjälp av provningsdata och/eller en vederhäftig teknisk analys.

Dessa kompletterande uppgifter ska vara sekretessbelagda, och typgodkännandemyndigheten ska kunna ta del av dem på begäran. Typgodkännandemyndigheten ska behandla uppgifterna konfidentiellt.

| 5.1.8. | Särskilda bestämmelser för godkännande av motorer i enlighet med rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 (motorer som normalt inte provas med ETC-prov): |
| --- | --- |

5.1.8.

Särskilda bestämmelser för godkännande av motorer i enlighet med rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 (motorer som normalt inte provas med ETC-prov):

| 5.1.8.1. | För att kontrollera om en strategi eller åtgärd ska betraktas som en manipulationsstrategi enligt definitionen i punkt 2 får typgodkännandemyndigheten och/eller den tekniska tjänsten kräva ytterligare en NOx-mätning inom ramen för ett ETC-prov som kan utföras i samband med typgodkännandeprovet eller produktionskontrollen. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

För att kontrollera om en strategi eller åtgärd ska betraktas som en manipulationsstrategi enligt definitionen i punkt 2 får typgodkännandemyndigheten och/eller den tekniska tjänsten kräva ytterligare en NOx-mätning inom ramen för ett ETC-prov som kan utföras i samband med typgodkännandeprovet eller produktionskontrollen.

| 5.1.8.2. | När det kontrolleras om en strategi eller anordning ska betraktas som en manipulationsstrategi enligt definitionen i punkt 2, ska en extramarginal på 10 % accepteras i fråga om det lämpliga gränsvärdet för NOx. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

När det kontrolleras om en strategi eller anordning ska betraktas som en manipulationsstrategi enligt definitionen i punkt 2, ska en extramarginal på 10 % accepteras i fråga om det lämpliga gränsvärdet för NOx.

| 5.1.9. | Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system |
| --- | --- |

5.1.9.

Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system

| 5.1.9.1. | Fordon som är utrustade med en styrenhet för avgasreningen ska vara försedda med anordningar som förhindrar alla ändringar som inte är tillåtna av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa är nödvändiga för diagnos, underhåll, kontroll, montering eller reparation. Alla datorkoder som kan programmeras om och alla driftparametrar ska vara skyddade mot manipulering och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 150317 (SAE J2186), förutsatt att utbyte av säkerhetsdata sker via de protokoll och den diagnosanslutare som anges i punkt 6 i bilaga 9A till dessa föreskrifter. Alla minneschip för kalibrering, som kan avlägsnas, ska sitta i socklar, vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Fordon som är utrustade med en styrenhet för avgasreningen ska vara försedda med anordningar som förhindrar alla ändringar som inte är tillåtna av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa är nödvändiga för diagnos, underhåll, kontroll, montering eller reparation. Alla datorkoder som kan programmeras om och alla driftparametrar ska vara skyddade mot manipulering och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 150317 (SAE J2186), förutsatt att utbyte av säkerhetsdata sker via de protokoll och den diagnosanslutare som anges i punkt 6 i bilaga 9A till dessa föreskrifter. Alla minneschip för kalibrering, som kan avlägsnas, ska sitta i socklar, vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden.

| 5.1.9.2. | Kodade motordriftsparametrar ska inte kunna bytas ut annat än med hjälp av särskilda verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller förseglade [eller fastlödda] datorkapslar). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Kodade motordriftsparametrar ska inte kunna bytas ut annat än med hjälp av särskilda verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller förseglade [eller fastlödda] datorkapslar).

| 5.1.9.3. | Tillverkarna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulation då fordonet är i drift. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Tillverkarna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulation då fordonet är i drift.

| 5.1.9.4. | Tillverkarna får hos den myndighet som beviljar typgodkännande ansöka om undantag från något av dessa krav för fordon som sannolikt inte kommer att behöva skydd. De kriterier som typgodkännandemyndigheten ska bedöma när den överväger ett undantag ska bestå av men behöver inte begränsas till löpande tillgång till prestandachip, fordonets högprestandakapacitet och fordonets sannolika försäljningsvolym. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Tillverkarna får hos den myndighet som beviljar typgodkännande ansöka om undantag från något av dessa krav för fordon som sannolikt inte kommer att behöva skydd. De kriterier som typgodkännandemyndigheten ska bedöma när den överväger ett undantag ska bestå av men behöver inte begränsas till löpande tillgång till prestandachip, fordonets högprestandakapacitet och fordonets sannolika försäljningsvolym.

| 5.1.9.5. | Tillverkare som använder kodsystem som kan programmeras (t.ex. Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) ska försvåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska tillämpa förbättrade strategier för att skydda mot manipulering och införa skyddsanordningar som kräver elektronisk tillgång till en dator på annan plats som underhålls av tillverkaren. Myndigheten kan godkänna alternativa metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulation. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Tillverkare som använder kodsystem som kan programmeras (t.ex. Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) ska försvåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska tillämpa förbättrade strategier för att skydda mot manipulering och införa skyddsanordningar som kräver elektronisk tillgång till en dator på annan plats som underhålls av tillverkaren. Myndigheten kan godkänna alternativa metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulation.

5.2.   Specifikationer för utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar och rök

För typgodkännandeprov enligt antingen rad B1 eller B2 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 ska utsläppen uppmätas i ESC-, ELR- och ETC-prov.

För gasmotorer ska gasutsläppen uppmätas i ETC-prov.

ESC- och ELR-proven beskrivs i tillägg 1 till bilaga 4A, och ETC-provet i tilläggen 2 och 3 till bilaga 4A.

Utsläppen av gasformiga föroreningar samt i tillämpliga fall partikelformiga föroreningar och rök från den motor som undergår provning ska mätas med de metoder som beskrivs i tillägg 4 till bilaga 4A. I tillägg 7 till bilaga 4A beskrivs de rekommenderade analyssystemen för gasformiga föroreningar, de rekommenderade partikelprovtagningssystemen och det rekommenderade rökmätsystemet.

Andra system eller analysatorer får godkännas av den tekniska tjänsten om det framgår att de ger likvärdiga resultat i respektive provcykel. Huruvida systemen är likvärdiga ska avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer) för bestämning av korrelationen mellan det aktuella systemet och ett av de referenssystem som nämns i dessa föreskrifter. För partikelformiga utsläpp godtas enbart ett system med fullflödesutspädning eller ett system med delflödesutspädning som uppfyller kraven i ISO 16183 som likvärdiga referenssystem. Med resultat avses utsläppsvärdet från respektive provcykel. Korrelationsprovet ska utföras vid samma laboratorium, i samma provcell och på samma motor, och det ska helst göras samtidigt med de båda systemen. Huruvida medelvärdena från provparen är likvärdiga eller ej ska avgöras genom den beräkning av utfallet från F-test och t-test enligt tillägg 4 till dessa föreskriftersom erhållits under dessa laboratorie-, provcells- och motorförhållanden. Extremvärden ska fastställas i enlighet med ISO 5725 och uteslutas från databasen. För att införa ett nytt system i dessa föreskrifter ska fastställandet av att systemen är likvärdiga vara grundat på beräkning av repeterbarhet och reproducerbarhet enligt beskrivningen i ISO 5725.

| 5.2.1. | Gränsvärden
  De specifika massorna av kolmonoxid, totalkolväten, kväveoxider och partiklar enligt resultaten från ESC-provet samt av rök enligt resultatet från ELR-provet får inte överskrida värdena i tabell 1.
  De specifika massorna av kolmonoxid, andra kolväten än metan, metan, kväveoxider och partiklar enligt resultatet av ETC-provet får inte överskrida värdena i tabell 2.
  Tabell 1
  Gränsvärden – ESC- och ELR-prov










  Rad | Kolmonoxid (massa)
  (CO) g/kWh | Kolväten (massa)
  (HC) g/kWh | Massa av kväveoxider
  (NOx) g/kWh | Massan av partiklar
  (PT) g/kWh | Rök
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1(2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2(2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Gränsvärden

De specifika massorna av kolmonoxid, totalkolväten, kväveoxider och partiklar enligt resultaten från ESC-provet samt av rök enligt resultatet från ELR-provet får inte överskrida värdena i tabell 1.

De specifika massorna av kolmonoxid, andra kolväten än metan, metan, kväveoxider och partiklar enligt resultatet av ETC-provet får inte överskrida värdena i tabell 2.

Tabell 1

Gränsvärden – ESC- och ELR-prov

Rad

Kolmonoxid (massa)

(CO) g/kWh

Kolväten (massa)

(HC) g/kWh

Massa av kväveoxider

(NOx) g/kWh

Massan av partiklar

(PT) g/kWh

Rök

m-1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1(2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2(2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Tabell 2

Gränsvärden – ETC-prov

| Rad | Kolmonoxid (massa)
  (CO) g/kWh | Massa av icke-metankolväten
  (NMHC) g/kWh | Massa
  (CH4) (15)

  g/kWh | Massa av kväveoxider
  (NOx) g/kWh | Massa av partiklar (PT)
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Rad

Kolmonoxid (massa)

(CO) g/kWh

Massa av icke-metankolväten

(NMHC) g/kWh

Massa

(CH4) (15)

g/kWh

Massa av kväveoxider

(NOx) g/kWh

Massa av partiklar (PT)

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Mätning av kolväten från diesel- och gasmotorer |
| --- | --- |

5.2.2.

Mätning av kolväten från diesel- och gasmotorer

| 5.2.2.1. | En tillverkare får välja att i ETC-provet mäta massan av de totala kolvätena (THC) i stället för massan av icke-metankolväten. Som gränsvärde för massan av de totala kolvätena gäller i så fall samma gränsvärde som för icke-metankolväten (se tabell 2). |
| --- | --- |

5.2.2.1.

En tillverkare får välja att i ETC-provet mäta massan av de totala kolvätena (THC) i stället för massan av icke-metankolväten. Som gränsvärde för massan av de totala kolvätena gäller i så fall samma gränsvärde som för icke-metankolväten (se tabell 2).

| 5.2.3. | Särskilda krav för dieselmotorer |
| --- | --- |

5.2.3.

Särskilda krav för dieselmotorer

| 5.2.3.1. | Den specifika massan av kväveoxiderna som uppmätts i de slumpmässigt utvalda kontrollpunkterna inom ESC-provets kontrollområde får inte med mer än 10 % överstiga de värden som interpolerats fram från de angränsande provstegen (enligt bilaga 4A, tillägg 1, punkterna 5.6.2 och 5.6.3). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Den specifika massan av kväveoxiderna som uppmätts i de slumpmässigt utvalda kontrollpunkterna inom ESC-provets kontrollområde får inte med mer än 10 % överstiga de värden som interpolerats fram från de angränsande provstegen (enligt bilaga 4A, tillägg 1, punkterna 5.6.2 och 5.6.3).

| 5.2.3.2. | Rökvärdet från det slumpmässigt utvalda provningsvarvtalet i ELR-provet får inte överstiga det högsta av följande två värden: 20 % över det högsta rökvärdet från de två närliggande provningsvarvtalen, eller 5 % över gränsvärdet. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Rökvärdet från det slumpmässigt utvalda provningsvarvtalet i ELR-provet får inte överstiga det högsta av följande två värden: 20 % över det högsta rökvärdet från de två närliggande provningsvarvtalen, eller 5 % över gränsvärdet.

5.3.   Hållbarhet och försämringsfaktorer

| 5.3.1. | Tillverkaren ska visa att en motor med kompressionständning eller gasmotor som godkänts med avseende på utsläppsgränserna i rad B1, rad B2 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 kommer att följa de utsläppsgränserna under en livslängd på: |
| --- | --- |

5.3.1.

Tillverkaren ska visa att en motor med kompressionständning eller gasmotor som godkänts med avseende på utsläppsgränserna i rad B1, rad B2 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 kommer att följa de utsläppsgränserna under en livslängd på:

| 5.3.1.1. | 100 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N1, M1 > 3,5 ton och M2, |
| --- | --- |

5.3.1.1.

100 000 km eller fem år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N1, M1 > 3,5 ton och M2,

| 5.3.1.2. | 200 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N2, N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton och M3 kategori I, kategori II och kategori A, samt kategori B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton, |
| --- | --- |

5.3.1.2.

200 000 km eller sex år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N2, N3 med en totalvikt som inte överstiger 16 ton och M3 kategori I, kategori II och kategori A, samt kategori B med en totalvikt som inte överstiger 7,5 ton,

| 5.3.1.3. | 500 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N3 med en totalvikt överstigande 16 ton och M3, kategori III och kategori B med en totalvikt överstigande 7,5 ton. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

500 000 km eller sju år, beroende på vilket som inträffar först, för motorer som ska monteras i fordon i kategori N3 med en totalvikt överstigande 16 ton och M3, kategori III och kategori B med en totalvikt överstigande 7,5 ton.

| 5.3.2. | Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska tillverkaren fastställa försämringsfaktorer som ska användas för att påvisa att de gas- och partikelformiga utsläppen från en motorfamilj eller motorer med liknande efterbehandlingssystem överensstämmer med respektive utsläppsgränser i tabellerna i punkt 5.2.1 under hela den hållbarhetstid som fastställs i punkt 5.3.1. |
| --- | --- |

5.3.2.

Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska tillverkaren fastställa försämringsfaktorer som ska användas för att påvisa att de gas- och partikelformiga utsläppen från en motorfamilj eller motorer med liknande efterbehandlingssystem överensstämmer med respektive utsläppsgränser i tabellerna i punkt 5.2.1 under hela den hållbarhetstid som fastställs i punkt 5.3.1.

| 5.3.3. | I bilaga 7 till dessa föreskrifter anges vilka metoder som ska tillämpas för att visa att en motorfamilj eller en viss typ av efterbehandlingssystem håller sig inom de relevanta utsläppsgränserna under hela sin hållbarhet. |
| --- | --- |

5.3.3.

I bilaga 7 till dessa föreskrifter anges vilka metoder som ska tillämpas för att visa att en motorfamilj eller en viss typ av efterbehandlingssystem håller sig inom de relevanta utsläppsgränserna under hela sin hållbarhet.

5.4.   Omborddiagnossystem (OBD)

| 5.4.1. | En motor med kompressionständning som godkänns med avseende på utsläppsgränserna i rad B1 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 eller ett fordon som drivs med en sådan motor ska förses med omborddiagnossystem (OBD) som gör föraren uppmärksam på fel om OBD-gränsvärdena i rad B1 eller rad C i tabellen i punkt 5.4.4 överskrids. OBD-systemet för utsläppsbegränsning ska uppfylla kraven i bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.1.

En motor med kompressionständning som godkänns med avseende på utsläppsgränserna i rad B1 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 eller ett fordon som drivs med en sådan motor ska förses med omborddiagnossystem (OBD) som gör föraren uppmärksam på fel om OBD-gränsvärdena i rad B1 eller rad C i tabellen i punkt 5.4.4 överskrids. OBD-systemet för utsläppsbegränsning ska uppfylla kraven i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.4.1.1. | I samband med ett system för avgasefterbehandling kan OBD-systemet signalera större driftsfel i






  a) | en katalysator, om den är monterad som en separat enhet, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter, |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

I samband med ett system för avgasefterbehandling kan OBD-systemet signalera större driftsfel i

a)

en katalysator, om den är monterad som en separat enhet, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter,

| b) | ett deNOx-system, om sådant finns, |
| --- | --- |

b)

ett deNOx-system, om sådant finns,

| c) | ett dieselpartikelfilter, om sådant finns, eller |
| --- | --- |

c)

ett dieselpartikelfilter, om sådant finns, eller

| d) | ett kombinerat system med deNOx-katalysator och dieselpartikelfilter. |
| --- | --- |

d)

ett kombinerat system med deNOx-katalysator och dieselpartikelfilter.

| 5.4.2. | Från och med den 1 oktober 2008 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2009 för alla typgodkännanden ska motorer med kompressionständning eller gasmotorer som typgodkänts enligt de utsläppsgränser som anges i rad B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1, eller fordon som drivs av en sådan motor, vara utrustade med ett OBD-system som talar om för föraren att något är fel om gränsvärdena i rad B2 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 överskrids. OBD-systemet för utsläppsbegränsning ska uppfylla kraven i bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.2.

Från och med den 1 oktober 2008 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2009 för alla typgodkännanden ska motorer med kompressionständning eller gasmotorer som typgodkänts enligt de utsläppsgränser som anges i rad B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1, eller fordon som drivs av en sådan motor, vara utrustade med ett OBD-system som talar om för föraren att något är fel om gränsvärdena i rad B2 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 överskrids. OBD-systemet för utsläppsbegränsning ska uppfylla kraven i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.4.3. | OBD-systemet ska även omfatta ett gränssnitt mellan motorns elektroniska styrenhet och eventuella andra elektriska eller elektroniska system i motorn eller fordonet som ger eller tar emot signaler från den elektroniska styrenheten och som har betydelse för att avgasreningssystemet ska fungera korrekt, exempelvis gränssnittet mellan motorns elektroniska styrenhet och en elektronisk överföringsstyrenhet. |
| --- | --- |

5.4.3.

OBD-systemet ska även omfatta ett gränssnitt mellan motorns elektroniska styrenhet och eventuella andra elektriska eller elektroniska system i motorn eller fordonet som ger eller tar emot signaler från den elektroniska styrenheten och som har betydelse för att avgasreningssystemet ska fungera korrekt, exempelvis gränssnittet mellan motorns elektroniska styrenhet och en elektronisk överföringsstyrenhet.

| 5.4.4. | Följande gränsvärden ska gälla för OBD:







  Rad | Kompressionständningsmotorer |
| --- | --- | --- |
| Kväveoxider (massa)
  (NOx) g/kWh | Partikelmassa
  (PT) g/kWh |
| B 1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B 2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

Följande gränsvärden ska gälla för OBD:

Rad

Kompressionständningsmotorer

Kväveoxider (massa)

(NOx) g/kWh

Partikelmassa

(PT) g/kWh

B 1 (2005)

7,0

0,1

B 2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | Obegränsad och standardiserad åtkomst till OBD-systemet ska ges för inspektion, diagnos, underhåll och reparation i enlighet med motsvarande bestämmelser i FN/ECE-föreskrifter nr 83 samt bestämmelser om reservdelar för att säkra att de passar till fordon utrustade med OBD-system. |
| --- | --- |

5.4.5.

Obegränsad och standardiserad åtkomst till OBD-systemet ska ges för inspektion, diagnos, underhåll och reparation i enlighet med motsvarande bestämmelser i FN/ECE-föreskrifter nr 83 samt bestämmelser om reservdelar för att säkra att de passar till fordon utrustade med OBD-system.

| 5.4.6. | Småskalig motortillverkning
  Som alternativ till kraven i detta punkt får motortillverkare vars årliga produktion över hela världen av en viss motortyp inom en motorfamilj utrustad med omborddiagnos






  a) | understiger 500 enheter per år, erhålla typgodkännande på grundval av kraven i dessa föreskrifter då motorn kontrolleras endast med avseende på kretskontinuitet och efterbehandlingssystemet kontrolleras med avseende på större funktionsfel, |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Småskalig motortillverkning

Som alternativ till kraven i detta punkt får motortillverkare vars årliga produktion över hela världen av en viss motortyp inom en motorfamilj utrustad med omborddiagnos

a)

understiger 500 enheter per år, erhålla typgodkännande på grundval av kraven i dessa föreskrifter då motorn kontrolleras endast med avseende på kretskontinuitet och efterbehandlingssystemet kontrolleras med avseende på större funktionsfel,

| b) | understiger 50 enheter per år, erhålla typgodkännande på grundval av kraven i dessa föreskrifter då hela avgasreningssystemet (dvs. motorn och efterbehandlingssystemet) kontrolleras endast med avseende på kretskontinuitet. |
| --- | --- |

b)

understiger 50 enheter per år, erhålla typgodkännande på grundval av kraven i dessa föreskrifter då hela avgasreningssystemet (dvs. motorn och efterbehandlingssystemet) kontrolleras endast med avseende på kretskontinuitet.

Typgodkännandemyndigheten ska underrätta de andra avtalsslutande parterna om omständigheterna för varje godkännande som meddelas i kraft av denna bestämmelse.

5.5.   Krav på fungerande NOx-rening

| 5.5.1. | Allmänt |
| --- | --- |

5.5.1.

Allmänt

| 5.5.1.1. | Detta punkt ska tillämpas på motorer med kompressionständning, oavsett vilken teknik som används för att utsläppen inte ska överskrida de gränsvärden som anges i tabellerna i punkt 5.2.1. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Detta punkt ska tillämpas på motorer med kompressionständning, oavsett vilken teknik som används för att utsläppen inte ska överskrida de gränsvärden som anges i tabellerna i punkt 5.2.1.

| 5.5.1.2. | Tillämpningsdatum
  Tillämpningsdatum ska vara i enlighet med punkt 13 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Tillämpningsdatum

Tillämpningsdatum ska vara i enlighet med punkt 13 i dessa föreskrifter.

| 5.5.1.3. | Varje motorsystem som omfattas av detta punkt ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det uppfyller kraven under motorns hela livslängd. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Varje motorsystem som omfattas av detta punkt ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det uppfyller kraven under motorns hela livslängd.

| 5.5.1.4. | Tillverkare av motorsystem som omfattas av detta punkt ska ge en fullständig beskrivning av motorsystemets funktionella driftsegenskaper i bilaga I. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Tillverkare av motorsystem som omfattas av detta punkt ska ge en fullständig beskrivning av motorsystemets funktionella driftsegenskaper i bilaga I.

| 5.5.1.5. | Om motorsystemet förbrukar ett reagens ska tillverkaren i sin ansökan om typgodkännande ange egenskaperna hos varje reagens som förbrukas av systemet för avgasefterbehandling, t.ex. typ och koncentrationer, arbetstemperaturförhållanden eller hänvisning till internationella standarder. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Om motorsystemet förbrukar ett reagens ska tillverkaren i sin ansökan om typgodkännande ange egenskaperna hos varje reagens som förbrukas av systemet för avgasefterbehandling, t.ex. typ och koncentrationer, arbetstemperaturförhållanden eller hänvisning till internationella standarder.

| 5.5.1.6. | Om inte annat följer av punkt 5.1 ska varje motorsystem som omfattas av denna punkt bibehålla sin avgasreningsfunktion under alla förhållanden som normalt förekommer inom de avtalsslutande parternas territorium, särskilt vid låg omgivningstemperatur. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Om inte annat följer av punkt 5.1 ska varje motorsystem som omfattas av denna punkt bibehålla sin avgasreningsfunktion under alla förhållanden som normalt förekommer inom de avtalsslutande parternas territorium, särskilt vid låg omgivningstemperatur.

| 5.5.1.7. | För typgodkännandet ska tillverkaren ge den tekniska tjänsten belägg för att eventuella ammoniakutsläpp från motorsystem som förbrukar ett reagens inte överstiger ett genomsnittsvärde på 25 ppm under den tillämpade utsläppsprovcykeln. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

För typgodkännandet ska tillverkaren ge den tekniska tjänsten belägg för att eventuella ammoniakutsläpp från motorsystem som förbrukar ett reagens inte överstiger ett genomsnittsvärde på 25 ppm under den tillämpade utsläppsprovcykeln.

| 5.5.1.8. | Det ska vara möjligt att ta ett prov på vätskan i varje enskild reagensbehållare i ett fordon vars motorsystem förbrukar ett reagens. Provtagningspunkten ska vara lättåtkomlig även utan specialverktyg eller särskilda anordningar. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

Det ska vara möjligt att ta ett prov på vätskan i varje enskild reagensbehållare i ett fordon vars motorsystem förbrukar ett reagens. Provtagningspunkten ska vara lättåtkomlig även utan specialverktyg eller särskilda anordningar.

| 5.5.2. | Underhåll |
| --- | --- |

5.5.2.

Underhåll

| 5.5.2.1. | Tillverkaren ska förse alla ägare till nya tunga fordon eller nya motorer till tunga fordon, eller se till att de förses med, skriftliga instruktioner där det anges att om fordonets avgasreningssystem inte fungerar som det ska, ska felfunktionsindikatorn göra föraren uppmärksam på att något är fel, och motorns prestanda ska reduceras till följd av detta. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Tillverkaren ska förse alla ägare till nya tunga fordon eller nya motorer till tunga fordon, eller se till att de förses med, skriftliga instruktioner där det anges att om fordonets avgasreningssystem inte fungerar som det ska, ska felfunktionsindikatorn göra föraren uppmärksam på att något är fel, och motorns prestanda ska reduceras till följd av detta.

| 5.5.2.2. | Instruktionerna ska innehålla krav på korrekt användning och underhåll av fordonen samt eventuella krav på reagensförbrukning. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Instruktionerna ska innehålla krav på korrekt användning och underhåll av fordonen samt eventuella krav på reagensförbrukning.

| 5.5.2.3. | Instruktionerna ska vara lättbegripliga och inte skrivna på fackspråk. De ska vara på det språk som talas i det land där det nya tunga fordonet eller den nya motorn till ett tungt fordon säljs eller registreras. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Instruktionerna ska vara lättbegripliga och inte skrivna på fackspråk. De ska vara på det språk som talas i det land där det nya tunga fordonet eller den nya motorn till ett tungt fordon säljs eller registreras.

| 5.5.2.4. | I instruktionerna ska det anges om användaren behöver fylla på förbrukningsbart reagens mellan de normala serviceintervallen och hur mycket reagens motorn sannolikt förbrukar beroende på vilken typ av nytt tungt fordon det rör sig om. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

I instruktionerna ska det anges om användaren behöver fylla på förbrukningsbart reagens mellan de normala serviceintervallen och hur mycket reagens motorn sannolikt förbrukar beroende på vilken typ av nytt tungt fordon det rör sig om.

| 5.5.2.5. | Det ska poängteras i instruktionerna att det är obligatoriskt att använda och fylla på ett förbrukningsbart reagens med de rätta egenskaperna när så är angivet för att fordonet ska stämma överens med det intyg om överensstämmelse som utfärdats för de fordons- eller motortyperna. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Det ska poängteras i instruktionerna att det är obligatoriskt att använda och fylla på ett förbrukningsbart reagens med de rätta egenskaperna när så är angivet för att fordonet ska stämma överens med det intyg om överensstämmelse som utfärdats för de fordons- eller motortyperna.

| 5.5.2.6. | Det ska anges i instruktionerna att det kan vara straffbart att använda ett fordon som inte förbrukar ett reagens om detta krävs för att minska utsläppen av föroreningar och att eventuella förmånliga villkor för köp eller drift av fordonet i det land där fordonet är registrerat eller något annat land där fordonet används följaktligen kan bli ogiltiga. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Det ska anges i instruktionerna att det kan vara straffbart att använda ett fordon som inte förbrukar ett reagens om detta krävs för att minska utsläppen av föroreningar och att eventuella förmånliga villkor för köp eller drift av fordonet i det land där fordonet är registrerat eller något annat land där fordonet används följaktligen kan bli ogiltiga.

| 5.5.3. | Motorsystemets NOx-rening |
| --- | --- |

5.5.3.

Motorsystemets NOx-rening

| 5.5.3.1. | Med hjälp av sensorer som kontrollerar NOx-halten i avgaserna ska det fastställas om motorsystemets avgasrening inte fungerar som det ska när det gäller NOx-utsläpp (exempelvis på grund av att nödvändigt reagens saknas, avgasåterföringsflödet är felaktigt eller avgasåterföringen inte är aktiverad). |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Med hjälp av sensorer som kontrollerar NOx-halten i avgaserna ska det fastställas om motorsystemets avgasrening inte fungerar som det ska när det gäller NOx-utsläpp (exempelvis på grund av att nödvändigt reagens saknas, avgasåterföringsflödet är felaktigt eller avgasåterföringen inte är aktiverad).

| 5.5.3.2. | Varje avvikelse av NOx-nivån på mer än 1,5 g/kWh över tillämpligt gränsvärde enligt tabellerna i punkt 5.2.1 ska leda till att föraren underrättas genom aktivering av felindikatorn enligt punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Varje avvikelse av NOx-nivån på mer än 1,5 g/kWh över tillämpligt gränsvärde enligt tabellerna i punkt 5.2.1 ska leda till att föraren underrättas genom aktivering av felindikatorn enligt punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.5.3.3. | Dessutom ska en felkod, som inte kan raderas och som anger orsaken till att NOx-halten överskrider de nivåer som anges i punkt 5.5.3.2, lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.
  Orsakerna till att NOx-halten överskrider gränsvärdena ska åtminstone, och i förekommande fall, anges när reagensbehållaren är tom, reagensdoseringen upphör, reagenskvaliteten inte är tillräckligt hög, reagensförbrukningen är för låg, avgasåterföringsflödet är felaktigt eller avgasåterföringen är avaktiverad. I alla övriga fall får tillverkaren hänvisa till en felkod som inte kan raderas och som anger ”hög halt av NOx – orsaken okänd”. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Dessutom ska en felkod, som inte kan raderas och som anger orsaken till att NOx-halten överskrider de nivåer som anges i punkt 5.5.3.2, lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.

Orsakerna till att NOx-halten överskrider gränsvärdena ska åtminstone, och i förekommande fall, anges när reagensbehållaren är tom, reagensdoseringen upphör, reagenskvaliteten inte är tillräckligt hög, reagensförbrukningen är för låg, avgasåterföringsflödet är felaktigt eller avgasåterföringen är avaktiverad. I alla övriga fall får tillverkaren hänvisa till en felkod som inte kan raderas och som anger ”hög halt av NOx – orsaken okänd”.

| 5.5.3.4. | Om NOx-halten överskrider OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 ska en momentbegränsare försämra motorns prestanda enligt bestämmelserna i punkt 5.5.5 så att föraren tydligt märker det. Så länge momentbegränsaren är aktiverad ska föraren uppmärksammas på detta i enlighet med punkt 5.5.3.2 och en felkod som inte kan raderas ska lagras i enlighet med punkt 5.5.3.3. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Om NOx-halten överskrider OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 ska en momentbegränsare försämra motorns prestanda enligt bestämmelserna i punkt 5.5.5 så att föraren tydligt märker det. Så länge momentbegränsaren är aktiverad ska föraren uppmärksammas på detta i enlighet med punkt 5.5.3.2 och en felkod som inte kan raderas ska lagras i enlighet med punkt 5.5.3.3.

| 5.5.3.5 | För motorsystem med avgasåterföring som enda system för avgasefterbehandling för att begränsa NOx-utsläppen får tillverkaren använda ett alternativ till den metod som avses i punkt 5.5.3.1 för att fastställa NOx-halten. Vid typgodkännandet ska tillverkaren visa att den alternativa metoden är lika lämplig och exakt för att fastställa NOx-halten som den metod som anges i punkt 5.5.3.1, och att konsekvenserna blir desamma som i punkterna 5.5.3.2, 5.5.3.3 och 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.3.5

För motorsystem med avgasåterföring som enda system för avgasefterbehandling för att begränsa NOx-utsläppen får tillverkaren använda ett alternativ till den metod som avses i punkt 5.5.3.1 för att fastställa NOx-halten. Vid typgodkännandet ska tillverkaren visa att den alternativa metoden är lika lämplig och exakt för att fastställa NOx-halten som den metod som anges i punkt 5.5.3.1, och att konsekvenserna blir desamma som i punkterna 5.5.3.2, 5.5.3.3 och 5.5.3.4.

| 5.5.4. | Reagenskontroll |
| --- | --- |

5.5.4.

Reagenskontroll

| 5.5.4.1. | Fordon som måste förbruka ett reagens för att uppfylla kraven i denna punkt ska ha en särskild mekanisk eller elektronisk mätare på instrumentbrädan där föraren kan se reagensnivån i fordonets reagensbehållare. Mätaren ska varna föraren när reagensnivån






  a) | understiger 10 % av behållaren, eller en högre procentsats som tillverkaren anger, eller |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

Fordon som måste förbruka ett reagens för att uppfylla kraven i denna punkt ska ha en särskild mekanisk eller elektronisk mätare på instrumentbrädan där föraren kan se reagensnivån i fordonets reagensbehållare. Mätaren ska varna föraren när reagensnivån

a)

understiger 10 % av behållaren, eller en högre procentsats som tillverkaren anger, eller

| b) | understiger den nivå som motsvarar den körsträcka som är möjlig med den bränslereserv som tillverkaren angett. |
| --- | --- |

b)

understiger den nivå som motsvarar den körsträcka som är möjlig med den bränslereserv som tillverkaren angett.

Reagensmätaren ska sitta nära bränslemätaren.

| 5.5.4.2. | När reagensbehållaren är tom ska föraren uppmärksammas på detta i enlighet med bestämmelserna i punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

När reagensbehållaren är tom ska föraren uppmärksammas på detta i enlighet med bestämmelserna i punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.5.4.3. | Så snart reagensbehållaren är tom ska bestämmelserna i punkt 5.5.5 tillämpas utöver bestämmelserna i punkt 5.5.4.2. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Så snart reagensbehållaren är tom ska bestämmelserna i punkt 5.5.5 tillämpas utöver bestämmelserna i punkt 5.5.4.2.

| 5.5.4.4. | Tillverkare kan välja att uppfylla kraven i punkterna 5.5.4.5–5.5.4.12 som ett alternativ till kraven i punkt 5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Tillverkare kan välja att uppfylla kraven i punkterna 5.5.4.5–5.5.4.12 som ett alternativ till kraven i punkt 5.5.3.

| 5.5.4.5. | Hos motorsystemen ska det finnas ett sätt att fastställa att det i fordonet finns en vätska med de egenskaper som krävs för reagenset och som tillverkaren angett och som införts i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Hos motorsystemen ska det finnas ett sätt att fastställa att det i fordonet finns en vätska med de egenskaper som krävs för reagenset och som tillverkaren angett och som införts i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 5.5.4.6. | Om vätskan i reagensbehållaren inte har de egenskaper som tillverkaren angett för reagenset i bilaga 1 till dessa föreskrifter ska även bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Om vätskan i reagensbehållaren inte har de egenskaper som tillverkaren angett för reagenset i bilaga 1 till dessa föreskrifter ska även bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla.

| 5.5.4.7. | För motorsystemen ska det finnas ett sätt att fastställa reagensförbrukningen och att ge tillgång till uppgifter om förbrukningen externt. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

För motorsystemen ska det finnas ett sätt att fastställa reagensförbrukningen och att ge tillgång till uppgifter om förbrukningen externt.

| 5.5.4.8. | Motorsystemets genomsnittliga reagensförbrukning och den genomsnittliga reagensförbrukning som krävs under den tid som är längst av den föregående kompletta 48-timmarsperioden som motorn arbetat eller den tid som behövs för en erforderlig reagensförbrukning på minst 15 liter ska finnas tillgänglig via den seriella anslutningen på det standardiserade diagnosuttaget (se punkt 6.8.3 i bilaga 9A till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Motorsystemets genomsnittliga reagensförbrukning och den genomsnittliga reagensförbrukning som krävs under den tid som är längst av den föregående kompletta 48-timmarsperioden som motorn arbetat eller den tid som behövs för en erforderlig reagensförbrukning på minst 15 liter ska finnas tillgänglig via den seriella anslutningen på det standardiserade diagnosuttaget (se punkt 6.8.3 i bilaga 9A till dessa föreskrifter).

| 5.5.4.9. | När reagensförbrukningen kontrolleras ska åtminstone följande parametrar kontrolleras:






  a) | Reagensnivån i fordonets reagensbehållare. |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

När reagensförbrukningen kontrolleras ska åtminstone följande parametrar kontrolleras:

a)

Reagensnivån i fordonets reagensbehållare.

| b) | Reagensflödet eller reagensinsprutningen så nära insprutningspunkten till systemet för avgasefterbehandling som det är tekniskt möjligt. |
| --- | --- |

b)

Reagensflödet eller reagensinsprutningen så nära insprutningspunkten till systemet för avgasefterbehandling som det är tekniskt möjligt.

| 5.5.4.10. | Om den genomsnittliga reagensförbrukningen avviker mer än 50 % från den genomsnittliga reagensförbrukning som motorsystemet kräver under den tid som anges i punkt 5.5.4.8 ska bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Om den genomsnittliga reagensförbrukningen avviker mer än 50 % från den genomsnittliga reagensförbrukning som motorsystemet kräver under den tid som anges i punkt 5.5.4.8 ska bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla.

| 5.5.4.11. | Om reagensdoseringen upphör ska bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla. Detta är inte nödvändigt om motorns elektroniska styrenhet kräver att doseringen avbryts på grund av att motorns driftsförhållanden är sådana att motorns utsläppsvärden inte behöver något tillsatt reagens, under förutsättning att tillverkaren klart och tydligt har informerat typgodkännandemyndigheten om vilka dessa driftsförhållanden är. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

Om reagensdoseringen upphör ska bestämmelserna i punkt 5.5.4.12 gälla. Detta är inte nödvändigt om motorns elektroniska styrenhet kräver att doseringen avbryts på grund av att motorns driftsförhållanden är sådana att motorns utsläppsvärden inte behöver något tillsatt reagens, under förutsättning att tillverkaren klart och tydligt har informerat typgodkännandemyndigheten om vilka dessa driftsförhållanden är.

| 5.5.4.12. | Om ett sådant fel som anges i punkterna 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 konstateras, ska det leda till samma konsekvenser i samma ordningsföljd som de som anges i punkterna 5.5.3.2, 5.5.3.3 eller 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Om ett sådant fel som anges i punkterna 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 konstateras, ska det leda till samma konsekvenser i samma ordningsföljd som de som anges i punkterna 5.5.3.2, 5.5.3.3 eller 5.5.3.4.

| 5.5.5. | Åtgärder för att motverka manipulering av systemen för avgasefterbehandling |
| --- | --- |

5.5.5.

Åtgärder för att motverka manipulering av systemen för avgasefterbehandling

| 5.5.5.1. | Varje motorsystem som omfattas av denna punkt ska ha en momentbegränsare som uppmärksammar föraren på att motorsystemet inte fungerar som det ska eller att fordonet inte körs på rätt sätt så att detta omgående kan rättas till. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Varje motorsystem som omfattas av denna punkt ska ha en momentbegränsare som uppmärksammar föraren på att motorsystemet inte fungerar som det ska eller att fordonet inte körs på rätt sätt så att detta omgående kan rättas till.

| 5.5.5.2. | Momentbegränsaren ska aktiveras när fordonet blir stillastående för första gången efter det att något av de förhållanden som beskrivs i punkterna 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 har inträffat. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Momentbegränsaren ska aktiveras när fordonet blir stillastående för första gången efter det att något av de förhållanden som beskrivs i punkterna 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 har inträffat.

| 5.5.5.3. | När momentbegränsaren träder in ska motorns vridmoment inte under några omständigheter överskrida ett konstant värde på






  a) | 60 % av motorns maximala vridmoment för fordon i kategori N3 > 16 ton, M1 > 7,5 ton, M3/III och M3/B > 7,5 ton (18), |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

När momentbegränsaren träder in ska motorns vridmoment inte under några omständigheter överskrida ett konstant värde på

a)

60 % av motorns maximala vridmoment för fordon i kategori N3 > 16 ton, M1 > 7,5 ton, M3/III och M3/B > 7,5 ton (18),

| b) | 75 % av motorns maximala vridmoment för fordon i kategorierna N1, N2, N3 ≤ 16 ton, 3,5 < M1 ≤ 7,5 ton, M2, M3/I, M3/II, M3/A och M3/B ≤ 7,5 ton. |
| --- | --- |

b)

75 % av motorns maximala vridmoment för fordon i kategorierna N1, N2, N3 ≤ 16 ton, 3,5 < M1 ≤ 7,5 ton, M2, M3/I, M3/II, M3/A och M3/B ≤ 7,5 ton.

| 5.5.5.4. | Krav på dokumentation och momentbegränsare finns i punkterna 5.5.5.5–5.5.5.8. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Krav på dokumentation och momentbegränsare finns i punkterna 5.5.5.5–5.5.5.8.

| 5.5.5.5. | Det ska ges detaljerad skriftlig information med en fullständig beskrivning av de funktionella driftsegenskaperna hos kontrollsystemet för avgasrening och hos momentbegränsaren i enlighet med dokumentationskraven i punkt 5.1.7.1 b. Tillverkaren ska närmare bestämt tillhandahålla information om de algoritmer som motorns elektroniska styrenhet använder för att relatera NOx-halten till de specifika NOx-utsläppen (i g/kWh) under ETC-proven i enlighet med punkt 5.5.6.5. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Det ska ges detaljerad skriftlig information med en fullständig beskrivning av de funktionella driftsegenskaperna hos kontrollsystemet för avgasrening och hos momentbegränsaren i enlighet med dokumentationskraven i punkt 5.1.7.1 b. Tillverkaren ska närmare bestämt tillhandahålla information om de algoritmer som motorns elektroniska styrenhet använder för att relatera NOx-halten till de specifika NOx-utsläppen (i g/kWh) under ETC-proven i enlighet med punkt 5.5.6.5.

| 5.5.5.6. | Momentbegränsaren ska kopplas bort vid tomgångsvarvtal om förutsättningarna för att den ska aktiveras inte längre råder. Momentbegränsaren får inte stängas av automatiskt utan att orsaken till att den aktiverats har åtgärdats. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Momentbegränsaren ska kopplas bort vid tomgångsvarvtal om förutsättningarna för att den ska aktiveras inte längre råder. Momentbegränsaren får inte stängas av automatiskt utan att orsaken till att den aktiverats har åtgärdats.

| 5.5.5.7. | Momentbegränsaren ska inte kunna avaktiveras med hjälp av en omkopplare eller ett underhållsverktyg. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Momentbegränsaren ska inte kunna avaktiveras med hjälp av en omkopplare eller ett underhållsverktyg.

| 5.5.5.8. | Momentbegränsaren ska inte användas i motorer eller fordon som är avsedda för försvaret, räddningstjänsten, brandväsendet eller ambulanser. Permanent avaktivering får endast göras av motorns eller fordonets tillverkare och denna motortyp inom motorfamiljen ska ha en särskild beteckning så att den kan identifieras. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Momentbegränsaren ska inte användas i motorer eller fordon som är avsedda för försvaret, räddningstjänsten, brandväsendet eller ambulanser. Permanent avaktivering får endast göras av motorns eller fordonets tillverkare och denna motortyp inom motorfamiljen ska ha en särskild beteckning så att den kan identifieras.

| 5.5.6. | Driftsförhållanden för kontrollsystemet för avgasrening |
| --- | --- |

5.5.6.

Driftsförhållanden för kontrollsystemet för avgasrening

| 5.5.6.1. | Kontrollsystemet för avgasrening ska fungera






  a) | vid omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (-7 oC och 35 oC), |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Kontrollsystemet för avgasrening ska fungera

a)

vid omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (-7 oC och 35 oC),

| b) | vid höjder under 1 600 m, |
| --- | --- |

b)

vid höjder under 1 600 m,

| c) | vid kylvätsketemperaturer över 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

c)

vid kylvätsketemperaturer över 343 K (70 oC).

Denna punkt gäller inte för reagensnivån i reagensbehållaren, som ska kontrolleras vid samtliga driftsförhållanden.

| 5.5.6.2. | Kontrollsystemet för avgasrening får avaktiveras när en ”limp-home-strategi” är aktiv och vridmomentet till följd av detta minskar med mer än de gränsvärden som anges i punkt 5.5.5.3 för tillämplig fordonskategori. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Kontrollsystemet för avgasrening får avaktiveras när en ”limp-home-strategi” är aktiv och vridmomentet till följd av detta minskar med mer än de gränsvärden som anges i punkt 5.5.5.3 för tillämplig fordonskategori.

| 5.5.6.3. | Kontrollsystemet för avgasrening ska fungera och uppfylla kraven i punkt 5.5 även om en standardinställning för utsläpp är aktiv. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Kontrollsystemet för avgasrening ska fungera och uppfylla kraven i punkt 5.5 även om en standardinställning för utsläpp är aktiv.

| 5.5.6.4. | Om NOx-reningen inte fungerar korrekt ska detta konstateras inom fyra OBD-provcykler enligt definitionen i punkt 6.1 i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Om NOx-reningen inte fungerar korrekt ska detta konstateras inom fyra OBD-provcykler enligt definitionen i punkt 6.1 i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.5.6.5. | De algoritmer som motorns elektroniska styrenhet använder för att relatera NOx-halten till de specifika NOx-utsläppen (i g/kWh) under ETC-proven ska inte betraktas som en manipulationsstrategi. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

De algoritmer som motorns elektroniska styrenhet använder för att relatera NOx-halten till de specifika NOx-utsläppen (i g/kWh) under ETC-proven ska inte betraktas som en manipulationsstrategi.

| 5.5.6.6. | Om en hjälpstrategi för avgasrening som har godkänts av typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 5.1.5 aktiveras och NOx-halten till följd av detta ökar, får den eventuella ökningen tillämpas på den relevanta NOx-halt som avses i punkt 5.5.3.2. I samtliga sådana fall ska hjälpstrategins påverkan på NOx-gränsvärdet beskrivas i enlighet med punkt 5.5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Om en hjälpstrategi för avgasrening som har godkänts av typgodkännandemyndigheten i enlighet med punkt 5.1.5 aktiveras och NOx-halten till följd av detta ökar, får den eventuella ökningen tillämpas på den relevanta NOx-halt som avses i punkt 5.5.3.2. I samtliga sådana fall ska hjälpstrategins påverkan på NOx-gränsvärdet beskrivas i enlighet med punkt 5.5.5.5.

| 5.5.7. | Fel i kontrollsystemet för avgasrening |
| --- | --- |

5.5.7.

Fel i kontrollsystemet för avgasrening

| 5.5.7.1. | Kontrollsystemet för avgasrening ska övervakas för elektroniska fel och för avlägsnande eller avaktivering av sådana sensorer som hindrar det från att upptäcka ökade utsläpp i enlighet med kraven i punkterna 5.5.3.2 och 5.5.3.4.
  Exempel på sensorer som påverkar diagnosförmågan är sådana som direkt mäter NOx-halten, sensorer för ureakvaliteten och sensorer för övervakning av reagensdoseringen, reagensnivån, reagensförbrukningen eller avgasåterföring. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Kontrollsystemet för avgasrening ska övervakas för elektroniska fel och för avlägsnande eller avaktivering av sådana sensorer som hindrar det från att upptäcka ökade utsläpp i enlighet med kraven i punkterna 5.5.3.2 och 5.5.3.4.

Exempel på sensorer som påverkar diagnosförmågan är sådana som direkt mäter NOx-halten, sensorer för ureakvaliteten och sensorer för övervakning av reagensdoseringen, reagensnivån, reagensförbrukningen eller avgasåterföring.

| 5.5.7.2. | Om ett fel i kontrollsystemet för avgasrening bekräftas ska en varningssignal omedelbart varna föraren i enlighet med punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Om ett fel i kontrollsystemet för avgasrening bekräftas ska en varningssignal omedelbart varna föraren i enlighet med punkt 3.6.5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 5.5.7.3. | Momentbegränsaren ska aktiveras enligt punkt 5.5.5 om felet inte åtgärdas inom 50 timmars motordrift.
  Den period som anges i första stycket ska sänkas till 36 timmar från och med de datum som anges i punkterna 13.2.3 och 13.3.3. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Momentbegränsaren ska aktiveras enligt punkt 5.5.5 om felet inte åtgärdas inom 50 timmars motordrift.

Den period som anges i första stycket ska sänkas till 36 timmar från och med de datum som anges i punkterna 13.2.3 och 13.3.3.

| 5.5.7.4. | Om kontrollsystemet för avgasrening har konstaterat att felet inte längre förekommer ska den eller de felkoder som hör samman med felet raderas i systemets minne, utom i de fall som avses i punkt 5.5.7.5, och momentbegränsaren, i tillämpliga fall, avaktiveras i enlighet med punkt 5.5.5.6.
  Felkoder som hör samman med fel i kontrollsystemet för avgasrening ska inte kunna raderas i systemets minne med hjälp av ett felsökningsverktyg. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Om kontrollsystemet för avgasrening har konstaterat att felet inte längre förekommer ska den eller de felkoder som hör samman med felet raderas i systemets minne, utom i de fall som avses i punkt 5.5.7.5, och momentbegränsaren, i tillämpliga fall, avaktiveras i enlighet med punkt 5.5.5.6.

Felkoder som hör samman med fel i kontrollsystemet för avgasrening ska inte kunna raderas i systemets minne med hjälp av ett felsökningsverktyg.

| 5.5.7.5. | Vid avlägsnande eller avaktivering av delar av kontrollsystemet för avgasrening enligt punkt 5.5.7.1 ska en felkod som inte kan raderas lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

Vid avlägsnande eller avaktivering av delar av kontrollsystemet för avgasrening enligt punkt 5.5.7.1 ska en felkod som inte kan raderas lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.

| 5.5.8. | Demonstration av kontrollsystemet för avgasrening |
| --- | --- |

5.5.8.

Demonstration av kontrollsystemet för avgasrening

| 5.5.8.1. | Som en del av ansökan om typgodkännande enligt punkt 3 ska tillverkaren påvisa överensstämmelsen med bestämmelserna i denna punkt genom prov på en motordynamometer i enlighet med punkterna 5.5.8.2–5.5.8.7. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Som en del av ansökan om typgodkännande enligt punkt 3 ska tillverkaren påvisa överensstämmelsen med bestämmelserna i denna punkt genom prov på en motordynamometer i enlighet med punkterna 5.5.8.2–5.5.8.7.

| 5.5.8.2. | En motorfamiljs eller en OBD-motorfamiljs överensstämmelse med kraven i denna punkt får påvisas genom prov av kontrollsystemet för avgasrening i en av motorerna i motorfamiljen (huvudmotorn), förutsatt att tillverkaren visar för typgodkännandemyndigheten att de kontrollsystem för avgasrening som används inom familjen är av liknande slag.
  Detta kan göras genom att förse typgodkännandemyndigheten med algoritmer, funktionsanalyser e.dyl.
  Huvudmotorn väljs ut av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

En motorfamiljs eller en OBD-motorfamiljs överensstämmelse med kraven i denna punkt får påvisas genom prov av kontrollsystemet för avgasrening i en av motorerna i motorfamiljen (huvudmotorn), förutsatt att tillverkaren visar för typgodkännandemyndigheten att de kontrollsystem för avgasrening som används inom familjen är av liknande slag.

Detta kan göras genom att förse typgodkännandemyndigheten med algoritmer, funktionsanalyser e.dyl.

Huvudmotorn väljs ut av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten.

| 5.5.8.3. | Provningen av ett kontrollsystem för avgasrening ska ske i följande tre steg:






  a) | Urval:
  I en förteckning över felfunktioner som tillverkaren tillhandahållit väljer myndigheten en felfunktion i NOx-reningen eller ett fel i kontrollsystemet för avgasrening. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Provningen av ett kontrollsystem för avgasrening ska ske i följande tre steg:

a)

Urval:

I en förteckning över felfunktioner som tillverkaren tillhandahållit väljer myndigheten en felfunktion i NOx-reningen eller ett fel i kontrollsystemet för avgasrening.

| b) | Utvärdering:
  Felfunktionens påverkan valideras genom mätning av NOx-halten under ETC-provet i en motorprovbänk. |
| --- | --- |

b)

Utvärdering:

Felfunktionens påverkan valideras genom mätning av NOx-halten under ETC-provet i en motorprovbänk.

| c) | Demonstration:
  Systemets reaktion (reducerat vridmoment, varningssignaler osv.) ska demonstreras genom att motorn körs genom fyra OBD-provcykler. |
| --- | --- |

c)

Demonstration:

Systemets reaktion (reducerat vridmoment, varningssignaler osv.) ska demonstreras genom att motorn körs genom fyra OBD-provcykler.

| 5.5.8.3.1. | När det gäller urvalsfasen ska tillverkaren ge typgodkännandemyndigheten en beskrivning av de kontrollstrategier som används för att konstatera potentiella felfunktioner i NOx-reningen och potentiella fel i kontrollsystemet för avgasrening och som skulle kunna leda till att momentbegränsaren eller endast varningssignalen aktiveras.
  Typiska exempel på felfunktioner som kan upptas på denna förteckning är tom reagensbehållare, felfunktioner som leder till att reagensdoseringen upphör, otillräcklig reagenskvalitet, för låg reagensförbrukning, felaktigt avgasåterföringsflöde eller avaktiverad avgasåterföring.
  Från denna förteckning ska typgodkännandemyndigheten välja minst två och högst tre felfunktioner i NOx-reningen eller fel i kontrollsystemet för avgasrening. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

När det gäller urvalsfasen ska tillverkaren ge typgodkännandemyndigheten en beskrivning av de kontrollstrategier som används för att konstatera potentiella felfunktioner i NOx-reningen och potentiella fel i kontrollsystemet för avgasrening och som skulle kunna leda till att momentbegränsaren eller endast varningssignalen aktiveras.

Typiska exempel på felfunktioner som kan upptas på denna förteckning är tom reagensbehållare, felfunktioner som leder till att reagensdoseringen upphör, otillräcklig reagenskvalitet, för låg reagensförbrukning, felaktigt avgasåterföringsflöde eller avaktiverad avgasåterföring.

Från denna förteckning ska typgodkännandemyndigheten välja minst två och högst tre felfunktioner i NOx-reningen eller fel i kontrollsystemet för avgasrening.

| 5.5.8.3.2. | För utvärderingsfasen ska NOx-utsläppen mätas under ETC-provningscykeln enligt bestämmelserna i tillägg 2 till bilaga 4A. ETC-provets resultat ska användas för att bestämma hur systemet för Nox-kontroll förväntas reagera under demonstrationen (momenbegränsning och/eller varningssignal). Felet ska simuleras på ett sådant sätt att NOx-halten inte överskrider gränsvärdena i punkterna 5.5.3.2 eller 5.5.3.4 med mer än 1 g/kWh.
  Utvärdering av utsläpp krävs inte om reagensbehållaren är tom eller för demonstration av ett fel i kontrollsystemet för avgasrening.
  Momentbegränsaren ska kopplas bort under utvärderingsfasen. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

För utvärderingsfasen ska NOx-utsläppen mätas under ETC-provningscykeln enligt bestämmelserna i tillägg 2 till bilaga 4A. ETC-provets resultat ska användas för att bestämma hur systemet för Nox-kontroll förväntas reagera under demonstrationen (momenbegränsning och/eller varningssignal). Felet ska simuleras på ett sådant sätt att NOx-halten inte överskrider gränsvärdena i punkterna 5.5.3.2 eller 5.5.3.4 med mer än 1 g/kWh.

Utvärdering av utsläpp krävs inte om reagensbehållaren är tom eller för demonstration av ett fel i kontrollsystemet för avgasrening.

Momentbegränsaren ska kopplas bort under utvärderingsfasen.

| 5.5.8.3.3. | När det gäller demonstrationsfasen ska motorn köras genom minst fyra OBD-provcykler.
  Inga andra fel än de som beaktas för demonstrationen ska förekomma. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

När det gäller demonstrationsfasen ska motorn köras genom minst fyra OBD-provcykler.

Inga andra fel än de som beaktas för demonstrationen ska förekomma.

| 5.5.8.3.4. | Innan provsekvensen i punkt 5.5.8.3.3 inleds ska kontrollsystemet för avgasrening vara inställt på ”inga fel”. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Innan provsekvensen i punkt 5.5.8.3.3 inleds ska kontrollsystemet för avgasrening vara inställt på ”inga fel”.

| 5.5.8.3.5. | Beroende på den valda NOx-halten ska systemet aktivera en varningssignal och, om tillämpligt, även momentbegränsaren när som helst innan felsökningssekvensen avslutas. Felsökningssekvensen får avbrytas när kontrollsystemet för NOx-reningen har reagerat korrekt. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

Beroende på den valda NOx-halten ska systemet aktivera en varningssignal och, om tillämpligt, även momentbegränsaren när som helst innan felsökningssekvensen avslutas. Felsökningssekvensen får avbrytas när kontrollsystemet för NOx-reningen har reagerat korrekt.

| 5.5.8.4. | När det gäller sådana kontrollsystem för avgasrening som i huvudsak bygger på att NOx-halten kontrolleras genom sensorer placerade i avgasflödet kan tillverkaren välja att direkt kontrollera vissa systemfunktioner (t.ex. avbruten dosering, stängd EGR-ventil) för att fastställa överensstämmelsen. I detta fall ska den valda systemfunktionen demonstreras. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

När det gäller sådana kontrollsystem för avgasrening som i huvudsak bygger på att NOx-halten kontrolleras genom sensorer placerade i avgasflödet kan tillverkaren välja att direkt kontrollera vissa systemfunktioner (t.ex. avbruten dosering, stängd EGR-ventil) för att fastställa överensstämmelsen. I detta fall ska den valda systemfunktionen demonstreras.

| 5.5.8.5. | Den reduktion av vridmomentet som krävs av momentbegränsaren enligt punkt 5.5.5.3 ska tillsammans med motorns allmänna prestanda godkännas i enlighet med föreskrifter nr 85. När det gäller demonstrationsprocessen ska tillverkaren visa för typgodkännandemyndigheten att en lämplig momentbegränsare är installerad i motorns elektroniska styrenhet. Vridmomentet behöver inte mätas separat under demonstrationen. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Den reduktion av vridmomentet som krävs av momentbegränsaren enligt punkt 5.5.5.3 ska tillsammans med motorns allmänna prestanda godkännas i enlighet med föreskrifter nr 85. När det gäller demonstrationsprocessen ska tillverkaren visa för typgodkännandemyndigheten att en lämplig momentbegränsare är installerad i motorns elektroniska styrenhet. Vridmomentet behöver inte mätas separat under demonstrationen.

| 5.5.8.6. | Som ett alternativ till punkterna 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 får demonstrationen av kontrollsystemet för avgasrening och momentbegränsaren ske genom provning av ett fordon. Fordonet ska köras på väg eller testbana med de valda felfunktionerna eller felen i kontrollsystemet för avgasrening, för att visa att varningssignalen och momentbegränsaren fungerar och aktiveras i enlighet med punkt 5.5, och särskilt i enlighet med kraven i punkterna 5.5.5.2 och 5.5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Som ett alternativ till punkterna 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 får demonstrationen av kontrollsystemet för avgasrening och momentbegränsaren ske genom provning av ett fordon. Fordonet ska köras på väg eller testbana med de valda felfunktionerna eller felen i kontrollsystemet för avgasrening, för att visa att varningssignalen och momentbegränsaren fungerar och aktiveras i enlighet med punkt 5.5, och särskilt i enlighet med kraven i punkterna 5.5.5.2 och 5.5.5.3.

| 5.5.8.7. | Om det för efterlevnaden av bestämmelserna i punkt 5.5 krävs att en felkod som inte kan raderas lagras i datorminnet ska följande villkor vara uppfyllda i slutet av demonstrationssekvensen:






  a) | Det ska vara möjligt att genom OBD-felsökningsverktyget bekräfta att OBD-datorns minne innehåller den relevanta felkoden som inte kan raderas enligt punkt 5.5.3.3 och möjligt att visa för typgodkännandemyndigheten att denna kod inte kan raderas med felsökningsverktyget. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Om det för efterlevnaden av bestämmelserna i punkt 5.5 krävs att en felkod som inte kan raderas lagras i datorminnet ska följande villkor vara uppfyllda i slutet av demonstrationssekvensen:

a)

Det ska vara möjligt att genom OBD-felsökningsverktyget bekräfta att OBD-datorns minne innehåller den relevanta felkoden som inte kan raderas enligt punkt 5.5.3.3 och möjligt att visa för typgodkännandemyndigheten att denna kod inte kan raderas med felsökningsverktyget.

| b) | Det ska vara möjligt att kontrollera hur länge varningssignalen varit aktiverad under felsökningssekvensen genom att avläsa en sådan räknare, vars värden inte kan raderas, som avses i punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter, och att visa för typgodkännandemyndigheten att det inte går att radera dem med felsökningsverktyget. |
| --- | --- |

b)

Det ska vara möjligt att kontrollera hur länge varningssignalen varit aktiverad under felsökningssekvensen genom att avläsa en sådan räknare, vars värden inte kan raderas, som avses i punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter, och att visa för typgodkännandemyndigheten att det inte går att radera dem med felsökningsverktyget.

| c) | Typgodkännandemyndigheten ska ha godkänt de konstruktionselement som visar att denna information, som inte kan raderas, lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter i minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift. |
| --- | --- |

c)

Typgodkännandemyndigheten ska ha godkänt de konstruktionselement som visar att denna information, som inte kan raderas, lagras i enlighet med punkt 3.9.2 i bilaga 9A till dessa föreskrifter i minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.

6.   MONTERING I FORDONET

| 6.1. | Vid installationen av motorn i fordonet ska följande villkor med avseende på typgodkännandet av motorn uppfyllas. |
| --- | --- |

6.1.

Vid installationen av motorn i fordonet ska följande villkor med avseende på typgodkännandet av motorn uppfyllas.

| 6.1.1. | Inloppsundertrycket får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. |
| --- | --- |

6.1.1.

Inloppsundertrycket får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A.

| 6.1.2. | Avgasmottrycket får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. |
| --- | --- |

6.1.2.

Avgasmottrycket får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A.

| 6.1.3. | Effekt som förbrukas av motordriven kringutrustning får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. |
| --- | --- |

6.1.3.

Effekt som förbrukas av motordriven kringutrustning får inte överskrida det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A.

| 6.1.4. | Avgassystemets volym får inte skilja sig med mer än 40 % från det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. |
| --- | --- |

6.1.4.

Avgassystemets volym får inte skilja sig med mer än 40 % från det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A.

7.   MOTORFAMILJ

7.1.   Parametrar för bestämning av en motorfamilj

En motorfamilj enligt en motortillverkares bestämning måste uppfylla kraven i ISO 16185.

7.2.   Val av huvudmotor

| 7.2.1. | Dieselmotorer
  Som huvudmotor för en motorfamilj ska väljas den motor som har högst bränsletillförsel per takt vid uppgivet maximalt vridmoment. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan godkännandemyndigheten bestämma att det utsläppsmässigt värsta fallet för motorfamiljen bäst återspeglas genom provning av två motorer. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning, varvid valet grundas på egenskaper som tyder på att dess avgasutsläpp kan vara de högsta inom den aktuella familjen.
  Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, ska dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor. |
| --- | --- |

7.2.1.

Dieselmotorer

Som huvudmotor för en motorfamilj ska väljas den motor som har högst bränsletillförsel per takt vid uppgivet maximalt vridmoment. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan godkännandemyndigheten bestämma att det utsläppsmässigt värsta fallet för motorfamiljen bäst återspeglas genom provning av två motorer. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning, varvid valet grundas på egenskaper som tyder på att dess avgasutsläpp kan vara de högsta inom den aktuella familjen.

Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, ska dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor.

| 7.2.2. | Gasmotorer
  Som huvudmotor för en motorfamilj ska väljas den motor som har störst slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym ska följande kriterier användas i tur och ordning:






  a) | högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Gasmotorer

Som huvudmotor för en motorfamilj ska väljas den motor som har störst slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym ska följande kriterier användas i tur och ordning:

a)

högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt

| b) | tidigaste tändtidpunkt |
| --- | --- |

b)

tidigaste tändtidpunkt

| c) | lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR) |
| --- | --- |

c)

lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR)

| d) | ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde |
| --- | --- |

d)

ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde

I vissa fall kan godkännandemyndigheten bestämma att det utsläppsmässigt värsta fallet för motorfamiljen bäst återspeglas genom provning av två motorer. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning, varvid valet grundas på egenskaper som tyder på att dess avgasutsläpp kan vara de högsta inom den aktuella familjen.

7.3.   Parametrar för bestämning av en OBD-motorfamilj

En OBD-motorfamilj kännetecknas av att alla motorsystem i familjen har gemensamma grundläggande konstruktionsparametrar.

För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma OBD-motorfamilj måste de ha vissa grundläggande parametrar gemensamt, nämligen

| a) | de metoder som används för OBD-kontroll, och |
| --- | --- |

a)

de metoder som används för OBD-kontroll, och

| b) | de metoder som används för att upptäcka fel,
  såvida tillverkaren inte på teknisk väg eller genom andra lämpliga förfaranden har visat att metoderna är likvärdiga. |
| --- | --- |

b)

de metoder som används för att upptäcka fel,

såvida tillverkaren inte på teknisk väg eller genom andra lämpliga förfaranden har visat att metoderna är likvärdiga.

| Observera | : | Motorer som inte hör till samma motorfamilj kan trots detta tillhöra samma OBD-motorfamilj, förutsatt att ovannämnda kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

Observera

:

Motorer som inte hör till samma motorfamilj kan trots detta tillhöra samma OBD-motorfamilj, förutsatt att ovannämnda kriterier är uppfyllda.

8.   PRODUKTIONÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska vara förenligt med det som fastställs i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 8.1. | Alla motorer eller fordon som bär ett typgodkännandemärke som föreskrivs enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

8.1.

Alla motorer eller fordon som bär ett typgodkännandemärke som föreskrivs enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen.

| 8.2. | Som en allmän regel gäller att produktionsöverensstämmelse med avseende på begränsning av utsläpp kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i meddelandet om typgodkännande och dess bilagor. |
| --- | --- |

8.2.

Som en allmän regel gäller att produktionsöverensstämmelse med avseende på begränsning av utsläpp kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i meddelandet om typgodkännande och dess bilagor.

| 8.3. | Om utsläpp av föroreningar ska mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats en eller flera gånger, ska provningarna utföras på den (de) motor(er) som beskrivs i den dokumentation som rör den aktuella utökningen. |
| --- | --- |

8.3.

Om utsläpp av föroreningar ska mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats en eller flera gånger, ska provningarna utföras på den (de) motor(er) som beskrivs i den dokumentation som rör den aktuella utökningen.

| 8.3.1. | Produktionsöverensstämmelse hos motorn som undergår utsläppsprov.
  Efter det att motorn lämnats över till myndigheterna för provning får tillverkaren inte genomföra någon justering av de utvalda motorerna. |
| --- | --- |

8.3.1.

Produktionsöverensstämmelse hos motorn som undergår utsläppsprov.

Efter det att motorn lämnats över till myndigheterna för provning får tillverkaren inte genomföra någon justering av de utvalda motorerna.

| 8.3.1.1. | Tre motorer tas ut slumpmässigt i serien. Motorer som enbart undergår ESC-prov och ELR-prov eller enbart ETC-prov för typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 ska undergå de tillämpliga proven för kontroll av produktionsöverensstämmelse. Med myndighetens tillåtelse ska alla andra motorer som är typgodkända enligt rad A, B.1 eller B.2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 provas antingen på ESC- eller ELR-cyklerna eller på ETC-cykel för kontroll av produktionsöverensstämmelse. Gränsvärdena anges i punkt 5.2.1 i dess föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Tre motorer tas ut slumpmässigt i serien. Motorer som enbart undergår ESC-prov och ELR-prov eller enbart ETC-prov för typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 ska undergå de tillämpliga proven för kontroll av produktionsöverensstämmelse. Med myndighetens tillåtelse ska alla andra motorer som är typgodkända enligt rad A, B.1 eller B.2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 provas antingen på ESC- eller ELR-cyklerna eller på ETC-cykel för kontroll av produktionsöverensstämmelse. Gränsvärdena anges i punkt 5.2.1 i dess föreskrifter.

| 8.3.1.2. | Provningarna ska utföras enligt tillägg 1 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett.
  Provningarna ska utföras enligt tillägg 2 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett.
  På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Provningarna ska utföras enligt tillägg 1 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett.

Provningarna ska utföras enligt tillägg 2 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som tillverkaren uppgett.

På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3 till dessa föreskrifter.

| 8.3.1.3. | På grundval av en provning av slumpmässigt uttagna motorer ska en produktionsserie anses vara i överensstämmelse respektive inte i överensstämmelse, när värdena för alla föroreningar godkänts respektive värdena för en av föroreningarna underkänts, i enlighet med provningskriterierna i respektive tillägg.
  Om en förorening godkänns, får detta resultat inte ändras genom andra prov som genomförs för andra föroreningar.
  Om alla föroreningar inte godkänns och om en förorening inte underkänns ska en provning utföras på en annan motor (se figur 2).
  Om inget beslut kan fattas, får tillverkaren när som helst avbryta provet. I det fallet bokförs resultatet som underkänt. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

På grundval av en provning av slumpmässigt uttagna motorer ska en produktionsserie anses vara i överensstämmelse respektive inte i överensstämmelse, när värdena för alla föroreningar godkänts respektive värdena för en av föroreningarna underkänts, i enlighet med provningskriterierna i respektive tillägg.

Om en förorening godkänns, får detta resultat inte ändras genom andra prov som genomförs för andra föroreningar.

Om alla föroreningar inte godkänns och om en förorening inte underkänns ska en provning utföras på en annan motor (se figur 2).

Om inget beslut kan fattas, får tillverkaren när som helst avbryta provet. I det fallet bokförs resultatet som underkänt.

| 8.3.2. | Proven kommer att utföras på motorer som kommer direkt från produktionslinjen. Gasmotorer ska köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A. |
| --- | --- |

8.3.2.

Proven kommer att utföras på motorer som kommer direkt från produktionslinjen. Gasmotorer ska köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4A.

| 8.3.2.1. | På tillverkarens begäran kan emellertid provningarna utföras på diesel- eller gasmotorer som blivit inkörda under längre tid än vad som avses i punkt 8.3.2, dock högst under 100 timmar. I så fall kommer inkörningen att skötas av tillverkaren, som ska förbinda sig att inte vidta någon anpassning av dessa motorer. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

På tillverkarens begäran kan emellertid provningarna utföras på diesel- eller gasmotorer som blivit inkörda under längre tid än vad som avses i punkt 8.3.2, dock högst under 100 timmar. I så fall kommer inkörningen att skötas av tillverkaren, som ska förbinda sig att inte vidta någon anpassning av dessa motorer.

| 8.3.2.2. | När tillverkaren begär att få sköta inkörningen i enlighet med punkt 8.3.2.1 får den utföras på:






  a) | alla motorer som ska provas, eller |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

När tillverkaren begär att få sköta inkörningen i enlighet med punkt 8.3.2.1 får den utföras på:

a)

alla motorer som ska provas, eller

| b) | den första motor som ska provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:






  i) | De förorenande utsläppen kommer att mätas vid noll och ”x” timmars inkörning på den motor som ska provas först. |
| --- | --- | --- |

b)

den första motor som ska provas, för vilken en utvecklingskoefficient beräknas på följande sätt:

i)

De förorenande utsläppen kommer att mätas vid noll och ”x” timmars inkörning på den motor som ska provas först.

| ii) | Utvecklingskoefficienten för utsläppsvärdena mellan noll och ”x” timmars inkörning kommer att för varje förorenande ämne beräknas enligt följande:






  a | Utsläpp vid ”x” timmar/Utsläpp vid noll timmar |
| --- | --- | --- |

ii)

Utvecklingskoefficienten för utsläppsvärdena mellan noll och ”x” timmars inkörning kommer att för varje förorenande ämne beräknas enligt följande:

a

Utsläpp vid ”x” timmar/Utsläpp vid noll timmar

| b | Utvecklingskoefficienten kan vara mindre än 1. |
| --- | --- |

b

Utvecklingskoefficienten kan vara mindre än 1.

De följande motorerna som ska provas genomgår inte inkörning, men deras utsläppsvärden för noll timmars inkörning omräknas med hjälp av utvecklingskoefficienten.

I detta fall ska de värden som ska väljas vara:

| a) | För den först provade motorn: de uppmätta värdena efter ”x” timmars inkörning. |
| --- | --- |

a)

För den först provade motorn: de uppmätta värdena efter ”x” timmars inkörning.

| b) | För övriga motorer: de uppmätta värdena efter noll timmars inkörning multiplicerade med utvecklingskoefficienten. |
| --- | --- |

b)

För övriga motorer: de uppmätta värdena efter noll timmars inkörning multiplicerade med utvecklingskoefficienten.

| 8.3.2.3. | För diesel- och motorgasmotorer får alla dessa prov genomföras med kommersiellt tillgängliga bränslen. På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 5 användas. Detta medför provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter med minst två av referensbränslena för varje gasmotor. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

För diesel- och motorgasmotorer får alla dessa prov genomföras med kommersiellt tillgängliga bränslen. På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 5 användas. Detta medför provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter med minst två av referensbränslena för varje gasmotor.

| 8.3.2.4. | För naturgasmotorer får samtliga dessa prov utföras med kommersiellt tillgängligt bränsle enligt följande:






  a) | För H-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00). |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

För naturgasmotorer får samtliga dessa prov utföras med kommersiellt tillgängligt bränsle enligt följande:

a)

För H-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00).

| b) | För L-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

b)

För L-märkta motorer med ett kommersiellt tillgängligt bränsle av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19).

| c) | För HL-märkta motorer ett bränsle på marknaden som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

För HL-märkta motorer ett bränsle på marknaden som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 5 användas. Detta innebär provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter.

| 8.3.2.5. | Om det uppstår en tvist på grund av att en gasmotor inte uppfyller kraven med ett kommersiellt tillgängligt bränsle, ska proven utföras med ett referensbränsle med vilket huvudmotorn har provats, eller med ett ytterligare möjligt bränsle, nr 3, enligt punkterna 4.1.3.1 och 4.2.1.1 och som huvudmotorn kan ha provats med. Då måste resultatet räknas om med hjälp av den tillämpliga faktorn eller de tillämpliga faktorerna ”r”, ”ra” eller ”rb” enligt punkterna 4.1.4, 4.1.5.1. och 4.2.1.2. Om r, ra eller rb är mindre än 1 ska ingen korrigering göras. Av både de uppmätta och beräknade resultaten måste det framgå att motorn klarar gränsvärdena med alla aktuella bränslen (bränslena 1 och 2 och, där så är tillämpligt, bränsle 3 för naturgasmotorer och bränslena A och B för motorgasmotorer). |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Om det uppstår en tvist på grund av att en gasmotor inte uppfyller kraven med ett kommersiellt tillgängligt bränsle, ska proven utföras med ett referensbränsle med vilket huvudmotorn har provats, eller med ett ytterligare möjligt bränsle, nr 3, enligt punkterna 4.1.3.1 och 4.2.1.1 och som huvudmotorn kan ha provats med. Då måste resultatet räknas om med hjälp av den tillämpliga faktorn eller de tillämpliga faktorerna ”r”, ”ra” eller ”rb” enligt punkterna 4.1.4, 4.1.5.1. och 4.2.1.2. Om r, ra eller rb är mindre än 1 ska ingen korrigering göras. Av både de uppmätta och beräknade resultaten måste det framgå att motorn klarar gränsvärdena med alla aktuella bränslen (bränslena 1 och 2 och, där så är tillämpligt, bränsle 3 för naturgasmotorer och bränslena A och B för motorgasmotorer).

| 8.3.2.6. | Prov för produktionsöverensstämmelse av en gasmotor konstruerad för drift på ett bränsle med viss sammansättning ska utföras med det bränsle som motorn har kalibrerats för.
  Figur 2
  Flödesschema över provning av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Prov för produktionsöverensstämmelse av en gasmotor konstruerad för drift på ett bränsle med viss sammansättning ska utföras med det bränsle som motorn har kalibrerats för.

Figur 2

Flödesschema över provning av produktionsöverensstämmelse

Image

8.4.   Omborddiagnos (OBD)

| 8.4.1. | Om OBD-systemets produktionsöverensstämmelse ska kontrolleras, ska det göras på följande sätt: |
| --- | --- |

8.4.1.

Om OBD-systemets produktionsöverensstämmelse ska kontrolleras, ska det göras på följande sätt:

| 8.4.2. | När typgodkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten är bristfällig ska en slumpmässigt utvald motor ur serien genomgå de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. Proven får utföras på en motor som har körts in högst 100 timmar. |
| --- | --- |

8.4.2.

När typgodkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten är bristfällig ska en slumpmässigt utvald motor ur serien genomgå de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. Proven får utföras på en motor som har körts in högst 100 timmar.

| 8.4.3. | Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om motorn uppfyller kraven för de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.4.3.

Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om motorn uppfyller kraven för de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter.

| 8.4.4 | Om den utvalda motorn ur serien inte uppfyller kraven i punkt 8.4.2 ska ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorer ur serien genomgå de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. Proven får utföras på motorer som har körts in högst 100 timmar. |
| --- | --- |

8.4.4

Om den utvalda motorn ur serien inte uppfyller kraven i punkt 8.4.2 ska ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorer ur serien genomgå de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. Proven får utföras på motorer som har körts in högst 100 timmar.

| 8.4.5. | Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om åtminstone tre av de ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorerna uppfyller kraven för de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.4.5.

Produktionsöverensstämmelse ska anses föreligga om åtminstone tre av de ytterligare fyra slumpmässigt utvalda motorerna uppfyller kraven för de prov som beskrivs i tillägg 1 till bilaga 9A till dessa föreskrifter.

9.   ÖVERENSSTÄMMELSE FÖR FORDON/MOTORER I DRIFT

| 9.1. | Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska det med jämna mellanrum kontrolleras att fordon/motorer i drift uppfyller kraven under hela livslängden för en motor som monterats i ett fordon. |
| --- | --- |

9.1.

Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska det med jämna mellanrum kontrolleras att fordon/motorer i drift uppfyller kraven under hela livslängden för en motor som monterats i ett fordon.

| 9.2. | När det gäller typgodkännanden som har beviljats med avseende på utsläpp är det lämpligt med ytterligare åtgärder för att visa att de utsläppsbegränsande anordningarna är funktionsdugliga under den normala livslängden för en motor monterad i ett fordon vid normal användning. |
| --- | --- |

9.2.

När det gäller typgodkännanden som har beviljats med avseende på utsläpp är det lämpligt med ytterligare åtgärder för att visa att de utsläppsbegränsande anordningarna är funktionsdugliga under den normala livslängden för en motor monterad i ett fordon vid normal användning.

| 9.3. | I bilaga 8 till dessa föreskrifter anges vilka förfaranden som ska följas för att kontrollera att fordon och motorer i drift uppfyller kraven. |
| --- | --- |

9.3.

I bilaga 8 till dessa föreskrifter anges vilka förfaranden som ska följas för att kontrollera att fordon och motorer i drift uppfyller kraven.

10.   PÅFÖLJD FÖR BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1. | Typgodkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls eller om den (de) motor(er) eller det (de) fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3. |
| --- | --- |

10.1.

Typgodkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls eller om den (de) motor(er) eller det (de) fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3.

| 10.2. | Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2.

Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter.

11.   ÄNDRING OCH UTVIDGNING AV TYPGODKÄNNANDE FÖR EN GODKÄND FORDONSTYP

| 11.1. | Varje ändring av den godkända typen ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännandet. Myndigheten kan då antingen: |
| --- | --- |

11.1.

Varje ändring av den godkända typen ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännandet. Myndigheten kan då antingen:

| 11.1.1. | bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet, eller |
| --- | --- |

11.1.1.

bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet, eller

| 11.1.2. | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna. |
| --- | --- |

11.1.2.

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna.

| 11.2. | Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om typgodkännande ska, med angivande av ändringarna, meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.5. |
| --- | --- |

11.2.

Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om typgodkännande ska, med angivande av ändringarna, meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.5.

| 11.3. | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska ge varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 2A eller 2B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.3.

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska ge varje sådan utökning ett serienummer och informera övriga avtalsslutande parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelande som överensstämmer med mallen i bilaga 2A eller 2B till dessa föreskrifter.

12.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av den fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande ska myndigheten underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

13.1.   Allmänt

| 13.1.1. | Från och med det datum då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 05. |
| --- | --- |

13.1.1.

Från och med det datum då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 05.

| 13.1.2. | Från och med den dag då ändringsserie 05 träder i kraft ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännanden om motorn uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 05.
  Motorn ska genomgå tillämpliga provningar enligt punkt 5 och ska överensstämma med punkterna 13.2.1, 13.2.2 och 13.2.3. |
| --- | --- |

13.1.2.

Från och med den dag då ändringsserie 05 träder i kraft ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännanden om motorn uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 05.

Motorn ska genomgå tillämpliga provningar enligt punkt 5 och ska överensstämma med punkterna 13.2.1, 13.2.2 och 13.2.3.

13.2.   Nya typgodkännanden

| 13.2.1. | Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, från den dag då ändringsserie 05 till dessa föreskrifter träder i kraft, bevilja ECE-typgodkännande för en motor endast om motorn uppfyller






  a) | tillämpliga utsläppsgränser i raderna B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, från den dag då ändringsserie 05 till dessa föreskrifter träder i kraft, bevilja ECE-typgodkännande för en motor endast om motorn uppfyller

a)

tillämpliga utsläppsgränser i raderna B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter,

| b) | kriterierna för hållbarhet i punkt 5.3, |
| --- | --- |

b)

kriterierna för hållbarhet i punkt 5.3,

| c) | OBD-kraven i punkt 5.4, |
| --- | --- |

c)

OBD-kraven i punkt 5.4,

| d) | tilläggsbestämmelserna i punkt 5.5. |
| --- | --- |

d)

tilläggsbestämmelserna i punkt 5.5.

| Bokstav | Datum
  Ny typ – alla typer | Rad (19) | OBD
  Steg I (20) | OBD
  Steg II | Hållbarhet och i drift | NOx-begränsning

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B 1 (2005) | JA | — | JA | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B 1 (2005) | JA | — | JA | JA |
| D | | B 2 (2008) | JA | — | JA | — |
| E | | B 2 (2008) | JA | — | JA | JA |
| F | | B 2 (2008) | — | JA | JA | — |
| G | | B 2 (2008) | — | JA | JA | JA |
| H | | C | JA | — | JA | — |
| I | | C | JA | — | JA | JA |
| J | | C | — | JA | JA | — |
| K | | C | — | JA | JA | JA |

Bokstav

Datum

Ny typ – alla typer

Rad (19)

OBD

Steg I (20)

OBD

Steg II

Hållbarhet och i drift

NOx-begränsning

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B 1 (2005)

JA

—

JA

—

C

09/11/06

01/10/07

B 1 (2005)

JA

—

JA

JA

D

B 2 (2008)

JA

—

JA

—

E

B 2 (2008)

JA

—

JA

JA

F

B 2 (2008)

—

JA

JA

—

G

B 2 (2008)

—

JA

JA

JA

H

C

JA

—

JA

—

I

C

JA

—

JA

JA

J

C

—

JA

JA

—

K

C

—

JA

JA

JA

| 13.2.2. | Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 9 november 2006 bevilja ECE-typgodkännande av en motor endast om motorn uppfyller alla krav i punkt 13.2.1 och de ytterligare bestämmelserna i punkt 5.5 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

13.2.2.

Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 9 november 2006 bevilja ECE-typgodkännande av en motor endast om motorn uppfyller alla krav i punkt 13.2.1 och de ytterligare bestämmelserna i punkt 5.5 i dessa föreskrifter.

| 13.2.3. | Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2008 bevilja ECE-typgodkännande av en motor endast om motorn uppfyller






  a) | tillämpliga utsläppsgränser i rad B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1, |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Oaktat bestämmelserna i punkterna 13.4 och 13.5 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2008 bevilja ECE-typgodkännande av en motor endast om motorn uppfyller

a)

tillämpliga utsläppsgränser i rad B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1,

| b) | hållbarhetskraven i punkt 5.3, |
| --- | --- |

b)

hållbarhetskraven i punkt 5.3,

| c) | OBD-kraven i punkt 5.4 (OBD-steg 2) |
| --- | --- |

c)

OBD-kraven i punkt 5.4 (OBD-steg 2)

| d) | tilläggsbestämmelserna i punkt 5.5. |
| --- | --- |

d)

tilläggsbestämmelserna i punkt 5.5.

13.3.   Begränsad giltighet för äldre typgodkännanden

| 13.3.1. | Från och med den dag då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft ska typgodkännanden som beviljas enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 04 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

13.3.1.

Från och med den dag då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft ska typgodkännanden som beviljas enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 04 upphöra att gälla.

| 13.3.2. | Från och med den 1 oktober 2007 ska typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05 och som inte uppfyller kraven i punkt 13.2.2 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

13.3.2.

Från och med den 1 oktober 2007 ska typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05 och som inte uppfyller kraven i punkt 13.2.2 upphöra att gälla.

| 13.3.3. | Från och med den 1 oktober 2009 ska typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05 och som inte uppfyller kraven i punkt 13.2.3 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

13.3.3.

Från och med den 1 oktober 2009 ska typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05 och som inte uppfyller kraven i punkt 13.2.3 upphöra att gälla.

13.4.   Gasmotorer

| 13.4.1. | Gasmotorer behöver inte uppfylla bestämmelserna i punkt 5.5. |
| --- | --- |

13.4.1.

Gasmotorer behöver inte uppfylla bestämmelserna i punkt 5.5.

| 13.4.2. | Gasmotorer behöver inte uppfylla bestämmelserna i punkt 5.4.1 (OBD-steg 1). |
| --- | --- |

13.4.2.

Gasmotorer behöver inte uppfylla bestämmelserna i punkt 5.4.1 (OBD-steg 1).

13.5.   Reservmotorer för fordon i bruk

| 13.5.1. | De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja typgodkännanden för de motorer som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskrifterna, ändrade genom ändringsserie 05, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande. |
| --- | --- |

13.5.1.

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja typgodkännanden för de motorer som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskrifterna, ändrade genom ändringsserie 05, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande.

14.   NAMN OCH ADRESSER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH TILL DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdas i andra länder, ska sändas.

---

(1)  Naturgas

(2)  Motorgas (LPG)

(3)  Föreskrifter nr 83 ska tillämpas endast på fordon med en referensvikt ≤ 2 840 kg som utökning av ett godkännande beviljat för ett fordon i kategorierna M1 eller N1. 1/

(4)  Med ”F49 eller F83” menas att tillverkarna kan erhålla typgodkännande enligt dessa föreskrifter eller föreskrifter nr 83, se punkt 1.2.

(5)  Endast tillämpligt på etapp C i tabell 2 i punkt 5.2.1.

(6)  Tillämpningsdatum enligt punkt 5.4.2.

(7)  Enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter ska större funktionsfel övervakas i stället för övervakning av försämring eller förlust av katalytisk eller filtrerande effektivitet hos systemet för efterbehandling av avgaser. Exempel på större funktionsfel ges i punkterna 3.2.3.2 och 3.2.3.3 i bilaga 9A till dessa föreskrifter.

(8)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand och 56 för Montenegro. Följande nummer ska tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som på detta sätt tilldelats kommer att meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(9)  I enlighet med tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter.

(10)  I enlighet med punkt 5.4 i dessa föreskrifter ingår inte gasmotorer i OBD steg I.

(11)  I enlighet med punkt 5.5 i dessa föreskrifter.

(12)  T.o.m. den 1 oktober 2008 ska följande tillämpas: ”en omgivande temperatur på 279 K–303 K (6 oC–30 oC)”.

(13)  Detta temperaturintervall ska ses över vid översynen av dessa föreskrifter, särskilt vad gäller den lägre temperaturgränsens lämplighet.

(14)  För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

(15)  Gäller enbart naturgasmotorer.

(16)  Gäller inte gasdrivna motorer i steg A och steg B1 och B2.

(17)  För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

(18)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3).

(19)  Enligt tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter.

(20)  Enligt punkt 5.4 i dessa föreskrifter ingår inte gasmotorer i OBD-steg I.

(21)  Enligt punkt 5.5 i dessa föreskrifter.

---

Tillägg 1

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är tillfredsställande

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionstandardavvikelse är tillfredsställande. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionstandardavvikelse är tillfredsställande.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

| 3. | Följande förfarande ska användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter (se figur 2):
  Låt:







  L | = | den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor, |
| s | = | en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna), |
| n | = | det aktuella antalet stickprov. |

3.

Följande förfarande ska användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter (se figur 2):

Låt:

L

=

den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde,

xi

=

den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor,

s

=

en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna),

n

=

det aktuella antalet stickprov.

| 4. | För varje stickprov beräknas summan av avvikelserna i förhållande till gränsvärdet med hjälp av följande formel: |
| --- | --- |

4.

För varje stickprov beräknas summan av avvikelserna i förhållande till gränsvärdet med hjälp av följande formel:

Formula

| 5. | Och därefter:






  a) | Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Och därefter:

a)

Om provutfallet är större än tröskelvärdet för godkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för den aktuella föroreningen.

| b) | Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen. |
| --- | --- |

b)

Om provutfallet är mindre än tröskelvärdet för underkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för den aktuella föroreningen.

| c) | I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. |
| --- | --- |

c)

I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet.

Tabell 3

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 1

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Tillägg 2

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är otillfredsställande eller saknas

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska tillämpas vid kontroll av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska tillämpas vid kontroll av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

| 3. | De mätvärden för föroreningarna som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter ska, sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen, betraktas som den logaritmiska normalfördelningen och måste först transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Den minsta och största stickprovsstorleken anges av m0 respektive m (m0 = 3 och m = 32), och n anger det aktuella antalet stickprov. |
| --- | --- |

3.

De mätvärden för föroreningarna som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter ska, sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen, betraktas som den logaritmiska normalfördelningen och måste först transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Den minsta och största stickprovsstorleken anges av m0 respektive m (m0 = 3 och m = 32), och n anger det aktuella antalet stickprov.

| 4. | Om de naturliga logaritmerna av mätvärdena (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) i serien betecknas x1, x2,... xi och om L är den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen bestäms följande:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Om de naturliga logaritmerna av mätvärdena (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) i serien betecknas x1, x2,... xi och om L är den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen bestäms följande:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | I tabell 4 visas färden för godkänt (An) och underkänt (Bn) med avseende på aktuell stickprovsstorlek. Provningens statistiska resultat är kvoten

  och ska användas för att avgöra om serien ska godkännas eller underkännas enligt följande:För m0 ≤ n ≤ m:






  a) | serien godkänns om

  /vn ≤ An, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

För m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | serien godkänns inte om

  /vn ≥ Bn, |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | ny mätning görs om An <

  /vn < Bn. |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Anmärkningar
  Följande rekursionsformler är praktiska vid beräkning av provutfallets successiva värden:






  n = 2,3,...; ; v1 = 0
  Tabell 4
  Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 2

  Minsta stickprovsstorlek: 3








  Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Tröskelvärde för godkännande An | Tröskelvärde för underkännande Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Anmärkningar

Följande rekursionsformler är praktiska vid beräkning av provutfallets successiva värden:

Formula

Formula

n = 2,3,...; Formula; v1 = 0

Tabell 4

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 2

Minsta stickprovsstorlek: 3

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Tröskelvärde för godkännande An

Tröskelvärde för underkännande Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Tillägg 3

Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse på tillverkarens begäran

| 1. | I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll på tillverkarens begäran av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar. |
| --- | --- |

1.

I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för kontroll på tillverkarens begäran av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar.

| 2. | Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 30 % av motorerna bristfälliga till 0,90 (tillverkarens risk = 10 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 30 % av motorerna bristfälliga till 0,90 (tillverkarens risk = 10 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).

| 3. | Följande förfarande ska användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter (se figur 2):
  Låt.







  L | = | den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor, |
| s | = | en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna), |
| n | = | det aktuella antalet stickprov. |

3.

Följande förfarande ska användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter (se figur 2):

Låt.

L

=

den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde,

xi

=

den naturliga logaritmen av mätvärdet (sedan den relevanta försämringsfaktorn tagits med i beräkningen) för stickprovets i:te motor,

s

=

en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna),

n

=

det aktuella antalet stickprov.

| 4. | Provutfallet för stickprovet är lika med antalet motorer som inte klarar gränsvärdet, dvs. antalet motorer med xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

Provutfallet för stickprovet är lika med antalet motorer som inte klarar gränsvärdet, dvs. antalet motorer med xi ≥ L.

| 5. | Och därefter:






  a) | Om provningens statistiska utfall är mindre än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken har godkännande erhållits för föroreningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Och därefter:

a)

Om provningens statistiska utfall är mindre än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken har godkännande erhållits för föroreningen.

| b) | Om provningens statistiska utfall är större än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken konstateras underkännande för föroreningen. |
| --- | --- |

b)

Om provningens statistiska utfall är större än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken konstateras underkännande för föroreningen.

| c) | I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i dessa föreskrifter och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. |
| --- | --- |

c)

I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i dessa föreskrifter och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet.

I tabell 5 har tröskelvärdena för godkännande respektive underkännande räknats fram med hjälp av ISO-standard 8422/1991.

Tabell 5

Tröskelvärden för godkännande och underkännande enligt förfarandet i tillägg 3

Minsta stickprovsstorlek: 3

| Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek) | Värde för godkännande | Värde för underkännande |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Totalt antal bedömda motorer (stickprovsstorlek)

Värde för godkännande

Värde för underkännande

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Tillägg 4

Bestämning av systemens likvärdighet

Huruvida systemen är likvärdiga ska i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer), med en eller flera lämpliga provcykler, för bestämning av korrelationen mellan det system som provas och ett av de godkända referenssystemen i dessa föreskrifter. De kriterier som ska användas för att bedöma likvärdigheten ska vara F-testet och det tvåsidiga Students t-test.

Med denna statistiska metod kan man undersöka hypotesen att populationsstandardavvikelsen och medelvärdet för utsläpp som uppmätts genom försökssystemet inte skiljer sig från standardavvikelsen och populationsmedelvärdet för samma utsläpp uppmätta med referenssystemet. Hypotesen ska testas utifrån en 5-procentig signifikansnivå för F- och t-värdena. I tabellen nedan anges de kritiska F- och t-värdena för 7–10 provpar. Om de F- och t-värden som beräknats enligt formlerna nedan är större än de kritiska F- och t-värdena är försökssystemet inte likvärdigt.

Följande förfarande ska användas. Beteckningarna R och C i nedsänkt text avser referens- respektive försökssystemet (Reference resp. Candidate).

| a) | Utför minst sju prov med försöks- och referenssystemen, helst samtidigt. Antalet prov ska anges som nR och nC. |
| --- | --- |

a)

Utför minst sju prov med försöks- och referenssystemen, helst samtidigt. Antalet prov ska anges som nR och nC.

| b) | Beräkna medelvärdena xR och xC samt standardavvikelserna sR och sC. |
| --- | --- |

b)

Beräkna medelvärdena xR och xC samt standardavvikelserna sR och sC.

| c) | Beräkna F-värdet enligt följande:

  (Den större av de bägge standardavvikelserna SR och SC måste vara täljare.) |
| --- | --- |

c)

Beräkna F-värdet enligt följande:

(Den större av de bägge standardavvikelserna SR och SC måste vara täljare.)

| d) | Beräkna t-värdet enligt följande: |
| --- | --- |

d)

Beräkna t-värdet enligt följande:

| e) | Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabellen nedan. Om större stickprov väljs, slå upp i en statistisk tabell vad som motsvarar en signifikans på 5 % (konfidens på 95 %). |
| --- | --- |

e)

Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabellen nedan. Om större stickprov väljs, slå upp i en statistisk tabell vad som motsvarar en signifikans på 5 % (konfidens på 95 %).

| f) | Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:






  För F testet: | df = nR - 1/nC - 1 |
| --- | --- | --- |
| För t testet: | df = nC + nR - 2 |

f)

Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:

För F testet:

df = nR - 1/nC - 1

För t testet:

df = nC + nR - 2

F- och t-värden för valda stickprovsstorlekar

| Stickprovets storlek | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | Fkrit | df | tkrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Stickprovets storlek

F-test

t-test

df

Fkrit

df

tkrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:






  i) | Om F < Fkrit och t < tkrit, så är försökssystemet likvärdigt med dessa föreskrifters referenssystem. |
| --- | --- | --- |

g)

Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:

i)

Om F < Fkrit och t < tkrit, så är försökssystemet likvärdigt med dessa föreskrifters referenssystem.

| ii) | Om F ≥ Fkrit och t ≥ tkrit, så skiljer sig försökssystemet från dessa föreskrifters referenssystem. |
| --- | --- |

ii)

Om F ≥ Fkrit och t ≥ tkrit, så skiljer sig försökssystemet från dessa föreskrifters referenssystem.

---

BILAGA 1

INFORMATIONSDOKUMENT

Detta informationsdokument rör typgodkännande enligt föreskrifter nr 49 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon

Fordonstyp/grundmotor/motortyp (1)

0.   ALLMÄNT

| 0.1. | Fabrikat (företagets namn): ... |
| --- | --- |

0.1.

Fabrikat (företagets namn): ...

| 0.2. | Typ och handelsbeteckning (ange ev. varianter): ... |
| --- | --- |

0.2.

Typ och handelsbeteckning (ange ev. varianter): ...

| 0.3. | Sätt och placering för typmärkningen, om sådan finns på fordonet: ... |
| --- | --- |

0.3.

Sätt och placering för typmärkningen, om sådan finns på fordonet: ...

| 0.4. | Fordonskategori (där så är tillämpligt): ... |
| --- | --- |

0.4.

Fordonskategori (där så är tillämpligt): ...

| 0.5. | Motorkategori: diesel/naturgas/motorgas/etanoldriven motor (1) ... |
| --- | --- |

0.5.

Motorkategori: diesel/naturgas/motorgas/etanoldriven motor (1) ...

| 0.6. | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

0.6.

Tillverkarens namn och adress: ...

| 0.7. | Placering av föreskrivna märkskyltar och påskrifter samt fastsättningsmetod: ... |
| --- | --- |

0.7.

Placering av föreskrivna märkskyltar och påskrifter samt fastsättningsmetod: ...

| 0.8. | För komponenter och separata tekniska enheter, ECE-typgodkännandemärkets placering och kod samt anbringningsmetod: ... |
| --- | --- |

0.8.

För komponenter och separata tekniska enheter, ECE-typgodkännandemärkets placering och kod samt anbringningsmetod: ...

| 0.9. | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ... |
| --- | --- |

0.9.

Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ...

Bilagor:

| 1. | Väsentliga uppgifter om (grund)motorn och uppgifter om hur provförfarandet (se tillägg 1). |
| --- | --- |

1.

Väsentliga uppgifter om (grund)motorn och uppgifter om hur provförfarandet (se tillägg 1).

| 2. | Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen (se tillägg 2) |
| --- | --- |

2.

Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen (se tillägg 2)

| 3. | Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen (se tillägg 3) |
| --- | --- |

3.

Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen (se tillägg 3)

| 4. | Tekniska specifikationer hos motorrelaterade fordonsdelar (i tillämpliga fall) (tillägg 4). |
| --- | --- |

4.

Tekniska specifikationer hos motorrelaterade fordonsdelar (i tillämpliga fall) (tillägg 4).

| 5. | Fotografier och/eller ritningar av grundmotorn/motortypen och i tillämpliga fall av motorutrymmet. |
| --- | --- |

5.

Fotografier och/eller ritningar av grundmotorn/motortypen och i tillämpliga fall av motorutrymmet.

| 6. | Uppge eventuella ytterligare bifogade handlingar |
| --- | --- |

6.

Uppge eventuella ytterligare bifogade handlingar

Ort och datum

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

Tillägg 1

Väsentliga egenskaper hos (huvud)motorn och upplysningar om provningarnas utförande (1)

1.   Motor

| 1.1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.1.

Tillverkare: ...

| 1.2. | Tillverkarens motorkod: ... |
| --- | --- |

1.2.

Tillverkarens motorkod: ...

| 1.3. | Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2) |
| --- | --- |

1.3.

Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2)

| 1.4. | Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ... |
| --- | --- |

1.4.

Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ...

| 1.4.1. | Cylinderdiameter: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Cylinderdiameter: ... mm

| 1.4.2. | Slaglängd: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Slaglängd: ... mm

| 1.4.3. | Tändningsföljd: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tändningsföljd: ...

| 1.5. | Motorns slagvolym: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Motorns slagvolym: ... cm3

| 1.6. | Volymkompressionsförhållande (3) : |
| --- | --- |

1.6.

Volymkompressionsförhållande (3) :

| 1.7. | Ritning(ar) av förbränningskammare och kolvtopp: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ritning(ar) av förbränningskammare och kolvtopp: ...

| 1.8. | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ... cm2

| 1.9. | Tomgångsvarvtal: ... min -1 |
| --- | --- |

1.9.

Tomgångsvarvtal: ... min -1

| 1.10. | Högsta nettomotoreffekt: ... kW vid ... min -1 |
| --- | --- |

1.10.

Högsta nettomotoreffekt: ... kW vid ... min -1

| 1.11. | Maximalt tillåtet motorvarvtal: ... min -1 |
| --- | --- |

1.11.

Maximalt tillåtet motorvarvtal: ... min -1

| 1.12. | ... Nm vid ... Nm vid min -1 |
| --- | --- |

1.12.

... Nm vid ... Nm vid min -1

| 1.13. | Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2) |
| --- | --- |

1.13.

Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2)

| 1.14. | Bränsle: Diesel/motorgas/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Bränsle: Diesel/motorgas/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2)

| 1.15. | Kylsystem |
| --- | --- |

1.15.

Kylsystem

| 1.15.1. | Vätska |
| --- | --- |

1.15.1.

Vätska

| 1.15.1.1. | Slag av vätska: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Slag av vätska: ...

| 1.15.1.2. | Cirkulationspump(ar): ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkulationspump(ar): ja/nej (2)

| 1.15.1.3. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.1.4. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2. | Luft |
| --- | --- |

1.15.2.

Luft

| 1.15.2.1. | Fläkt: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Fläkt: ja/nej (2)

| 1.15.2.2. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2.3. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.16. | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren |
| --- | --- |

1.16.

Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

| 1.16.1. | Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

| 1.16.2. | Luftkylning: Referenspunkt: ...
  Högsta temperatur vid referenspunkten: ...K |
| --- | --- |

1.16.2.

Luftkylning: Referenspunkt: ...

Högsta temperatur vid referenspunkten: ...K

| 1.16.3. | Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K

| 1.16.4. | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K

| 1.16.5. | Bränsletemperatur: min ... K, max... ... K
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg |
| --- | --- |

1.16.5.

Bränsletemperatur: min ... K, max... ... K

för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg

| 1.16.6. | Bränsletryck: min ... kPa,
  vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6.

Bränsletryck: min ... kPa,

vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer

| 1.16.7. | Smörjmedelstemperatur: min ...K, max ...K |
| --- | --- |

1.16.7.

Smörjmedelstemperatur: min ...K, max ...K

| 1.17. | Turboaggregat: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.

Turboaggregat: ja/nej (2)

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Typ: ...

| 1.17.3. | Systembeskrivning (t. ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Systembeskrivning (t. ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ...

| 1.17.4. | Laddluftkylare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Laddluftkylare: ja/nej (2)

| 1.18. | Inloppssystem
  Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Inloppssystem

Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter

... kPa

| 1.19. | Avgassystem
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter
  ... kPa
  Avgassystemets volym: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Avgassystem

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter

... kPa

Avgassystemets volym: ... dm3

| 1.20. | Motorns elektroniska styrenhet (alla motortyper): |
| --- | --- |

1.20.

Motorns elektroniska styrenhet (alla motortyper):

| 1.20.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Fabrikat: ...

| 1.20.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Typ: ...

| 1.20.3. | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran: ...

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

| 2.1. | Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ... |
| --- | --- |

2.1.

Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ...

| 2.2. | Ytterligare anordningar mot föroreningar
  (om sådana finns och inte omfattas av annan rubrik) |
| --- | --- |

2.2.

Ytterligare anordningar mot föroreningar

(om sådana finns och inte omfattas av annan rubrik)

| 2.2.1. | Katalytisk omvandlare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalytisk omvandlare: ja/nej (2)

| 2.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Typ(er): ...

| 2.2.1.3. | Antal katalytiska omvandlare med beståndsdelar: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Antal katalytiska omvandlare med beståndsdelar: ...

| 2.2.1.4. | De katalytiska omvandlarnas mått, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

De katalytiska omvandlarnas mått, form och volym: ...

| 2.2.1.5. | Typ av katalytisk verkan: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Typ av katalytisk verkan: ...

| 2.2.1.6. | Totalt ädelmetallinnehåll: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Totalt ädelmetallinnehåll: ...

| 2.2.1.7. | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.8. | Substrat (struktur och material): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substrat (struktur och material): ...

| 2.2.1.9. | Celltäthet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Celltäthet: ...

| 2.2.1.10. | Typ av katalysatorhölje: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Typ av katalysatorhölje: ...

| 2.2.1.11. | Katalysatorns/ernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysatorns/ernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.1.12. | Normalintervall för drifttemperatur (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normalintervall för drifttemperatur (K): ...

| 2.2.1.13. | Eventuellt förbrukningsbart reagens: |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Eventuellt förbrukningsbart reagens:

| 2.2.1.13.1. | Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen: ...

| 2.2.1.13.2. | Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ...

| 2.2.1.13.3. | Internationell standard (om sådan finns): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Internationell standard (om sådan finns): ...

| 2.2.1.13.4. | Hur ofta reagens ska fyllas på: kontinuerligt/underhåll (4) : ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Hur ofta reagens ska fyllas på: kontinuerligt/underhåll (4) : ...

| 2.2.2. | Syrgasgivare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Syrgasgivare: ja/nej (2)

| 2.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.2.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Typ: ...

| 2.2.2.3. | Etableringsort: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Etableringsort: ...

| 2.2.3. | Luftinsprutning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Luftinsprutning: ja/nej (2)

| 2.2.3.1. | Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ...

| 2.2.4. | Avgasåterföring (EGR): ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Avgasåterföring (EGR): ja/nej (2)

| 2.2.4.1. | Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.): ...

| 2.2.5. | Partikelfälla: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.5.

Partikelfälla: ja/nej (2)

| 2.2.5.1. | Partikelfällans dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Partikelfällans dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.5.2. | Partikelfällans typ och konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelfällans typ och konstruktion: ...

| 2.2.5.3. | Placering (referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Placering (referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.5.4. | Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ...

| 2.2.5.5. | Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ...

| 2.2.5.6. | Vid periodisk regenerering:






  a) | Antal ETC-provcykler mellan två regenereringar (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Vid periodisk regenerering:

a)

Antal ETC-provcykler mellan två regenereringar (n1): ...

| b) | Antal ETC-provcykler under regenereringen (n2): ... |
| --- | --- |

b)

Antal ETC-provcykler under regenereringen (n2): ...

| 2.2.6. | Andra system: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Andra system: ja/nej (2)

| 2.2.6.1. | Beskrivning och funktionssätt: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränslematning

| 3.1. | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmotorer

| 3.1.1. | Matningspump
  Tryck (3): ... Tryck kPa eller pumpdiagram (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Matningspump

Tryck (3): ... Tryck kPa eller pumpdiagram (2): ...

| 3.1.2. | Insprutningssystem |
| --- | --- |

3.1.2.

Insprutningssystem

| 3.1.2.1. | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pump

| 3.1.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.1.3. | Bränslemängd:...mm3
   (3) per slag vid motorvarvtal:...min-1

  vid full insprutning, eller karakteristiskt diagram (2)
   (3)

  Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (2)

  Om systemet har laddtrycksreglering ska det lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Bränslemängd:...mm3
   (3) per slag vid motorvarvtal:...min-1

vid full insprutning, eller karakteristiskt diagram (2)
   (3)

Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (2)

Om systemet har laddtrycksreglering ska det lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet.

| 3.1.2.1.4. | Förinställning av insprutning |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Förinställning av insprutning

| 3.1.2.1.4.1. | Kurva för förinställd insprutning (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Kurva för förinställd insprutning (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statisk förinställning (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statisk förinställning (3): ...

| 3.1.2.2. | Insprutningsrör |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Insprutningsrör

| 3.1.2.2.1. | Längd: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Längd: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Invändig diameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Invändig diameter: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Gemensamt bränslefördelarrör (common rail), fabrikat och typ: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Gemensamt bränslefördelarrör (common rail), fabrikat och typ: ...

| 3.1.2.3. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Insprutare (en eller flera)

| 3.1.2.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.3.3. | Öppningstryck kPa (3) ...kPa (3)

  eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Öppningstryck kPa (3) ...kPa (3)

eller karakteristikdiagram (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Regulator

| 3.1.2.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.4.3. | Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: ... min -1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: ... min -1

| 3.1.2.4.4. | Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min -1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min -1

| 3.1.2.4.5. | Tomgångsvarvtal: ... min -1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Tomgångsvarvtal: ... min -1

| 3.1.3. | Kallstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3.

Kallstartsystem

| 3.1.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.3.3. | Beskrivning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Beskrivning: ...

| 3.1.3.4. | Extra starthjälp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Extra starthjälp: ...

| 3.1.3.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Typ: ...

| 3.2. | Gasmotorer (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gasmotorer (5)

| 3.2.1. | Bränsle: naturgas/motorgas (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Bränsle: naturgas/motorgas (2)

| 3.2.2. | Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (3)

| 3.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.2.3. | Antal tryckreduceringssteg: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Antal tryckreduceringssteg: ...

| 3.2.2.4. | Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa

| 3.2.2.5. | Antal huvudinställningspunkter: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Antal huvudinställningspunkter:

| 3.2.2.6. | Antal inställningspunkter för tomgång: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Antal inställningspunkter för tomgång: ...

| 3.2.2.7. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.3. | Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (2)

| 3.2.3.1. | Reglering av bränsle-luftförhållande: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Reglering av bränsle-luftförhållande: ...

| 3.2.3.2. | Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ...

| 3.2.3.3. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.4. | Blandarenhet: |
| --- | --- |

3.2.4.

Blandarenhet:

| 3.2.4.1. | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Antal: ...

| 3.2.4.2. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Fabrikat: ...

| 3.2.4.3. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Typ(er): ...

| 3.2.4.4. | Etableringsort: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Etableringsort: ...

| 3.2.4.5. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.4.6. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5. | Insprutning via inloppsgrenrör |
| --- | --- |

3.2.5.

Insprutning via inloppsgrenrör

| 3.2.5.1. | Insprutning: enpunkts/flerpunkts (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Insprutning: enpunkts/flerpunkts (2)

| 3.2.5.2. | Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (2)

| 3.2.5.3. | Insprutningsutrustning |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Insprutningsutrustning

| 3.2.5.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.3.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.5.3.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5.4. | Matarpump (i tillämpliga fall): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Matarpump (i tillämpliga fall):

| 3.2.5.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.4.3 | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5.5. | Insprutare: |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Insprutare:

| 3.2.5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.5.3. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.6. | Direktinsprutning |
| --- | --- |

3.2.6.

Direktinsprutning

| 3.2.6.1. | Insprutningspump/tryckregulator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Insprutningspump/tryckregulator (2)

| 3.2.6.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.1.3 | Insprutningstidpunkt: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Insprutningstidpunkt: ...

| 3.2.6.1.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.6.2. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.6.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.2.3. | Öppningstryck eller karakteristikdiagram (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Öppningstryck eller karakteristikdiagram (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.7. | Elektronisk styrenhet (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronisk styrenhet (ECU)

| 3.2.7.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.7.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Typ(er): ...

| 3.2.7.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.8. | Utrustning som är specifik för drift på naturgas |
| --- | --- |

3.2.8.

Utrustning som är specifik för drift på naturgas

| 3.2.8.1. | Variant 1:
  (enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1:

(enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar)

| 3.2.8.1.1. | Bränslesammansättning:








  metan (CH4): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| propan (C3H8): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| butan (C4H10): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| C5/C5+: | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| syre (O2): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| inerta (N2, He osv): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |

3.2.8.1.1.

Bränslesammansättning:

metan (CH4):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

etan (C2H6):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

propan (C3H8):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

butan (C4H10):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

C5/C5+:

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

syre (O2):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

inerta (N2, He osv):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

| 3.2.8.1.2. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.8.1.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.8.1.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.8.1.3. | Övrigt (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Övrigt (i tillämpliga fall)

| 3.2.8.2. | Variant 2:
  (enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2:

(enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar)

4.   Ventiltider

| 4.1. | Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ... |
| --- | --- |

4.1.

Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ...

| 4.2. | Referens- och/eller inställningsområden (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Referens- och/eller inställningsområden (2): ...

5.   Tändsystem (endast för motorer med gnisttändning)

| 5.1. | Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (2)

| 5.2. | Tändstyrenhet |
| --- | --- |

5.2.

Tändstyrenhet

| 5.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Fabrikat: ...

| 5.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Typ(er): ...

| 5.3. | Tändförinställningskurva/tändförinställningsdiagram (2)
   (3) ... |
| --- | --- |

5.3.

Tändförinställningskurva/tändförinställningsdiagram (2)
   (3) ...

| 5.4. | Tändningsinställning (3): ... grader före TDC vid varvtal ... min -1

  och MAP på ... Pa |
| --- | --- |

5.4.

Tändningsinställning (3): ... grader före TDC vid varvtal ... min -1

och MAP på ... Pa

| 5.5. | Tändstift: |
| --- | --- |

5.5.

Tändstift:

| 5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat: ...

| 5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Typ(er): ...

| 5.5.3. | Gnistgap: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgap: ... mm

| 5.6. | Tändspole/tändspolar |
| --- | --- |

5.6.

Tändspole/tändspolar

| 5.6.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Fabrikat: ...

| 5.6.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Typ(er): ...

6.   Hjälpaggregat som drivs av motorn

Motorn ska undergå provning med de hjälpaggregat påmonterade som behövs för driften av motorn (fläkt, vattenpump osv.) enligt vad som är angivet i föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, bilaga 10, punkt 5.1.1, och under de driftsförhållanden som är angivna i samma föreskrifter.

| 6.1. | Hjälpaggregat som ska monteras på inför provningen
  Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten påmonterade i provbänken, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområde som används under provcyklerna (en eller flera). |
| --- | --- |

6.1.

Hjälpaggregat som ska monteras på inför provningen

Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten påmonterade i provbänken, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområde som används under provcyklerna (en eller flera).

| 6.2. | Hjälpaggregat som ska monteras av inför provningen
  Hjälpaggregat som behövs enbart för driften av hela fordonet (tryckluftskompressor, luftkonditioneringsanläggning osv.) ska tas bort före provningen. I de fall hjälpaggregaten inte går att ta bort får effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområdet som används under provcyklerna (en eller flera). |
| --- | --- |

6.2.

Hjälpaggregat som ska monteras av inför provningen

Hjälpaggregat som behövs enbart för driften av hela fordonet (tryckluftskompressor, luftkonditioneringsanläggning osv.) ska tas bort före provningen. I de fall hjälpaggregaten inte går att ta bort får effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten i hela det driftsområdet som används under provcyklerna (en eller flera).

7.   Kompletterande information om provningsförhållanden

| 7.1. | Smörjmedel |
| --- | --- |

7.1.

Smörjmedel

| 7.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Fabrikat: ...

| 7.1.2. | Typ: ...
  (Om bränslet är blandat med smörjmedel ska andelen olja i blandningen anges): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Typ: ...

(Om bränslet är blandat med smörjmedel ska andelen olja i blandningen anges): ...

| 7.2. | Hjälpaggregat som drivs av motorn (om sådana finns)
  Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver bara bestämmas om






  a) | hjälpaggregat som behövs för motorns drift inte är monterade på motorn och/eller |
| --- | --- | --- |

7.2.

Hjälpaggregat som drivs av motorn (om sådana finns)

Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver bara bestämmas om

a)

hjälpaggregat som behövs för motorns drift inte är monterade på motorn och/eller

| b) | hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift är monterade på motorn. |
| --- | --- |

b)

hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift är monterade på motorn.

| 7.2.1. | Uppräkning av hjälpaggregaten inklusive kortfattade uppgifter om dem: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Uppräkning av hjälpaggregaten inklusive kortfattade uppgifter om dem: ...

| 7.2.2. | Effekt som förbrukas vid olika motorvarvtal:












  Utrustning | Förbrukad effekt (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| | Tomgång | Högt varvtal | Lågt varvtal | Varvtal A (6) | Varvtal B (6) | Varvtal C (6) | Ref. varvtal (7) |
| P(a)
  Hjälpaggregat som behövs för motorns drift (ska subtraheras från uppmätt motoreffekt) se punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10 | | | | | | | |
| P(b)
  Hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift (ska adderas till uppmätt motoreffekt), se punkt 5.1.2 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10 | | | | | | | |

7.2.2.

Effekt som förbrukas vid olika motorvarvtal:

Utrustning

Förbrukad effekt (kW) vid olika motorvarvtal

Tomgång

Högt varvtal

Lågt varvtal

Varvtal A (6)

Varvtal B (6)

Varvtal C (6)

Ref. varvtal (7)

P(a)

Hjälpaggregat som behövs för motorns drift (ska subtraheras från uppmätt motoreffekt) se punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10

P(b)

Hjälpaggregat som inte behövs för motorns drift (ska adderas till uppmätt motoreffekt), se punkt 5.1.2 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10

8.   Motorprestanda

| 8.1. | Motorvarvtal (8)

  Låga varvtalet (nlo): ... min -1

  Höga varvtalet (nhi): ... min -1

  För ESC- och ELR-cyklerna | Tomgång: min -1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Motorvarvtal (8)

Låga varvtalet (nlo): ... min -1

Höga varvtalet (nhi): ... min -1

För ESC- och ELR-cyklerna

Tomgång: min -1

| | Varvtal A: min -1 |
| --- | --- |

Varvtal A: min -1

| | Varvtal B: min -1 |
| --- | --- |

Varvtal B: min -1

| | Varvtal C: min -1 |
| --- | --- |

Varvtal C: min -1

För ETC-cykeln

| | Referensvarvtal: min -1 |
| --- | --- |

Referensvarvtal: min -1

| 8.2. | Motoreffekt (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter nr 24, ändringsserie 03) i kW | Motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Tomgång | Varvtal A (9) | Varvtal B (9) | Varvtal C (9) | Referensvarvtal (10) |
| P(m)
  Effekt uppmätt i provbänk | | | | | |
| P(a)
  Effekt som förbrukas av hjälpaggregat som ska monteras för provning (punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10) | | | | | |
| (a) | om monterad |

8.2.

Motoreffekt (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter nr 24, ändringsserie 03) i kW

Motorvarvtal

Tomgång

Varvtal A (9)

Varvtal B (9)

Varvtal C (9)

Referensvarvtal (10)

P(m)

Effekt uppmätt i provbänk

P(a)

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat som ska monteras för provning (punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10)

(a)

om monterad

| (b) | om ej monterad |
| --- | --- |

(b)

om ej monterad

0

0

0

0

0

P(b)

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat som ska avlägsnas för provning (punkt 5.1.2 i föreskrifter nr 24/02, bilaga 10)

| (a) | om monterad |
| --- | --- |

(a)

om monterad

| (b) | om ej monterad |
| --- | --- |

(b)

om ej monterad

0

0

0

0

0

P(n)

Nettoeffekt = P(m) – P(a) + P(b)

| 8.3. | Dynamometerinställningar (kW)
  Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-proven och för ETC-provets referenscykel ska vara baserade på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Motorn bör monteras i provbänken i ”nettoskick”, dvs. med enbart de hjälpaggregat som behövs för motorns drift. I det fallet är P(m) lika med P(n). Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att köra motorn i nettoskick, ska dynamometerinställningarna korrigeras till nettoförhållanden med hjälp av formeln i tabellen ovan. |
| --- | --- |

8.3.

Dynamometerinställningar (kW)

Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-proven och för ETC-provets referenscykel ska vara baserade på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Motorn bör monteras i provbänken i ”nettoskick”, dvs. med enbart de hjälpaggregat som behövs för motorns drift. I det fallet är P(m) lika med P(n). Om det är omöjligt eller praktiskt olämpligt att köra motorn i nettoskick, ska dynamometerinställningarna korrigeras till nettoförhållanden med hjälp av formeln i tabellen ovan.

| 8.3.1. | ESC- och ELR-prov
  Dynamometerinställningarna räknas fram med formeln i punkt 1.2 i tillägg 1 till bilaga 4A.









  Procent belastning | Motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| | Tomgång | Varvtal A | Varvtal B | Varvtal C |
| 10 | –– | | | |
| 25 | –– | | | |
| 50 | –– | | | |
| 75 | –– | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

ESC- och ELR-prov

Dynamometerinställningarna räknas fram med formeln i punkt 1.2 i tillägg 1 till bilaga 4A.

Procent belastning

Motorvarvtal

Tomgång

Varvtal A

Varvtal B

Varvtal C

10

––

25

––

50

––

75

––

100

| 8.3.2. | ETC-prov
  Om motorn inte provas i nettoskick, ska man använda en korrektionsformel för omvandling av den effekt eller det arbete som provcykeln genererat och som bestämts i enlighet med bilaga 4A, tillägg 2, punkt 2, till nettoeffekten eller nettoarbetet från provcykeln. Denna korrektionsformel ska tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftsområde som används under provcykeln, och den ska godkännas av den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

8.3.2.

ETC-prov

Om motorn inte provas i nettoskick, ska man använda en korrektionsformel för omvandling av den effekt eller det arbete som provcykeln genererat och som bestämts i enlighet med bilaga 4A, tillägg 2, punkt 2, till nettoeffekten eller nettoarbetet från provcykeln. Denna korrektionsformel ska tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftsområde som används under provcykeln, och den ska godkännas av den tekniska tjänsten.

9.   Omborddiagnossystem (OBD)

| 9.1. | Felfunktionsindikator, beskrivning och/eller ritning: |
| --- | --- |

9.1.

Felfunktionsindikator, beskrivning och/eller ritning:

| 9.2. | Förteckning över och syfte med alla de delar som övervakas av omborddiagnossystemet (OBD): |
| --- | --- |

9.2.

Förteckning över och syfte med alla de delar som övervakas av omborddiagnossystemet (OBD):

| 9.3. | Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt för OBD-systemet) för: |
| --- | --- |

9.3.

Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt för OBD-systemet) för:

| 9.3.1. | Diesel- och gasmotorer |
| --- | --- |

9.3.1.

Diesel- och gasmotorer

| 9.3.1.1. | Katalysatorövervakning: |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Katalysatorövervakning:

| 9.3.1.2. | deNOx-systemövervakning |
| --- | --- |

9.3.1.2.

deNOx-systemövervakning

| 9.3.1.3. | Dieselpartikelfilterövervakning |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Dieselpartikelfilterövervakning

| 9.3.1.4. | Övervakning av det elektroniska bränsletillförselsystemet: |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Övervakning av det elektroniska bränsletillförselsystemet:

| 9.3.1.5. | Andra delar som övervakas av omborddiagnossystemet: |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Andra delar som övervakas av omborddiagnossystemet:

| 9.4. | Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod) |
| --- | --- |

9.4.

Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod)

| 9.5. | Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga): |
| --- | --- |

9.5.

Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga):

10.   Momentbegränsare

| 10.1. | Beskrivning av hur momentbegränsaren aktiveras |
| --- | --- |

10.1.

Beskrivning av hur momentbegränsaren aktiveras

| 10.2. | Beskrivning av begränsningen av fullbelastningskurvan |
| --- | --- |

10.2.

Beskrivning av begränsningen av fullbelastningskurvan

---

(1)  I fråga om icke-konventionella motorer och system, ska uppgifter som motsvarar dem som det hänvisas till här lämnas av tillverkaren.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Ange tolerans.

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(5)  Om systemet är konstruerat på annat sätt, ange motsvarande upplysningar (för punkt 3.2).

(6)  ESC-prov

(7)  Endast ETC-prov.

(8)  Ange toleransen, som ska ligga inom ±3 % av de värden som tillverkaren uppgett.

(9)  ESC-provning.

(10)  Endast ETC-provning.

Tillägg 2

Grundläggande tekniska specifikationer för motorfamiljen

1.   Gemensamma parametrar

| 1.1. | Förbränningscykel: ... |
| --- | --- |

1.1.

Förbränningscykel: ...

| 1.2. | Kylmedel: ... |
| --- | --- |

1.2.

Kylmedel: ...

| 1.3. | Antal cylindrar (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Antal cylindrar (1): ...

| 1.4. | Slagvolym per cylinder: ... |
| --- | --- |

1.4.

Slagvolym per cylinder: ...

| 1.5. | Luftinloppssystem: ... |
| --- | --- |

1.5.

Luftinloppssystem: ...

| 1.6. | Förbränningsrummets typ/utformning: ... |
| --- | --- |

1.6.

Förbränningsrummets typ/utformning: ...

| 1.7. | Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: ...

| 1.8. | Bränsleförsörjningssystem: ... |
| --- | --- |

1.8.

Bränsleförsörjningssystem: ...

| 1.9. | Tändsystem (gasmotorer): ... |
| --- | --- |

1.9.

Tändsystem (gasmotorer): ...

| 1.10. | Diverse funktioner: -






  a) | laddluftkylsystem (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Diverse funktioner: -

a)

laddluftkylsystem (1): ...

| b) | avgasåterföring (1): ... |
| --- | --- |

b)

avgasåterföring (1): ...

| c) | vatteninsprutning/emulsion (1): ... |
| --- | --- |

c)

vatteninsprutning/emulsion (1): ...

| d) | luftinsprutning (1): ... |
| --- | --- |

d)

luftinsprutning (1): ...

| 1.11. | Avgasefterbehandling (1): ...
  Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för grundmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nummer: ... |
| --- | --- |

1.11.

Avgasefterbehandling (1): ...

Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för grundmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nummer: ...

2.   Tabeller över motorfamiljer

| 2.1. | Dieselmotorfamiljens namn: ... |
| --- | --- |

2.1.

Dieselmotorfamiljens namn: ...

| 2.1.1. | Specifikation av motorerna inom denna familj: | Grundmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Maximalt vridmomentsvarvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Lågt tomgångsvarvtal (min-1) | | | | | |
| Slagvolym (i % av grundmotorns) | | | | | 100 |

2.1.1.

Specifikation av motorerna inom denna familj:

Grundmotor

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min-1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Nominell nettoeffekt (kW)

Maximalt vridmomentsvarvtal (min-1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Lågt tomgångsvarvtal (min-1)

Slagvolym (i % av grundmotorns)

100

| 2.2. | Gasmotorfamiljens namn: ... |
| --- | --- |

2.2.

Gasmotorfamiljens namn: ...

| 2.2.1. | Specifikation av motorerna inom denna familj: | Grundmotor |
| --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Maximalt vridmomentsvarvtal (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Lågt tomgångsvarvtal (min-1) | | | | | |
| Slagvolym (i % av grundmotorns) | | | | | 100 |
| Tändningsinställning | | | | | |
| Avgasåterföringsflöde (EGR) | | | | | |
| Luftpump ja/nej | | | | | |
| Luftpumpens verkliga flöde | | | | | |

2.2.1.

Specifikation av motorerna inom denna familj:

Grundmotor

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min-1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Nominell nettoeffekt (kW)

Maximalt vridmomentsvarvtal (min-1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Lågt tomgångsvarvtal (min-1)

Slagvolym (i % av grundmotorns)

100

Tändningsinställning

Avgasåterföringsflöde (EGR)

Luftpump ja/nej

Luftpumpens verkliga flöde

---

(1)  Om ej tillämpligt, ange med ett streck.

Tillägg 3

Grundläggande tekniska specifikationer för motortypen inom familjen
   (1)

1.   Motor

| 1.1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.1.

Tillverkare: ...

| 1.2. | Tillverkarens motorkod: ... |
| --- | --- |

1.2.

Tillverkarens motorkod: ...

| 1.3. | Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2) |
| --- | --- |

1.3.

Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (2)

| 1.4. | Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ... |
| --- | --- |

1.4.

Antal cylindrar och cylinderarrangemang: ...

| 1.4.1. | Cylinderdiameter: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Cylinderdiameter: ... mm

| 1.4.2. | Slaglängd: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Slaglängd: ... mm

| 1.4.3. | Tändningsföljd: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tändningsföljd: ...

| 1.5. | Motorns slagvolym: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Motorns slagvolym: ... cm3

| 1.6. | Volymkompressionsförhållande (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Volymkompressionsförhållande (3): ...

| 1.7. | Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

| 1.8. | Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ... cm2

| 1.9. | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 1.10. | Högsta nettomotoreffekt: ... kW vid ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Högsta nettomotoreffekt: ... kW vid ... min-1

| 1.11. | Maximalt tillåtet motorvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Maximalt tillåtet motorvarvtal: ... min-1

| 1.12. | Största nettovridmoment ... Nm vid ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Största nettovridmoment ... Nm vid ... min-1

| 1.13. | Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2) |
| --- | --- |

1.13.

Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (2)

| 1.14. | Bränsle: Diesel/motorgas/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2) |
| --- | --- |

1.14.

Bränsle: Diesel/motorgas/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (2)

| 1.15. | Kylsystem |
| --- | --- |

1.15.

Kylsystem

| 1.15.1. | Vätska |
| --- | --- |

1.15.1.

Vätska

| 1.15.1.1. | Slag av vätska: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Slag av vätska: ...

| 1.15.1.2. | Cirkulationspump(ar): ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkulationspump(ar): ja/nej (2)

| 1.15.1.3. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.1.4. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2. | Luft |
| --- | --- |

1.15.2.

Luft

| 1.15.2.1. | Fläkt: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Fläkt: ja/nej (2)

| 1.15.2.2. | Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Tekniska specifikationer eller fabrikat och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

| 1.15.2.3. | Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

| 1.16. | Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren |
| --- | --- |

1.16.

Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

| 1.16.1. | Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

| 1.16.2. | Luftkylning: Referenspunkt: ...
  Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Luftkylning: Referenspunkt: ...

Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

| 1.16.3. | Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare ... (i tillämpliga fall): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare ... (i tillämpliga fall): ... K

| 1.16.4. | Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören (ett eller flera) vilken ligger intill avgasgrenrörens (ett eller flera) eller turboladdarnas (en eller flera) utloppsfläns(ar): ... K

| 1.16.5. | Bränsletemperatur: min ... K, max ... K
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg |
| --- | --- |

1.16.5.

Bränsletemperatur: min ... K, max ... K

för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp; för naturgasmotorer vid tryckregulatorns slutsteg

| 1.16.6. | Bränsletryck: min ... kPa,
  max. ... kPa
  vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer |
| --- | --- |

1.16.6.

Bränsletryck: min ... kPa,

max. ... kPa

vid tryckregulatorns slutsteg, enbart för naturgasmotorer

| 1.16.7. | Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Smörjmedelstemperatur: min ... K, max ... K

| 1.17. | Turboaggregat: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.

Turboaggregat: ja/nej (2)

| 1.17.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Fabrikat: ...

| 1.17.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Typ: ...

| 1.17.3. | Systembeskrivning (t. ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Systembeskrivning (t. ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ...

| 1.17.4. | Laddluftkylare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Laddluftkylare: ja/nej (2)

| 1.18. | Inloppssystem
  Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Inloppssystem

Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter ... kPa

| 1.19. | Avgassystem
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter ... kPa
  Avgassystemets volym: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Avgassystem

Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter ... kPa

Avgassystemets volym: ... dm3

| 1.20. | Motorns elektroniska styrenhet (alla motortyper): |
| --- | --- |

1.20.

Motorns elektroniska styrenhet (alla motortyper):

| 1.20.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Fabrikat: ...

| 1.20.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Typ: ...

| 1.20.3. | Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Identifieringsnummer för kalibrering av programvaran: ...

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

| 2.1. | Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ... |
| --- | --- |

2.1.

Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): ...

| 2.2. | Ytterligare anordningar mot luftförorening (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ... |
| --- | --- |

2.2.

Ytterligare anordningar mot luftförorening (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) ...

| 2.2.1. | Katalytisk omvandlare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalytisk omvandlare: ja/nej (2)

| 2.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Typ(er): ...

| 2.2.1.3. | Antal katalytiska omvandlare med beståndsdelar: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Antal katalytiska omvandlare med beståndsdelar: ...

| 2.2.1.4. | De katalytiska omvandlarnas mått, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

De katalytiska omvandlarnas mått, form och volym: ...

| 2.2.1.5. | Typ av katalytisk verkan: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Typ av katalytisk verkan: ...

| 2.2.1.6. | Totalt ädelmetallinnehåll: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Totalt ädelmetallinnehåll: ...

| 2.2.1.7. | Relativ koncentration: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Relativ koncentration: ...

| 2.2.1.8. | Substrat (struktur och material): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substrat (struktur och material): ...

| 2.2.1.9. | Celltäthet: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Celltäthet: ...

| 2.2.1.10. | Typ av katalysatorhölje: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Typ av katalysatorhölje: ...

| 2.2.1.11. | Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.1.12. | Normalintervall för drifttemperatur (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normalintervall för drifttemperatur (K): ...

| 2.2.1.13. | Eventuellt förbrukningsbart reagens: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Eventuellt förbrukningsbart reagens: ...

| 2.2.1.13.1. | Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen: ...

| 2.2.1.13.2. | Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ...

| 2.2.1.13.3. | Internationell standard (om sådan finns): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Internationell standard (om sådan finns): ...

| 2.2.1.13.4. | Hur ofta reagens ska fyllas på: kontinuerligt/underhåll (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Hur ofta reagens ska fyllas på: kontinuerligt/underhåll (4): ...

| 2.2.2. | Syrgasgivare: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Syrgasgivare: ja/nej (2)

| 2.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 2.2.2.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Typ: ...

| 2.2.2.3. | Placering: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Placering: ...

| 2.2.3. | Luftinsprutning: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Luftinsprutning: ja/nej (2)

| 2.2.3.1. | Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ...

| 2.2.4. | Avgasåterföring (EGR): ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Avgasåterföring (EGR): ja/nej (2)

| 2.2.4.1. | Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Egenskaper (fabrikat, typ, flöde osv.): ...

| 2.2.5. | Partikelfälla: ja/nej (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Partikelfälla: ja/nej (2): ...

| 2.2.5.1. | Partikelfällans dimensioner, form och volym: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Partikelfällans dimensioner, form och volym: ...

| 2.2.5.2. | Partikelfällans typ och konstruktion: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Partikelfällans typ och konstruktion: ...

| 2.2.5.3. | Placering (referensavstånd i avgasledningen): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Placering (referensavstånd i avgasledningen): ...

| 2.2.5.4. | Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning: ...

| 2.2.5.5. | Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ...

| 2.2.5.6. | Vid periodisk regenerering:






  a) | Antal ETC-provcykler mellan två regenereringar (n1): |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Vid periodisk regenerering:

a)

Antal ETC-provcykler mellan två regenereringar (n1):

| b) | Antal ETC-provcykler under regenereringen (n2) |
| --- | --- |

b)

Antal ETC-provcykler under regenereringen (n2)

| 2.2.6. | Andra system: ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Andra system: ja/nej (2)

| 2.2.6.1. | Beskrivning och funktionssätt: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränslematning

| 3.1. | Dieselmotorer |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmotorer

| 3.1.1. | Matningspump
  Tryck (3): ... kPa eller pumpdiagram (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Matningspump

Tryck (3): ... kPa eller pumpdiagram (2): ...

| 3.1.2. | Insprutningssystem |
| --- | --- |

3.1.2.

Insprutningssystem

| 3.1.2.1. | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pump

| 3.1.2.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.1.3. | Bränslemängd: ... mm3
   (3) per slag vid motorvarvtal ... min-1 vid full insprutning, eller karakteristiskt diagram (2)
   (3): ...
  Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (2)

  Om systemet har laddtrycksreglering ska det lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Bränslemängd: ... mm3
   (3) per slag vid motorvarvtal ... min-1 vid full insprutning, eller karakteristiskt diagram (2)
   (3): ...

Ange använd metod: på motor/i pumpprovbänk (2)

Om systemet har laddtrycksreglering ska det lämnas en tabell eller ett diagram över bränsleförsörjningen och laddtrycket som funktion av motorvarvtalet.

| 3.1.2.1.4. | Förinställning av insprutning |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Förinställning av insprutning

| 3.1.2.1.4.1. | Kurva för förinställd insprutning (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Kurva för förinställd insprutning (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statisk förinställning (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statisk förinställning (3): ...

| 3.1.2.2. | Insprutningsrör |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Insprutningsrör

| 3.1.2.2.1. | Längd: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Längd: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Invändig diameter: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Invändig diameter: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Gemensamt bränslefördelarrör (common rail), fabrikat och typ: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Gemensamt bränslefördelarrör (common rail), fabrikat och typ: ...

| 3.1.2.3. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Insprutare (en eller flera)

| 3.1.2.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.3.3. | Öppningstryck ... kPa (3) eller karakteristikdiagram (2)
   (3) |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Öppningstryck ... kPa (3) eller karakteristikdiagram (2)
   (3)

| 3.1.2.4. | Regulator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Regulator

| 3.1.2.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.2.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Typ(er): ...

| 3.1.2.4.3. | Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Högsta varvtal vid obelastad motor: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Tomgångsvarvtal: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Tomgångsvarvtal: ... min-1

| 3.1.3. | Kallstartsystem |
| --- | --- |

3.1.3.

Kallstartsystem

| 3.1.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Typ(er): ...

| 3.1.3.3. | Beskrivning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Beskrivning: ...

| 3.1.3.4. | Extra starthjälp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Extra starthjälp: ...

| 3.1.3.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.1.3.4.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Typ: ...

| 3.2. | Gasmotorer (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gasmotorer (5)

| 3.2.1. | Bränsle: naturgas/motorgas (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Bränsle: naturgas/motorgas (2)

| 3.2.2. | Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (3)

| 3.2.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.2.3. | Antal tryckreduceringssteg: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Antal tryckreduceringssteg: ...

| 3.2.2.4. | Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tryck i slutsteget: min ... kPa, max. ... kPa

| 3.2.2.5. | Antal huvudinställningspunkter: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Antal huvudinställningspunkter: ...

| 3.2.2.6. | Antal inställningspunkter för tomgång: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Antal inställningspunkter för tomgång: ...

| 3.2.2.7. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.3. | Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (2)

| 3.2.3.1. | Reglering av bränsle-luftförhållande: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Reglering av bränsle-luftförhållande: ...

| 3.2.3.2. | Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ...

| 3.2.3.3. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.4. | Blandarenhet: |
| --- | --- |

3.2.4.

Blandarenhet:

| 3.2.4.1. | Antal: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Antal: ...

| 3.2.4.2. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Fabrikat: ...

| 3.2.4.3. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Typ(er): ...

| 3.2.4.4. | Placering: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Placering: ...

| 3.2.4.5. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.4.6. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5. | Insprutning via inloppsgrenrör |
| --- | --- |

3.2.5.

Insprutning via inloppsgrenrör

| 3.2.5.1. | Insprutning: enpunkts/flerpunkts (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Insprutning: enpunkts/flerpunkts (2)

| 3.2.5.2. | Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (2)

| 3.2.5.3. | Insprutningsutrustning |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Insprutningsutrustning

| 3.2.5.3.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.3.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.3.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.5.3.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5.4. | Matarpump (i tillämpliga fall): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Matarpump (i tillämpliga fall):

| 3.2.5.4.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.4.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.4.3. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.5.5. | Insprutare: |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Insprutare:

| 3.2.5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Typ(er): ...

| 3.2.5.5.3. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.6. | Direktinsprutning |
| --- | --- |

3.2.6.

Direktinsprutning

| 3.2.6.1. | Insprutningspump/tryckregulator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Insprutningspump/tryckregulator (2)

| 3.2.6.1.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.1.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.1.3. | Munstyckesreglering: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Munstyckesreglering: ...

| 3.2.6.1.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.6.2. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.6.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.6.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.6.2.3. | Öppningstryck eller karakteristikdiagram (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Öppningstryck eller karakteristikdiagram (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Certifieringsnummer: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Certifieringsnummer: ...

| 3.2.7. | Elektronisk styrenhet (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektronisk styrenhet (ECU)

| 3.2.7.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.7.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Typ(er): ...

| 3.2.7.3. | Inställningsmöjligheter: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Inställningsmöjligheter: ...

| 3.2.8. | Utrustning som är specifik för drift på naturgas |
| --- | --- |

3.2.8.

Utrustning som är specifik för drift på naturgas

| 3.2.8.1. | Variant 1:
  (enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1:

(enbart vid godkännanden av motorer för flera bestämda bränslesammansättningar)

| 3.2.8.1.1. | Bränslesammansättning:








  metan (CH4): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etan (C2H6): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| propan (C3H8): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| butan (C4H10): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| C5/C5+: | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| syre (O2): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |
| inerta (N2, He osv): | grund: ... mol- % | min. ... mol- % | max. ... mol- % |

3.2.8.1.1.

Bränslesammansättning:

metan (CH4):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

etan (C2H6):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

propan (C3H8):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

butan (C4H10):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

C5/C5+:

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

syre (O2):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

inerta (N2, He osv):

grund: ... mol- %

min. ... mol- %

max. ... mol- %

| 3.2.8.1.2. | Insprutare (en eller flera) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Insprutare (en eller flera)

| 3.2.8.1.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Fabrikat: ...

| 3.2.8.1.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Typ(er): ...

| 3.2.8.1.3. | Övrigt (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Övrigt (i tillämpliga fall)

| 3.2.8.2. | Variant 2:
  (enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2:

(enbart vid godkännanden för flera bestämda bränslesammansättningar)

4.   Ventiltider

| 4.1. | Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ... |
| --- | --- |

4.1.

Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande uppgifter): ...

| 4.2. | Referens- och/eller inställningsområden (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Referens- och/eller inställningsområden (2): ...

5.   Tändsystem (endast för motorer med gnisttändning)

| 5.1. | Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Typ av tändsystem: gemensam tändspole för tändstiften/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (2)

| 5.2. | Tändstyrenhet |
| --- | --- |

5.2.

Tändstyrenhet

| 5.2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Fabrikat: ...

| 5.2.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Typ(er): ...

| 5.3. | Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (2): ... |
| --- | --- |

5.3.

Tändförställningskurva/tändförställningsdiagram (2): ...

| 5.4. | Tändningsinställning (3): ... grader före TDC vid varvtal ... min-1

  och MAP på ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Tändningsinställning (3): ... grader före TDC vid varvtal ... min-1

och MAP på ... kPa

| 5.5. | Tändstift: |
| --- | --- |

5.5.

Tändstift:

| 5.5.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Fabrikat: ...

| 5.5.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Typ(er): ...

| 5.5.3. | Gnistgap: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Gnistgap: ... mm

| 5.6. | Tändspole/tändspolar |
| --- | --- |

5.6.

Tändspole/tändspolar

| 5.6.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Fabrikat: ...

| 5.6.2. | Typ(er): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Typ(er): ...

6.   Omborddiagnossystem (OBD)

| 6.1. | Felfunktionsindikator, beskrivning och/eller ritning (4): |
| --- | --- |

6.1.

Felfunktionsindikator, beskrivning och/eller ritning (4):

| 6.2. | Förteckning över och syfte med alla de delar som övervakas av omborddiagnossystemet (OBD): ... |
| --- | --- |

6.2.

Förteckning över och syfte med alla de delar som övervakas av omborddiagnossystemet (OBD): ...

| 6.3. | Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt för OBD-systemet) för: |
| --- | --- |

6.3.

Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt för OBD-systemet) för:

| 6.3.1. | Diesel-/gasmotorer (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.

Diesel-/gasmotorer (4): ...

| 6.3.1.1. | Katalysatorkontroll (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Katalysatorkontroll (4): ...

| 6.3.1.2. | Kontroll av deNOx-system (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Kontroll av deNOx-system (4): ...

| 6.3.1.3. | Kontroll av dieselpartikelfilter (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Kontroll av dieselpartikelfilter (4): ...

| 6.3.1.4. | Styrning av det elektroniska bränsleinsprutningssystemet (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Styrning av det elektroniska bränsleinsprutningssystemet (4): ...

| 6.3.1.5. | Andra komponenter som styrs med hjälp av OBD-systemet (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Andra komponenter som styrs med hjälp av OBD-systemet (4): ...

| 6.4. | Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod) ... |
| --- | --- |

6.4.

Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn (MI) (fast antal körcykler eller statistisk metod) ...

| 6.5. | Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga): ... |
| --- | --- |

6.5.

Förteckning över alla utkoder och format för omborddiagnos som används (med en förklaring av samtliga): ...

7.   Momentbegränsare

| 7.1. | Beskrivning av hur momentbegränsaren aktiveras |
| --- | --- |

7.1.

Beskrivning av hur momentbegränsaren aktiveras

| 7.2. | Beskrivning av begränsningen av fullbelastningskurvan |
| --- | --- |

7.2.

Beskrivning av begränsningen av fullbelastningskurvan

---

(1)  Om ej tillämpligt, ange med ett streck.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Ange tolerans.

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(5)  Om systemet är konstruerat på annat sätt, ange motsvarande upplysningar (för punkt 3.2).

Tillägg 4

Tekniska specifikationer för motorrelaterade fordonsdelar

| 1. | Insugsystemets undertryck vid nominellt varvtal och 100 % belastning: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Insugsystemets undertryck vid nominellt varvtal och 100 % belastning: ... kPa

| 2. | Avgassystemets mottryck vid nominellt varvtal och 100 % belastning: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Avgassystemets mottryck vid nominellt varvtal och 100 % belastning: ... kPa

| 3. | Avgassystemets volym: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Avgassystemets volym: ... cm3

| 4. | Effekt som förbrukas av motordrivna hjälpaggregat enligt specifikationer och driftsförhållanden i föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, bilaga 10, punkt 5.1.1 (1).












  Utrustning | Förbrukad effekt (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- | --- |
| | Tomgång | Högt varvtal | Lågt varvtal | Varvtal A (2) | Varvtal B (2) | Varvtal C (2) | Ref. varvtal (3) |
| HJÄLPAGGREGAT SOM DRIVS AV MOTORN | | | | | | | |
| (Se punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/03, bilaga 10). | | | | | | | |

4.

Effekt som förbrukas av motordrivna hjälpaggregat enligt specifikationer och driftsförhållanden i föreskrifter nr 24, ändringsserie 03, bilaga 10, punkt 5.1.1 (1).

Utrustning

Förbrukad effekt (kW) vid olika motorvarvtal

Tomgång

Högt varvtal

Lågt varvtal

Varvtal A (2)

Varvtal B (2)

Varvtal C (2)

Ref. varvtal (3)

HJÄLPAGGREGAT SOM DRIVS AV MOTORN

(Se punkt 5.1.1 i föreskrifter nr 24/03, bilaga 10).

---

(1)  Ange uppgifter för varje motor i motorfamiljen.

(2)  ESC prov.

(3)  Endast ETC-prov.

Tillägg 5

Information om OBD-systemet

| 1. | I enlighet med bestämmelserna i punkt 5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter ska följande ytterligare information lämnas av fordonstillverkaren för att det ska vara möjligt att tillverka ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla, såvida inte denna information är upphovsrättsligt skyddad eller utgör specifik know-how för fordonstillverkaren eller underleverantören. Uppgifter som avses i denna punkt ska upprepas i bilaga 2A till dessa föreskrifter: |
| --- | --- |

1.

I enlighet med bestämmelserna i punkt 5 i bilaga 9A till dessa föreskrifter ska följande ytterligare information lämnas av fordonstillverkaren för att det ska vara möjligt att tillverka ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla, såvida inte denna information är upphovsrättsligt skyddad eller utgör specifik know-how för fordonstillverkaren eller underleverantören. Uppgifter som avses i denna punkt ska upprepas i bilaga 2A till dessa föreskrifter:

| 1.1. | En beskrivning av den typ och det antal förkonditioneringscykler som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet. |
| --- | --- |

1.1.

En beskrivning av den typ och det antal förkonditioneringscykler som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.

| 1.2. | En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som används för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet för den komponent som kontrolleras av OBD-systemet. |
| --- | --- |

1.2.

En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som används för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet för den komponent som kontrolleras av OBD-systemet.

| 1.3. | Ett uttömmande dokument som beskriver alla delar som felsökningsfunktionen känner av och som aktiverar felfunktionsindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inkl. en förteckning över relevanta sekundära avlästa parametrar för varje del som övervakas med omborddiagnossystemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och format som används (med en förklaring av var och en) och som har samband med enskilda utsläppsrelaterade framdrivningskomponenter och enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där komponenten kontrolleras för att avgöra om felindikeringen ska aktiveras. |
| --- | --- |

1.3.

Ett uttömmande dokument som beskriver alla delar som felsökningsfunktionen känner av och som aktiverar felfunktionsindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inkl. en förteckning över relevanta sekundära avlästa parametrar för varje del som övervakas med omborddiagnossystemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och format som används (med en förklaring av var och en) och som har samband med enskilda utsläppsrelaterade framdrivningskomponenter och enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där komponenten kontrolleras för att avgöra om felindikeringen ska aktiveras.

| 1.3.1. | De uppgifter som krävs i denna punkt kan definieras t.ex. genom att fylla i följande tabell som ska bifogas denna bilaga:












  Komponent | Felkod | Övervakningsstrategi | Felsökningskriterier | Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn | Sekundära parametrar | Förkonditionering | Demonstrationsprov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalysator | Pxxxx | Signal från NOx-mätare nr 1 och nr 2 | Skillnad mellan sensorssignalerna 1 och 2 | 3:e cykeln | Varvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet | Tre OBD-testcykler (tre korta ESC-cykler) | OBD-testcykel (kort ESC-cykel) |

1.3.1.

De uppgifter som krävs i denna punkt kan definieras t.ex. genom att fylla i följande tabell som ska bifogas denna bilaga:

Komponent

Felkod

Övervakningsstrategi

Felsökningskriterier

Kriterier för aktivering av felfunktionsindikatorn

Sekundära parametrar

Förkonditionering

Demonstrationsprov

SCR-katalysator

Pxxxx

Signal från NOx-mätare nr 1 och nr 2

Skillnad mellan sensorssignalerna 1 och 2

3:e cykeln

Varvtal, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet

Tre OBD-testcykler (tre korta ESC-cykler)

OBD-testcykel (kort ESC-cykel)

| 1.3.2. | I de fall då punkt 5.1.2.1 i bilaga 9A till dessa föreskrifter inte gäller, t.ex. vid reservdelar och servicedelar, kan de upplysningar som krävs enligt detta tillägg inskränkas till att omfatta den fullständiga förteckningen över felkoder som registreras av OBD-systemet. Dessa upplysningar kan exempelvis anges i de två första spalterna i tabellen i punkt 1.3.1 ovan.
  Det fullständiga informationspaketet bör göras tillgängligt till godkännandemyndigheten som en del av det ytterligare material som avses i punkt 5.1.7.1, ”dokumentationskrav” i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3.2.

I de fall då punkt 5.1.2.1 i bilaga 9A till dessa föreskrifter inte gäller, t.ex. vid reservdelar och servicedelar, kan de upplysningar som krävs enligt detta tillägg inskränkas till att omfatta den fullständiga förteckningen över felkoder som registreras av OBD-systemet. Dessa upplysningar kan exempelvis anges i de två första spalterna i tabellen i punkt 1.3.1 ovan.

Det fullständiga informationspaketet bör göras tillgängligt till godkännandemyndigheten som en del av det ytterligare material som avses i punkt 5.1.7.1, ”dokumentationskrav” i dessa föreskrifter.

| 1.3.3. | Uppgifter som avses i denna punkt ska upprepas i bilaga 2A till dessa föreskrifter.
  Om punkt 5.1.2.1 i bilaga 9A till dessa föreskrifter inte är tillämplig, t.ex. för reservdelar eller servicedelar, får de upplysningar som lämnas enligt bilaga 2A begränsas till de upplysningar som nämns i punkt 1.3.2. |
| --- | --- |

1.3.3.

Uppgifter som avses i denna punkt ska upprepas i bilaga 2A till dessa föreskrifter.

Om punkt 5.1.2.1 i bilaga 9A till dessa föreskrifter inte är tillämplig, t.ex. för reservdelar eller servicedelar, får de upplysningar som lämnas enligt bilaga 2A begränsas till de upplysningar som nämns i punkt 1.3.2.

---

BILAGA 2A

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Tillägg 1

Information om OBD-systemet

Som anges i tillägg 4 till bilaga 1 till dessa föreskrifter ska informationen i detta tillägg lämnas av fordonstillverkaren för att det ska vara möjligt att tillverka ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla. Sådana uppgifter behöver inte lämnas av fordonstillverkaren om de är immaterialrättsligt skyddade eller utgör specifik know-how för tillverkaren eller originalutrustningsleverantören(erna).

Detta tillägg ska på begäran utan diskriminering göras tillgängligt för varje intresserad del-, diagnosverktygs- eller provningsutrustningstillverkare.

I överensstämmelse med bestämmelserna i punkt 1.3.3 i tillägg 4 till bilaga 1 ska den information som erfordras enligt denna punkt vara identisk med den information som lämnas i det tillägget.

| 1. | En beskrivning av den typ och det antal förkonditioneringscykler som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet. |
| --- | --- |

1.

En beskrivning av den typ och det antal förkonditioneringscykler som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.

| 2. | En beskrivning av den typ av omborddiagnosdemonstrationscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet för den del som övervakas med omborddiagnossystemet. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av den typ av omborddiagnosdemonstrationscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet för den del som övervakas med omborddiagnossystemet.

| 3. | Ett uttömmande dokument som beskriver alla delar som felsökningsfunktionen känner av och som aktiverar felfunktionsindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inkl. en förteckning över relevanta sekundära avkänningsparametrar för varje del som övervakas med omborddiagnossystemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och format som används (med en förklaring av var och en) och som har samband med enskilda utsläppsrelaterade framdrivningskomponenter och enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där komponenten kontrolleras för att avgöra om felindikeringen ska aktiveras. |
| --- | --- |

3.

Ett uttömmande dokument som beskriver alla delar som felsökningsfunktionen känner av och som aktiverar felfunktionsindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inkl. en förteckning över relevanta sekundära avkänningsparametrar för varje del som övervakas med omborddiagnossystemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och format som används (med en förklaring av var och en) och som har samband med enskilda utsläppsrelaterade framdrivningskomponenter och enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där komponenten kontrolleras för att avgöra om felindikeringen ska aktiveras.

---

BILAGA 2B

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

---

BILAGA 3

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

(Se punkt 4.6.2.3 i dessa föreskrifter)

I.   GODKÄNNANDE B (rad B1, OBD-steg 1, utan NOx-kontroll).

EXEMPEL 1

Dieselmotorer

Image

EXEMPEL 2

Naturgasmotorer:

Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter.

Image

Ovanstående typgodkännandemärken anbringade på en motor eller ett fordon visar att denna motor- eller fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 052439. Märket visar att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 05 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter uppfyllts.

II.   TYPGODKÄNNANDE C (Rad B1, OBD-steg 1, med NOx-kontroll).

EXEMPEL 3

Dieselmotorer

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor eller ett fordon visar att motor- eller fordonstypen typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 052439. Märkningen visar att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 05 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter uppfyllts.

III.   TYPGODKÄNNANDE F (Rad B2, OBD-steg 2, utan NOx-kontroll).

EXEMPEL 4

LPG-motorer:

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor eller ett fordon visar att motor- eller fordonstypen typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 052439. Märkningen visar att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 05 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter uppfyllts.

IV.   TYPGODKÄNNANDE G (Rad B2, OBD-steg 2, med NOx-kontroll).

EXEMPEL 5

Dieselmotorer

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor eller ett fordon visar att motor- eller fordonstypen typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 052439. Märkningen visar anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 05 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter uppfyllts.

V.   TYPGODKÄNNANDE J (Rad C, OBD-steg 2, utan NOx-kontroll).

EXEMPEL 6

LPG-motor:

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor eller ett fordon visar att motor- eller fordonstypen typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 052439. Märkningen visar att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 05 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter uppfyllts.

VI.   TYPGODKÄNNANDE AV MOTOR/FORDON ENLIGT FLERA FÖRESKRIFTER (Se punkt 4.7 i dessa föreskrifter)

EXEMPEL 7

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor eller ett fordon för HL-naturgas visar att motor- eller fordonstypen blivit typgodkänd i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 (utsläppssteg G) och föreskrifter nr 24 (1). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att föreskrifter nr 49 vid tidpunkten för respektive typgodkännanden omfattade ändringsserie 05 och föreskrifter nr 24 ändringsserie 03.

---

(1)  Det andra föreskriftsnumret ges endast som ett exempel.

---

BILAGA 4A

Provningsförfarande

1.   INLEDNING

| 1.1. | I denna bilaga beskrivs metoderna för bestämning av utsläpp av gasformiga ämnen, partiklar och rök från de motorer som ska provas. Tre provcykler beskrivs, och de ska användas i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2:






  a) | ESC-provcykeln, som består av 13 stationära steg. |
| --- | --- | --- |

1.1.

I denna bilaga beskrivs metoderna för bestämning av utsläpp av gasformiga ämnen, partiklar och rök från de motorer som ska provas. Tre provcykler beskrivs, och de ska användas i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2:

a)

ESC-provcykeln, som består av 13 stationära steg.

| b) | ELR-cykeln, som består av transienta belastningssteg vid olika varvtal; belastningsstegen utgör tillsammans provningsförfarandet och körs samtidigt. |
| --- | --- |

b)

ELR-cykeln, som består av transienta belastningssteg vid olika varvtal; belastningsstegen utgör tillsammans provningsförfarandet och körs samtidigt.

| c) | ETC-cykeln som består av en transient uppdelad sekvens av transienta steg. |
| --- | --- |

c)

ETC-cykeln som består av en transient uppdelad sekvens av transienta steg.

| 1.2. | Provningen ska ske med motorn monterad på en provbänk och ansluten till en dynamometer. |
| --- | --- |

1.2.

Provningen ska ske med motorn monterad på en provbänk och ansluten till en dynamometer.

1.3.   Principer för mätningen

De avgasutsläpp från motorn som ska mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid och sammanlagda kolväten, endast för dieselmotorer i ESC-provning; icke-metankolväten, endast för diesel- och gasmotorer i ETC-provning samt kväveoxider), partiklar (endast dieselmotorer) och rök (endast dieselmotorer i ELR-provning). Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning. Enligt god branschpraxis är en genomgående mätning av koldioxid ett utmärkt verktyg för att konstatera mätproblem under provningsförloppet.

| 1.3.1. | ESC-prov
  Under en fastställd serie driftsförhållanden med varmkörd motor ska mängderna av de ovannämnda avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda eller utspädda avgaserna. Provcykeln består av ett antal steg med olika varvtals- och effektvärden, som ska täcka det typiska driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Vid partikelmätningar ska avgaserna spädas ut med konditionerad omgivningsluft genom antingen ett system med delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Partiklarna ska samlas in med ett enda lämpligt filter i förhållande till viktningsfaktorerna för varje steg. Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne ska beräknas enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga. Vidare ska NOx mätas vid tre provpunkter inom det kontrollområde som valts ut av den tekniska tjänsten och de uppmätta värdena ska jämföras med de värden som beräknats från de steg av provcykeln vilka innehåller de utvalda provpunkterna. Genom denna dubbelkontroll av NOx säkerställer man bestämningen av motorns kapacitet i fråga om utsläppsbegränsning inom motorns typiska driftsområde. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC-prov

Under en fastställd serie driftsförhållanden med varmkörd motor ska mängderna av de ovannämnda avgasutsläppen undersökas fortlöpande genom provtagning från de outspädda eller utspädda avgaserna. Provcykeln består av ett antal steg med olika varvtals- och effektvärden, som ska täcka det typiska driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg mäts koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten, och de uppmätta värdena viktas sedan. Vid partikelmätningar ska avgaserna spädas ut med konditionerad omgivningsluft genom antingen ett system med delflödesutspädning eller ett system med fullflödesutspädning. Partiklarna ska samlas in med ett enda lämpligt filter i förhållande till viktningsfaktorerna för varje steg. Antalet gram per kilowattimme av varje utsläppt förorenande ämne ska beräknas enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga. Vidare ska NOx mätas vid tre provpunkter inom det kontrollområde som valts ut av den tekniska tjänsten och de uppmätta värdena ska jämföras med de värden som beräknats från de steg av provcykeln vilka innehåller de utvalda provpunkterna. Genom denna dubbelkontroll av NOx säkerställer man bestämningen av motorns kapacitet i fråga om utsläppsbegränsning inom motorns typiska driftsområde.

| 1.3.2. | ELR-prov
  Under ett fastställt belastningsresponsprov ska röken från en varmkörd motor analyseras med hjälp av en opacimeter. Provningen består av att man vid konstant varvtal belastar motorn med en belastning mellan 10 % och 100 % vid tre olika motorvarvtal. Vidare ska ett fjärde belastningssteg, som bestäms av provningsmyndigheten (1) köras, och värdet från detta ska jämföras med värdena från de föregående belastningsstegen. Toppvärdet för röken ska bestämmas med hjälp av en medelvärdesalgoritm enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR-prov

Under ett fastställt belastningsresponsprov ska röken från en varmkörd motor analyseras med hjälp av en opacimeter. Provningen består av att man vid konstant varvtal belastar motorn med en belastning mellan 10 % och 100 % vid tre olika motorvarvtal. Vidare ska ett fjärde belastningssteg, som bestäms av provningsmyndigheten (1) köras, och värdet från detta ska jämföras med värdena från de föregående belastningsstegen. Toppvärdet för röken ska bestämmas med hjälp av en medelvärdesalgoritm enligt anvisningarna i tillägg 1 till denna bilaga.

| 1.3.3. | ETC-prov
  Under en fastställd provcykel med transienta steg bestående av driftsförhållanden med varmkörd motor, vilka nära efterliknar vägtypsspecifika körningsmönster för motorer i tunga lastbilar och bussar, ska de ovannämnda föroreningarna undersökas efter utspädning av hela avgasflödet med konditionerad omgivningsluft (CVS-systemet med utspädning i två steg för partikelprovtagning) eller genom bestämning av gasformiga ämnen i de outspädda avgaserna och partiklar med ett system för delflödesutspädning. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal ska kraften integreras över provcykelns tid, och som resultat erhåller man det arbete som motorn genererat under provcykeln. För ett CVS-system ska koncentrationen av NOx och HC bestämmas för hela provcykeln genom integration av analysatorsignalen, medan koncentrationerna av CO, CO2 och NMHC kan bestämmas genom integration av analysatorsignalen eller genom provuppsamling i säckar. Alla gasformiga ämnen som mäts i de outspädda avgaserna ska bestämmas för hela provcykeln genom integration av analysatorsignalen. För partiklar ska ett proportionellt prov samlas upp på lämpliga filter. Det utspädda eller outspädda avgasflödet ska bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena ska ställas i relation till motorns arbete så att man får fram antalet gram av varje förorenande ämne som släpps ut per kilowattimme enligt anvisningarna i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC-prov

Under en fastställd provcykel med transienta steg bestående av driftsförhållanden med varmkörd motor, vilka nära efterliknar vägtypsspecifika körningsmönster för motorer i tunga lastbilar och bussar, ska de ovannämnda föroreningarna undersökas efter utspädning av hela avgasflödet med konditionerad omgivningsluft (CVS-systemet med utspädning i två steg för partikelprovtagning) eller genom bestämning av gasformiga ämnen i de outspädda avgaserna och partiklar med ett system för delflödesutspädning. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal ska kraften integreras över provcykelns tid, och som resultat erhåller man det arbete som motorn genererat under provcykeln. För ett CVS-system ska koncentrationen av NOx och HC bestämmas för hela provcykeln genom integration av analysatorsignalen, medan koncentrationerna av CO, CO2 och NMHC kan bestämmas genom integration av analysatorsignalen eller genom provuppsamling i säckar. Alla gasformiga ämnen som mäts i de outspädda avgaserna ska bestämmas för hela provcykeln genom integration av analysatorsignalen. För partiklar ska ett proportionellt prov samlas upp på lämpliga filter. Det utspädda eller outspädda avgasflödet ska bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena ska ställas i relation till motorns arbete så att man får fram antalet gram av varje förorenande ämne som släpps ut per kilowattimme enligt anvisningarna i tillägg 2 till denna bilaga.

2.   PROVNINGSVILLKOR

2.1.   Provningsvillkor

| 2.1.1. | Inloppsluftens absoluta temperatur (Ta) i kelvin och det torra atmosfärstrycket (ps), uttryckt i kPa, ska mätas, och parametern fa bestämmas enligt följande. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av inloppsrör, t.ex. i en V-motor, ska genomsnittstemperaturen mätas för varje avgränsad grupp.






  a) | För motorer med kompressionständning:
  Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

  Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Inloppsluftens absoluta temperatur (Ta) i kelvin och det torra atmosfärstrycket (ps), uttryckt i kPa, ska mätas, och parametern fa bestämmas enligt följande. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av inloppsrör, t.ex. i en V-motor, ska genomsnittstemperaturen mätas för varje avgränsad grupp.

a)

För motorer med kompressionständning:

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

| b) | För motorer med gnisttändning: |
| --- | --- |

b)

För motorer med gnisttändning:

| 2.1.2. | Provets giltighet
  För att ett prov ska godkännas ska parametern fa vara:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Provets giltighet

För att ett prov ska godkännas ska parametern fa vara:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Motorer med laddluftkylning

Laddluftens temperatur registreras och ska vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning ligga inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges i bilaga 1, tillägg 1, punkt 1.16.3. Kylmedlets temperatur ska vara minst 293 K (20 oC).

Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt ska laddluftens temperatur ligga inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges i bilaga 1, tillägg 1, punkt 1.16.3 vid varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Den inställning av laddluftkylaren som krävs för att uppfylla ovanstående villkor ska användas under hela provcykeln.

2.3.   Luftinloppssystem

Motorn ska vara utrustad med ett luftinloppssystem som ger en strypning av luftintaget som ligger inom ±100 Pa från den övre gränsen för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning.

2.4.   Motorernas avgasrör

Ett avgassystem ska användas som ger ett avgasmottryck som ligger inom ±1 000 Pa från det övre gränsvärdet för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning samt har en volym som ligger inom ±40 % av vad som angetts av tillverkaren. Ett speciellt för provning framtaget avgassystem får användas under förutsättning att det återspeglar motorns verkliga driftsförhållanden. Avgassystemet ska överensstämma med kraven för provtagning av avgaser i punkt 3.4 i tillägg 4 till denna bilaga samt i tillägg 7, punkt 2.2.1 EP och punkt 2.3.1 EP.

Om motorn är utrustad med avgasefterbehandling måste det avgasrör som används vid provet ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, vid en punkt som sitter minst fyra rördiametrar uppströms inloppet till expansionsdelen där avgasefterbehandlaren sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till avgasefterbehandlaren ska vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen ska uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlarbehållaren får tas bort under övningsprov och bestämning av vridmomentkurvan och ersättas med en motsvarande behållare med inaktivt katalysämne.

2.5.   Kylsystem

Det använda motorkylsystemet ska ha tillräcklig kapacitet för att hålla motorn vid den normala driftstemperatur som föreskrivits av tillverkaren.

2.6.   Smörjolja

Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen ska registreras och framläggas tillsammans med provningsresultaten enligt anvisningarna i bilaga 1, punkt 7.1.

2.7.   Bränsle

Bränslet ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 5.

Bränsletemperatur och mätpunkt ska anges av tillverkaren och ligga inom de gränser som anges i bilaga 1, punkt 1.16.5. Bränsletemperaturen får inte underskrida 306 K (33 oC). Om det saknas uppgift om temperaturen ska den vara 311 K ±5 K (38 oC ±5 oC) vid inloppet till bränslematningen.

För natur- och motorgasdrivna (LPG) motorer ska bränsletemperatur och mätpunkt ligga inom de gränsvärden som anges i bilaga 1, punkt 1.16.5 eller i bilaga 1, tillägg 3, punkt 1.16.5 i de fall där motorn inte är en huvudmotor.

| 2.8 | Om motorn är utrustad med ett system för avgasefterbehandling ska de utsläpp som mäts upp under provcykeln vara representativa för utsläppen under verkliga driftsförhållanden. Om motorn är utrustad med ett system för avgasefterbehandling som förbrukar ett reagens, ska det reagens som används vid varje prov uppfylla kraven i punkt 2.2.1.13 i tillägg 1. |
| --- | --- |

2.8

Om motorn är utrustad med ett system för avgasefterbehandling ska de utsläpp som mäts upp under provcykeln vara representativa för utsläppen under verkliga driftsförhållanden. Om motorn är utrustad med ett system för avgasefterbehandling som förbrukar ett reagens, ska det reagens som används vid varje prov uppfylla kraven i punkt 2.2.1.13 i tillägg 1.

| 2.8.1. | I system för avgasefterbehandling som bygger på en kontinuerlig regenereringsprocess ska utsläppen mätas på ett stabiliserat efterbehandlingssystem.
  Regenereringsprocessen ska ske åtminstone en gång under ETC-provet och tillverkaren ska ange under vilka förhållanden regenereringen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.).
  Minst fem ETC-prov ska genomföras för att kontrollera regenereringsprocessen. Under proven ska avgastemperaturen och avgastrycket registreras (temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).
  Efterbehandlingssystemet anses tillräckligt om de förhållanden som tillverkaren angett uppträder under provet under tillräckligt lång tid.
  Det aritmetiska medelvärdet av de olika provresultaten från ETC-provet ska utgöra det slutgiltiga provresultatet.
  Om efterbehandlingen av avgaser har ett säkerhetsläge som övergår till periodisk regenerering bör det kontrolleras i enlighet med punkt 2.8.2 i denna bilaga. I detta enskilda fall får gränsvärdena för utsläpp i tabell 2 i punkt 5.2 överskridas, och de viktas inte. |
| --- | --- |

2.8.1.

I system för avgasefterbehandling som bygger på en kontinuerlig regenereringsprocess ska utsläppen mätas på ett stabiliserat efterbehandlingssystem.

Regenereringsprocessen ska ske åtminstone en gång under ETC-provet och tillverkaren ska ange under vilka förhållanden regenereringen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.).

Minst fem ETC-prov ska genomföras för att kontrollera regenereringsprocessen. Under proven ska avgastemperaturen och avgastrycket registreras (temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Efterbehandlingssystemet anses tillräckligt om de förhållanden som tillverkaren angett uppträder under provet under tillräckligt lång tid.

Det aritmetiska medelvärdet av de olika provresultaten från ETC-provet ska utgöra det slutgiltiga provresultatet.

Om efterbehandlingen av avgaser har ett säkerhetsläge som övergår till periodisk regenerering bör det kontrolleras i enlighet med punkt 2.8.2 i denna bilaga. I detta enskilda fall får gränsvärdena för utsläpp i tabell 2 i punkt 5.2 överskridas, och de viktas inte.

| 2.8.2. | I system för avgasefterbehandling som bygger på en periodisk regenereringsprocess ska utsläppen mätas vid åtminstone två ETC-prov, varav ett under och ett utanför själva regenereringen på ett stabiliserat efterbehandlingssystem. Resultaten ska därefter viktas.
  Regenereringsprocessen ska inträffa åtminstone en gång under ETC-provet. Motorn får vara utrustad med en omkopplare som kan aktivera eller avaktivera regenereringsprocessen, under förutsättning att denna funktion inte påverkar den ursprungliga motorkalibreringen.
  Tillverkaren ska ange under vilka parameterförhållanden regenereringsprocessen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.) samt hur länge den varar (n2). Tillverkaren ska dessutom tillhandahålla alla uppgifter för att bestämma tidsintervallet mellan två regenereringar (n1). Hur bestämningen av tidsintervallet exakt ska gå till avgörs i samråd med den tekniska tjänsten och utifrån god branschpraxis.
  Tillverkaren ska tillhandahålla ett efterbehandlingssystem som har belastats så att regenereringen sker under ETC-provet. Under denna konditioneringsfas ska det inte förekomma någon regenerering.
  De genomsnittliga utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera ungefär ekvidistanta ETC-prov. Minst ett ETC-prov bör utföras så kort tid före ett regenereringsprov som möjligt, och ett ETC-prov omedelbart efter ett regenereringsprov. Som ett alternativ kan tillverkaren lämna uppgifter som visar att utsläppen förblir konstanta (±15 %) mellan regenereringsfaserna. Om så är fallet räcker det att använda utsläppen från endast ett ETC-prov.
  Under regenereringsprovet ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).
  Under regenereringsprocessen får de gränsvärden för utsläpp som anges i tabell 2 i punkt 5.2 överskridas.
  De uppmätta utsläppen ska viktas i enlighet med punkterna 5.5 och 6.3 i tillägg 2 till denna bilaga och slutresultatet får inte överskrida gränsvärdena i tabell 2 i punkt 5.2. |
| --- | --- |

2.8.2.

I system för avgasefterbehandling som bygger på en periodisk regenereringsprocess ska utsläppen mätas vid åtminstone två ETC-prov, varav ett under och ett utanför själva regenereringen på ett stabiliserat efterbehandlingssystem. Resultaten ska därefter viktas.

Regenereringsprocessen ska inträffa åtminstone en gång under ETC-provet. Motorn får vara utrustad med en omkopplare som kan aktivera eller avaktivera regenereringsprocessen, under förutsättning att denna funktion inte påverkar den ursprungliga motorkalibreringen.

Tillverkaren ska ange under vilka parameterförhållanden regenereringsprocessen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.) samt hur länge den varar (n2). Tillverkaren ska dessutom tillhandahålla alla uppgifter för att bestämma tidsintervallet mellan två regenereringar (n1). Hur bestämningen av tidsintervallet exakt ska gå till avgörs i samråd med den tekniska tjänsten och utifrån god branschpraxis.

Tillverkaren ska tillhandahålla ett efterbehandlingssystem som har belastats så att regenereringen sker under ETC-provet. Under denna konditioneringsfas ska det inte förekomma någon regenerering.

De genomsnittliga utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera ungefär ekvidistanta ETC-prov. Minst ett ETC-prov bör utföras så kort tid före ett regenereringsprov som möjligt, och ett ETC-prov omedelbart efter ett regenereringsprov. Som ett alternativ kan tillverkaren lämna uppgifter som visar att utsläppen förblir konstanta (±15 %) mellan regenereringsfaserna. Om så är fallet räcker det att använda utsläppen från endast ett ETC-prov.

Under regenereringsprovet ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Under regenereringsprocessen får de gränsvärden för utsläpp som anges i tabell 2 i punkt 5.2 överskridas.

De uppmätta utsläppen ska viktas i enlighet med punkterna 5.5 och 6.3 i tillägg 2 till denna bilaga och slutresultatet får inte överskrida gränsvärdena i tabell 2 i punkt 5.2.

---

(1)  Provningspunkterna ska väljas med hjälp av godkända statistiska slumpmässighetsmetoder.

Tillägg 1

Esc- och elr-provningscyklerna

1.   MOTOR- OCH DYNAMOMETERINSTÄLLNINGAR

1.1   Bestämning av motorvarvtalen A, B och C

Motorvarvtalen A, B och C ska uppges av tillverkaren i enlighet med följande:

Det höga varvtalet nhi ska bestämmas genom att beräkna 70 % av den uppgivna maximala nettoeffekt P(n) som bestämts i bilaga 1, punkt 8.2. Det högsta varvtal där denna effekt inträder på effektkurvan definieras som nhi.

Det låga varvtalet nlo ska bestämmas genom att beräkna 50 % av den uppgivna maximala nettoeffekt P(n) som bestämts i bilaga 1, punkt 8.2. Det lägsta varvtal där denna effekt inträder på effektkurvan definieras som nlo.

Motorvarvtalen A, B och C ska beräknas enligt följande:

| Varvtal A | = | nlo + 25 % (nhi – nlo) |
| --- | --- | --- |
| Varvtal B | = | nlo + 50 % (nhi – nlo) |
| Varvtal C | = | nlo + 75 % (nhi – nlo) |

Varvtal A

=

nlo + 25 % (nhi – nlo)

Varvtal B

=

nlo + 50 % (nhi – nlo)

Varvtal C

=

nlo + 75 % (nhi – nlo)

Varvtalen A, B och C kan verifieras på ett av följande sätt:

| a) | Ytterligare provningspunkter ska mätas i samband med typgodkännandet av motoreffekten enligt föreskrifter nr 85 för en noggrann bestämning av nhi och nlo. Maximieffekten samt nhi och nlo ska bestämmas ur effektkurvan, och varvtalen A, B och C ska räknas fram med ovanstående formler. |
| --- | --- |

a)

Ytterligare provningspunkter ska mätas i samband med typgodkännandet av motoreffekten enligt föreskrifter nr 85 för en noggrann bestämning av nhi och nlo. Maximieffekten samt nhi och nlo ska bestämmas ur effektkurvan, och varvtalen A, B och C ska räknas fram med ovanstående formler.

| b) | Motorns vridmomentkurva ska bestämmas längs hela belastningskurvan från högsta varvtal utan belastning till tomgång med hjälp av minst 5 mätpunkter per intervall om 1 000 min-1 samt med mätpunkter inom ±50 min-1 från varvtalet vid uppgiven maximieffekt. Maximieffekten samt nhi och nlo ska bestämmas ur den erhållna kurvan, och varvtalen A, B och C ska räknas fram med ovanstående formler. |
| --- | --- |

b)

Motorns vridmomentkurva ska bestämmas längs hela belastningskurvan från högsta varvtal utan belastning till tomgång med hjälp av minst 5 mätpunkter per intervall om 1 000 min-1 samt med mätpunkter inom ±50 min-1 från varvtalet vid uppgiven maximieffekt. Maximieffekten samt nhi och nlo ska bestämmas ur den erhållna kurvan, och varvtalen A, B och C ska räknas fram med ovanstående formler.

Om de uppmätta varvtalen A, B och C ligger inom ± 3 % av de motorvarvtal som uppges av tillverkaren ska de uppgivna motorvarvtalen användas för utsläppsprovningen. Om toleransen överskrids för något av varvtalen, ska i stället de uppmätta varvtalen användas för avgasprovet.

1.2.   Bestämning av dynamometerinställningar

Vridmomentkurvan vid full belastning ska bestämmas genom att man experimenterar sig fram för att beräkna vridmomentvärdena för de specificerade provstegen med motorn i nettoskick enligt anvisningarna i bilaga 1, punkt 8.2. Hänsyn ska tas till den effekt som förbrukas av eventuell utrustning som drivs av motorn. Dynamometerinställningen för varje provsteg ska beräknas med följande formel:

| s | = | P(n) * (L/100) om provningen görs med motorn i nettoskick |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) – P(b)) om provningen görs med en motor som inte är i nettoskick. |

s

=

P(n) * (L/100) om provningen görs med motorn i nettoskick

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) – P(b)) om provningen görs med en motor som inte är i nettoskick.

där:

| s | = | dynamometerinställning, kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | motorns nettoeffekt enligt bilaga 1, punkt 8.2, kW |
| L | = | belastning i procent enligt punkt 2.7.1 |
| P(a) | = | effekt som förbrukas av hjälputrustning som ska monteras enligt bilaga 1, punkt 6.1. |
| P(b) | = | effekt som förbrukas av hjälputrustning som ska avlägsnas enligt bilaga 1, punkt 6.2. |

s

=

dynamometerinställning, kW

P(n)

=

motorns nettoeffekt enligt bilaga 1, punkt 8.2, kW

L

=

belastning i procent enligt punkt 2.7.1

P(a)

=

effekt som förbrukas av hjälputrustning som ska monteras enligt bilaga 1, punkt 6.1.

P(b)

=

effekt som förbrukas av hjälputrustning som ska avlägsnas enligt bilaga 1, punkt 6.2.

2.   ESC-PROV

På tillverkarens begäran kan ett övningsprov köras för att konditionera motorn och avgassystemet före själva mätcykeln.

2.1.   Förberedelse av provtagningsfiltren

Minst en timme före provet ska varje filter placeras i en delvis övertäckt petriskål, som är skyddad mot damm och som placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter och tareringsvikten registreras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Filtret ska användas inom åtta timmar efter att ha tagits ur vägningskammaren. Tareringsvikten ska noteras.

2.2.   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder ska installeras på föreskrivet sätt. Om ett system med fullflödesutspädning används för utspädning av avgaserna ska avgasröret anslutas till systemet.

2.3.   Start av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs tills samtliga temperaturer och tryck har stabiliserats vid maximal effekt i enlighet med tillverkarens rekommendation och god branschpraxis.

2.4.   Start av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet ska startas och köras på by-pass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används, kan en enda mätning av bakgrundsnivån göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad kan mätningar göras i början och slutet av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

2.5.   Justering av utspädningsfaktorn

Utspädningsluften ska ställas in så att den temperatur hos de utspädda avgaserna som mäts upp omedelbart före huvudfiltret inte överskrider 325 K (52 oC). Utspädningsfaktorn (q) ska vara minst 4.

I system med mätning av CO2- eller NOx-koncentrationen för reglering av utspädningsfaktorn ska utspädningsluftens CO2- eller NOx-halt mätas vid början och slutet av varje prov. Bakgrundskoncentrationerna av CO2 och NOx i utspädningsluften före och efter provet får skilja sig åt med högst 100 ppm respektive 5 ppm.

2.6.   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Eventuella provtagningssäckar ska tömmas.

2.7.   Provcykel

| 2.7.1. | Följande 13-stegscykel ska följas vid bänkprovet med motorn:









  Steg | Motorvarvtal | Procent belastning | Vägningsfaktor | Stegets längd (minuter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | tomgång | — | 0,15 | 4 |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 |

2.7.1.

Följande 13-stegscykel ska följas vid bänkprovet med motorn:

Steg

Motorvarvtal

Procent belastning

Vägningsfaktor

Stegets längd (minuter)

1

tomgång

—

0,15

4

2

A

100

0,08

2

3

B

50

0,10

2

4

B

75

0,10

2

5

A

50

0,05

2

6

A

75

0,05

2

7

A

25

0,05

2

8

B

100

0,09

2

9

B

25

0,10

2

10

C

100

0,08

2

11

C

25

0,05

2

12

C

75

0,05

2

13

C

50

0,05

2

| 2.7.2. | Provsekvens
  Provsekvensen ska påbörjas. Vid varje provcykel ska provet genomföras i den stegordning som anges i tabellen i punkt 2.7.1.
  Motorn ska köras den föreskrivna tiden i varje steg efter att varvtalet uppnåtts och ändringen av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet ska hållas inom ±50 min-1 och det angivna vridmomentet ska hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.
  Om tillverkaren så begär kan provsekvensen upprepas ett antal gånger för att en tillräcklig mängd partikelmassa ska samlas upp på filtret. Tillverkaren ska lämna en utförlig beskrivning av metoderna för behandlingen och beräkningen av provresultaten. Gasutsläppen ska bara mätas i den första provcykeln. |
| --- | --- |

2.7.2.

Provsekvens

Provsekvensen ska påbörjas. Vid varje provcykel ska provet genomföras i den stegordning som anges i tabellen i punkt 2.7.1.

Motorn ska köras den föreskrivna tiden i varje steg efter att varvtalet uppnåtts och ändringen av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet ska hållas inom ±50 min-1 och det angivna vridmomentet ska hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.

Om tillverkaren så begär kan provsekvensen upprepas ett antal gånger för att en tillräcklig mängd partikelmassa ska samlas upp på filtret. Tillverkaren ska lämna en utförlig beskrivning av metoderna för behandlingen och beräkningen av provresultaten. Gasutsläppen ska bara mätas i den första provcykeln.

| 2.7.3. | Analysatorreaktion
  Analysatorernas utslag ska registreras på en remsskrivare eller mätas med ett dataregistreringssystem med likvärdiga egenskaper, och avgaserna ska passera genom analysatorerna under hela provcykeln. |
| --- | --- |

2.7.3.

Analysatorreaktion

Analysatorernas utslag ska registreras på en remsskrivare eller mätas med ett dataregistreringssystem med likvärdiga egenskaper, och avgaserna ska passera genom analysatorerna under hela provcykeln.

| 2.7.4. | Partikelprovtagning
  Ett och samma filter ska användas under hela provningsförfarandet. De viktningsfaktorer för varje steg som angetts i provcykelförfarandet ska beaktas genom att man tar ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet under varje enskilt steg av cykeln. Detta kan åstadkommas genom att provtagningsflödet, provtagningstiden, och/eller utspädningsfaktorn i motsvarande mån anpassas så att villkoret för de effektiva viktningsfaktorerna i punkt 6.6 uppfylls.
  Provtagningstiden i varje steg ska vara minst 4 sekunder per 0,01 vägningsfaktor. Provtagningen ska ske så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen ska vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg. |
| --- | --- |

2.7.4.

Partikelprovtagning

Ett och samma filter ska användas under hela provningsförfarandet. De viktningsfaktorer för varje steg som angetts i provcykelförfarandet ska beaktas genom att man tar ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet under varje enskilt steg av cykeln. Detta kan åstadkommas genom att provtagningsflödet, provtagningstiden, och/eller utspädningsfaktorn i motsvarande mån anpassas så att villkoret för de effektiva viktningsfaktorerna i punkt 6.6 uppfylls.

Provtagningstiden i varje steg ska vara minst 4 sekunder per 0,01 vägningsfaktor. Provtagningen ska ske så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen ska vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg.

| 2.7.5. | Motorförhållanden
  Motorns varvtal och belastning, inloppsluftens temperatur och undertryck, avgasernas temperatur och undertryck, bränsleflödet och luft- eller avgasflödet, laddningsluftens temperatur samt bränsletemperaturen och luftfuktigheten ska registreras under varje steg, varvid kraven i fråga om varvtal och belastning (se punkt 2.7.2) ska vara uppfyllda under den tid partikelprovet tas, och under alla omständigheter under den sista minuten av varje steg.
  Eventuella ytterligare uppgifter som behövs för beräkningen ska registreras (se punkterna 4 och 5). |
| --- | --- |

2.7.5.

Motorförhållanden

Motorns varvtal och belastning, inloppsluftens temperatur och undertryck, avgasernas temperatur och undertryck, bränsleflödet och luft- eller avgasflödet, laddningsluftens temperatur samt bränsletemperaturen och luftfuktigheten ska registreras under varje steg, varvid kraven i fråga om varvtal och belastning (se punkt 2.7.2) ska vara uppfyllda under den tid partikelprovet tas, och under alla omständigheter under den sista minuten av varje steg.

Eventuella ytterligare uppgifter som behövs för beräkningen ska registreras (se punkterna 4 och 5).

| 2.7.6. | NOx-kontroll inom kontrollområdet
  NOx-kontrollen inom kontrollområdet ska utföras direkt efter slutförandet av steg 13.
  Motorn ska konditioneras under förhållandena för steg 13 i tre minuter innan mätningarna påbörjas. Tre mätningar ska utföras i de olika punkter inom kontrollområdet vilka valts ut av den tekniska tjänsten (1) . Tiden för varje mätning ska vara 2 minuter.
  Mätförfarandet är identiskt med NOx-mätningen i 13-stegscykeln och ska utföras i enlighet med punkterna 2.7.3, 2.7.5 och 4.1 i detta tillägg och punkt 3 i tillägg 4.
  Beräkningen ska göras enligt anvisningarna i punkt 4. |
| --- | --- |

2.7.6.

NOx-kontroll inom kontrollområdet

NOx-kontrollen inom kontrollområdet ska utföras direkt efter slutförandet av steg 13.

Motorn ska konditioneras under förhållandena för steg 13 i tre minuter innan mätningarna påbörjas. Tre mätningar ska utföras i de olika punkter inom kontrollområdet vilka valts ut av den tekniska tjänsten (1) . Tiden för varje mätning ska vara 2 minuter.

Mätförfarandet är identiskt med NOx-mätningen i 13-stegscykeln och ska utföras i enlighet med punkterna 2.7.3, 2.7.5 och 4.1 i detta tillägg och punkt 3 i tillägg 4.

Beräkningen ska göras enligt anvisningarna i punkt 4.

| 2.7.7. | Kontroll av analysatorerna
  Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för upprepning av kontrollen. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet. |
| --- | --- |

2.7.7.

Kontroll av analysatorerna

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för upprepning av kontrollen. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

3.   ELR-PROV

3.1.   Installation av mätutrustningen

Opacimetern och i tillämpliga fall provtagningssonderna ska installeras efter ljuddämparen eller eventuell efterbehandlare i enlighet med tillverkarens allmänna installationsanvisningar. Dessutom ska kraven i punkt 10 i ISO 11614 iakttas i tillämpliga fall.

Före eventuella kontroller av nollställning och fullt skalutslag ska opacimetern värmas upp och stabiliseras i enlighet med instrumenttillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att förhindra igensotning av mätoptiken ska det systemet också kopplas på och ställas in i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

3.2.   Kontroll av opacimetern

Kontroll av nollställning och fullskaleutslag ska göras i avläsningsläget för röktäthet, då röktäthetsskalan har två klart definierbara kalibreringspunkter, nämligen 0 % och 100 % röktäthet. Beräkningen av ljusabsorptionskoefficienten kommer sedan att ske automatiskt på basis av den uppmätta röktätheten och LA, som uppgetts av opacimetertillverkaren, när instrumentet ställs tillbaka i k-läge inför provningen.

När opacimeterns ljusstråle är obruten ska utslaget ställas in på 0,0 % ±1,0 % röktäthet. När ljusstrålen hindras från att nå mottagaren ska utslaget ställas in på 100,0 % ±1,0 % röktäthet.

3.3.   Provcykel

3.3.1.   Konditionering av motorn

Varmkörning av motorn och systemet ska ske vid maximal effekt för stabilisering av motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Denna konditionering bör också förhindra att mätningen påverkas av rester i avgassystemet från ett föregående prov.

När motorn har uppnått stabila förhållanden ska provcykeln påbörjas inom 20 ±2 s efter konditioneringsfasen. Om tillverkaren så begär kan ett övningsprov köras för ytterligare konditionering före själva mätcykeln.

3.3.2.   Provsekvens

Provningen består av en sekvens av tre belastningssteg vid vart och ett av de tre motorvarvtal A (cykel 1), B (cykel 2) och C (cykel 3) som bestämts i enlighet med punkt 1.1 i tillägg 1 till bilaga 4A, åtföljd av cykel 4 vid ett varvtal inom kontrollområdet och en belastning av mellan 10 % och 100 % som valts av den tekniska tjänsten (1). Följande sekvens ska följas med dynamometern ansluten till provmotorn enligt figur 3.

Figur 3

ELR-provets sekvens

Image

| a) | Motorn ska köras med motorvarvtalet A och 10 % belastning under 20 ±2 s. Det angivna varvtalet ska hållas inom ±20 min-1 och det angivna vridmomentet ska hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet. |
| --- | --- |

a)

Motorn ska köras med motorvarvtalet A och 10 % belastning under 20 ±2 s. Det angivna varvtalet ska hållas inom ±20 min-1 och det angivna vridmomentet ska hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.

| b) | Vid slutet av den ovanstående fasen ska varvtalsspaken snabbt föras över till högsta öppet läge och hållas kvar där i 10 ±1 s. Därvid ska man lägga på den dynamometerbelastning som behövs för att hålla varvtalet med en avvikelse på maximalt ±150 min-1 under de första 3 sekunderna och ±20 min-1 under återstoden av fasen. |
| --- | --- |

b)

Vid slutet av den ovanstående fasen ska varvtalsspaken snabbt föras över till högsta öppet läge och hållas kvar där i 10 ±1 s. Därvid ska man lägga på den dynamometerbelastning som behövs för att hålla varvtalet med en avvikelse på maximalt ±150 min-1 under de första 3 sekunderna och ±20 min-1 under återstoden av fasen.

| c) | Sekvensen i a-b ska upprepas två gånger. |
| --- | --- |

c)

Sekvensen i a-b ska upprepas två gånger.

| d) | När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ±2 s. |
| --- | --- |

d)

När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ±2 s.

| e) | Sekvensen i a-c ska köras med motorn på varvtalet B. |
| --- | --- |

e)

Sekvensen i a-c ska köras med motorn på varvtalet B.

| f) | När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ±2 s. |
| --- | --- |

f)

När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på varvtal B och 10 % belastning inom loppet av 20 ±2 s.

| g) | Sekvensen i a-c ska köras med motorn på varvtalet C. |
| --- | --- |

g)

Sekvensen i a-c ska köras med motorn på varvtalet C.

| h) | När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på det valda varvtalet och en valfri belastning över 10 % inom loppet av 20 ±2 s. |
| --- | --- |

h)

När det tredje belastningssteget körts klart ska motorn ställas in på det valda varvtalet och en valfri belastning över 10 % inom loppet av 20 ±2 s.

| i) | Sekvensen i a-c ska köras med motorn på det valda varvtalet. |
| --- | --- |

i)

Sekvensen i a-c ska köras med motorn på det valda varvtalet.

3.4.   Validering av cykeln

De genomsnittliga rökvärdenas relativa standardavvikelser vid varje provningsvarvtal (SVA, SVB och SVC, beräknade i enlighet med punkt 6.3.3 i detta tillägg från de tre på varandra följande belastningsstegen vid varje provningsvarvtal) ska vara mindre än 15 % av medelvärdet eller 10 % av det gränsvärde som anges i tabell 1 i punkt 5.2, varvid det högre ska gälla. Om avvikelsen är större ska sekvensen upprepas tills tre på varandra följande belastningssteg uppfyller valideringsvillkoren.

3.5.   Efterkontroll av opacimetern

Opacimeterns nollpunktsavvikelsevärde efter provningen får inte överstiga ±5,0 % av det gränsvärde som anges i tabell 1 i punkt 5.2.

4.   BERÄKNING AV AVGASFLÖDET

4.1.   Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

För beräkningen av utsläppen i de outspädda avgaserna måste man känna till avgasflödet. Massflödet av avgaser ska bestämmas i enlighet med punkt 4.1.1 eller punkt 4.1.2. Noggrannheten i bestämningen av avgasflödet ska vara det högsta av följande värden: ±2,5 % av avläst värde eller ±1,5 % av maxvärdet för motorn. Likvärdiga metoder (t.ex. de som beskrivs i punkt 4.2 i tillägg 2 till denna bilaga) får användas.

| 4.1.1. | Metod med direkt mätning
  Direkt mätning av avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av






  a) | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Metod med direkt mätning

Direkt mätning av avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

a)

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke,

| b) | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

b)

ultraljudsflödesmätare,

| c) | Vortex-flödesmätare. |
| --- | --- |

c)

Vortex-flödesmätare.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel som ger felaktiga utsläppsvärden. Detta innebär bl.a. noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. Särskilt motorns prestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

| 4.1.2. | Metod med mätning av luft och bränsle
  Denna metod innebär mätning av luftflödet och bränsleflödet. Luftflödesmätare och bränsleflödesmätare som uppfyller de totala noggrannhetskraven i punkt 4.1 ska användas. Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Metod med mätning av luft och bränsle

Denna metod innebär mätning av luftflödet och bränsleflödet. Luftflödesmätare och bränsleflödesmätare som uppfyller de totala noggrannhetskraven i punkt 4.1 ska användas. Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna med hjälp av ett system med fullflödesutspädning måste man känna till massflödet av utspädda avgaser. Flödet av de utspädda avgaserna (qmedw) ska mätas för varje steg med PDP-CVS, CFV-CVS eller SSV-CVS enligt de generella formlerna i punkt 4.1 i tillägg 2 till denna bilaga. Noggrannheten ska vara ±2 % av avläst värde eller bättre, och ska bestämmas i enlighet med punkt 2.4 i tillägg 5 till denna bilaga.

5.   BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP

5.1.   Utvärdering av mätdata

För bedömningen av gasformiga utsläpp ska man bestämma medelvärdet för avläsningarna under de sista 30 sekunderna i varje provsteg, och de genomsnittliga koncentrationerna av HC, CO och NOx under varje provsteg ska bestämmas ur medelvärdet av avläsningarna och motsvarande kalibreringsdata. Andra metoder för registrering får användas om de ger likvärdiga data.

För NOx-kontrollen inom kontrollområdet gäller ovanstående krav bara för NOx.

Avgasflödet qmew eller det utspädda avgasflödet qmdew, om det används som alternativ, ska bestämmas i enlighet med punkt 2.3 i tillägg 4 till denna bilaga.

5.2.   Korrigering torr bas/våt bas

Den uppmätta koncentrationen ska omvandlas till våt bas enligt följande formler, om den inte redan mätts på våt bas. Omvandlingen ska göras för varje enskilt steg.

cwet
  = kW
  × cdry

För outspädda avgaser:

Formula

eller

Formula

eller

Formula

med

kf = 0,055594 × wALF+0,0080021 × wDEL+0,0070046 × wEPS

och

Formula

där:

| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | bränslets vätehalt, massprocent |
| qmf, i | = | momentant massflöde för bränslet (kg/s) |
| qmad, I | = | momentant massflöde för utspädningsluft (kg/s) |
| pr | = | vattenångtrycket efter kylbad (kPa), |
| pb | = | totalt atmosfärstryck (kPa), |
| wDEL | = | bränslets kvävehalt, massprocent |
| wEPS | = | bränslets syrehalt, massprocent |
| α | = | bränslets molarvätekvot |
| cCO2 | = | torr CO2-koncentration, procent |
| cCO | = | torr CO-koncentration, procent |

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

wALF

=

bränslets vätehalt, massprocent

qmf, i

=

momentant massflöde för bränslet (kg/s)

qmad, I

=

momentant massflöde för utspädningsluft (kg/s)

pr

=

vattenångtrycket efter kylbad (kPa),

pb

=

totalt atmosfärstryck (kPa),

wDEL

=

bränslets kvävehalt, massprocent

wEPS

=

bränslets syrehalt, massprocent

α

=

bränslets molarvätekvot

cCO2

=

torr CO2-koncentration, procent

cCO

=

torr CO-koncentration, procent

För utspädda avgaser:

Formula

eller

Formula

För utspädningsluften:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

För inloppsluften:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

där:

| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Hd

=

utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

och kan erhållas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

5.3.   Fuktighets- och temperaturkorrigering för NOx

Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden ska NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftens temperatur och fuktighet med hjälp av faktorerna i följande formler. Faktorerna gäller inom intervallet 0–25 g/kg torr luft.

| a) | För motorer med kompressionständning:

  med:







  Ta | = | inloppsluftens temperatur (K) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |

a)

För motorer med kompressionständning:

med:

Ta

=

inloppsluftens temperatur (K)

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

där:

Ha kan erhållas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

| b) | För motorer med gnisttändning:
  kh.G = kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha-0,862 × 10-3 × Ha
  2

  där:
  Ha kan erhållas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler. |
| --- | --- |

b)

För motorer med gnisttändning:

kh.G = kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha-0,862 × 10-3 × Ha
  2

där:

Ha kan erhållas genom mätning av den relativa luftfuktigheten, mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

5.4.   Beräkning av massflödet av utsläpp

Massflödena av utsläpp (g/h) för varje steg ska beräknas enligt följande: Beräkningen av NOx ska göras med hjälp av den korrektionsfaktor för fuktigheten kh, D eller kh, G som beräknats enligt punkt 5.3.

Den uppmätta koncentrationen ska omvandlas till våt bas enligt punkt 5.2, om den inte redan mätts på våt bas. Tabell 6 innehåller värden för ugas för vissa utvalda komponenter utifrån egenskaperna hos en ideal gas och de bränslen som är relevanta för dessa föreskrifter.

| a) | För outspädda avgaser:
  mgas = ugas × cgas × qmew

  där:







  ugas | = | förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm) |
| qmew | = | avgasmassflöde (kg/h). |

a)

För outspädda avgaser:

mgas = ugas × cgas × qmew

där:

ugas

=

förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet

cgas

=

koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

qmew

=

avgasmassflöde (kg/h).

| b) | För utspädda gaser:

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  där:







  ugas | = | förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet, |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | bakgrundskorrigerad koncentration (ppm) av respektive komponent i de utspädda avgaserna, |
| qmdew | = | utspätt avgasmassflöde (kg/h). |

b)

För utspädda gaser:

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

där:

ugas

=

förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet,

cgas, c

=

bakgrundskorrigerad koncentration (ppm) av respektive komponent i de utspädda avgaserna,

qmdew

=

utspätt avgasmassflöde (kg/h).

där:

Utspädningsfaktorn D ska beräknas enligt punkt 5.4.1 i tillägg 2 till denna bilaga.

5.5.   Beräkning av specifika utsläpp

Det specifika utsläppet (g/kWh) ska för samtliga enskilda beståndsdelar beräknas på följande sätt:

Formula

där:

| mgas | = | är den enskilda gasens massa, |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | är nettoeffekt bestämd enligt punkt 8.2 i bilaga 1. |

mgas

=

är den enskilda gasens massa,

Pn

=

är nettoeffekt bestämd enligt punkt 8.2 i bilaga 1.

De viktningsfaktorer som används i ovanstående beräkning är de som återfinns i punkt 2.7.1.

Tabell 6

Värden för ugas i de outspädda och de utspädda avgaserna för olika avgaskomponenter

| Bränsle | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Densitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diesel | Outspädda | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Utspädda | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanol | Outspädda | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Utspädda | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| CNG | Outspädda | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Utspädda | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propan | Outspädda | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Utspädda | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butan | Outspädda | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Utspädda | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Anm. | : | — | u-värden för outspädda avgaser utifrån egenskaperna hos en ideal gas då λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa |

Bränsle

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Densitet

Diesel

Outspädda

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Utspädda

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanol

Outspädda

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Utspädda

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

CNG

Outspädda

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Utspädda

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propan

Outspädda

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Utspädda

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butan

Outspädda

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Utspädda

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Anm.

:

—

u-värden för outspädda avgaser utifrån egenskaperna hos en ideal gas då λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa

| — | u-värden för utspädda avgaser grundade på egenskaperna hos en ideal gas och luftens densitet |
| --- | --- |

—

u-värden för utspädda avgaser grundade på egenskaperna hos en ideal gas och luftens densitet

| — | u-värden för CNG med en noggrannhet på 0,2 % för en massasammansättning på: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % |
| --- | --- |

—

u-värden för CNG med en noggrannhet på 0,2 % för en massasammansättning på: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

| — | u-värdet för CNG för HC motsvarar CH2,93 (för totalt HC används u-värdet för CH4) |
| --- | --- |

—

u-värdet för CNG för HC motsvarar CH2,93 (för totalt HC används u-värdet för CH4)

5.6.   Beräkning av utsläppsvärdena i kontrollområdet

För de tre kontrollpunkter som valts enligt punkt 2.7.6 ska NOx-utsläppet mätas och beräknas enligt punkt 5.6.1 samt också bestämmas genom interpolering med de steg i provningscykeln som ligger närmast respektive kontrollpunkt enligt punkt 5.6.2. De uppmätta värdena ska därefter jämföras med de interpolerade värdena enligt punkt 5.6.3.

5.6.1.   Beräkning av det specifika utsläppstalet

NOx-utsläppet för varje kontrollpunkt (Z) beräknas på följande sätt:

mNOx, Z = 0,001587 × cNOx, Z × kh, D × qmew

Formula

5.6.2.   Bestämning av utsläppsvärdet med hjälp av provningscykeln

Utsläppen av NOx ska för varje kontrollpunkt interpoleras från de fyra närmaste stegen i testcykeln som omger den valda kontrollpunkten Z i enlighet med figur 4. För dessa steg (R, S, T och U) gäller följande definitioner:

Varvtal (R) = Varvtal (T) = nRT

Varvtal (S) = Varvtal (U) = nSU

Belastning ( %) (R) = Belastning ( %) (S)

Belastning ( %) (T) = Belastning ( %) (U).

NOx-utsläppet i den utvalda kontrollpunkten Z beräknas på följande sätt:

Formula

och:

Formula

Formula

Formula

Formula

där:

| ER, ES, ET, EU | = | specifikt NOx-utsläpp i de omgivande stegen beräknat i enlighet med punkt 5.6.1. |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | motorns vridmoment i de omgivande stegen. |

ER, ES, ET, EU

=

specifikt NOx-utsläpp i de omgivande stegen beräknat i enlighet med punkt 5.6.1.

MR, MS, MT, MU

=

motorns vridmoment i de omgivande stegen.

Figur 4

Interpolering av kontrollpunkten för NO

Image

5.6.3.   Jämförelse av NOx-utsläppsvärden

Det uppmätta specifika NOx-utsläppet vid kontrollpunkten Z (NOx, Z) jämförs med det interpolerade värdet (EZ) enligt följande:

Formula

6.   BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP

6.1.   Utvärdering av mätdata

För utvärderingen av resultaten för partiklar ska de totala provmassorna (msep) som passerar genom filtret registreras i varje steg.

Filtret ska ställas tillbaka i vägningskammaren och konditioneras i minst en och högst 80 timmar, varpå det vägs. Filtrens bruttovikt registreras och tareringsvikten (se punkt 2.1) subtraheras, vilket ger partikelprovmassan mf.

Om bakgrundskorrigering ska tillämpas, ska utspädningsluftens massa (md) som passerar genom filtren samt partikelmassan (mf, d) registreras. Om mer än en mätning gjorts ska kvoten mf, d/md beräknas för varje enskild mätning och medelvärdet beräknas.

6.2.   System med delflödesutspädning

De slutgiltiga provresultat för partikelutsläpp som ska rapporteras bestäms genom nedanstående steg. Eftersom utspädningsförhållandet kan regleras på flera olika sätt, används olika beräkningsmetoder för qmedf. Samtliga beräkningar ska göras på grundval av medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden.

| 6.2.1. | Isokinetiska system

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  där ra är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea och avgasrörets tvärsnittsarea: |
| --- | --- |

6.2.1.

Isokinetiska system

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

där ra är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea och avgasrörets tvärsnittsarea:

Formula

| 6.2.2. | System med mätning av CO2- eller NOx-koncentration

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  där:







  cwE | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna |
| cwA | = | koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften |

6.2.2.

System med mätning av CO2- eller NOx-koncentration

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

där:

cwE

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de outspädda avgaserna

cwD

=

koncentration på våt bas av spårgasen i de utspädda avgaserna

cwA

=

koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften

Koncentrationer uppmätta på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 5.2 i detta tillägg.

| 6.2.3. | System med mätning av CO2 och kolbalansmetoden (2)




  där:







  c(CO2)D | = | CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | CO2-koncentration i utspädningsluften |

6.2.3.

System med mätning av CO2 och kolbalansmetoden (2)

Formula

där:

c(CO2)D

=

CO2-koncentrationen i de utspädda avgaserna

c(CO2)A

=

CO2-koncentration i utspädningsluften

(koncentrationer i volymprocent på våt bas)

Denna formel bygger på antagandet om kolbalans (de kolatomer som tillförs motorn avges i form av CO2) och har härletts enligt följande:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

och

Formula

| 6.2.4. | System med flödesmätning

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

System med flödesmätning

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   System med fullflödesutspädning

Samtliga beräkningar ska göras på grundval av medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden. Det utspädda avgasflödet qmdew ska bestämmas i enlighet med punkt 4.1 i tillägg 2 till denna bilaga. Den totala provmassan msep ska beräknas i enlighet med punkt 6.2.1 i tillägg 2 till denna bilaga.

6.4.   Beräkning av partikelmassflödet

Massflödet av partiklar beräknas på följande sätt. Om ett system med fullflödesutspädning används ska qmedf, som bestämts enligt punkt 6.2, ersättas med qmdew, som bestämts i enlighet med punkt 6.3.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Bakgrundskorrigering av massflödet av partiklar kan göras på följande sätt:

Formula

där D ska beräknas i enlighet med punkt 5.4.1 i tillägg 2 till denna bilaga.

6.5.   Beräkning av det specifika utsläppstalet

Partikelutsläppet beräknas så här:

Formula

6.6.   Effektiv vägningsfaktor

Den effektiva vägningsfaktorn för varje steg beräknas så här:

Formula

De effektiva vägningsfaktorernas värde ska ligga inom ±0,003 (0,005 för tomgångssteget) av de vägningsfaktorer som förtecknas i punkt 2.7.1 i detta tillägg.

7.   BERÄKNING AV RÖKVÄRDEN

7.1.   Besselalgoritmen

Besselalgoritmen ska användas för att beräkna ensekundsmedelvärdena av de momentant uppmätta rökvärdena, som omvandlats i enlighet med punkt 7.3.1. Algoritmen simulerar ett andra ordningens lågpassfilter, och för att den ska kunna användas krävs iterativa beräkningar för att bestämma de tillhörande koefficienterna. Dessa koefficienter är en funktion av opacimetersystemets svarstid och av provtagningsfrekvensen. Punkt 7.1.1 ska därför upprepas närhelst systemets svarstid och/eller provtagningsfrekvens ändras.

| 7.1.1. | Beräkning av filtrets svarstid och Besselkonstanter
  Den svarstid (tF) som ska användas i Besselalgoritmen är en funktion av opacimetersystemets fysikaliska och elektriska svarstid som de definieras i tillägg 4 till denna bilaga och beräknas så här:



  där:







  tp | = | fysikalisk svarstid (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | elektrisk svarstid (s) |

7.1.1.

Beräkning av filtrets svarstid och Besselkonstanter

Den svarstid (tF) som ska användas i Besselalgoritmen är en funktion av opacimetersystemets fysikaliska och elektriska svarstid som de definieras i tillägg 4 till denna bilaga och beräknas så här:

Formula

där:

tp

=

fysikalisk svarstid (s)

te

=

elektrisk svarstid (s)

Beräkningarna av filtrets gränsfrekvens (fc) grundas på en momentan ökning av invärdet från 0 till 1 på ≤ 0,01 s (se bilaga 6). Svarstiden definieras som tiden mellan när Besselutvärdet når 10 % (t10) och när det når 90 % (t90) av denna stegfunktion. Dessa tider ska tas fram genom iteration av fc tills t90-t10 ≈ tF. Den första iterationen av fc görs med följande formel:

Formula

Besselkonstanterna E och K beräknas så här:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

där:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Beräkning av Besselalgoritmen
  Med hjälp av värdena på konstanterna E och K beräknas ensekundsmedelvärdet av utvärdet för ett momentant invärde Si så här med Besselalgoritmen
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  där:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Tiderna t10 and t90 interpoleras fram. Svarstiden tF för det aktuella värdet på fc definieras som tidsskillnaden t90-t10. Om denna svarstid inte ligger tillräckligt nära den erforderliga svarstiden ska iterationen fortsätta tills den verkliga svarstiden ligger inom 1 % av den erforderliga svarstiden enligt följande:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Beräkning av Besselalgoritmen

Med hjälp av värdena på konstanterna E och K beräknas ensekundsmedelvärdet av utvärdet för ett momentant invärde Si så här med Besselalgoritmen

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

där:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Tiderna t10 and t90 interpoleras fram. Svarstiden tF för det aktuella värdet på fc definieras som tidsskillnaden t90-t10. Om denna svarstid inte ligger tillräckligt nära den erforderliga svarstiden ska iterationen fortsätta tills den verkliga svarstiden ligger inom 1 % av den erforderliga svarstiden enligt följande:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Utvärdering av mätdata

Rökmätningen ska göras med en frekvens om lägst 20 mätningar per sekund.

7.3.   Bestämning av röktäthetsvärden

| 7.3.1. | Omräkning av mätdata
  Eftersom ljustransmittansen är den grundläggande mätstorheten i alla opacimetrar, ska rökvärdena omvandlas från ljustransmittans (τ) till ljusabsorptionskoefficient (k) så här:



  och
  N = 100 – τ
  där:







  k | = | ljusabsorptionskoefficient (m-1) |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | effektiv optisk väglängd enligt tillverkarens uppgift (m) |
| N | = | opacitet ( %) |
| τ | = | transmittans ( %) |

7.3.1.

Omräkning av mätdata

Eftersom ljustransmittansen är den grundläggande mätstorheten i alla opacimetrar, ska rökvärdena omvandlas från ljustransmittans (τ) till ljusabsorptionskoefficient (k) så här:

Formula

och

N = 100 – τ

där:

k

=

ljusabsorptionskoefficient (m-1)

LA

=

effektiv optisk väglängd enligt tillverkarens uppgift (m)

N

=

opacitet ( %)

τ

=

transmittans ( %)

Omvandlingen ska göras innan mätdata behandlas vidare.

| 7.3.2. | Beräkning av Besselviktat rökmedelvärde
  Den sökta gränsfrekvensen fc är den frekvens som ger den erforderliga filtersvarstiden tF. När denna frekvens väl har bestämts genom iterationsförfarandet i punkt 7.1.1 ska de tillhörande värdena på Besselalgoritmens konstanter E och K räknas fram. Besselalgoritmen används sedan på de momentana rökvärdena i mätserien (k-värdena) enligt anvisningarna i punkt 7.1.2:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Besselalgoritmen är rekursiv. För att man ska kunna sätta i gång algoritmen behöver man således några initiala invärden Si-1 och Si-2 och några initiala utvärden Yi-1 och Yi-2. Dessa ingångsvärden kan sättas till 0.
  För varje belastningssteg vid de tre varvtalen A, B och C ska det högsta ensekundsvärdet Ymax väljas ut bland de enskilda värdena Yi från varje rökvärdesserie. |
| --- | --- |

7.3.2.

Beräkning av Besselviktat rökmedelvärde

Den sökta gränsfrekvensen fc är den frekvens som ger den erforderliga filtersvarstiden tF. När denna frekvens väl har bestämts genom iterationsförfarandet i punkt 7.1.1 ska de tillhörande värdena på Besselalgoritmens konstanter E och K räknas fram. Besselalgoritmen används sedan på de momentana rökvärdena i mätserien (k-värdena) enligt anvisningarna i punkt 7.1.2:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Besselalgoritmen är rekursiv. För att man ska kunna sätta i gång algoritmen behöver man således några initiala invärden Si-1 och Si-2 och några initiala utvärden Yi-1 och Yi-2. Dessa ingångsvärden kan sättas till 0.

För varje belastningssteg vid de tre varvtalen A, B och C ska det högsta ensekundsvärdet Ymax väljas ut bland de enskilda värdena Yi från varje rökvärdesserie.

| 7.3.3. | Slutresultat
  De genomsnittliga rökvärdena (SV) från varje provcykel (provningsvarvtal) räknas fram så här:






  Varvtal A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| Varvtal B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 |
| Varvtal C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 |

7.3.3.

Slutresultat

De genomsnittliga rökvärdena (SV) från varje provcykel (provningsvarvtal) räknas fram så här:

Varvtal A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

Varvtal B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3

Varvtal C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3

där:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | det högsta genomsnittliga ensekundsrökvärdet framräknat med Besselalgoritmen för respektive belastningssteg |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

det högsta genomsnittliga ensekundsrökvärdet framräknat med Besselalgoritmen för respektive belastningssteg

Slutresultatet räknas fram så här:

SV = (0,43 × SVA) + (0,56 × SVB) + (0,01 × SVC)

---

(1)  Provpunkterna ska väljas med hjälp av godkända statistiska slumpmässighetsmetoder.

(2)  Värdet är bara giltigt för referensbränslet enligt specifikationen i bilaga 5.

Tillägg 2

ETC-provcykeln

1.   BESTÄMNING AV MOTORNS VRIDMOMENTKURVA

1.1.   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

För att ETC-provcykeln ska kunna genereras i provbänken måste motorns vridmomentkurva först bestämmas. Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras så här:

| Lägsta varvtal | = | tomgångsvarvtal |
| --- | --- | --- |
| Högsta varvtal | = | nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmoment vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre |

Lägsta varvtal

=

tomgångsvarvtal

Högsta varvtal

=

nhi × 1,02 eller det varvtal där vridmoment vid full belastning sjunker till noll, om det senare varvtalet är lägre

1.2.   Förhållanden vid bestämning av vridmomentkurvan

Motorn ska varmköras på högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. När motorn har stabiliserats bestäms vridmomentkurvan så här:

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med full belastning på injektionspumpen och på lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med full belastning på injektionspumpen och på lägsta varvtal.

| c) | Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ±1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

c)

Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ±1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.

1.3.   Uppritning av vridmomentkurvan

Alla mätpunkter som registrerats enligt punkt 1.2 ska sammanbindas med hjälp av linjär interpolering mellan punkterna. Den resulterande kurvan används för att omvandla de normaliserade vridmomentvärdena till verkliga vridmomentvärden för provcykeln enligt anvisningarna i punkt 2 i detta tillägg.

1.4.   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Dessa alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl eller därför att förfarandet inte är representativt gör avsteg från de förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan vilka beskrivs i denna punkt, ska avsteget godkännas av den tekniska tjänsten med en motivering till varför avstegen får göras. Under inga omständigheter får fallande kontinuerliga svep av varvtalet användas för styrda motorer eller motorer med turboladdare.

1.5.   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varje provcykel. Vridmomentkurvan för en motor ska bestämmas före en provcykel bara

| a) | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen
  eller |
| --- | --- |

a)

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen

eller

| b) | om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

b)

om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

2.   BESTÄMNING AV REFERENSPROVCYKELN

Provcykeln med transienta belastningssteg beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga. De normaliserade vridmomenten och varvtalen ska räknas om till verkliga värden på nedanstående sätt. Som resultat erhålls då referensprovcykeln.

2.1.   Verkligt varvtal

Det normaliserade varvtalet räknas om till det verkliga varvtalet med följande formel:

Formula

Referensvarvtalet (nref) motsvarar de hundraprocentiga varvtalsvärden som anges i motordynamometerdiagrammet i tillägg 3. Det definieras på följande sätt (se figur 1 i punkt 2):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

där nhi och nlo antingen väljs enligt specifikationen i punkt 2 eller bestäms enligt punkt 1.1 i tillägg 1 till denna bilaga.

2.2.   Verkligt vridmoment

Vridmomentet är normaliserat med avseende på högsta vridmoment vid respektive varvtal. Referenscykelns vridmoment räknas om till verkliga värden med hjälp av vridmomentkurvan, som bestämts enligt anvisningarna i punkt 1.3 i denna bilaga, på följande sätt:

Verkligt vridmoment = (vridmoment i procent × högsta vridmoment/100)

för respektive verkligt varvtal enligt bestämning i punkt 2.1 i denna bilaga.

De negativa vridmomenten i punkterna med motorbromsning (”m”) ska för bestämningen av referenscykeln åsättas verkliga värden som bestämts på endera av följande sätt:

| a) | negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillängligt vid närmaste varvtalspunkt, |
| --- | --- |

a)

negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillängligt vid närmaste varvtalspunkt,

| b) | bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från lägsta till högsta varvtal (samma gränsvarvtal som vid bestämningen av vridmomentkurvan), |
| --- | --- |

b)

bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från lägsta till högsta varvtal (samma gränsvarvtal som vid bestämningen av vridmomentkurvan),

| c) | bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn med tomgångsvarvtal respektive referensvarvtal, varefter linjär interpolering görs mellan dessa två punkter. |
| --- | --- |

c)

bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn med tomgångsvarvtal respektive referensvarvtal, varefter linjär interpolering görs mellan dessa två punkter.

2.3.   Exempel på förfarandet för omräkning till verkliga värden

Följande provpunkt ska omräknas till verkligt värde:

| procent av varvtal | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| procent av vridmoment | = | 82 |

procent av varvtal

=

43

procent av vridmoment

=

82

Följande givna värden:

| referensvarvtal | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| tomgångsvarvtal | = | 600 min-1 |

referensvarvtal

=

2 200 min-1

tomgångsvarvtal

=

600 min-1

blir

verkligt varvtal = (43 × (2 200 – 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

verkligt vridmoment = (82 × 700/100) = 574 Nm

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 288 min-1 är 700 Nm.

3.   UTSLÄPPSPROV

På tillverkarens begäran kan ett övningsprov köras för att konditionera motorn och avgassystemet före själva mätcykeln.

Motorer som drivs med naturgas eller motorgas ska köras in med ETC-provet. Motorn ska köras genom minst två ETC-cykler och tills det CO-utsläpp som uppmätts under en ETC-cykel inte med mer än 10 % överstiger det CO-utsläpp som uppmätts under närmast föregående ETC-cykel.

3.1.   Förberedelse av eventuella provtagningsfilter

Minst en timme före provet ska varje filter placeras i en delvis övertäckt petriskål, som är skyddad mot damm och som placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter och tareringsvikten registreras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Filtret ska användas inom åtta timmar efter att ha tagits ur vägningskammaren. Tareringsvikten ska noteras.

3.2.   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder ska installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret ska i förekommande fall anslutas till systemet för fullflödesutspädning.

3.3.   Start av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs tills samtliga temperaturer och tryck har stabiliserats vid maximal effekt i enlighet med tillverkarens rekommendation och god branschpraxis.

3.4.   Start av partikelprovtagningssystemet (gäller enbart dieselmotorer)

Partikelprovtagningssystemet ska startas och köras på by-pass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man leder utspädningsluft genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används, kan en enda mätning av bakgrundsnivån göras före eller efter provet. Om utspädningsluften inte är filtrerad kan mätningar göras i början och slutet av provcykeln, varefter genomsnittet av värdena beräknas.

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs tills samtliga temperaturer och tryck har stabiliserats vid maximal effekt i enlighet med tillverkarens rekommendation och god branschpraxis.

Vid avgasefterbehandling med periodisk regenerering ska regenereringen inte ske under varmkörningen.

3.5.   Justering av utspädningssystemet

Utspädningssystemets flöden (fullflöde eller delflöde) ska ställas in så att vatten inte kondenseras i systemet och så att filterytorna får en högsta temperatur på 325 K (52 oC) eller lägre (se punkt 2.3.1 i bilaga 7, utspädningstunnel).

3.6.   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Om provtagningssäckar används ska de tömmas på luft.

3.7.   Start av motorn

Den stabiliserade motorn startas i enlighet med tillverkarens anvisningar i instruktionsboken, antingen med en startmotor som används i produktionen eller med dynamometern. Som alternativ kan man också, utan att stänga av motorn dessemellan, starta provet direkt från motorns konditioneringsfas när motorn har nått tomgångsvarvtal.

3.8.   Provcykel

| 3.8.1. | Provsekvens
  Provsekvensen ska påbörjas när motorn har nått tomgångsvarvtal. Provningen ska utföras enligt referenscykeln i punkt 2 i detta tillägg. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment ska ges med 5 Hz eller mer (10 Hz rekommenderas). Återkopplingssignalerna för varvtal och vridmoment ska registreras minst en gång per sekund under provcykeln, och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt. |
| --- | --- |

3.8.1.

Provsekvens

Provsekvensen ska påbörjas när motorn har nått tomgångsvarvtal. Provningen ska utföras enligt referenscykeln i punkt 2 i detta tillägg. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment ska ges med 5 Hz eller mer (10 Hz rekommenderas). Återkopplingssignalerna för varvtal och vridmoment ska registreras minst en gång per sekund under provcykeln, och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

| 3.8.2. | Mätning av gasformiga utsläpp |
| --- | --- |

3.8.2.

Mätning av gasformiga utsläpp

| 3.8.2.1. | System med fullflödesutspädning
  När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska mätutrustningen startas samtidigt, närmare bestämt genom att






  a) | insamling eller analys av utspädningsluft startas, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

System med fullflödesutspädning

När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska mätutrustningen startas samtidigt, närmare bestämt genom att

a)

insamling eller analys av utspädningsluft startas,

| b) | insamling eller analys av utspädda avgaser startas, |
| --- | --- |

b)

insamling eller analys av utspädda avgaser startas,

| c) | mätning av mängden utspädda avgaser (CVS, Constant Volume Sampling) och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas, |
| --- | --- |

c)

mätning av mängden utspädda avgaser (CVS, Constant Volume Sampling) och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas,

| d) | registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas. |
| --- | --- |

d)

registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas.

HC och NOx ska mätas fortlöpande i utspädningstunneln med en frekvens på 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integration av analysatorsignalerna under hela provcykeln. Systemets svarstid får vara högst 20 s, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO, CO2, NMHC och CH4 ska bestämmas genom integration eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under provcykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften ska bestämmas genom integration eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga värden ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Mätning av outspädda avgaser
  När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska mätutrustningen startas samtidigt, närmare bestämt genom att man






  a) | startar analysen av de outspädda avgaskoncentrationerna, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Mätning av outspädda avgaser

När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska mätutrustningen startas samtidigt, närmare bestämt genom att man

a)

startar analysen av de outspädda avgaskoncentrationerna,

| b) | startar mätningen av avgaserna eller inloppsluften och bränsleflödet, |
| --- | --- |

b)

startar mätningen av avgaserna eller inloppsluften och bränsleflödet,

| c) | startar registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment. |
| --- | --- |

c)

startar registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

Vid bedömningen av gasformiga utsläpp ska utsläppens koncentrationer (HC, CO och NOx) och avgasmassflödet registreras och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Systemets svarstid får vara högst 10 sekunder. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas under drift eller i efterhand under provresultatens behandling.

För beräkning av massutsläpp av gasformiga komponenter ska spåren av registrerade koncentrationer och spåren av avgasmassflödet tidsanpassas efter den omvandlingstid som definieras i punkt 2 i dessa föreskrifter. Därför ska svarstiden för varje analysator av gasformiga utsläpp och för avgasmassflödessystemet bestämmas enligt punkt 4.2.1 och punkt 1.5 i tillägg 5 till denna bilaga och registreras.

| 3.8.3. | Partikelprovtagning (i förekommande fall) |
| --- | --- |

3.8.3.

Partikelprovtagning (i förekommande fall)

| 3.8.3.1. | System med fullflödesutspädning
  När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska partikelprovtagningssystemet kopplas om från by-pass till partikeluppsamling.
  Om ingen flödeskompensering används ska provtagningspumpen(arna) inställas så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls vid ett värde av ± 5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ± 5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning).
  Vid användning av dubbelutspädning är provtagningsflödet nettodifferensen mellan flödet genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde.
  Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätarna (en eller flera) eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ± 5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provet ska då göras om med ett lägre flöde och/eller filter med större diameter. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

System med fullflödesutspädning

När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska partikelprovtagningssystemet kopplas om från by-pass till partikeluppsamling.

Om ingen flödeskompensering används ska provtagningspumpen(arna) inställas så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls vid ett värde av ± 5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ± 5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning).

Vid användning av dubbelutspädning är provtagningsflödet nettodifferensen mellan flödet genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde.

Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätarna (en eller flera) eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ± 5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provet ska då göras om med ett lägre flöde och/eller filter med större diameter.

| 3.8.3.2. | System med delflödesutspädning
  När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska partikelprovtagningssystemet kopplas om från by-pass till partikeluppsamling.
  För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs det att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid ska fastställas med hjälp av förfarandet i punkt 3.3 i tillägg 5 till denna bilaga. Om avgasflödesmätningens (se punkt 4.2.1 i denna bilaga) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider ligger under 0,3 s får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s måste man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare provkörning. I så fall ska stigtiden vara ≤ 1 s och den sammantagna omvandlingstiden ≤ 10 s.
  Hela systemet måste reagera på ett sätt som garanterar att partikelprovet (qmp, i) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan qmp, i och qmew, i med provtagningshastighet på minst 1 Hz, där följande kriterier ska vara uppfyllda:






  a) | Korrelationskoefficienten R2 för den linjära regressionen mellan qmp, i och qmew, i får inte vara lägre än 0,95. |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

System med delflödesutspädning

När motorn eller provsekvensen startas – det senare i det fall då provcykeln startas direkt från konditioneringsfasen – ska partikelprovtagningssystemet kopplas om från by-pass till partikeluppsamling.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs det att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid ska fastställas med hjälp av förfarandet i punkt 3.3 i tillägg 5 till denna bilaga. Om avgasflödesmätningens (se punkt 4.2.1 i denna bilaga) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider ligger under 0,3 s får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s måste man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare provkörning. I så fall ska stigtiden vara ≤ 1 s och den sammantagna omvandlingstiden ≤ 10 s.

Hela systemet måste reagera på ett sätt som garanterar att partikelprovet (qmp, i) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan qmp, i och qmew, i med provtagningshastighet på minst 1 Hz, där följande kriterier ska vara uppfyllda:

a)

Korrelationskoefficienten R2 för den linjära regressionen mellan qmp, i och qmew, i får inte vara lägre än 0,95.

| b) | Standardavvikelsen för skattningen av qmp, i på qmew, i får inte överskrida 5 % av maximalt qmp. |
| --- | --- |

b)

Standardavvikelsen för skattningen av qmp, i på qmew, i får inte överskrida 5 % av maximalt qmp.

| c) | Skärningen mellan qmp och regressionslinjen får inte överskrida 2 % av maximalt qmp. |
| --- | --- |

c)

Skärningen mellan qmp och regressionslinjen får inte överskrida 2 % av maximalt qmp.

Alternativt kan man först provköra systemet och sedan använda avgasmassflödets signal från denna provkörning för att styra provets flöde in i partikelsystemet (”look-ahead-styrning”). Ett sådant tillvägagångssätt krävs om partikelsystemets omvandlingstid (t50,P) eller omvandlingstiden för avgasmassflödets signal (t50,F) – eller båda – är > 0,3 s. En korrekt styrning av delflödessystemet uppnås, om provkörningens tidskurva för qmew, pre, som styr qmp, flyttas med en look ahead-tid på t50,P + t50,F .

För fastställande av korrelationen mellan qmp, i och qmew, i ska de data som registreras under den verkliga provningen användas, varvid qmew, i-tiden ska justeras med t50,F i förhållande till qmp, i (t50,P ingår inte). Med andra ord är tidsjusteringen mellan qmew och qmp lika med differensen mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i enlighet med punkt 3.3 i tillägg 5 till denna bilaga.

| 3.8.4. | Motorstopp
  Om motorn stannar någon gång under provcykeln, ska den konditioneras och startas om, varefter provet upprepas. Om det under provcykeln uppstår fel på någon del av den nödvändiga provutrustningen, ska provet ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

3.8.4.

Motorstopp

Om motorn stannar någon gång under provcykeln, ska den konditioneras och startas om, varefter provet upprepas. Om det under provcykeln uppstår fel på någon del av den nödvändiga provutrustningen, ska provet ogiltigförklaras.

| 3.8.5. | Arbetsmoment efter provet
  När provet avslutats ska mätningen av den utspädda avgasvolymen eller massflödet av outspädda avgaser, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem ska provtagningen fortsätta tills systemets svarstider har löpt ut.
  Om uppsamlingssäckar används ska koncentrationerna i dem analyseras så fort som möjligt och allra senast 20 minuter efter provcykelns slut.
  Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet. |
| --- | --- |

3.8.5.

Arbetsmoment efter provet

När provet avslutats ska mätningen av den utspädda avgasvolymen eller massflödet av outspädda avgaser, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem ska provtagningen fortsätta tills systemets svarstider har löpt ut.

Om uppsamlingssäckar används ska koncentrationerna i dem analyseras så fort som möjligt och allra senast 20 minuter efter provcykelns slut.

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

3.9.   Verifiering av provresultaten

| 3.9.1. | Kompensering för tidsfördröjning mellan börvärdessignal och återkopplad signal
  För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och momentsignalerna respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I så fall ska både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning. |
| --- | --- |

3.9.1.

Kompensering för tidsfördröjning mellan börvärdessignal och återkopplad signal

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och momentsignalerna respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I så fall ska både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

| 3.9.2. | Beräkning av det arbete som genereras under provcykeln
  Det verkliga arbete som genereras under provcykeln, Wact (kWh), beräknas med hjälp av alla registrerade värdepar av återkopplade varvtal och vridmoment. Detta görs efter det att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Cykelns verkliga arbete Wact används för jämförelse med referenscykelns arbete Wref och för att beräkna de bromsspecifika utsläppen (se punkterna 5.5 och 6.3 i detta tillägg). Samma metod ska användas för integration av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden ska bestämmas i punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, ska linjär interpolation användas.
  Vid integration av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet ska alla negativa vridmomentvärden ges värdet noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 Hz och om vridmomentvärdet under ett givet tidsintervall ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, ska den negativa delen åsättas värdet noll, dvs. den ska inte tas med i det integrerade värdet. Däremot ska den positiva delen tas med i det integrerade värdet.
  Wact ska ligga mellan - 15 % och + 5 % av Wref |
| --- | --- |

3.9.2.

Beräkning av det arbete som genereras under provcykeln

Det verkliga arbete som genereras under provcykeln, Wact (kWh), beräknas med hjälp av alla registrerade värdepar av återkopplade varvtal och vridmoment. Detta görs efter det att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Cykelns verkliga arbete Wact används för jämförelse med referenscykelns arbete Wref och för att beräkna de bromsspecifika utsläppen (se punkterna 5.5 och 6.3 i detta tillägg). Samma metod ska användas för integration av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden ska bestämmas i punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, ska linjär interpolation användas.

Vid integration av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet ska alla negativa vridmomentvärden ges värdet noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 Hz och om vridmomentvärdet under ett givet tidsintervall ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, ska den negativa delen åsättas värdet noll, dvs. den ska inte tas med i det integrerade värdet. Däremot ska den positiva delen tas med i det integrerade värdet.

Wact ska ligga mellan - 15 % och + 5 % av Wref

| 3.9.3. | Statistisk validering av provcykeln
  Linjär regression mellan återkopplingsvärdena och referensvärdena ska utföras för varvtal, vridmoment och effekt. Detta görs efter det att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Minsta kvadrat-metoden ska användas med bäst anpassade funktion på formen
  y = mx + b
  där:







  y | = | återkopplingsvärde (verkligt) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | = | referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| b | = | regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

3.9.3.

Statistisk validering av provcykeln

Linjär regression mellan återkopplingsvärdena och referensvärdena ska utföras för varvtal, vridmoment och effekt. Detta görs efter det att en eventuell kompensering för tidsfördröjningen gjorts om detta alternativ väljs. Minsta kvadrat-metoden ska användas med bäst anpassade funktion på formen

y = mx + b

där:

y

=

återkopplingsvärde (verkligt) för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW)

m

=

regressionslinjens lutningskoefficient,

x

=

referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW)

b

=

regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) ska beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med en frekvens på 1 Hz. Alla negativa vridmoment från referenscykeln och de tillhörande återkopplingsvärdena ska strykas vid beräkningarna för den statistiska valideringen av provcykelns vridmoment och effekt. För att ett prov ska anses som giltigt måste villkoren i tabell 7 vara uppfyllda.

Tabell 7

Regressionslinjetoleranser

| | Varvtal | Vridkraft | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardavvikelse för skattningen av y på x | Max. 100 min-1 | Max 13 % av motorns största vridmoment på vridmomentskurvan | Max 8 % av motorns största effekt på vridmomentskurvan |
| Regressionslinjens lutningskoefficient (m) | 0,95-1,03 | 0,83-1,03 | 0,89-1,03 |
| Förklaringsgrad, r2 | min 0,9700 | min 0,8800 | min 0,9100 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b) | ±50 min-1 | ±20 Nm eller ±2 % av max. vridmoment, beroende på vad som är störst | ±4 kW eller ±2 % av max. effekt, beroende på vad som är störst |

Varvtal

Vridkraft

Effekt

Standardavvikelse för skattningen av y på x

Max. 100 min-1

Max 13 % av motorns största vridmoment på vridmomentskurvan

Max 8 % av motorns största effekt på vridmomentskurvan

Regressionslinjens lutningskoefficient (m)

0,95-1,03

0,83-1,03

0,89-1,03

Förklaringsgrad, r2

min 0,9700

min 0,8800

min 0,9100

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b)

±50 min-1

±20 Nm eller ±2 % av max. vridmoment, beroende på vad som är störst

±4 kW eller ±2 % av max. effekt, beroende på vad som är störst

Det är tillåtet att utesluta enstaka mätvärden från regressionsanalysen när de uppfyller villkoren i tabell 8.

Tabell 8

Villkor för uteslutning av enstaka punkter från regressionsanalysen

| Villkor | Mätvärde som ska uteslutas |
| --- | --- |
| Full belastning och återkopplat vridmomentvärde < 95 % av referensvridmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Full belastning och varvtalsåterkoppling < 95 % av referensvarvtal | Varvtal och/eller effekt |
| Ingen belastning, ingen tomgångspunkt och återkopplat vridmomentvärde > referensvärdet | Vridmoment och/eller effekt |
| Ingen belastning, varvtalsåterkoppling < tomgångsvarvtal + 50 min-1 och vridmomentsåterkoppling = av tillverkaren fastställt/uppmätt tomgångsvridmoment ±2 % av max. vridmoment | Varvtal och/eller effekt |
| Ingen belastning, varvtalsåterkoppling > tomgångsvarvtal + 50 min-1 och vridmomentsåterkoppling > 105 % av referensvridmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Ingen belastning, varvtalsåterkoppling > 105 % av referensvarvtal | Varvtal och/eller effekt |

Villkor

Mätvärde som ska uteslutas

Full belastning och återkopplat vridmomentvärde < 95 % av referensvridmoment

Vridmoment och/eller effekt

Full belastning och varvtalsåterkoppling < 95 % av referensvarvtal

Varvtal och/eller effekt

Ingen belastning, ingen tomgångspunkt och återkopplat vridmomentvärde > referensvärdet

Vridmoment och/eller effekt

Ingen belastning, varvtalsåterkoppling < tomgångsvarvtal + 50 min-1 och vridmomentsåterkoppling = av tillverkaren fastställt/uppmätt tomgångsvridmoment ±2 % av max. vridmoment

Varvtal och/eller effekt

Ingen belastning, varvtalsåterkoppling > tomgångsvarvtal + 50 min-1 och vridmomentsåterkoppling > 105 % av referensvridmoment

Vridmoment och/eller effekt

Ingen belastning, varvtalsåterkoppling > 105 % av referensvarvtal

Varvtal och/eller effekt

4.   BERÄKNING AV AVGASFLÖDET

4.1.   Bestämning av utspätt avgasflöde

Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln (kg per prov) ska beräknas med hjälp av mätvärdena från hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V0 för PDP, KV för CFV, Cd för SSV), i enlighet med punkt 2 i tillägg 5 till denna bilaga. Följande formler ska användas om temperaturen på de utspädda avgaserna hålls konstant under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare (±6 K för ett PDP-CVS-system; ±11 K för ett CFV-CVS-system eller ±11 K för ett SSV-CVS-system – se tillägg 7 till bilaga 4A).

PDP-CVS-system:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

där:

| V0 | = | gasvolym pumpad per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv) |
| --- | --- | --- |
| NP | = | sammanlagt antal pumpvarv per prov |
| pb | = | atmosfärstryck i provrummet (kPa) |
| p1 | = | undertryck vid pumpinloppet relativt atmosfärstrycket (kPa) |
| T | = | de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt under hela provcykeln (K) |

V0

=

gasvolym pumpad per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv)

NP

=

sammanlagt antal pumpvarv per prov

pb

=

atmosfärstryck i provrummet (kPa)

p1

=

undertryck vid pumpinloppet relativt atmosfärstrycket (kPa)

T

=

de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet mätt under hela provcykeln (K)

CFV-CVS-system:

med = 1,293 · t KV pp/T 0,5

där:

| t | = | provcykelns längd (s) |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden |
| pp | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = | absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

t

=

provcykelns längd (s)

KV

=

kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden

pp

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

=

absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K)

SSV-CVS-system:

Formula

där:

Formula

och där:

| A0 | = en rad konstanter och enhetsomräkningar
  = 0,006111 i SI-enheter av |
| --- | --- |
| d | = SSV-mynningens diameter (m) |
| Cd | = SSV-utsläppskoefficient |
| pp | = absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | = temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| rp | = absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck = |
| rD | = förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter D |

A0

= en rad konstanter och enhetsomräkningar

= 0,006111 i SI-enheter avFormula

d

= SSV-mynningens diameter (m)

Cd

= SSV-utsläppskoefficient

pp

= absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

= temperatur vid venturirörets inlopp (K)

rp

= absolut förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, statiskt tryck =Formula

rD

= förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter D

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

PDP-CVS-system:

med, i = 1,293 · V0 NP, i (pb – p1) · 273/(101,3) · T)

där:

| NP, i | = | sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall |
| --- | --- | --- |

NP, i

=

sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall

CFV-CVS-system:

med, i = 1,293 · Δti · KV pp/T 0,5

där:

| Δti | = | tidsintervall (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

=

tidsintervall (s)

SSV-CVS-system:

med, i = 1,293 · QSSV Δti

där:

| Δti | = | tidsintervall (s) |
| --- | --- | --- |

Δti

=

tidsintervall (s)

Realtidsberäkningen ska påbörjas antingen med ett rimligt värde på Cd, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på Qssv. Om beräkningen påbörjas med Qssv, ska det första Qssv-värdet användas för bedömning av Re.

Under alla utsläppsprov ska Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt punkt 2.4 i tillägg 5 till denna bilaga.

4.2.   Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man känna till massflödet av avgaser. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av metoderna i punkterna 4.2.2–4.2.5 i detta tillägg användas.

4.2.1.   Svarstid

För beräkning av utsläppen ska båda metodernas svarstid vara lika med eller kortare än vad som krävs för analysatorer enligt definitionen i punkt 1.5 i tillägg 5 till denna bilaga.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För delflödessystem med direktstyrning krävs en svarstid på ≤ 0,3 s. När det gäller delflödessystem med look ahead-styrning, som bygger på resultaten från en tidigare provkörning, måste systemet för avgasflödesmätning ha en svarstid på ≤ 5 s med en stigtid på ≤ 1 s. Systemets svarstid ska specificeras av instrumenttillverkaren. De kombinerade svarstidskraven för avgasflöde och delflödessystem framgår av punkt 3.8.3.2.

4.2.2.   Metod med direkt mätning

Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

| a) | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke, |
| --- | --- |

a)

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke,

| b) | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

b)

ultraljudsflödesmätare,

| c) | Vortex-flödesmätare. |
| --- | --- |

c)

Vortex-flödesmätare.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Detta innebär bland annat noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. Noggrannheten i bestämningen av avgasflödet ska vara det högsta av följande minimivärden:

±2,5 % av avläst värde eller ±1,5 % av maxvärdet för motorn.

4.2.3.   Metod med mätning av luft och bränsle

Denna metod innebär mätning av luftflödet och bränsleflödet. Luftflödesmätare och bränsleflödesmätare som uppfyller kravet på absolut noggrannhet vid bestämningen av avgasflödet i punkt 4.2.2 i detta tillägg ska användas. Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

Formula

4.2.4.   Metod med spårgasmätning

Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna. En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms motorn.

Spårgasflödet ska ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

Formula

där:

| qmew, i | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | spårgasflöde (cm3/min) |
| cmix.i | = | spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm) |
| ρe | = | avgasernas densitet (kg/m3) (se tabell 6) |
| cb | = | spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm) |

qmew, i

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

qvt

=

spårgasflöde (cm3/min)

cmix.i

=

spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)

ρe

=

avgasernas densitet (kg/m3) (se tabell 6)

cb

=

spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (cmix.i) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Hela systemet ska uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet och kalibreras i enlighet med punkt 1.7 i tillägg 5 till denna bilaga.

4.2.5.   Metod med mätning av luftflöde och luft-bränsleförhållande

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana massflödet av avgaser ska göras enligt följande formel:

Formula

med:

Formula

Formula

och där:

| A/Fst | = | stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg) |
| --- | --- | --- |
| λ | = | luftöverskottsförhållande |
| cCO2 | = | CO2-koncentration på torr bas, % |
| cCO | = | CO-koncentration på torr bas (ppm) |
| cHC | = | koncentration av HC (ppm) |

A/Fst

=

stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg)

λ

=

luftöverskottsförhållande

cCO2

=

CO2-koncentration på torr bas, %

cCO

=

CO-koncentration på torr bas (ppm)

cHC

=

koncentration av HC (ppm)

Luftflödesmätaren ska uppfylla noggrannhetskraven i punkt 2.2 i tillägg 4 till denna bilaga, CO2-analysatorn ska uppfylla kraven i punkt 3.3.2 i tillägg 4 till denna bilaga och hela systemet ska uppfylla noggrannhetsspecifikationerna för avgasflödet.

Alternativt kan man använda utrustning för mätning av luft-bränsleförhållandet, exempelvis en sensor av zirconia-typ, för att mäta luftöverskottsförhållandet i enlighet med specifikationerna i punkt 3.3.6 i tillägg 4 till denna bilaga.

5.   BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP

5.1.   Utvärdering av mätdata

För utvärdering av gasformiga utsläpp i de utspädda avgaserna ska utsläppens koncentrationer (HC, CO och NOx) och massflödet av utspädda avgaser registreras enligt punkt 3.8.2.1 i detta tillägg och lagras i ett datorsystem. Om man använder analoga analysatorer ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas under drift eller i efterhand under provresultatens behandling.

För utvärdering av gasformiga utsläpp i outspädda avgaser ska utsläppens koncentrationer (HC, CO och NOx) och avgasmassflödet registreras enligt punkt 3.8.2.2 i detta tillägg och lagras i ett datorsystem. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller vid satskörning under provresultatens behandling.

5.2.   Korrigering torr bas/våt bas

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt nedanstående formel. För kontinuerlig mätning ska omvandlingen göras för varje momentant värde innan andra beräkningar görs.

Formula

De ekvationer för omvandlingen som anges i punkt 5.2 i tillägg 1 till denna bilaga ska användas.

5.3.   Fuktighets- och temperaturkorrigering för NOx

Eftersom NOx-utsläppen beror på omgivande luftförhållanden ska NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftens temperatur och fuktighet med hjälp av faktorerna i punkt 5.3 i tillägg 1 till denna bilaga. Faktorerna gäller inom intervallet 0–25 g/kg torr luft.

5.4.   Beräkning av massflödet av utsläpp

Utsläppsmassan under cykeln (g/prov) ska beräknas enligt följande beroende på vilken mätmetod som används. Den uppmätta koncentrationen ska omvandlas till våt bas enligt punkt 5.2 i tillägg 1 till denna bilaga, om den inte redan mätts på våt bas. De ugas-värden som ska användas är de som anges i tabell 6 i tillägg 1 till denna bilaga för utvalda komponenter på grundval av egenskaperna hos en ideal gas och de bränslen som avses i dessa föreskrifter.

| a) | För outspädda avgaser:

  där:







  ugas | = | förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet enligt tabell 6 |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, i | = | momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm) |
| qmew, i | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| f | = | provtagningsfrekvens (Hz) |
| n | = | antal mätningar |

a)

För outspädda avgaser:

där:

ugas

=

förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet enligt tabell 6

cgas, i

=

momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

qmew, i

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

f

=

provtagningsfrekvens (Hz)

n

=

antal mätningar

| b) | För utspädda avgaser utan flödeskompensation:







  mgas | = | ugas x cgas x med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

För utspädda avgaser utan flödeskompensation:

mgas

=

ugas x cgas x med

där:

| ugas | = | förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet enligt tabell 6 |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | genomsnittlig bakgrundskorrigerad koncentration för varje komponent (ppm) |
| med | = | total massa av utspädda avgaser från hela provcykeln (kg) |

ugas

=

förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet enligt tabell 6

cgas

=

genomsnittlig bakgrundskorrigerad koncentration för varje komponent (ppm)

med

=

total massa av utspädda avgaser från hela provcykeln (kg)

| c) | För utspädda avgaser med flödeskompensation:

  där:







  ce, i | = | momentan koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| qmdew, i | = | momentant gasmassflöde för utspädda avgaser (kg/s) |
| med | = | total massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln |
| ugas | = | förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet enligt tabell 6 |
| D | = | utspädningsfaktor (se punkt 5.4.1) |

c)

För utspädda avgaser med flödeskompensation:

där:

ce, i

=

momentan koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna

cd

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

qmdew, i

=

momentant gasmassflöde för utspädda avgaser (kg/s)

med

=

total massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

ugas

=

förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet enligt tabell 6

D

=

utspädningsfaktor (se punkt 5.4.1)

Koncentrationen av NMHC och CH4 ska om tillämpligt beräknas med någon av de metoder som anges i punkt 3.3.4 i tillägg 4 till denna bilaga, enligt följande:

| a) | Med gaskromatografi (enbart system med fullflödesutspädning):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

a)

Med gaskromatografi (enbart system med fullflödesutspädning):

cNMHC = cHC – cCH4

| b) | Med ickemetanavskiljare:


  där:







  cHC(w/Cutter) | = | kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande genom icke-metanavskiljare |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/o cutter) | = | kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande utanför icke-metanavskiljare |

b)

Med ickemetanavskiljare:

där:

cHC(w/Cutter)

=

kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande genom icke-metanavskiljare

cHC(w/o cutter)

=

kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande utanför icke-metanavskiljare

5.4.1.   Fastställande av bakgrundskorrigerade koncentrationer (enbart system med fullflödesutspädning)

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften ska subtraheras från de uppmätta koncentrationerna så att nettokoncentrationerna av föroreningar fås. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingspåsar eller genom fortlöpande mätning med integration. Följande formel ska användas:

Formula

där:

| ce | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- |
| cd | = | koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften |
| D | = | utspädningsfaktor |

ce

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i de utspädda avgaserna

cd

=

koncentration (ppm) av respektive förorening som uppmätts i utspädningsluften

D

=

utspädningsfaktor

Utspädningsfaktorn ska beräknas enligt följande:

| a) | Diesel- och motorgasmotorer |
| --- | --- |

a)

Diesel- och motorgasmotorer

| b) | Naturgasmotorer

  där:







  cCO2 | = | koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna |
| cNMHC | = | koncentration (ppm C1) av icke-metankolväten i de utspädda avgaserna |
| cCO | = | koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna |
| FS | = | stökiometrisk faktor |

b)

Naturgasmotorer

där:

cCO2

=

koncentration (volymprocent) av CO2 i de utspädda avgaserna

cHC

=

koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna

cNMHC

=

koncentration (ppm C1) av icke-metankolväten i de utspädda avgaserna

cCO

=

koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna

FS

=

stökiometrisk faktor

Koncentrationer uppmätta på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 5.2 i tillägg 1 till denna bilaga.

Den stökiometriska faktorn ska beräknas enligt följande:

Formula

där:

| α, ε | = | är de molara förhållanden som avser bränslet CHαOε |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

är de molara förhållanden som avser bränslet CHαOε

Om bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktor användas som alternativ:

| FS (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (motorgas (LPG)) | = | 11,6 |
| FS (naturgas) | = | 9,5 |
| FS (etanol) | = | 12,3 |

FS (diesel)

=

13,4

FS (motorgas (LPG))

=

11,6

FS (naturgas)

=

9,5

FS (etanol)

=

12,3

5.5.   Beräkning av specifika utsläpp

Utsläppen (g/kWh) beräknas på följande sätt:

| a) | alla komponenter utom NOx: |
| --- | --- |

a)

alla komponenter utom NOx:

| b) | NOx:

  där:







  Wact | = | verkligt arbete som fastställts enligt punkt 3.9.2. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

där:

Wact

=

verkligt arbete som fastställts enligt punkt 3.9.2.

5.5.1.   När det gäller ett system för avgasefterbehandling med periodisk regenerering ska utsläppen viktas enligt följande:

Formula

där:

| n1 | = | antalet ETC-prov mellan två regenereringar |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | antalet ETC-prov under en regenerering (minst ett ETC-prov) |
| Mgas, n2 | = | utsläpp under en regenerering |
| Mgas, n1 | = | utsläpp efter en regenerering |

n1

=

antalet ETC-prov mellan två regenereringar

n2

=

antalet ETC-prov under en regenerering (minst ett ETC-prov)

Mgas, n2

=

utsläpp under en regenerering

Mgas, n1

=

utsläpp efter en regenerering

6.   BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP (OM TILLÄMPLIGT)

6.1.   Utvärdering av mätdata

Partikelfiltret ska ställas tillbaka i vägningskammaren senast en timme efter avslutat prov. Det ska konditioneras i en delvis övertäckt petriskål, som är skyddad mot damm, i minst en timme och högst 80 timmar, varefter det ska vägas. Filtrens bruttovikt registreras och tareringsvikten subtraheras, vilket ger partikelprovmassan mf. För utvärdering av partikelkoncentrationen ska den totala provmassa (msep) som passerar genom filtren under provcykeln registreras.

Om bakgrundskorrigering ska tillämpas, ska utspädningsluftens massa (md) som passerar genom filtren samt partikelmassan (mf, d) registreras.

6.2.   Beräkning av massflöde

6.2.1.   System med fullflödesutspädning

Partikelmassan (g/prov) ska beräknas enligt följande:

Formula

där:

| mf | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- |
| msep | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| med | = | ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln |

mf

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

msep

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

med

=

ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

Vid användning av ett system med utspädning i två steg ska massan av den sekundära utspädningsluften subtraheras från den sammanlagda massan av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren.

Formula

där:

| mset | = | massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | massa (kg) av den sekundära utspädningsluften |

mset

=

massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret

mssd

=

massa (kg) av den sekundära utspädningsluften

Om partikelbakgrundsnivån i utspädningsluften bestäms i enlighet med punkt 3.4 får partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall ska partikelmassan (g/prov) beräknas enligt följande:

Formula

där:

mPT, msep, med = se ovan

| md | = | massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar |
| --- | --- | --- |
| mf, d | = | massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften |
| D | = | utspädningsfaktor enligt bestämning i punkt 5.4.1. |

md

=

massan (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar

mf, d

=

massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften

D

=

utspädningsfaktor enligt bestämning i punkt 5.4.1.

6.2.2.   System med delflödesutspädning

Partikelmassan (g/prov) ska beräknas på något av följande sätt:

| a) | där:







  mf | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| medf | = | ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln |

a)

Formula

där:

mf

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

msep

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

medf

=

ekvivalent massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

Den totala massan av ekvivalent massflöde av utspädda avgaser under hela provcykeln ska bestämmas på följande sätt:

där:

| qmedf, i | = | momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| qmew, i | = | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| rd, i | = | momentan utspädningsfaktor |
| qmdew, i | = | momentant utspätt avgasmassflöde genom utspädningstunneln (kg/s) |
| qmdw, i | = | momentant massflöde utspädningsluft (kg/s) |
| f | = | dataregistreringsfrekvens (Hz) |
| n | = | antal mätningar |

qmedf, i

=

momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s)

qmew, i

=

momentant avgasmassflöde (kg/s)

rd, i

=

momentan utspädningsfaktor

qmdew, i

=

momentant utspätt avgasmassflöde genom utspädningstunneln (kg/s)

qmdw, i

=

momentant massflöde utspädningsluft (kg/s)

f

=

dataregistreringsfrekvens (Hz)

n

=

antal mätningar

| b) | där:







  mf | = | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | genomsnittlig provkvot under hela provcykeln |

b)

Formula

där:

mf

=

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

rs

=

genomsnittlig provkvot under hela provcykeln

där:

där:

| mse | = | provmassa under hela provcykeln (kg) |
| --- | --- | --- |
| mew | = | totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg) |
| msep | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| msed | = | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |

mse

=

provmassa under hela provcykeln (kg)

mew

=

totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg)

msep

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

msed

=

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

| OBS. | : | Vid totalprovtagning är msep lika med Msed. |
| --- | --- | --- |

OBS.

:

Vid totalprovtagning är msep lika med Msed.

6.3.   Beräkning av det specifika utsläppet

Partikelutsläppet (g/kWh) ska beräknas på följande sätt:

Formula

där:

| Wact | = | det verkliga arbetet (kWh) under cykeln enligt bestämning i punkt 3.9.2. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

det verkliga arbetet (kWh) under cykeln enligt bestämning i punkt 3.9.2.

| 6.3.1. | När det gäller ett system för avgasefterbehandling med periodisk regenerering ska utsläppen viktas enligt följande:



  där:







  n1 | = | antalet ETC-prov mellan två regenereringar |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | antalet ETC-prov under en regenerering (minst ett ETC-prov) |
| | = | utsläpp under en regenerering |
| | = | utsläpp utom ramen för en regenerering |

6.3.1.

När det gäller ett system för avgasefterbehandling med periodisk regenerering ska utsläppen viktas enligt följande:

Formula

där:

n1

=

antalet ETC-prov mellan två regenereringar

n2

=

antalet ETC-prov under en regenerering (minst ett ETC-prov)

Formula

=

utsläpp under en regenerering

Formula

=

utsläpp utom ramen för en regenerering

Tillägg 3

Dynamometertabell för ETC-prov

| Tid
  (s) | Normaliserat varvtal
  (%) | Normaliserat vridmoment
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | ”m” |
| 38 | 82,9 | ”m” |
| 39 | 51,3 | ”m” |
| 40 | 28,5 | ”m” |
| 41 | 29,3 | ”m” |
| 42 | 26,7 | ”m” |
| 43 | 20,4 | ”m” |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | ”m” |
| 87 | 52 | ”m” |
| 88 | 43,3 | ”m” |
| 89 | 36,1 | ”m” |
| 90 | 27,6 | ”m” |
| 91 | 21,1 | ”m” |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | ”m” |
| 119 | 44,3 | ”m” |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | ”m” |
| 125 | 65,3 | ”m” |
| 126 | 64 | ”m” |
| 127 | 59,7 | ”m” |
| 128 | 52,8 | ”m” |
| 129 | 45,9 | ”m” |
| 130 | 38,7 | ”m” |
| 131 | 32,4 | ”m” |
| 132 | 27 | ”m” |
| 133 | 21,7 | ”m” |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | ”m” |
| 165 | 50 | ”m” |
| 166 | 49,2 | ”m” |
| 167 | 49,3 | ”m” |
| 168 | 49,9 | ”m” |
| 169 | 51,6 | ”m” |
| 170 | 49,7 | ”m” |
| 171 | 48,5 | ”m” |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | ”m” |
| 177 | 53,6 | ”m” |
| 178 | 40,8 | ”m” |
| 179 | 32,9 | ”m” |
| 180 | 26,3 | ”m” |
| 181 | 20,9 | ”m” |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | ”m” |
| 232 | 43,6 | ”m” |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | ”m” |
| 248 | 65,5 | ”m” |
| 249 | 64,4 | ”m” |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | ”m” |
| 254 | 56,9 | ”m” |
| 255 | 54,5 | ”m” |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | ”m” |
| 275 | 67,1 | ”m” |
| 276 | 66,7 | ”m” |
| 277 | 65,6 | ”m” |
| 278 | 64,5 | ”m” |
| 279 | 62,9 | ”m” |
| 280 | 59,3 | ”m” |
| 281 | 54,1 | ”m” |
| 282 | 51,3 | ”m” |
| 283 | 47,9 | ”m” |
| 284 | 43,6 | ”m” |
| 285 | 39,4 | ”m” |
| 286 | 34,7 | ”m” |
| 287 | 29,8 | ”m” |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | ”m” |
| 290 | 35,5 | ”m” |
| 291 | 20,9 | ”m” |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | ”m” |
| 294 | 32 | ”m” |
| 295 | 23,6 | ”m” |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | ”m” |
| 305 | 29,2 | ”m” |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | ”m” |
| 317 | 59 | ”m” |
| 318 | 50,7 | ”m” |
| 319 | 41,8 | ”m” |
| 320 | 34,7 | ”m” |
| 321 | 28,7 | ”m” |
| 322 | 25,2 | ”m” |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | ”m” |
| 380 | 45,5 | ”m” |
| 381 | 44,7 | ”m” |
| 382 | 43,8 | ”m” |
| 383 | 41 | ”m” |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | ”m” |
| 390 | 49,9 | ”m” |
| 391 | 48 | ”m” |
| 392 | 45,3 | ”m” |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | ”m” |
| 465 | 51,7 | ”m” |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | ”m” |
| 472 | 60,1 | ”m” |
| 473 | 53,2 | ”m” |
| 474 | 44 | ”m” |
| 475 | 35,2 | ”m” |
| 476 | 30,5 | ”m” |
| 477 | 26,5 | ”m” |
| 478 | 22,5 | ”m” |
| 479 | 20,4 | ”m” |
| 480 | 19,1 | ”m” |
| 481 | 19,1 | ”m” |
| 482 | 13,4 | ”m” |
| 483 | 6,7 | ”m” |
| 484 | 3,2 | ”m” |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | ”m” |
| 493 | 38,4 | ”m” |
| 494 | 39,4 | ”m” |
| 495 | 39,7 | ”m” |
| 496 | 40,5 | ”m” |
| 497 | 40,8 | ”m” |
| 498 | 39,7 | ”m” |
| 499 | 39,2 | ”m” |
| 500 | 38,7 | ”m” |
| 501 | 32,7 | ”m” |
| 502 | 30,1 | ”m” |
| 503 | 21,9 | ”m” |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | ”m” |
| 528 | 54,5 | ”m” |
| 529 | 51,3 | ”m” |
| 530 | 45,5 | ”m” |
| 531 | 40,8 | ”m” |
| 532 | 38,9 | ”m” |
| 533 | 36,6 | ”m” |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | ”m” |
| 550 | 66,8 | ”m” |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | ”m” |
| 563 | 56 | ”m” |
| 564 | 53,9 | ”m” |
| 565 | 52,1 | ”m” |
| 566 | 49,9 | ”m” |
| 567 | 46,4 | ”m” |
| 568 | 43,6 | ”m” |
| 569 | 40,8 | ”m” |
| 570 | 37,5 | ”m” |
| 571 | 27,8 | ”m” |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | ”m” |
| 595 | 31,6 | ”m” |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | ”m” |
| 607 | 39 | ”m” |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | ”m” |
| 616 | 49,1 | ”m” |
| 617 | 47 | ”m” |
| 618 | 43,1 | ”m” |
| 619 | 39,2 | ”m” |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | ”m” |
| 641 | 51 | ”m” |
| 642 | 49,4 | ”m” |
| 643 | 49,2 | ”m” |
| 644 | 48,6 | ”m” |
| 645 | 47,5 | ”m” |
| 646 | 46,5 | ”m” |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | ”m” |
| 661 | 55,4 | ”m” |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | ”m” |
| 666 | 52 | ”m” |
| 667 | 50,4 | ”m” |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | ”m” |
| 702 | 64,3 | ”m” |
| 703 | 63 | ”m” |
| 704 | 62,2 | ”m” |
| 705 | 61,6 | ”m” |
| 706 | 62,4 | ”m” |
| 707 | 62,2 | ”m” |
| 708 | 61 | ”m” |
| 709 | 58,7 | ”m” |
| 710 | 55,5 | ”m” |
| 711 | 51,7 | ”m” |
| 712 | 49,2 | ”m” |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | ”m” |
| 715 | 46,2 | ”m” |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | ”m” |
| 720 | 41,9 | ”m” |
| 721 | 41,3 | ”m” |
| 722 | 41,4 | ”m” |
| 723 | 41,2 | ”m” |
| 724 | 41,8 | ”m” |
| 725 | 41,8 | ”m” |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | ”m” |
| 729 | 43,9 | ”m” |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | ”m” |
| 732 | 57,1 | ”m” |
| 733 | 52 | ”m” |
| 734 | 44,4 | ”m” |
| 735 | 40,2 | ”m” |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | ”m” |
| 758 | 49,1 | ”m” |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | ”m” |
| 777 | 60,3 | ”m” |
| 778 | 58,7 | ”m” |
| 779 | 57,2 | ”m” |
| 780 | 56,1 | ”m” |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | ”m” |
| 789 | 59,3 | ”m” |
| 790 | 58,6 | ”m” |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | ”m” |
| 825 | 48,6 | ”m” |
| 826 | 47,9 | ”m” |
| 827 | 46,8 | ”m” |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | ”m” |
| 836 | 59 | ”m” |
| 837 | 59,8 | ”m” |
| 838 | 60,3 | ”m” |
| 839 | 61,2 | ”m” |
| 840 | 61,8 | ”m” |
| 841 | 62,5 | ”m” |
| 842 | 62,4 | ”m” |
| 843 | 61,5 | ”m” |
| 844 | 63,7 | ”m” |
| 845 | 61,9 | ”m” |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | ”m” |
| 848 | 59,2 | ”m” |
| 849 | 57,3 | ”m” |
| 850 | 52,3 | ”m” |
| 851 | 49,3 | ”m” |
| 852 | 47,3 | ”m” |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | ”m” |
| 856 | 44,3 | ”m” |
| 857 | 43,1 | ”m” |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | ”m” |
| 876 | 60,3 | ”m” |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | ”m” |
| 886 | 63,1 | ”m” |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | ”m” |
| 896 | 61,2 | ”m” |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | ”m” |
| 907 | 58,2 | ”m” |
| 908 | 57,6 | ”m” |
| 909 | 57,1 | ”m” |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | ”m” |
| 915 | 55,2 | ”m” |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | ”m” |
| 1 001 | 55,2 | ”m” |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | ”m” |
| 1 018 | 49,3 | ”m” |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | ”m” |
| 1 021 | 49,4 | ”m” |
| 1 022 | 48,3 | ”m” |
| 1 023 | 49,4 | ”m” |
| 1 024 | 48,5 | ”m” |
| 1 025 | 48,7 | ”m” |
| 1 026 | 48,7 | ”m” |
| 1 027 | 49,1 | ”m” |
| 1 028 | 49 | ”m” |
| 1 029 | 49,8 | ”m” |
| 1 030 | 48,7 | ”m” |
| 1 031 | 48,5 | ”m” |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | ”m” |
| 1 068 | 45,5 | ”m” |
| 1 069 | 44,2 | ”m” |
| 1 070 | 43 | ”m” |
| 1 071 | 42,5 | ”m” |
| 1 072 | 41 | ”m” |
| 1 073 | 39,9 | ”m” |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | ”m” |
| 1 102 | 58,8 | ”m” |
| 1 103 | 57,7 | ”m” |
| 1 104 | 56 | ”m” |
| 1 105 | 54,7 | ”m” |
| 1 106 | 53,3 | ”m” |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | ”m” |
| 1 120 | 57,9 | ”m” |
| 1 121 | 57,6 | ”m” |
| 1 122 | 56,3 | ”m” |
| 1 123 | 55 | ”m” |
| 1 124 | 53,7 | ”m” |
| 1 125 | 52,1 | ”m” |
| 1 126 | 51,1 | ”m” |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | ”m” |
| 1 138 | 45,4 | ”m” |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | ”m” |
| 1 173 | 57,6 | ”m” |
| 1 174 | 56,9 | ”m” |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | ”m” |
| 1 248 | 58,8 | ”m” |
| 1 249 | 58,8 | ”m” |
| 1 250 | 58,7 | ”m” |
| 1 251 | 59,1 | ”m” |
| 1 252 | 59,1 | ”m” |
| 1 253 | 59,4 | ”m” |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | ”m” |
| 1 256 | 60,1 | ”m” |
| 1 257 | 60,6 | ”m” |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | ”m” |
| 1 261 | 59,7 | ”m” |
| 1 262 | 59,6 | ”m” |
| 1 263 | 59,8 | ”m” |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | ”m” |
| 1 268 | 59,6 | ”m” |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | ”m” |
| 1 486 | 59,5 | ”m” |
| 1 487 | 59,2 | ”m” |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | ”m” |
| 1 490 | 58,7 | ”m” |
| 1 491 | 57,9 | ”m” |
| 1 492 | 58,2 | ”m” |
| 1 493 | 57,6 | ”m” |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | ”m” |
| 1 523 | 56,7 | ”m” |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | ”m” |
| 1 527 | 56,3 | ”m” |
| 1 528 | 56,3 | ”m” |
| 1 529 | 56 | ”m” |
| 1 530 | 56,7 | ”m” |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | ”m” |
| 1 533 | 56,9 | ”m” |
| 1 534 | 57,4 | ”m” |
| 1 535 | 57,4 | ”m” |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | ”m” |
| 1 538 | 59,1 | ”m” |
| 1 539 | 59,4 | ”m” |
| 1 540 | 59,6 | ”m” |
| 1 541 | 59,5 | ”m” |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | ”m” |
| 1 550 | 57,4 | ”m” |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | ”m” |
| 1 645 | 60,8 | ”m” |
| 1 646 | 60,7 | ”m” |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | ”m” |
| 1 668 | 61,4 | ”m” |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | ”m” |
| 1 739 | 60,9 | ”m” |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | ”m” |
| 1 742 | 59,8 | ”m” |
| 1 743 | 59,1 | ”m” |
| 1 744 | 58,8 | ”m” |
| 1 745 | 58,8 | ”m” |
| 1 746 | 58,2 | ”m” |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| ”m” | = | motorbromsning. |

Tid

(s)

Normaliserat varvtal

(%)

Normaliserat vridmoment

(%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

”m”

38

82,9

”m”

39

51,3

”m”

40

28,5

”m”

41

29,3

”m”

42

26,7

”m”

43

20,4

”m”

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

”m”

87

52

”m”

88

43,3

”m”

89

36,1

”m”

90

27,6

”m”

91

21,1

”m”

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

”m”

119

44,3

”m”

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

”m”

125

65,3

”m”

126

64

”m”

127

59,7

”m”

128

52,8

”m”

129

45,9

”m”

130

38,7

”m”

131

32,4

”m”

132

27

”m”

133

21,7

”m”

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

”m”

165

50

”m”

166

49,2

”m”

167

49,3

”m”

168

49,9

”m”

169

51,6

”m”

170

49,7

”m”

171

48,5

”m”

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

”m”

177

53,6

”m”

178

40,8

”m”

179

32,9

”m”

180

26,3

”m”

181

20,9

”m”

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

”m”

232

43,6

”m”

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

”m”

248

65,5

”m”

249

64,4

”m”

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

”m”

254

56,9

”m”

255

54,5

”m”

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

”m”

275

67,1

”m”

276

66,7

”m”

277

65,6

”m”

278

64,5

”m”

279

62,9

”m”

280

59,3

”m”

281

54,1

”m”

282

51,3

”m”

283

47,9

”m”

284

43,6

”m”

285

39,4

”m”

286

34,7

”m”

287

29,8

”m”

288

20,9

73,4

289

36,9

”m”

290

35,5

”m”

291

20,9

”m”

292

49,7

11,9

293

42,5

”m”

294

32

”m”

295

23,6

”m”

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

”m”

305

29,2

”m”

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

”m”

317

59

”m”

318

50,7

”m”

319

41,8

”m”

320

34,7

”m”

321

28,7

”m”

322

25,2

”m”

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

”m”

380

45,5

”m”

381

44,7

”m”

382

43,8

”m”

383

41

”m”

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

”m”

390

49,9

”m”

391

48

”m”

392

45,3

”m”

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

”m”

465

51,7

”m”

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

”m”

472

60,1

”m”

473

53,2

”m”

474

44

”m”

475

35,2

”m”

476

30,5

”m”

477

26,5

”m”

478

22,5

”m”

479

20,4

”m”

480

19,1

”m”

481

19,1

”m”

482

13,4

”m”

483

6,7

”m”

484

3,2

”m”

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

”m”

493

38,4

”m”

494

39,4

”m”

495

39,7

”m”

496

40,5

”m”

497

40,8

”m”

498

39,7

”m”

499

39,2

”m”

500

38,7

”m”

501

32,7

”m”

502

30,1

”m”

503

21,9

”m”

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

”m”

528

54,5

”m”

529

51,3

”m”

530

45,5

”m”

531

40,8

”m”

532

38,9

”m”

533

36,6

”m”

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

”m”

550

66,8

”m”

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

”m”

563

56

”m”

564

53,9

”m”

565

52,1

”m”

566

49,9

”m”

567

46,4

”m”

568

43,6

”m”

569

40,8

”m”

570

37,5

”m”

571

27,8

”m”

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

”m”

595

31,6

”m”

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

”m”

607

39

”m”

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

”m”

616

49,1

”m”

617

47

”m”

618

43,1

”m”

619

39,2

”m”

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

”m”

641

51

”m”

642

49,4

”m”

643

49,2

”m”

644

48,6

”m”

645

47,5

”m”

646

46,5

”m”

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

”m”

661

55,4

”m”

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

”m”

666

52

”m”

667

50,4

”m”

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

”m”

702

64,3

”m”

703

63

”m”

704

62,2

”m”

705

61,6

”m”

706

62,4

”m”

707

62,2

”m”

708

61

”m”

709

58,7

”m”

710

55,5

”m”

711

51,7

”m”

712

49,2

”m”

713

48,8

40,4

714

47,9

”m”

715

46,2

”m”

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

”m”

720

41,9

”m”

721

41,3

”m”

722

41,4

”m”

723

41,2

”m”

724

41,8

”m”

725

41,8

”m”

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

”m”

729

43,9

”m”

730

38

10,7

731

56,8

”m”

732

57,1

”m”

733

52

”m”

734

44,4

”m”

735

40,2

”m”

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

”m”

758

49,1

”m”

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

”m”

777

60,3

”m”

778

58,7

”m”

779

57,2

”m”

780

56,1

”m”

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

”m”

789

59,3

”m”

790

58,6

”m”

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

”m”

825

48,6

”m”

826

47,9

”m”

827

46,8

”m”

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

”m”

836

59

”m”

837

59,8

”m”

838

60,3

”m”

839

61,2

”m”

840

61,8

”m”

841

62,5

”m”

842

62,4

”m”

843

61,5

”m”

844

63,7

”m”

845

61,9

”m”

846

61,6

29,7

847

60,3

”m”

848

59,2

”m”

849

57,3

”m”

850

52,3

”m”

851

49,3

”m”

852

47,3

”m”

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

”m”

856

44,3

”m”

857

43,1

”m”

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

”m”

876

60,3

”m”

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

”m”

886

63,1

”m”

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

”m”

896

61,2

”m”

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

”m”

907

58,2

”m”

908

57,6

”m”

909

57,1

”m”

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

”m”

915

55,2

”m”

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

”m”

1 001

55,2

”m”

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

”m”

1 018

49,3

”m”

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

”m”

1 021

49,4

”m”

1 022

48,3

”m”

1 023

49,4

”m”

1 024

48,5

”m”

1 025

48,7

”m”

1 026

48,7

”m”

1 027

49,1

”m”

1 028

49

”m”

1 029

49,8

”m”

1 030

48,7

”m”

1 031

48,5

”m”

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

”m”

1 068

45,5

”m”

1 069

44,2

”m”

1 070

43

”m”

1 071

42,5

”m”

1 072

41

”m”

1 073

39,9

”m”

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

”m”

1 102

58,8

”m”

1 103

57,7

”m”

1 104

56

”m”

1 105

54,7

”m”

1 106

53,3

”m”

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

”m”

1 120

57,9

”m”

1 121

57,6

”m”

1 122

56,3

”m”

1 123

55

”m”

1 124

53,7

”m”

1 125

52,1

”m”

1 126

51,1

”m”

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

”m”

1 138

45,4

”m”

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

”m”

1 173

57,6

”m”

1 174

56,9

”m”

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

”m”

1 248

58,8

”m”

1 249

58,8

”m”

1 250

58,7

”m”

1 251

59,1

”m”

1 252

59,1

”m”

1 253

59,4

”m”

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

”m”

1 256

60,1

”m”

1 257

60,6

”m”

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

”m”

1 261

59,7

”m”

1 262

59,6

”m”

1 263

59,8

”m”

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

”m”

1 268

59,6

”m”

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

”m”

1 486

59,5

”m”

1 487

59,2

”m”

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

”m”

1 490

58,7

”m”

1 491

57,9

”m”

1 492

58,2

”m”

1 493

57,6

”m”

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

”m”

1 523

56,7

”m”

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

”m”

1 527

56,3

”m”

1 528

56,3

”m”

1 529

56

”m”

1 530

56,7

”m”

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

”m”

1 533

56,9

”m”

1 534

57,4

”m”

1 535

57,4

”m”

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

”m”

1 538

59,1

”m”

1 539

59,4

”m”

1 540

59,6

”m”

1 541

59,5

”m”

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

”m”

1 550

57,4

”m”

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

”m”

1 645

60,8

”m”

1 646

60,7

”m”

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

”m”

1 668

61,4

”m”

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

”m”

1 739

60,9

”m”

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

”m”

1 742

59,8

”m”

1 743

59,1

”m”

1 744

58,8

”m”

1 745

58,8

”m”

1 746

58,2

”m”

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

”m”

=

motorbromsning.

I figur 5 återges dynamometertabellen för ETC-prov i diagramform.

Figur 5

Dynamometerdiagram för ETC-prov

Image

Tillägg 4

Mät- och provtagningsmetoder

1.   INLEDNING

Gasformiga ämnen, partiklar och rök som utsläpps av den motor som lämnas för provning ska mätas med de metoder som beskrivs i tillägg 7. I respektive punkter i tillägg 7 beskrivs rekommenderade analyssystem för gasformiga utsläpp (punkt 1), rekommenderad partikelutspädning och urvalssystem (punkt 2) samt rekommenderade opacimetrar för rökmätning (punkt 3).

Vid ESC-prov ska de gasformiga ämnena bestämmas i de outspädda avgaserna. Alternativt kan de bestämmas i de utspädda avgaserna om ett system med fullflödesutspädning används för bestämning av partiklarna. Partiklarna ska bestämmas antingen med hjälp av ett system med delflödesutspädning eller med ett system med fullflödesutspädning.

Vid ETC-prov kan följande system användas:

| a) | Ett CVS-system med fullflödesutspädning för att bestämma de gas- och partikelformiga utsläppen (system med utspädning i två steg är tillåtna), eller |
| --- | --- |

a)

Ett CVS-system med fullflödesutspädning för att bestämma de gas- och partikelformiga utsläppen (system med utspädning i två steg är tillåtna), eller

| b) | en kombination av mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och ett system med delflödesutspädning för partikelformiga utsläpp, eller |
| --- | --- |

b)

en kombination av mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och ett system med delflödesutspädning för partikelformiga utsläpp, eller

| c) | valfri kombination av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och fullflödesmätning av partiklar). |
| --- | --- |

c)

valfri kombination av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och fullflödesmätning av partiklar).

2.   DYNAMOMETER OCH ÖVRIG PROVKAMMAREUTRUSTNING

Följande utrustning ska användas för avgasprov av motorer anslutna till motordynamometrar.

2.1.   Motordynamometer

En motordynamometer med lämpliga specifikationer ska användas för att köra provcyklerna som beskrivs i tilläggen 1 och 2 till denna bilaga. Varvtalsmätningssystemet ska ha en noggrannhet av ±2 % av avläst värde. Vridmomentsmätningssystemet ska ha en noggrannhet av ±3 % av avläst värde i intervallet för > 20 % av fullt skalutslag och en noggrannhet av ±0,6 % av fullt skalutslag i intervallet för ≤ 20 % av fullt skalutslag.

2.2.   Andra instrument

Mätinstrument för bränsleförbrukning, luftförbrukning, kylvätske- och smörjmedelstemperatur, avgastryck, undertryck i inloppsrör, avgastemperatur, inloppsluftens temperatur, atmosfärstryck, luftfuktighet och bränsletemperatur ska användas efter behov. Dessa instrument ska uppfylla kraven i tabell 9:

Tabell 9

Mätinstrumentens noggrannhet

| Mätinstrument | Noggrannhet |
| --- | --- |
| Bränsleförbrukning | ±2 % av motorns största värde |
| Luftförbrukning | ±2 % av avläsningen eller ±1 % av motorns största värde, beroende på vad som är störst |
| Avgasflöde | ±2,5 % av avläsningen eller ±1,5 % av motorns största värde, beroende på vad som är störst |
| Temperaturer ≤ 600 K (327 oC) | ±2 K absolutvärdet |
| Temperaturer ≥ 600 K (327 oC) | ±1 % av avläsningen |
| Atmosfärtryck | ±0,1 kPa absolutvärdet |
| Avgastryck | ±0,2 kPa absolutvärdet |
| Inloppsluftens undertryck | ±0,05 kPa absolutvärdet |
| Övriga tryck | ±0,1 kPa absolutvärdet |
| Relativ fuktighet | ±3 % absolutvärdet |
| Absolut luftfuktighet | ±5 % av avläsningen |
| Luftflödets utspädning | ±2 % av avläsningen |
| Utspätt avgasflöde | ±2 % av avläsningen |

Mätinstrument

Noggrannhet

Bränsleförbrukning

±2 % av motorns största värde

Luftförbrukning

±2 % av avläsningen eller ±1 % av motorns största värde, beroende på vad som är störst

Avgasflöde

±2,5 % av avläsningen eller ±1,5 % av motorns största värde, beroende på vad som är störst

Temperaturer ≤ 600 K (327 oC)

±2 K absolutvärdet

Temperaturer ≥ 600 K (327 oC)

±1 % av avläsningen

Atmosfärtryck

±0,1 kPa absolutvärdet

Avgastryck

±0,2 kPa absolutvärdet

Inloppsluftens undertryck

±0,05 kPa absolutvärdet

Övriga tryck

±0,1 kPa absolutvärdet

Relativ fuktighet

±3 % absolutvärdet

Absolut luftfuktighet

±5 % av avläsningen

Luftflödets utspädning

±2 % av avläsningen

Utspätt avgasflöde

±2 % av avläsningen

3.   BESTÄMNING AV GASFORMIGA ÄMNEN

3.1.   Allmänna analysatorspecifikationer

Analysatorerna ska ha ett mätområde som motsvarar den noggrannhet som krävs för mätning av koncentrationer av ämnen i avgaserna (punkt 3.1.1). Det rekommenderas att analysatorerna inställs så att den uppmätta koncentrationen ligger mellan 15 % och 100 % av fullt skalutslag.

Om registreringssystemen (datorer, uppgiftsregistreringsutrustning) kan ge tillräcklig noggrannhet och upplösning under 15 % av fullt skalutslag är också mätningar under 15 % av fullt skalutslag godtagbara. I sådana fall ska det göras ytterligare kalibreringar i minst fyra punkter som är skilda från noll och så jämnt utspridda som möjligt för att säkerställa kalibreringskurvornas noggrannhet i enlighet med punkt 1.6.4 i tillägg 5 till denna bilaga.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) ska ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

| 3.1.1. | Noggrannhet
  Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än det högsta av följande värden:
  Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde över hela mätområdet utom vid noll, eller ±0,3 % av fullt skalutslag. Noggrannheten ska bestämmas i enlighet med kalibreringskraven i punkt 1.6 i tillägg 5 till denna bilaga.







  Obs. | I dessa föreskrifter avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på analysatorn och de nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en kalibreringsgas (= verkligt värde). |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Noggrannhet

Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än det högsta av följande värden:

Analysatorn får inte avvika från den nominella kalibreringspunkten med mer än det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde över hela mätområdet utom vid noll, eller ±0,3 % av fullt skalutslag. Noggrannheten ska bestämmas i enlighet med kalibreringskraven i punkt 1.6 i tillägg 5 till denna bilaga.

Obs.

I dessa föreskrifter avses med noggrannhet avvikelsen mellan avläst värde på analysatorn och de nominella kalibreringsvärden som erhålls med hjälp av en kalibreringsgas (= verkligt värde).

| 3.1.2. | Precision
  Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ±1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ±2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används. |
| --- | --- |

3.1.2.

Precision

Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ±1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ±2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används.

| 3.1.3. | Störningar
  Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används. |
| --- | --- |

3.1.3.

Störningar

Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används.

| 3.1.4. | Nollpunktsavvikelse
  Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall. Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall. Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

| 3.1.5. | Spännpunktsdrift
  Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall. Spännavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används. |
| --- | --- |

3.1.5.

Spännpunktsdrift

Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall. Spännavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

| 3.1.6. | Stigtid
  Stigtiden för analysatorn i mätsystemet får inte överstiga 3,5 s.







  Obs. | En utvärdering av analysatorns svarstid räcker inte för att fastställa hela systemets lämplighet för transient provning. Systemets volymer, särskilt dödvolymer, påverkar inte bara transporttiden från sonden till analysatorn utan även stigtiden. Även eventuella transporttider inuti analysatorn definieras som analysatorns svarstid, vilket även gäller omvandlaren eller vattenavskiljaren i en NOx-analysator. Bestämningen av systemets totala svarstid beskrivs i punkt 1.5 i tillägg 5 till denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

Stigtid

Stigtiden för analysatorn i mätsystemet får inte överstiga 3,5 s.

Obs.

En utvärdering av analysatorns svarstid räcker inte för att fastställa hela systemets lämplighet för transient provning. Systemets volymer, särskilt dödvolymer, påverkar inte bara transporttiden från sonden till analysatorn utan även stigtiden. Även eventuella transporttider inuti analysatorn definieras som analysatorns svarstid, vilket även gäller omvandlaren eller vattenavskiljaren i en NOx-analysator. Bestämningen av systemets totala svarstid beskrivs i punkt 1.5 i tillägg 5 till denna bilaga.

3.2.   Gastorkning

Torkanordningen (ej obligatorisk) ska ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Användning av kemiska torkare är inte en godtagbar metod för att avlägsna vatten från provet.

3.3.   Analysatorer

I punkterna 3.3.1-3.3.4 beskrivs de mätprinciper som ska användas. En detaljerad beskrivning av mätsystemen finns i tillägg 7. De gaser som ska mätas ska analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda linjaritetskretsar.

| 3.3.1. | Analys av kolmonoxid (CO)
  Kolmonoxidanalysatorn ska vara av en typ som baseras på absorption genom icke-dispersiv infrarödteknik (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1.

Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn ska vara av en typ som baseras på absorption genom icke-dispersiv infrarödteknik (NDIR).

| 3.3.2. | Analys av koldioxid (CO2)
  Koldioxidanalysatorn ska vara av en typ som bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption). |
| --- | --- |

3.3.2.

Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn ska vara av en typ som bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption).

| 3.3.3. | Analys av kolväten (HC)
  För dieselmotorer och motorgasdrivna motorer ska kolväteanalysatorn vara av typen uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) med uppvärmning av detektor, ventiler, rörledningar osv. så att gastemperaturen hålls vid 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC). För naturgasmotorer kan kolväteanalysatorn vara av typen ouppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID), beroende på vilken metod som används (se punkt 1.3 i tillägg 7). |
| --- | --- |

3.3.3.

Analys av kolväten (HC)

För dieselmotorer och motorgasdrivna motorer ska kolväteanalysatorn vara av typen uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) med uppvärmning av detektor, ventiler, rörledningar osv. så att gastemperaturen hålls vid 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC). För naturgasmotorer kan kolväteanalysatorn vara av typen ouppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID), beroende på vilken metod som används (se punkt 1.3 i tillägg 7).

| 3.3.4. | Analys av icke-metankolväten (NMHC) (gäller enbart naturgasmotorer)
  Icke-metankolväten ska bestämmas med endera av följande två metoder: |
| --- | --- |

3.3.4.

Analys av icke-metankolväten (NMHC) (gäller enbart naturgasmotorer)

Icke-metankolväten ska bestämmas med endera av följande två metoder:

| 3.3.4.1. | Gaskromatograf (GC)
  Icke-metankolväten bestäms genom att man subtraherar den metan som bestämts med gaskromatograf, konditionerad vid 423 K (150 oC), från de kolväten som bestämts i enlighet med punkt 3.3.3. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Gaskromatograf (GC)

Icke-metankolväten bestäms genom att man subtraherar den metan som bestämts med gaskromatograf, konditionerad vid 423 K (150 oC), från de kolväten som bestämts i enlighet med punkt 3.3.3.

| 3.3.4.2. | Ickemetanavskiljare (NMC)
  Bestämningen av ickemetanfraktionen görs med en uppvärmd ickemetanavskiljare kopplad i serie med en flamjoniseringsdetektor (FID) enligt punkt 3.3.3, varvid metanmängden subtraheras från kolvätemängden. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Ickemetanavskiljare (NMC)

Bestämningen av ickemetanfraktionen görs med en uppvärmd ickemetanavskiljare kopplad i serie med en flamjoniseringsdetektor (FID) enligt punkt 3.3.3, varvid metanmängden subtraheras från kolvätemängden.

| 3.3.5. | Analys av kväveoxider (NOx)
  Analysatorn för kväveoxider ska vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas ska en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 oC) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se punkt 1.9.2.2 i tillägg 5 till denna bilaga) gett godtagbart resultat. |
| --- | --- |

3.3.5.

Analys av kväveoxider (NOx)

Analysatorn för kväveoxider ska vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas ska en HCLD med omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 oC) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se punkt 1.9.2.2 i tillägg 5 till denna bilaga) gett godtagbart resultat.

| 3.3.6. | Mätning av luft-bränsleförhållande
  Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 4.2.5 i tillägg 2 till denna bilaga, ska vara en sensor för mätning av luft-bränsleförhållandet med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ. Sensorn ska monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.
  Sensorns och den inbyggda elektronikens noggrannhet ska ligga inom






  ±3 % av avläsningen | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ±5 % av avläsningen | 2 ≤ λ < 5 |
| ±10 % av avläsningen | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Mätning av luft-bränsleförhållande

Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 4.2.5 i tillägg 2 till denna bilaga, ska vara en sensor för mätning av luft-bränsleförhållandet med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ. Sensorn ska monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Sensorns och den inbyggda elektronikens noggrannhet ska ligga inom

±3 % av avläsningen

λ < 2

±5 % av avläsningen

2 ≤ λ < 5

±10 % av avläsningen

5 ≤ λ

För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav ska sensorn kalibreras enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

3.4.   Provtagning på gasformiga utsläpp

| 3.4.1. | Outspädda avgaser
  Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp ska placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, uppströms avgassystemets utlopp, men tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 oC) vid sonden.
  I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta koldioxidutsläppet. Andra metoder som har visats ge samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.
  Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser, ska avgasprovet tas nedströms denna anordning. |
| --- | --- |

3.4.1.

Outspädda avgaser

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp ska placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, uppströms avgassystemets utlopp, men tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 oC) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta koldioxidutsläppet. Andra metoder som har visats ge samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.

Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser, ska avgasprovet tas nedströms denna anordning.

| 3.4.2. | Utspädda avgaser
  Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning ska uppfylla kraven i punkt 2.3.1 i tillägg 7 (Avgasrör).
  Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp ska placeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.
  Provtagningen kan generellt sett utföras på två sätt:






  a) | Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Utspädda avgaser

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning ska uppfylla kraven i punkt 2.3.1 i tillägg 7 (Avgasrör).

Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp ska placeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Provtagningen kan generellt sett utföras på två sätt:

a)

Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart.

| b) | Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras under hela provcykeln. Denna provmetod är obligatorisk för kolväten och NOx. |
| --- | --- |

b)

Föroreningarna mäts fortlöpande och integreras under hela provcykeln. Denna provmetod är obligatorisk för kolväten och NOx.

4.   BESTÄMNING AV PARTIKLAR

För bestämningen av partiklar krävs ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett system för delflödesutspädning eller ett system för fullflödesutspädning i två steg. Utspädningssystemets flödeskapacitet ska vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt. De utspädda avgasernas temperatur ska understiga 325 K (52 oC) omedelbart uppströms filterhållarna. Det är tillåtet att reglera utspädningsluftens fuktighet innan den kommer in i utspädningssystemet, och avfuktning är av särskilt praktiskt värde om luftfuktigheten är hög. Utspädningsluftens temperatur ska överstiga 288 K (15 oC) nära inloppet till utspädningstunneln.

Systemet för delflödesutspädning ska vara så konstruerat att proportionella prov tas från de outspädda avgaserna i motorns avgasflöde, och på så sätt tar hänsyn till transienter i avgasflödeshastigheten, och utspädningsluft tas in i provet för att man ska få en temperatur som understiger 325 K (52 %) vid provfiltret. Det är därför viktigt att utspädningsfaktor rdil eller provkvot rs bestäms på ett sådant sätt att den uppfyller kraven på noggrannhet i punkt 3.2.1 i tillägg 5 till denna bilaga. Olika extraktionsmetoder kan användas, varvid den typ av extraktion som används i hög grad avgör vilken provtagningsutrustning och vilka provtagningsmetoder som ska användas (punkt 2.2 i tillägg 7).

Generellt sett ska provtagningssonden för partiklar placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 3.4.1 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsuppställningen ska uppfylla kraven i punkt 2 i tillägg 7.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta partikelutsläppet. Andra metoder som har visats samma resultat som de ovan angivna får användas. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet.

För partikelprovtagningen ska enkelfiltermetoden användas, där ett filter (se punkt 4.1.3 i detta tillägg) används för hela provcykeln. Vid ESC-provet måste särskild uppmärksamhet ägnas provtagningstiderna och provtagningsflödena under provets insamlingsfas.

4.1   Partikelprovtagningsfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett filter som uppfyller kraven i punkterna 4.1.1 och 4.1.2.

| 4.1.1. | Filterspecifikation
  Fluorkolbelagda glasfiberfilter ska användas. Alla filtertyper ska ha en uppsamlingskapacitet av minst 99 % för 0,3 μm dioktylftalat vid en gasinströmningshastighet av mellan 35 och 100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1.

Filterspecifikation

Fluorkolbelagda glasfiberfilter ska användas. Alla filtertyper ska ha en uppsamlingskapacitet av minst 99 % för 0,3 μm dioktylftalat vid en gasinströmningshastighet av mellan 35 och 100 cm/s.

| 4.1.2. | Filterstorlek
  Partikelfilter med en diameter av 47 mm eller 70 mm rekommenderas. Filter med större diameter godtas (punkt 4.1.4), men filter med mindre diameter godtas inte. |
| --- | --- |

4.1.2.

Filterstorlek

Partikelfilter med en diameter av 47 mm eller 70 mm rekommenderas. Filter med större diameter godtas (punkt 4.1.4), men filter med mindre diameter godtas inte.

| 4.1.3. | Fronthastighet genom filtret
  En fronthastighet hos gasen på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret ska uppnås. Tryckfallet mellan provets början och slut får inte öka med mer än 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Fronthastighet genom filtret

En fronthastighet hos gasen på mellan 35 och 100 cm/s genom filtret ska uppnås. Tryckfallet mellan provets början och slut får inte öka med mer än 25 kPa.

| 4.1.4. | Provmassa
  Den minsta provmassa som krävs för de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i tabell 10. För större filter ska den minsta provmassan vara 0,065 mg/1 000 mm2 filterarea.
  Tabell 10
  Minsta provmassor på filtren






  Filterdiameter (mm) | Minsta provmassa (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Provmassa

Den minsta provmassa som krävs för de vanligast förekommande filterstorlekarna visas i tabell 10. För större filter ska den minsta provmassan vara 0,065 mg/1 000 mm2 filterarea.

Tabell 10

Minsta provmassor på filtren

Filterdiameter (mm)

Minsta provmassa (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Om det, på grundval av tidigare prover, är osannolikt att minsta erforderliga provmassa uppnås i en provcykel efter optimering av flöden och utspädningsfaktor, kan en mindre provmassa godtas efter överenskommelse med berörda parter, om man kan påvisa att denna uppfyller den noggrannhet som krävs enligt punkt 4.2, t.ex. vid vägning på våg med en noggrannhet på 0,1 μg.

| 4.1.5. | Filterhållare
  För utsläppsprovningen ska filtren placeras i en filterhållare som uppfyller kraven i punkt 2.2 i tillägg 7. Filterhållaren ska vara konstruerad så att den möjliggör en jämn flödesfördelning över filtrets föroreningsyta. Snabbventiler placeras uppströms eller nedströms filterhållaren. En tröghetsbaserad försorterare med en 50-procentig skärningspunkt mellan 2,5 och 10 μm kan placeras omedelbart uppströms filterhållaren. Om provtagningssonden utgörs av ett öppet rör vänt mot avgasernas flödesriktning rekommenderas bestämt att en försorterare används. |
| --- | --- |

4.1.5.

Filterhållare

För utsläppsprovningen ska filtren placeras i en filterhållare som uppfyller kraven i punkt 2.2 i tillägg 7. Filterhållaren ska vara konstruerad så att den möjliggör en jämn flödesfördelning över filtrets föroreningsyta. Snabbventiler placeras uppströms eller nedströms filterhållaren. En tröghetsbaserad försorterare med en 50-procentig skärningspunkt mellan 2,5 och 10 μm kan placeras omedelbart uppströms filterhållaren. Om provtagningssonden utgörs av ett öppet rör vänt mot avgasernas flödesriktning rekommenderas bestämt att en försorterare används.

4.2   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

| 4.2.1. | Villkor för vägningskammaren
  Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC). Luftfuktigheten ska hållas på en sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC), och den relativa luftfuktigheten ska vara 45 ±8 %. |
| --- | --- |

4.2.1.

Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC). Luftfuktigheten ska hållas på en sådan nivå att daggpunkten, dvs. den temperatur då kondens inträffar, ligger på 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC), och den relativa luftfuktigheten ska vara 45 ±8 %.

| 4.2.2. | Vägning av referensfilter
  Kammaren ska vara fri från andra föroreningar (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de anvisningar för vägningsutrymmet som anges i punkt 4.2.1 ska tillåtas om avvikelsernas varaktighet inte överstiger 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 4 timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av filtret för provtagningen. De ska vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.
  Om referensfiltrets genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, ska samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.
  Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 4.2.1 inte uppfylls men vägningen av referensfiltren uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens kontrollsystem och göra om proven. |
| --- | --- |

4.2.2.

Vägning av referensfilter

Kammaren ska vara fri från andra föroreningar (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de anvisningar för vägningsutrymmet som anges i punkt 4.2.1 ska tillåtas om avvikelsernas varaktighet inte överstiger 30 minuter. Vägningskammaren bör uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 4 timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av filtret för provtagningen. De ska vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

Om referensfiltrets genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, ska samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

Om stabilitetskriterierna för vägningskammaren enligt punkt 4.2.1 inte uppfylls men vägningen av referensfiltren uppfyller ovanstående kriterier, får motortillverkaren välja mellan att godta de uppmätta värdena för provtagningsfiltrens vikt eller ogiltigförklara proven, justera vägningskammarens kontrollsystem och göra om proven.

| 4.2.3. | Analysvåg
  Den analysvåg som ska användas för att bestämma filtrens vikt ska ha en noggrannhet (standardavvikelse) på minst 2 μg och en avläsningsnoggrannhet på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg) enligt tillverkarens uppgifter. |
| --- | --- |

4.2.3.

Analysvåg

Den analysvåg som ska användas för att bestämma filtrens vikt ska ha en noggrannhet (standardavvikelse) på minst 2 μg och en avläsningsnoggrannhet på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg) enligt tillverkarens uppgifter.

| 4.2.4. | Eliminering av effekter av statisk elektricitet
  För att eliminera effekterna av statisk elektricitet ska filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av en poloniumneutraliserare, en faradaybur eller en anordning med motsvarande verkan. |
| --- | --- |

4.2.4.

Eliminering av effekter av statisk elektricitet

För att eliminera effekterna av statisk elektricitet ska filtren neutraliseras före vägningen, t.ex. med hjälp av en poloniumneutraliserare, en faradaybur eller en anordning med motsvarande verkan.

| 4.2.5. | Specifikationer för flödesmätning |
| --- | --- |

4.2.5.

Specifikationer för flödesmätning

| 4.2.5.1. | Allmänna krav
  Den absoluta noggrannheten hos flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen ska följa specifikationerna i punkt 2.2. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Allmänna krav

Den absoluta noggrannheten hos flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen ska följa specifikationerna i punkt 2.2.

| 4.2.5.2. | Särskilda bestämmelser för system med delflödesutspädning
  När det gäller system med delflödesutspädning, är provtagningsflödets noggrannhet qmp ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:



  I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på ±2 % hos qmdew och qmdw för att garantera en godtagbar noggrannhet hos qmp. Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning ska det maximala felet hos differensen vara sådant att noggrannheten hos qmp ligger inom ±5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan beräknas med hjälp av rms-värdet av felen hos varje instrument.
  Godtagbar noggrannhet hos qmp kan uppnås med någon av följande metoder:
  Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw är ±0,2 % vilket garanterar en noggrannhet hos qmp på ≤ 5 % när utspädningsfaktorn är 15. Högre utspädningsfaktor ger dock större fel.
  Kalibrering av qmdw mot qmdew ska genomföras så att man uppnår samma noggrannhet för qmp som i ovanstående stycke. En kalibrering av detta slag beskrivs närmare i punkt 3.2.1 i tillägg 5 till denna bilaga.
  Noggrannheten hos qmp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs liknande noggrannhet som i ovanstående stycke för qmp.
  Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw ligger inom 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qmdew och qmdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom 0,2 % av det högsta värdet för qmdew under provet. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Särskilda bestämmelser för system med delflödesutspädning

När det gäller system med delflödesutspädning, är provtagningsflödets noggrannhet qmp ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

Formula

I detta fall räcker det inte med en noggrannhet på ±2 % hos qmdew och qmdw för att garantera en godtagbar noggrannhet hos qmp. Om gasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning ska det maximala felet hos differensen vara sådant att noggrannheten hos qmp ligger inom ±5 %, när utspädningsfaktorn är lägre än 15. Det kan beräknas med hjälp av rms-värdet av felen hos varje instrument.

Godtagbar noggrannhet hos qmp kan uppnås med någon av följande metoder:

Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw är ±0,2 % vilket garanterar en noggrannhet hos qmp på ≤ 5 % när utspädningsfaktorn är 15. Högre utspädningsfaktor ger dock större fel.

Kalibrering av qmdw mot qmdew ska genomföras så att man uppnår samma noggrannhet för qmp som i ovanstående stycke. En kalibrering av detta slag beskrivs närmare i punkt 3.2.1 i tillägg 5 till denna bilaga.

Noggrannheten hos qmp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs liknande noggrannhet som i ovanstående stycke för qmp.

Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw ligger inom 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qmdew och qmdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom 0,2 % av det högsta värdet för qmdew under provet.

5.   BESTÄMNING AV RÖK

I denna punkt ges anvisningar för den obligatoriska och valfria provningsutrustning som ska användas för ELR-provning. Röken ska mätas med en opacimeter med två avläsningslägen – ett för röktäthet (opacitet) och ett för ljusabsorptionskoefficient. Röktäthetsläget ska bara användas för kalibrering och kontroll av opacimetern. Rökvärdena från provcykeln ska mätas i läget för ljusabsorptionskoefficient.

5.1.   Allmänna krav

För ELR-provet krävs ett system för rökmätning och databehandling bestående av tre funktionella enheter. Enheterna kan byggas ihop till en större enhet eller fungera ihop som ett system av sinsemellan förbundna enheter. De tre funktionella enheterna är följande:

| a) | En opacimeter som uppfyller anvisningarna i punkt 3 i tillägg 7. |
| --- | --- |

a)

En opacimeter som uppfyller anvisningarna i punkt 3 i tillägg 7.

| b) | En databehandlingsenhet som kan utföra de funktioner som beskrivs i punkt 6 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

En databehandlingsenhet som kan utföra de funktioner som beskrivs i punkt 6 i tillägg 1 till denna bilaga.

| c) | En skrivare och/eller ett elektroniskt lagringsmedium för registrering och presentation av de erforderliga rökvärden som anges i punkt 6.3 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

En skrivare och/eller ett elektroniskt lagringsmedium för registrering och presentation av de erforderliga rökvärden som anges i punkt 6.3 i tillägg 1 till denna bilaga.

5.2.   Särskilda krav

| 5.2.1 | Linearitet
  Lineariteten ska ligga inom ±2 % röktäthet. |
| --- | --- |

5.2.1

Linearitet

Lineariteten ska ligga inom ±2 % röktäthet.

| 5.2.2. | Nollpunktsavvikelse
  Nollpunktavvikelsen under en entimmesperiod får inte överstiga ±1 % röktäthet. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nollpunktsavvikelse

Nollpunktavvikelsen under en entimmesperiod får inte överstiga ±1 % röktäthet.

| 5.2.3. | Mätområde och avläsningsnoggrannhet
  För avläsning av röktätheten ska mätområdet vara 0–100 % röktäthet och avläsningsnoggrannheten 0,1 % röktäthet. I presentationsläget för ljusabsorptionskoefficient ska mätområdet vara 0–30 m-1 ljusabsorptionskoefficient och avläsningsnoggrannheten 0,01 m-1 ljusabsorptionskoefficient. |
| --- | --- |

5.2.3.

Mätområde och avläsningsnoggrannhet

För avläsning av röktätheten ska mätområdet vara 0–100 % röktäthet och avläsningsnoggrannheten 0,1 % röktäthet. I presentationsläget för ljusabsorptionskoefficient ska mätområdet vara 0–30 m-1 ljusabsorptionskoefficient och avläsningsnoggrannheten 0,01 m-1 ljusabsorptionskoefficient.

| 5.2.4. | Instrumentsvarstid
  Opacimeterns fysikaliska svarstid får inte överstiga 0,2 s. Den fysikaliska svarstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då utslaget från en snabb svarsmottagare når 10 % och 90 % av fullt utslag då röktätheten hos den uppmätta gasen ändras under mindre än 0,1 s.
  Opacimeterns elektriska svarstid får inte överstiga 0,05 s. Den elektriska svarstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då opacimeterns utslag når 10 % och 90 % av fullt utslag då ljuskällan bryts eller släcks fullständigt under mindre än 0,01 s. |
| --- | --- |

5.2.4.

Instrumentsvarstid

Opacimeterns fysikaliska svarstid får inte överstiga 0,2 s. Den fysikaliska svarstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då utslaget från en snabb svarsmottagare når 10 % och 90 % av fullt utslag då röktätheten hos den uppmätta gasen ändras under mindre än 0,1 s.

Opacimeterns elektriska svarstid får inte överstiga 0,05 s. Den elektriska svarstiden är skillnaden mellan de tidpunkter då opacimeterns utslag når 10 % och 90 % av fullt utslag då ljuskällan bryts eller släcks fullständigt under mindre än 0,01 s.

| 5.2.5. | Neutrala täthetsfilter
  Varje neutralt täthetsfilter som används i samband med opacimeterkalibrering, linearitetsmätningar eller inställning av skalutslag ska vara känt inom 1,0 % röktäthet. Minst en gång årligen måste man kontrollera att filtrets uppgivna värde stämmer med hjälp av en mätnormal enligt en nationell eller internationell standard.
  Neutrala täthetsfilter är precisionsprodukter och kan lätt skadas vid användning. Man bör handskas så litet som möjligt med dem, och när det ändå måste göras ska det ske varsamt så att man undviker repor och fläckar på filtret. |
| --- | --- |

5.2.5.

Neutrala täthetsfilter

Varje neutralt täthetsfilter som används i samband med opacimeterkalibrering, linearitetsmätningar eller inställning av skalutslag ska vara känt inom 1,0 % röktäthet. Minst en gång årligen måste man kontrollera att filtrets uppgivna värde stämmer med hjälp av en mätnormal enligt en nationell eller internationell standard.

Neutrala täthetsfilter är precisionsprodukter och kan lätt skadas vid användning. Man bör handskas så litet som möjligt med dem, och när det ändå måste göras ska det ske varsamt så att man undviker repor och fläckar på filtret.

Tillägg 5

Kalibrering

1.   KALIBRERING AV ANALYSINSTRUMENTEN

1.1.   Inledning

Varje analysator ska kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i dessa föreskrifter ska vara uppfyllda. Den kalibreringsmetod som ska användas beskrivs i denna punkt för de analysatorer som anges i punkt 3 i tillägg 4 och punkt 1 i tillägg 7.

1.2.   Kalibreringsgaser

Livslängden måste respekteras för samtliga kalibreringsgaser.

Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna ska antecknas.

| 1.2.1. | Rena gaser
  Den renhet som krävs hos gaserna definieras genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser ska finnas tillgängliga vid genomförandet av provet: | Renad kvävgas
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Rena gaser

Den renhet som krävs hos gaserna definieras genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser ska finnas tillgängliga vid genomförandet av provet:

Renad kvävgas

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Renad syrgas
  (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2), |
| --- | --- |

Renad syrgas

(renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2),

| | Väte-heliumblandning
  (40 ±2 % väte, resten helium)
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Väte-heliumblandning

(40 ±2 % väte, resten helium)

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Renad syntetisk luft
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Renad syntetisk luft

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (Syrehalt 18–21 volymprocent)
  Renad propan eller CO för verifieringen av CVS-provet. |
| --- | --- |

(Syrehalt 18–21 volymprocent)

Renad propan eller CO för verifieringen av CVS-provet.

| 1.2.2. | Kalibrerings- och spänngaser
  Gasblandningar med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgängliga: | C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 1.2.1) |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibrerings- och spänngaser

Gasblandningar med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgängliga:

C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 1.2.1)

| | CO och renad kvävgas, |
| --- | --- |

CO och renad kvävgas,

| | NOx och renad kvävgas (mängden NO2 i denna kalibreringsgas får inte överstiga 5 % av NO-halten) |
| --- | --- |

NOx och renad kvävgas (mängden NO2 i denna kalibreringsgas får inte överstiga 5 % av NO-halten)

| | CO2 och renad syrgas |
| --- | --- |

CO2 och renad syrgas

| | CH4 och renad syntetisk luft |
| --- | --- |

CH4 och renad syntetisk luft

| | C2H6 och renad syntetisk luft |
| --- | --- |

C2H6 och renad syntetisk luft

Observera: Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar med varandra.

Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- och spänngas ska ligga inom ±2 % av det uppgivna värdet. Alla koncentrationer hos kalibreringsgas ska anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

De koncentrationer som används för kalibrering och spänn kan också erhållas med en gasdelare i vilken utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos blandningsanordningen ska vara sådan att halterna av de utspädda kalibreringsgaserna kan bestämmas inom 2 %.

| 1.2.3. | Användning av precisionsblandare
  De gaser som används för kalibrering och inställning av mätområde kan också erhållas med hjälp av precisionsinstrument för blandning (gasavskiljare), i vilka utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos blandningsanordningen ska vara sådan att koncentrationerna hos de blandade kalibrergaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ±2 %. Noggrannhetskravet innebär att de primära gaser som ingår i blandningen måste vara kända med en noggrannhet på minst ±1 %, och de måste vara spårbara till nationella eller internationella gasstandarder. Verifieringen ska utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare.
  Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren ska kontrolleras vid de inställningar som ska användas, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom ±1 % av det nominella värdet. |
| --- | --- |

1.2.3.

Användning av precisionsblandare

De gaser som används för kalibrering och inställning av mätområde kan också erhållas med hjälp av precisionsinstrument för blandning (gasavskiljare), i vilka utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos blandningsanordningen ska vara sådan att koncentrationerna hos de blandade kalibrergaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ±2 %. Noggrannhetskravet innebär att de primära gaser som ingår i blandningen måste vara kända med en noggrannhet på minst ±1 %, och de måste vara spårbara till nationella eller internationella gasstandarder. Verifieringen ska utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare.

Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren ska kontrolleras vid de inställningar som ska användas, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom ±1 % av det nominella värdet.

1.3.   Handhavande av analys- och provtagningssystem

Analysatorerna ska handhas enligt instrumenttillverkarens start- och driftanvisningar. Minimikraven i punkterna 1.4–1.9 ska följas.

1.4.   Läckageprovning

Ett läckageprov ska utföras. Provtagningssonden kopplas bort från avgassystemet och anslutningen pluggas. Analysatorpumpen ska slås på. Efter en inledande stabiliseringsperiod ska alla flödesmätare visa utslaget noll. Om så inte är fallet kontrolleras provtagningsledningarna och felet rättas till.

Det maximalt tillåtna läckaget på vakuumsidan ska vara 0,5 % av flödet vid drift för den del av systemet som kontrolleras. Analysator- och by-pass-flöden får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift av provsystemet.

Alternativt kan systemet tömmas till ett tryck på minst 20 kPa vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en inledande stabiliseringsperiod får tryckökningen Δp (kPa/min) i systemet inte överstiga:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

där:

| Vs | = | systemets volym, l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | systemets flöde [l/min] |

Vs

=

systemets volym, l

qvs

=

systemets flöde [l/min]

En annan metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid provtagningsledningens början genom att byta från nollställningsgas till spänngas. Om det efter en för ändamålet anpassad tid visar sig att koncentrationen är cirka 1 % lägre än koncentrationen hos den tillsatta gasen tyder detta på kalibrerings- eller läckageproblem.

1.5.   Kontroll av analyssystemets svarstid

Svarstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar svarstiden). Svarstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet får inte ta längre än 0,1 sekunder. Kontrollgaserna ska ändra koncentrationen med minst 60 % av fullt skalutslag.

Varje gaskomponents spårhalt ska registreras. Svarstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets svarstid (t90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stigtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t10). Stigtiden definieras som tiden mellan utvärden på 10 % och 90 % av slutvärdet (t90 – t10).

För tidsförskjutningen av analysatorn och avgasflödets signaler vid outspädd mätning definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t50).

Systemets svarstid ska vara ≤ 10 sekunder med en stigtid på ≤ 3,5 sekunder för alla beståndsdelar (CO, NOx, HC, NMHC) och för samtliga mätområden som används.

1.6.   Kalibrering

| 1.6.1. | Instrument
  Instrumenten ska kalibreras och kalibreringskurvorna kontrolleras mot standardgaser. Samma gasflöden som vid avgasprov ska användas. |
| --- | --- |

1.6.1.

Instrument

Instrumenten ska kalibreras och kalibreringskurvorna kontrolleras mot standardgaser. Samma gasflöden som vid avgasprov ska användas.

| 1.6.2. | Uppvärmning
  Uppvärmningen ska ske i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om uppgift saknas rekommenderas en period på minst två timmar för uppvärmning av analysatorerna. |
| --- | --- |

1.6.2.

Uppvärmning

Uppvärmningen ska ske i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om uppgift saknas rekommenderas en period på minst två timmar för uppvärmning av analysatorerna.

| 1.6.3. | NDIR- och HFID-analysator
  NDIR-analysatorn (icke-dispersiv infrarödanalysator) fininställs vid behov, och lågan i HFID-analysatorn (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) ställs in optimalt (punkt 1.8.1). |
| --- | --- |

1.6.3.

NDIR- och HFID-analysator

NDIR-analysatorn (icke-dispersiv infrarödanalysator) fininställs vid behov, och lågan i HFID-analysatorn (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) ställs in optimalt (punkt 1.8.1).

| 1.6.4. | Bestämning av kalibreringskurvan






  a) | Varje driftsområde som normalt används ska kalibreras. |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Bestämning av kalibreringskurvan

a)

Varje driftsområde som normalt används ska kalibreras.

| b) | CO-, CO2-, NOx- och HC-analysatorerna ska nollställas med hjälp av renad syntetisk luft (eller kvävgas). |
| --- | --- |

b)

CO-, CO2-, NOx- och HC-analysatorerna ska nollställas med hjälp av renad syntetisk luft (eller kvävgas).

| c) | Lämpliga kalibrergaser ska föras in i analysatorerna, värdena registreras och kalibreringskurvan bestämmas. |
| --- | --- |

c)

Lämpliga kalibrergaser ska föras in i analysatorerna, värdena registreras och kalibreringskurvan bestämmas.

| d) | Kalibreringskurvan ska bestämmas med hjälp av minst 6 kalibreringspunkter (utöver 0) ungefär jämnt fördelade över driftsområdet. Den högsta nominella koncentrationen ska vara lika med eller högre än 90 % av fullt skalutslag. |
| --- | --- |

d)

Kalibreringskurvan ska bestämmas med hjälp av minst 6 kalibreringspunkter (utöver 0) ungefär jämnt fördelade över driftsområdet. Den högsta nominella koncentrationen ska vara lika med eller högre än 90 % av fullt skalutslag.

| e) | Kurvanpassning kan göras med linjärt eller icke-linjärt samband. Kurvanpassning kan göras med linjärt eller icke-linjärt samband. |
| --- | --- |

e)

Kurvanpassning kan göras med linjärt eller icke-linjärt samband. Kurvanpassning kan göras med linjärt eller icke-linjärt samband.

| f) | Kalibreringspunkterna får avvika från den räta linje som dragits med minstakvadratmetoden med det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag. |
| --- | --- |

f)

Kalibreringspunkterna får avvika från den räta linje som dragits med minstakvadratmetoden med det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag.

| g) | Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kalibreringsförfarandet upprepas vid behov. |
| --- | --- |

g)

Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kalibreringsförfarandet upprepas vid behov.

| 1.6.5. | Alternativa metoder
  Om man kan påvisa att andra tekniska lösningar (t.ex. användning av datoranalys eller elektroniskt styrd mätområdesväxlare) kan ge motsvarande noggrannhet, får sådana alternativa lösningar användas. |
| --- | --- |

1.6.5.

Alternativa metoder

Om man kan påvisa att andra tekniska lösningar (t.ex. användning av datoranalys eller elektroniskt styrd mätområdesväxlare) kan ge motsvarande noggrannhet, får sådana alternativa lösningar användas.

| 1.6.6. | Kalibrering av spårgasanalysatorn för avgasflödesmätning
  Kalibreringskurvan ska bestämmas med hjälp av minst 6 kalibreringspunkter (utöver 0) ungefär jämnt fördelade över driftsområdet. Den högsta nominella koncentrationen ska vara lika med eller högre än 90 % av fullt skalutslag. Kalibreringskurvan beräknas med minstakvadratmetoden.
  Kalibreringspunkterna får avvika från den räta linje som dragits med minstakvadratmetoden med det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag.
  Före provningen ska analysatorn nollställas och mätområdet ställas in med en nollställningsgas och en spänngas vars nominella värde är över 80 % av fullt skalutslag för analysatorn. |
| --- | --- |

1.6.6.

Kalibrering av spårgasanalysatorn för avgasflödesmätning

Kalibreringskurvan ska bestämmas med hjälp av minst 6 kalibreringspunkter (utöver 0) ungefär jämnt fördelade över driftsområdet. Den högsta nominella koncentrationen ska vara lika med eller högre än 90 % av fullt skalutslag. Kalibreringskurvan beräknas med minstakvadratmetoden.

Kalibreringspunkterna får avvika från den räta linje som dragits med minstakvadratmetoden med det högsta av följande värden: ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag.

Före provningen ska analysatorn nollställas och mätområdet ställas in med en nollställningsgas och en spänngas vars nominella värde är över 80 % av fullt skalutslag för analysatorn.

| 1.6.7. | Kontroll av kalibreringen
  Varje driftsområde som normalt används ska kontrolleras före varje analys enligt följande: Kalibreringen kontrolleras med en nollställningsgas och en spänngas.
  Kalibreringen ska kontrolleras med hjälp av en nollställnings- och spänngas vars angivna värde är större än 80 % av mätområdets fulla skalutslag.
  Om det avlästa värdet för de två aktuella punkterna inte avviker med mer än ±4 % av fullt skalutslag från det angivna referensvärdet får inställningsparametrarna justeras. Om avvikelsen är större ska en ny kalibreringskurva bestämmas i enlighet med punkt 1.5.5. |
| --- | --- |

1.6.7.

Kontroll av kalibreringen

Varje driftsområde som normalt används ska kontrolleras före varje analys enligt följande: Kalibreringen kontrolleras med en nollställningsgas och en spänngas.

Kalibreringen ska kontrolleras med hjälp av en nollställnings- och spänngas vars angivna värde är större än 80 % av mätområdets fulla skalutslag.

Om det avlästa värdet för de två aktuella punkterna inte avviker med mer än ±4 % av fullt skalutslag från det angivna referensvärdet får inställningsparametrarna justeras. Om avvikelsen är större ska en ny kalibreringskurva bestämmas i enlighet med punkt 1.5.5.

1.7.   Provning av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Verkningsgraden hos omvandlaren från NO2 till NO kontrolleras i enlighet med punkterna 1.7.1–1.7.8 (fig. 6).

| 1.7.1. | Provuppställning
  Med den provuppställning som visas i figur 6 (se även punkt 3.3.5 i tillägg 4 till denna bilaga) och med hjälp av följande förfarande kan verkningsgraden hos omvandlaren kontrolleras med en ozongenerator. |
| --- | --- |

1.7.1.

Provuppställning

Med den provuppställning som visas i figur 6 (se även punkt 3.3.5 i tillägg 4 till denna bilaga) och med hjälp av följande förfarande kan verkningsgraden hos omvandlaren kontrolleras med en ozongenerator.

| 1.7.2. | Kalibrering
  Kemiluminiscensdetektorn och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn ska kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten ska uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn ska vara i NO-läge så att spänngasen inte leds genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibrering

Kemiluminiscensdetektorn och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn ska kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten ska uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn ska vara i NO-läge så att spänngasen inte leds genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen.

| 1.7.3. | Beräkning
  NOx-omvandlarens verkningsgrad beräknas enligt följande:



  där:







  a | = | är NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.6 |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | är NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.7 |
| c | = | är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.4 |
| d | = | är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.5. |

1.7.3.

Beräkning

NOx-omvandlarens verkningsgrad beräknas enligt följande:

Formula

där:

a

=

är NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.6

b

=

är NOx-koncentrationen enligt punkt 1.7.7

c

=

är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.4

d

=

är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.5.

| 1.7.4. | Tillförsel av syre
  Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge.) Registrera den avlästa koncentrationen c. Ozongeneratorn ska vara avstängd under hela detta förlopp. |
| --- | --- |

1.7.4.

Tillförsel av syre

Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge.) Registrera den avlästa koncentrationen c. Ozongeneratorn ska vara avstängd under hela detta förlopp.

| 1.7.5. | Aktivering av ozongeneratorn
  Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncentrationen till ca 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. Registrera den avlästa koncentrationen d. (Analysatorn ska vara i NO-läge.) |
| --- | --- |

1.7.5.

Aktivering av ozongeneratorn

Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncentrationen till ca 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. Registrera den avlästa koncentrationen d. (Analysatorn ska vara i NO-läge.)

| 1.7.6. | NOx-läge
  NO-analysatorn kopplas sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen a. (Analysatorn är i NOx-läge.) |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx-läge

NO-analysatorn kopplas sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen a. (Analysatorn är i NOx-läge.)

| 1.7.7. | Avstängning av ozongeneratorn
  Ozongeneratorn är nu urkopplad. Den gasblandning som beskrivs i punkt 1.7.6 passerar genom omvandlaren in i detektorn. Registrera den avlästa koncentrationen b. (Analysatorn är i NOx-läge.) |
| --- | --- |

1.7.7.

Avstängning av ozongeneratorn

Ozongeneratorn är nu urkopplad. Den gasblandning som beskrivs i punkt 1.7.6 passerar genom omvandlaren in i detektorn. Registrera den avlästa koncentrationen b. (Analysatorn är i NOx-läge.)

| 1.7.8. | NO-läge
  Analysatorns avlästa NOx-värde får inte avvika med mer än ±5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge.) |
| --- | --- |

1.7.8.

NO-läge

Analysatorns avlästa NOx-värde får inte avvika med mer än ±5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge.)

| 1.7.9. | Provintervall
  Verkningsgraden hos omvandlaren måste kontrolleras före varje kalibrering av NOx-analysatorn. |
| --- | --- |

1.7.9.

Provintervall

Verkningsgraden hos omvandlaren måste kontrolleras före varje kalibrering av NOx-analysatorn.

| 1.7.10. | Krav på verkningsgrad
  Omvandlarens verkningsgrad får inte vara lägre än 90 % medan en högre verkningsgrad av 95 % rekommenderas kraftigt.

  Observera: Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste driftsområdet, inte ger en reduktion från 80 % till 20 % enligt punkt 1.7.5 ska det högsta mätområde som ger reduktionen användas. |
| --- | --- |

1.7.10.

Krav på verkningsgrad

Omvandlarens verkningsgrad får inte vara lägre än 90 % medan en högre verkningsgrad av 95 % rekommenderas kraftigt.

Observera: Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste driftsområdet, inte ger en reduktion från 80 % till 20 % enligt punkt 1.7.5 ska det högsta mätområde som ger reduktionen användas.

Figur 6

Principschema över anordning för bestämning av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Image

1.8.   Inställning av flamjoniseringsdetektorn (FID)

| 1.8.1. | Optimering av detektorns reaktion
  Flamjoniseringsdetektorn ska justeras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. En spänngas med propan i luft ska användas för att optimera utslaget inom det vanligaste driftsområdet.
  Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer ska 350 ± 75 ppm C spänngas ledas in till analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet ska ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation. Utslagen från spänngasen och nollställningsgasen vid dessa bränsleflöden ska registreras. Skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ställs in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena. |
| --- | --- |

1.8.1.

Optimering av detektorns reaktion

Flamjoniseringsdetektorn ska justeras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. En spänngas med propan i luft ska användas för att optimera utslaget inom det vanligaste driftsområdet.

Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer ska 350 ± 75 ppm C spänngas ledas in till analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet ska ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation. Utslagen från spänngasen och nollställningsgasen vid dessa bränsleflöden ska registreras. Skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ställs in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena.

| 1.8.2. | Reaktionsfaktorer för kolväten
  Analysatorn ska kalibreras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft, i enlighet med punkt 1.5.
  Reaktionsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall. Reaktionsfaktorn (Rf) för ett visst kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på flamjoniseringsdetektorn och gaskoncentrationen i cylindern uttryckt som ppm C1.
  Provningsgasens koncentration ska vara på en nivå som ger ett utslag av ca 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet av ± 2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ±5 oC).
  De provgaser som ska användas och de rekommenderade relativa reaktionsfaktorområdena är | metan och renad syntetisk luft 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Reaktionsfaktorer för kolväten

Analysatorn ska kalibreras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft, i enlighet med punkt 1.5.

Reaktionsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall. Reaktionsfaktorn (Rf) för ett visst kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på flamjoniseringsdetektorn och gaskoncentrationen i cylindern uttryckt som ppm C1.

Provningsgasens koncentration ska vara på en nivå som ger ett utslag av ca 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet av ± 2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ±5 oC).

De provgaser som ska användas och de rekommenderade relativa reaktionsfaktorområdena är

metan och renad syntetisk luft 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | propen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

propen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | toluen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

toluen och renad syntetisk luft 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Värdena på reaktionsfaktorn är angivna i förhållande till en reaktionsfaktor (Rf) 1,00 för propan och renad syntetisk luft.

| 1.8.3. | Kontroll av syreinterferens
  Kontroll av syreinterferens görs när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.
  Reaktionsfaktorn definieras i punkt 1.8.2 och bestäms enligt anvisningarna i samma punkt. Den provgas som ska användas och rekommenderat relativt reaktionsfaktorområde är | Propan och kväve 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Kontroll av syreinterferens

Kontroll av syreinterferens görs när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall.

Reaktionsfaktorn definieras i punkt 1.8.2 och bestäms enligt anvisningarna i samma punkt. Den provgas som ska användas och rekommenderat relativt reaktionsfaktorområde är

Propan och kväve 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

i förhållande till reaktionsfaktorn (Rf) 1,00 för propan och renad syntetisk luft.

Syrekoncentrationen i flamjoniseringsdetektorns brännarluft ska ligga inom ± 1 molprocent av syrekoncentrationen i den brännarluft som användes vid den senaste kontrollen av syreinterferens. Om skillnaden är större ska syreinterferensen kontrolleras och analysatorn vid behov justeras.

| 1.8.4. | Icke-metanavskiljarens verkningsgrad (endast för naturgasdrivna motorer)
  Ickemetanavskiljaren (Non-Methane Cutter, NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av ickemetankolväten ska de två procenttalen för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av ickemetanutsläpp (se punkt 5.4 i tillägg 2 till bilaga 4A). |
| --- | --- |

1.8.4.

Icke-metanavskiljarens verkningsgrad (endast för naturgasdrivna motorer)

Ickemetanavskiljaren (Non-Methane Cutter, NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av ickemetankolväten ska de två procenttalen för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av ickemetanutsläpp (se punkt 5.4 i tillägg 2 till bilaga 4A).

| 1.8.4.1. | Verkningsgrad för metan
  Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom ickemetanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här:



  där:







  cw | = | kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | kolvätekoncentration med CH4 passerande förbi ickemetanavskiljaren |

1.8.4.1.

Verkningsgrad för metan

Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom ickemetanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här:

Formula

där:

cw

=

kolvätekoncentration med CH4 passerande genom ickemetanavskiljaren

cw/o

=

kolvätekoncentration med CH4 passerande förbi ickemetanavskiljaren

| 1.8.4.2. | Verkningsgrad för etan
  Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom ickemetanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här



  där:







  cw | = | kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | kolvätekoncentration med C2H6 passerande förbi ickemetanavskiljaren |

1.8.4.2.

Verkningsgrad för etan

Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom ickemetanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden bestäms så här

Formula

där:

cw

=

kolvätekoncentration med C2H6 passerande genom ickemetanavskiljaren

cw/o

=

kolvätekoncentration med C2H6 passerande förbi ickemetanavskiljaren

1.9.   Interferenseffekter hos CO-, CO2- och NOx-analysatorer

Avgaserna innehåller andra gaser utöver den som analyseras, och det kan störa mätutslaget på flera sätt. Positiv interferens förekommer i NDIR-instrument (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) då den störande gasen ger samma effekt som den uppmätta gasen, men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i NDIR-instrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband, och i CLD-instrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Interferenskontroller enligt punkterna 1.9.1 och 1.9.2 ska utföras innan en analysator tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.

| 1.9.1. | Kontroll av interferens hos CO-analysatorn
  Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning ska därför bubblas i vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 1 % av fullt skalutslag inom områden lika med eller över 300 ppm eller mer än 3 ppm inom områden under 300 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1.

Kontroll av interferens hos CO-analysatorn

Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning ska därför bubblas i vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 1 % av fullt skalutslag inom områden lika med eller över 300 ppm eller mer än 3 ppm inom områden under 300 ppm.

| 1.9.2. | Kontroll av strålningsdämpning hos NOx-analysatorn
  De två gaser som är intressanta för CLD- (och HCLD-) analysatorer är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning. |
| --- | --- |

1.9.2.

Kontroll av strålningsdämpning hos NOx-analysatorn

De två gaser som är intressanta för CLD- (och HCLD-) analysatorer är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning.

| 1.9.2.1. | Kontroll av CO2-dämpning
  En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag vid största driftsintervall ska föras genom NDIR-analysatorn och CO2-värdet registreras som A. Den ska sedan spädas omkring 50 % med NO-spänngas och föras genom NDIR och (H)CLD, varvid CO2- och NO-värdena ska registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D.
  Dämpningen, som inte får vara större än 3 % av fullt skalutslag, ska beräknas enligt följande:



  där:







  A | = | är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsaorptionsanalysator (%) |
| C | = | är koncentration av utspädd NO uppmätt med (H)CLD (ppm) |
| D | = | är koncentration av outspädd NO uppmätt med (H)CLD (ppm) |

1.9.2.1.

Kontroll av CO2-dämpning

En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag vid största driftsintervall ska föras genom NDIR-analysatorn och CO2-värdet registreras som A. Den ska sedan spädas omkring 50 % med NO-spänngas och föras genom NDIR och (H)CLD, varvid CO2- och NO-värdena ska registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D.

Dämpningen, som inte får vara större än 3 % av fullt skalutslag, ska beräknas enligt följande:

Formula

där:

A

=

är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%)

B

=

är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsaorptionsanalysator (%)

C

=

är koncentration av utspädd NO uppmätt med (H)CLD (ppm)

D

=

är koncentration av outspädd NO uppmätt med (H)CLD (ppm)

Alternativa metoder för utspädning och bestämning av CO2- och NO-spänngasvärden, t.ex. dynamisk blandning/proportionering, får användas.

| 1.9.2.2. | Kontroll av vattendämpning
  Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning måste man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen måste förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.
  En NO-spänngas med en koncentration på 80–100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används ska ledas genom (H)CLD-analysatorn, och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen ska sedan bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen ska bestämmas och registreras som E respektive F. Blandningens mättnadsångtryck för bubblarvattnets temperatur (F) ska bestämmas och registreras som G. Koncentrationen av vattenånga H (i %) i blandningen beräknas så här: Blandningens mättnadsångtryck som motsvarar bubblarens vattentemperatur F skall bestämmas och registreras som G. Koncentrationen av vattenånga i blandningen (H, %) beräknas så här:
  H = 100 (G/E)
  Den förväntade koncentrationen (De) av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) beräknas så här:
  De = D* (1- H/100)
  För dieselavgaser beräknas den maximala koncentration av vattenånga (Hm uttryckt i %) som förväntas vid provning, med antagande av ett förhållande på 1,8:1 mellan väte- och kolatomer (H/C) i bränslet, utifrån koncentrationen outspädd CO2-spänngas (A, mätt enligt punkt 1.9.2.1), enligt följande:
  Hm = 0,9*A
  Vattendämpningen som inte får vara större än 3 % ska beräknas enligt följande:
  Dämpning (%) = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  där:







  De | = | förväntad koncentration av utspädd NO (ppm) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | koncentration av utspädd NO (ppm) |
| Hm | = | maximal koncentration av vattenånga (%) |
| H | = | verklig koncentration av vattenånga (%) |

1.9.2.2.

Kontroll av vattendämpning

Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning måste man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen måste förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.

En NO-spänngas med en koncentration på 80–100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används ska ledas genom (H)CLD-analysatorn, och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen ska sedan bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen ska bestämmas och registreras som E respektive F. Blandningens mättnadsångtryck för bubblarvattnets temperatur (F) ska bestämmas och registreras som G. Koncentrationen av vattenånga H (i %) i blandningen beräknas så här: Blandningens mättnadsångtryck som motsvarar bubblarens vattentemperatur F skall bestämmas och registreras som G. Koncentrationen av vattenånga i blandningen (H, %) beräknas så här:

H = 100 (G/E)

Den förväntade koncentrationen (De) av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) beräknas så här:

De = D* (1- H/100)

För dieselavgaser beräknas den maximala koncentration av vattenånga (Hm uttryckt i %) som förväntas vid provning, med antagande av ett förhållande på 1,8:1 mellan väte- och kolatomer (H/C) i bränslet, utifrån koncentrationen outspädd CO2-spänngas (A, mätt enligt punkt 1.9.2.1), enligt följande:

Hm = 0,9*A

Vattendämpningen som inte får vara större än 3 % ska beräknas enligt följande:

Dämpning (%) = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

där:

De

=

förväntad koncentration av utspädd NO (ppm)

C

=

koncentration av utspädd NO (ppm)

Hm

=

maximal koncentration av vattenånga (%)

H

=

verklig koncentration av vattenånga (%)

| Observera | : | Det är viktigt att NO-spänngasen har en minimal koncentration av NO2 vid denna kontroll, eftersom absorption av NO2 i vatten inte har beaktats vid beräkningarna av dämpningen. |
| --- | --- | --- |

Observera

:

Det är viktigt att NO-spänngasen har en minimal koncentration av NO2 vid denna kontroll, eftersom absorption av NO2 i vatten inte har beaktats vid beräkningarna av dämpningen.

1.10.   Kalibreringsintervall

Analysatorerna ska kalibreras i enlighet med punkt 1.5 åtminstone var tredje månad eller efter reparationer eller ändringar av systemet som skulle kunna påverka kalibreringen.

2.   KALIBRERING AV CVS-SYSTEMET

2.1.   Allmänt

CVS-systemet (systemet för konstantvolymprovtagning) ska kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare som uppfyller nationella eller internationella standarder, och en strypanordning. Flödet genom systemet ska mätas vid olika inställningar av strypningen, och systemets styrparametrar ska mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

2.2.   Kalibrering av kolvpump (PDP)

Alla pumpparametrar ska mätas samtidigt med parametrarna för flödesmätaren, som är ansluten i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms sedan. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter ska en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används. Temperaturen ska hållas konstant under kalibreringen.

| 2.2.1. | Resultatanalys
  Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde (V0) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck så här:



  där:







  qvCVS | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid pumpinloppet (K) |
| pp | = | absolut tryck vid pumpinloppet (pB-p1), kPa |
| n | = | pumphastighet (varv/s) |

2.2.1.

Resultatanalys

Luftflödet (Qs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde (V0) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck så här:

Formula

där:

qvCVS

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T

=

temperatur vid pumpinloppet (K)

pp

=

absolut tryck vid pumpinloppet (pB-p1), kPa

n

=

pumphastighet (varv/s)

För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha ska korrelering göras med hjälp av en korrelationsfunktion (X0), i vilken variablerna är pumphastigheten (n), tryckskillnaden mellan pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp:

Formula

där:

| Δpp | = | tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa) |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa) |

Δpp

=

tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa)

pp

=

absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa)

Linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska göras för att få fram kalibreringsekvationen på formen

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

D0 är regressionslinjens skärningspunkt på y-axeln och m lutningskoefficienten.

För ett CVS-system med flera hastigheter ska kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D0) ska öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

De beräknade värdena av ekvationen ska ligga inom ±0,5 % av det uppmätta värdet för V0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför ska kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet (se punkt 2.4) ger vid handen att pumpförlusterna ändrats.

2.3.   Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.

| 2.3.1. | Resultatanalys
  Luftflödet (QS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst åtta) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten ska räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:



  där:







  qvCVS | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| pp | = | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |

2.3.1.

Resultatanalys

Luftflödet (QS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst åtta) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten ska räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

Formula

där:

qvCVS

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

pp

=

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

För att bestämma området för det kritiska flödet ska kurvan Kv ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska luftflödet (”kvävt flöde”) kommer Kv att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och Kv minskar, vilket är ett tecken på att CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

För minst åtta punkter inom det kritiska flödesområdet beräknas medelvärdet och standardavvikelsen för Kv. Standardavvikelsen får inte överstiga ±0,3 % av medelvärdet för Kv.

2.4.   Kalibrering av subsoniskt venturirör (SSV)

Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning.

| 2.4.1. | Resultatanalys
  Luftflödet (QSSV) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 16) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:



  där:







  QSSV | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |
| rp | = | absolut förhållande mellan SSV-mynning och |
| rD | = | förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter |

2.4.1.

Resultatanalys

Luftflödet (QSSV) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 16) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:

Formula

där:

QSSV

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T

=

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

rp

=

absolut förhållande mellan SSV-mynning och Formula

rD

=

förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter

För att bestämma området för det subsoniska flödet ska kurvan Cd ritas som en funktion av Reynoldstalet vid SSV-mynningen. Re vid SSV-mynningen beräknas med följande formel:

Formula

där:

| A1 | = | en rad konstanter och enhetsomräkningar |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| d | = | SSV-mynningens diameter (m) |
| μ | = | gasens absoluta eller dynamiska viskositet beräknad med följande formel: |
| b | = | empirisk konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empirisk konstant = 110,4 K |

A1

=

en rad konstanter och enhetsomräkningar Formula

QSSV

=

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

d

=

SSV-mynningens diameter (m)

μ

=

gasens absoluta eller dynamiska viskositet beräknad med följande formel:

Formula

b

=

empirisk konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5

S

=

empirisk konstant = 110,4 K

Eftersom QSSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets QSSV eller Cd och upprepa beräkningarna tills QSSV konvergerar. Konvergensmetoden ska vara noggrann inom minst 0,1 % för varje punkt eller bättre.

För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet måste de Cd-värden som beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ±0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta Cd-värde.

2.5.   Kontroll av hela systemet

Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd mängd av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras och massan beräknas enligt punkt 4.3 i tillägg 2, utom för propan där en faktor av 0,000472 används i stället för 0,000479 för kolväten. Endera av följande två metoder ska användas.

| 2.5.1. | Mätning med ett strypmunstycke för ett kritiskt flöde
  En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (≡ kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mätning med ett strypmunstycke för ett kritiskt flöde

En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (≡ kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

| 2.5.2. | Gravimetrisk mätning
  Massan av en liten cylinder fylld med kolmonoxid eller propan ska bestämmas med en noggrannhet av ±0,01 gram. CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter, medan koldioxid eller propan tillförs systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa. |
| --- | --- |

2.5.2.

Gravimetrisk mätning

Massan av en liten cylinder fylld med kolmonoxid eller propan ska bestämmas med en noggrannhet av ±0,01 gram. CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter, medan koldioxid eller propan tillförs systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

3.   KALIBRERING AV SYSTEMET FÖR PARTIKELMÄTNING

3.1.   Inledning

Kalibreringen av systemet för partikelmätning begränsas till de flödesmätare som används för att bestämma provtagningsflöde och utspädningsfaktor. Varje flödesmätare ska kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i dessa föreskrifter ska vara uppfyllda. Den kalibreringsmetod som ska användas beskrivs i punkt 3.2.

3.2.   Flödesmätning

| 3.2.1. | Periodisk kalibrering






  a) | För att flödesmätningen ska uppfylla de krav på absolut noggrannhet som anges i punkt 2.2 i tillägg 4 till denna bilaga ska flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare som är spårbar enligt nationella och/eller internationella standarder. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Periodisk kalibrering

a)

För att flödesmätningen ska uppfylla de krav på absolut noggrannhet som anges i punkt 2.2 i tillägg 4 till denna bilaga ska flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare som är spårbar enligt nationella och/eller internationella standarder.

| b) | Om provgasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, ska flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras enligt någon av följande metoder, så att provtagningsflödet qmp i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i punkt 4.2.5.2 i tillägg 4 till denna bilaga:






  i) | Flödesmätaren för qmdw ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, skillnaden mellan de båda flödesmätarna kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesvärden mellan provets lägsta qmdw-värde och provets qmdew-värde. Utspädningstunneln behöver inte passeras. |
| --- | --- | --- |

b)

Om provgasflödet bestäms med hjälp av differentialflödesmätning, ska flödesmätaren eller flödesmätningsutrustningen kalibreras enligt någon av följande metoder, så att provtagningsflödet qmp i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i punkt 4.2.5.2 i tillägg 4 till denna bilaga:

i)

Flödesmätaren för qmdw ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, skillnaden mellan de båda flödesmätarna kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesvärden mellan provets lägsta qmdw-värde och provets qmdew-värde. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

| ii) | En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för qmdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50, i förhållande till det qmdew-värde som används under provet. |
| --- | --- |

ii)

En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för qmdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för qmdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50, i förhållande till det qmdew-värde som används under provet.

| iii) | Överföringsröret TT kopplas bort från avgasflödet, och en kalibrerad flödesmätare, med ett mätområde som lämpar sig för mätning av qmp, kopplas till överföringsröret. Därefter ställs qmdew in på det värde som används under provet, och qmdw ställs in på minst 5 olika värden efter varandra, motsvarande utspädningsfaktorer q mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet. |
| --- | --- |

iii)

Överföringsröret TT kopplas bort från avgasflödet, och en kalibrerad flödesmätare, med ett mätområde som lämpar sig för mätning av qmp, kopplas till överföringsröret. Därefter ställs qmdew in på det värde som används under provet, och qmdw ställs in på minst 5 olika värden efter varandra, motsvarande utspädningsfaktorer q mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet.

| iv) | En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn rd: |
| --- | --- |

iv)

En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn rd:

| c) | Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos qmp. |
| --- | --- |

c)

Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos qmp.

| 3.2.2. | Kontroll av kolflöde






  a) | Det rekommenderas att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar korrekt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provbäddskonfigurationen ändras. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Kontroll av kolflöde

a)

Det rekommenderas att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar korrekt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provbäddskonfigurationen ändras.

| b) | Motorn ska köras med toppvridmoment och toppvarvtal eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Delflödessystemet ska köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1. |
| --- | --- |

b)

Motorn ska köras med toppvridmoment och toppvarvtal eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Delflödessystemet ska köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1.

| c) | Om kolflödet kontrolleras ska förfarandet i tillägg 6 till denna bilaga tillämpas. Kolflödena ska beräknas enligt punkterna 2.1–2.3 i tillägg 6 till denna bilaga. Den maximala avvikelsen för samtliga kolflöden bör vara 6 %. |
| --- | --- |

c)

Om kolflödet kontrolleras ska förfarandet i tillägg 6 till denna bilaga tillämpas. Kolflödena ska beräknas enligt punkterna 2.1–2.3 i tillägg 6 till denna bilaga. Den maximala avvikelsen för samtliga kolflöden bör vara 6 %.

| 3.2.3. | Förhandskontroll






  a) | En förhandskontroll ska genomföras inom 2 timmar före provningen enligt följande: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Förhandskontroll

a)

En förhandskontroll ska genomföras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

| b) | Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter (se punkt 3.2.1 i detta tillägg), inklusive qmdw-flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det qmdew-värde som används under provet. |
| --- | --- |

b)

Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter (se punkt 3.2.1 i detta tillägg), inklusive qmdw-flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det qmdew-värde som används under provet.

| c) | Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid den kalibrering som beskrivs i punkt 3.2.1 kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid. |
| --- | --- |

c)

Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid den kalibrering som beskrivs i punkt 3.2.1 kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

3.3.   Bestämning av omvandlingstid (enbart för system med delflödesutspädning vid ETC-prov)

| a) | Omvandlingstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta ska följande metod användas: |
| --- | --- |

a)

Omvandlingstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta ska följande metod användas:

| b) | En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplad till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid ska vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid svarstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda. |
| --- | --- |

b)

En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplad till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid ska vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid svarstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda.

| c) | Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet ska stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Ingångsvärde för avgasflödesstegen och flödesmätarens svar ska registreras med en frekvens på minst 10 Hz. |
| --- | --- |

c)

Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet ska stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Ingångsvärde för avgasflödesstegen och flödesmätarens svar ska registreras med en frekvens på minst 10 Hz.

| d) | Med hjälp av dessa värden beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan påförandet av steginvärdet och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens svar. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödessystemets qmp-signal och avgasflödesmätarens qmew, i-signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje prov (se punkt 3.8.3.2 i tillägg 2 till denna bilaga). |
| --- | --- |

d)

Med hjälp av dessa värden beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan påförandet av steginvärdet och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens svar. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödessystemets qmp-signal och avgasflödesmätarens qmew, i-signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje prov (se punkt 3.8.3.2 i tillägg 2 till denna bilaga).

| e) | Beräkningen ska upprepas för minst 5 öknings- och minskningsinsignaler, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (<100 ms) ska subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som ska tillämpas i enlighet med punkt 3.8.3.2 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

e)

Beräkningen ska upprepas för minst 5 öknings- och minskningsinsignaler, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (<100 ms) ska subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som ska tillämpas i enlighet med punkt 3.8.3.2 i tillägg 2 till denna bilaga.

3.4.   Kontroll av delflödesförhållanden

Avgasernas hastighetsområde och tryckvariationerna ska i förekommande fall kontrolleras och justeras i enlighet med kraven i punkt 2.2.1 i tillägg 7 (Avgasrör).

3.5.   Kalibreringsintervall

Flödesmätningsutrustningen ska kalibreras åtminstone var tredje månad eller varje gång det gjorts en sådan reparation eller ändring av systemet att den skulle kunna påverka kalibreringen.

4.   KALIBRERING AV RÖKMÄTSYSTEMET

4.1.   Inledning

Opacimetern ska kalibreras så ofta som det är nödvändigt för att noggrannhetskraven i dessa föreskrifter ska vara uppfyllda. Den kalibreringsmetod som ska användas beskrivs i denna punkt för de komponenter som anges i punkt 5 i tillägg 4 och punkt 3 i tillägg 7 till denna bilaga.

4.2.   Kalibreringsförfarande

| 4.2.1. | Uppvärmning
  Opacimetern ska värmas upp och stabiliseras i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att förhindra att instrumentoptiken sotar igen, ska även det systemet kopplas på och ställas in i enlighet med tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

4.2.1.

Uppvärmning

Opacimetern ska värmas upp och stabiliseras i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att förhindra att instrumentoptiken sotar igen, ska även det systemet kopplas på och ställas in i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

| 4.2.2. | Fastställande av linearitet hos utslagen
  Opacimeterns linearitet ska kontrolleras i röktäthetsläge enligt tillverkarens rekommendationer. Opacimetern provas med tre neutrala täthetsfilter med känd transmittans, vilka ska uppfylla kraven i punkt 5.2.5 i tillägg 4 till denna bilaga, och värdet registreras. De neutrala täthetsfiltren ska ha nominell opacitet på omkring 10 %, 20 % och 40 %.
  Lineariteten får inte avvika med mer än ±2 % täthet från det neutrala täthetsfiltrets nominella värde. Om olineariteten är större måste det åtgärdas före avgasprovet. |
| --- | --- |

4.2.2.

Fastställande av linearitet hos utslagen

Opacimeterns linearitet ska kontrolleras i röktäthetsläge enligt tillverkarens rekommendationer. Opacimetern provas med tre neutrala täthetsfilter med känd transmittans, vilka ska uppfylla kraven i punkt 5.2.5 i tillägg 4 till denna bilaga, och värdet registreras. De neutrala täthetsfiltren ska ha nominell opacitet på omkring 10 %, 20 % och 40 %.

Lineariteten får inte avvika med mer än ±2 % täthet från det neutrala täthetsfiltrets nominella värde. Om olineariteten är större måste det åtgärdas före avgasprovet.

4.3.   Kalibreringsintervall

Opacimetern ska kalibreras i enlighet med punkt 4.2.2 åtminstone var tredje månad eller varje gång det gjorts en sådan reparation eller ändring av systemet att den skulle kunna påverka kalibreringen.

Tillägg 6

Kontroll av kolflöde

1.   INLEDNING

Bortsett från en ytterst liten del härrör allt kol i avgaserna från bränslet, och merparten av detta kol visar sig i avgaserna i form av CO2. Detta är bakgrunden till en systemkontroll baserad på mätning av CO2.

Kolflödet till systemen för avgasmätning bestäms med utgångspunkt i bränsleflödet. Kolflödet vid olika provtagningspunkter i utsläpps- och partikelprovtagningssystemen bestäms på grundval av CO2-koncentrationen och gasflödet vid dessa punkter.

Eftersom kolflödet ut från motorn är känt, kan man genom att iaktta samma kolflöde i avgasröret och vid mynningen till partikelprovtagningssystemet för delflöde kontrollera eventuellt läckage och flödesmätningens noggrannhet. Fördelen med denna kontroll är att komponenterna provas under motorns verkliga driftsförhållanden med avseende på temperatur och flöde.

Nedanstående diagram visar vid vilka provtagningspunkter som kolflödet ska kontrolleras. Formlerna för kolflödet vid varje provningspunkt anges nedan.

Figur 7

Mätpunkter för kontroll av kolflöde

Image

2.   BERÄKNINGAR

2.1.   Kolflöde till motorn (provningspunkt 1)

Massflödet av kol till motorn för CHαOε -bränsle beräknas enligt följande:

Formula

där:

| qmf | = | massflöde av bränsle (kg/s) |
| --- | --- | --- |

qmf

=

massflöde av bränsle (kg/s)

2.2.   Kolflöde i de outspädda avgaserna (provningspunkt 2)

Massflödet av kol i motorns avgasrör ska bestämmas utifrån den outspädda CO2-koncentrationen och massflödet av avgaser:

Formula

där:

| cCO2,r | = | CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | CO2-koncentration på våt bas i omgivande luft, % (omkring 0,04 %) |
| qmew | = | massflöde av avgaser på våt bas (kg/s) |
| Mre | = | avgasernas molekylmassa |

cCO2,r

=

CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna, %

cCO2,a

=

CO2-koncentration på våt bas i omgivande luft, % (omkring 0,04 %)

qmew

=

massflöde av avgaser på våt bas (kg/s)

Mre

=

avgasernas molekylmassa

CO2 uppmätt på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 5.2 i tillägg 1 till denna bilaga.

2.3.   Kolflöde i utspädningssystemet (provningspunkt 3)

Kolflödet ska bestämmas utifrån den utspädda CO2-koncentrationen, massflödet av avgaser och provtagningsflödet:

Formula

där:

| cCO2,d | = | CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp (%) |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | CO2-koncentration på våt bas i omgivande luft, % (omkring 0,04 %) |
| qmdew | = | massflöde av avgaser på våt bas (kg/s) |
| qmew | = | massflöde av avgaser på våt bas (kg/s) (endast delflödessystem) |
| qmp | = | provtagningsflöde av avgaser till system med delflödesutspädning (kg/s) (endast delflödessystem) |
| Mre | = | avgasernas molekylmassa |

cCO2,d

=

CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp (%)

cCO2,a

=

CO2-koncentration på våt bas i omgivande luft, % (omkring 0,04 %)

qmdew

=

massflöde av avgaser på våt bas (kg/s)

qmew

=

massflöde av avgaser på våt bas (kg/s) (endast delflödessystem)

qmp

=

provtagningsflöde av avgaser till system med delflödesutspädning (kg/s) (endast delflödessystem)

Mre

=

avgasernas molekylmassa

CO2 uppmätt på torr bas ska omräknas till våt bas i enlighet med punkt 5.2 i tillägg 1 till denna bilaga.

2.4.   Avgasernas molekylmassa (Mre) beräknas enligt följande:

Formula

där:

| qmf | = | massflöde av bränsle (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | massflöde av inloppsluft på våt bas (kg/s) |
| Ha | = | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| Mra | = | molekylmassa av torr inloppsluft (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | molförhållanden i ett bränsle C Hα Oδ Nε Sγ |

qmf

=

massflöde av bränsle (kg/s)

qmaw

=

massflöde av inloppsluft på våt bas (kg/s)

Ha

=

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

Mra

=

molekylmassa av torr inloppsluft (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

molförhållanden i ett bränsle C Hα Oδ Nε Sγ

Som alternativ kan följande molekylmassor användas:

| Mre (diesel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (motorgas) | = 28,6 g/mol |
| Mre (naturgas) | = 28,3 g/mol |

Mre (diesel)

= 28,9 g/mol

Mre (motorgas)

= 28,6 g/mol

Mre (naturgas)

= 28,3 g/mol

Tillägg 7

Analys- och provtagningssystem

1.   BESTÄMNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP

1.1.   Inledning

I punkt 1.2 och i figurerna 7 och 8 finns utförliga beskrivningar av de rekommenderade provtagnings- och analyssystemen. Eftersom olika möjliga konfigurationer kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 7 och 8. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare, får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

Figur 7

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i outspädda avgaser Endast ESC-prov

Image

1.2.   Endast ESC-provning. Beskrivning av analyssystemet

Här beskrivs ett analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda (figur 7, endast ESC-prov) eller utspädda avgaser (figur 8, ETC- och ESC-prov). Systemet är baserat på användning av

| a) | en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten, |
| --- | --- |

a)

en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten,

| b) | NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid,

| c) | en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

c)

en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider.

Provet för samtliga beståndsdelar får tas med en provtagningssond eller två provtagningssonder som placeras nära varandra och som inuti är delade för att leda till de olika analysatorerna. Försiktighet ska iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inbegripet vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Figur 8

Flödesdiagram över system för bestämning av utspädda avgaser för CO, CO2, NOx, och kolväten i ETC, valfritt för ESC

Image

1.2.1.   Komponenter i figurerna 7 och 8:

EP Avgasrör

SP1: Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 7)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Sondväggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden ska ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden ska täcka minst 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.

SP2: Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 8)

Sonden ska

| a) | utgöra de första 254 till 762 millimeterna av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1, |
| --- | --- |

a)

utgöra de första 254 till 762 millimeterna av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1,

| b) | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

b)

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| c) | monteras i utspädningstunneln (DT) (se punkt 2.3, figur 20) vid en punkt där utspädningsluften och avgasen är väl blandade (dvs. ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgasen kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

c)

monteras i utspädningstunneln (DT) (se punkt 2.3, figur 20) vid en punkt där utspädningsluften och avgasen är väl blandade (dvs. ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgasen kommer in i utspädningstunneln),

| d) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av döda punkter eller virvlar, |
| --- | --- |

d)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av döda punkter eller virvlar,

| e) | värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) vid utloppet ur sonden. |
| --- | --- |

e)

värmas upp så att gasflödets temperatur stiger till 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) vid utloppet ur sonden.

SP3: Provtagningssond för CO, CO2, NOx i utspädda avgaser (endast figur 8)

Sonden ska

| a) | befinna sig i samma plan som SP2, |
| --- | --- |

a)

befinna sig i samma plan som SP2,

| b) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av döda punkter eller virvlar, |
| --- | --- |

b)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av döda punkter eller virvlar,

| c) | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 oC) så att kondens av vatten undviks. |
| --- | --- |

c)

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 oC) så att kondens av vatten undviks.

HSL1: Uppvärmd provtagningsledning

Genom provtagningsledningen leds gasprovet från en ensam sond till delningspunkterna (en eller flera) och kolväteanalysatorn.

Provtagningsledningen ska

| a) | ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- |

a)

ha en innerdiameter på minst 5 mm och högst 13,5 mm,

| b) | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon), |
| --- | --- |

b)

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon),

| c) | ha en väggtemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

c)

ha en väggtemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 oC),

| d) | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 oC) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 oC) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 oC),

| e) | hålla en gastemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

e)

hålla en gastemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn.

HSL2: Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen ska

| a) | hålla en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 oC) fram till omvandlaren C om kylbad B används och fram till analysatorn om inget kylbad B används, |
| --- | --- |

a)

hålla en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 oC) fram till omvandlaren C om kylbad B används och fram till analysatorn om inget kylbad B används,

| b) | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon). |
| --- | --- |

b)

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon).

SL: Provtagningsledning för CO och CO2

Ledningen ska vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

BK: Bakgrundssäck (valfritt; endast figur 8)

För mätningen av bakgrundskoncentrationerna

BG: Provtagningssäck (valfritt; figur 8, endast för CO och CO2)

För mätning av koncentrationen i proverna.

F1: Uppvärmt förfilter (valfritt)

Temperaturen ska vara samma som för HSL1.

F2: Uppvärmt filter

Filtret ska avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen ska vara samma som för HSL1. Filtret ska bytas ut vid behov.

P: Uppvärmd provtagningspump

Pumpen ska värmas upp till den temperatur som HSL1 håller.

HC: Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 oC).

CO, CO2: NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid (valfritt för bestämning av utspädningsförhållandet vid partikelmätning).

NO: CLD- eller HCLD-analysator för bestämning av kväveoxider. Om en HCLD-analysator används ska den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 oC).

C: Omvandlare

En omvandlare ska användas för katalytisk reduktion av NO2 till NO före analysen i CLD- eller HCLD-analysatorn.

B: Kylbad (valfritt)

För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet ska hållas vid en temperatur på 273–277 K (0–4 oC) med hjälp av is eller kylning. Det är valfritt om analysatorn ska hållas fri från vattenångeinterferens enligt punkterna 1.9.1. och 1.9.2. i tillägg 5 till denna bilaga. Om vatten avlägsnas genom kondensering ska gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas, antingen inuti vattenavskiljaren eller längre ned (nedströms). Provgasens temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 oC). Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

T1, T2, T3: Temperaturmätare

För övervakning av gasflödets temperatur.

T4: Temperaturmätare

För övervakning av temperaturen i NO2/NO-omvandlaren.

T5: Temperaturmätare

För övervakning av kylbadets temperatur.

G1, G2, G3: Tryckmätare

För mätning av trycket i provtagningsledningarna.

R1, R2: Tryckreglage

För reglering av luftens och bränslets respektive tryck för HFID-analysatorn.

R3, R4, R5: Tryckreglage

För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna.

FL1, FL2, FL3: Flödesmätare

För övervakning av provets by-pass-flöde.

FL4-FL6: Flödesmätare (valfritt)

För övervakning av flödet genom analysatorerna.

V1-V5: Väljarventil

Ändamålsenligt ventilsystem för val av gasflöde (provgas, spänngas eller nollställningsgas) till analysatorerna.

V6, V7: Magnetventil

För förbiledning (by-pass) runt NO2/NO-omvandlaren.

V8: Nålventil

För balansering av flödet genom NO2/NO-omvandlaren och by-pass-anordningen.

V9, V10: Nålventil

För att reglera flödena till analysatorerna.

V12, V13: Vippventil (frivilligt)

För avtappning av kondens från kylbadet B.

1.3.   Analys av icke-metankolväten (endast naturgasdrivna motorer)

| 1.3.1. | Gaskromatografisk metod (GC, figur 9)
  Den gaskromatografiska metoden innebär att en liten uppmätt volym av ett prov sprutas in i en analyskolonn som genomströmmas av en inert bärargas. Kolonnen separerar de olika komponenterna efter deras kokpunkter, och därför strömmar de ut från kolonnen vid olika tidpunkter. Därefter passerar komponenterna genom en detektor som avger en elektrisk signal som är beroende av respektive komponents koncentration. Eftersom det inte rör sig om en kontinuerlig analysteknik kan den bara användas i kombination med den metod med provuppsamling i säckar som beskrivs i punkt 3.4.2 i tillägg 4 till denna bilaga.
  Vid bestämning av NMHC ska en automatisk gaskromatograf med FID (flamjoniseringsdetektor) användas. Avgasen ska uppsamlas i en provuppsamlingssäck varav en del ska tas och insprutas i gaskromatografen. Provet delas i två delar (CH4/luft/CO och icke-metankolväten/CO2/H2O) i Porapakkolonnen. I kolonnen för molekylviktsfraktionering separeras CH4 från luft och CO, och CH4 leds sedan vidare till FID-analysatorn för mätning av koncentrationen. En komplett bestämningscykel från insprutning av ett prov till insprutning av nästa kan utföras på 30 sekunder. För att fastställa NMHC ska CH4-koncentrationen subtraheras från kolvätekoncentrationen enligt punkt 4.3.1 i tillägg 2 till denna bilaga.
  I figur 9 visas en typisk gaskromatograf konfigurerad för rutinbestämning av CH4. Även andra gaskromatografiska metoder som baseras på god branschpraxis kan användas.
  Figur 9
  Flödesschema över metanbestämning (med gaskromatografi)




  Komponenter i figur 9:

  PC: Porapak-kolonn
  Porapak N, 180/300 μm (mesh 50/80), längd 610 mm × innerdiameter 2,16 mm. ska konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 oC) med bärargas innan den tas i bruk första gången.
  MSC: Kolonn för molekylviktsfraktionering
  Typ 13X, 250/350 μm (mesh 45/60), längd 1 220 mm × innerdiameter 2,16 mm. ska konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 oC) med bärargas innan den tas i bruk första gången.
  OV: Ugn
  Används till att hålla kolonner och ventiler vid stabil temperatur vid analys och till att konditionera kolonnerna vid 423 K (150 oC).
  SLP: Provslinga
  Ett rör av rostfritt stål med tillräcklig längd för att rymma cirka 1 cm3.
  P: Pump
  För frammatning av provet till gaskromatografen.
  D: Torkare
  En torkare med molekylsil ska användas för att avlägsna vatten och andra föroreningar som kan finnas i bärargasen.
  HC: Flamjoniseringsdetektor (FID) för mätning av metankoncentrationen.
  V1: Provinjektionsventil
  För insprutning av provet som tagits från provtagningssäcken via SL i figur 8. Ventilen ska ha låg dödvolym, vara gastät och kunna värmas upp till 423 K (150 oC).
  V3: Väljarventil
  För val av spänngas, avgasprov eller inget flöde.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: Nålventil
  För inställning av flödena i systemet.
  R1, R2, R3: Tryckregulator
  För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.
  FC: Flödesregulator av kapillärtyp
  För reglering av luftflödet till flamjoniseringsdetektorn (FID).
  G1, G2, G3: Tryckmätare
  För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.
  F1, F2, F3, F4, F5: Filter
  Filter av sintermetall.
  Förhindrar att smutspartiklar kommer in i pumpen eller instrumentet.
  FL1: Flödesmätare
  För mätning av provets by-pass-flöde. |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaskromatografisk metod (GC, figur 9)

Den gaskromatografiska metoden innebär att en liten uppmätt volym av ett prov sprutas in i en analyskolonn som genomströmmas av en inert bärargas. Kolonnen separerar de olika komponenterna efter deras kokpunkter, och därför strömmar de ut från kolonnen vid olika tidpunkter. Därefter passerar komponenterna genom en detektor som avger en elektrisk signal som är beroende av respektive komponents koncentration. Eftersom det inte rör sig om en kontinuerlig analysteknik kan den bara användas i kombination med den metod med provuppsamling i säckar som beskrivs i punkt 3.4.2 i tillägg 4 till denna bilaga.

Vid bestämning av NMHC ska en automatisk gaskromatograf med FID (flamjoniseringsdetektor) användas. Avgasen ska uppsamlas i en provuppsamlingssäck varav en del ska tas och insprutas i gaskromatografen. Provet delas i två delar (CH4/luft/CO och icke-metankolväten/CO2/H2O) i Porapakkolonnen. I kolonnen för molekylviktsfraktionering separeras CH4 från luft och CO, och CH4 leds sedan vidare till FID-analysatorn för mätning av koncentrationen. En komplett bestämningscykel från insprutning av ett prov till insprutning av nästa kan utföras på 30 sekunder. För att fastställa NMHC ska CH4-koncentrationen subtraheras från kolvätekoncentrationen enligt punkt 4.3.1 i tillägg 2 till denna bilaga.

I figur 9 visas en typisk gaskromatograf konfigurerad för rutinbestämning av CH4. Även andra gaskromatografiska metoder som baseras på god branschpraxis kan användas.

Figur 9

Flödesschema över metanbestämning (med gaskromatografi)

Image

Komponenter i figur 9:

PC: Porapak-kolonn

Porapak N, 180/300 μm (mesh 50/80), längd 610 mm × innerdiameter 2,16 mm. ska konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 oC) med bärargas innan den tas i bruk första gången.

MSC: Kolonn för molekylviktsfraktionering

Typ 13X, 250/350 μm (mesh 45/60), längd 1 220 mm × innerdiameter 2,16 mm. ska konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 oC) med bärargas innan den tas i bruk första gången.

OV: Ugn

Används till att hålla kolonner och ventiler vid stabil temperatur vid analys och till att konditionera kolonnerna vid 423 K (150 oC).

SLP: Provslinga

Ett rör av rostfritt stål med tillräcklig längd för att rymma cirka 1 cm3.

P: Pump

För frammatning av provet till gaskromatografen.

D: Torkare

En torkare med molekylsil ska användas för att avlägsna vatten och andra föroreningar som kan finnas i bärargasen.

HC: Flamjoniseringsdetektor (FID) för mätning av metankoncentrationen.

V1: Provinjektionsventil

För insprutning av provet som tagits från provtagningssäcken via SL i figur 8. Ventilen ska ha låg dödvolym, vara gastät och kunna värmas upp till 423 K (150 oC).

V3: Väljarventil

För val av spänngas, avgasprov eller inget flöde.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: Nålventil

För inställning av flödena i systemet.

R1, R2, R3: Tryckregulator

För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.

FC: Flödesregulator av kapillärtyp

För reglering av luftflödet till flamjoniseringsdetektorn (FID).

G1, G2, G3: Tryckmätare

För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.

F1, F2, F3, F4, F5: Filter

Filter av sintermetall.

Förhindrar att smutspartiklar kommer in i pumpen eller instrumentet.

FL1: Flödesmätare

För mätning av provets by-pass-flöde.

| 1.3.2. | Metod med ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter, NMC) (figur 10)
  I ickemetanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom ickemetanavskiljaren så detekteras endast CH4 av FID. Om provtagningssäckar används ska ett flödesdelarsystem installeras vid provtagningslinjen (se punkt 1.2, figur 8) med vilket flödet kan ledas antingen genom eller förbi avskiljaren enligt den övre delen av figur 10. Vid NMHC-mätning ska bägge värdena (HC och CH4) avläsas på FID och registreras. Om integreringsmetoden används ska en icke-metanavskiljare installeras i HSL1 i serie med en andra flamjoniseringsdetektor och parallellt med den ordinarie flamjoniseringsdetektorn (se punkt 1.2, figur 8) enligt den nedre delen av figur 10. Vid NMHC-mätning ska värdena för HC och CH4 på de två FID-analysatorerna avläsas och registreras.
  Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska ickemetanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H6 bestämmas vid eller över 600 K (327 oC) innan proven påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH4 ska registreras (se punkt 1.8.2. i tillägg 5 till denna bilaga).
  Figur 10
  Flödesschema över metanbestämning med ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter, NMC)




  Komponenter i figur 10:

  NMC: Ickemetanavskiljare
  För oxidering av alla kolväten utom metan.
  HC: Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID)
  För mätning av koncentrationerna av kolväten och CH4. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 oC).
  V1: Väljarventil
  För val av avgasprov, nollställningsgas eller spänngas. V1 är identisk med V2 i figur 8.
  V2, V3: Magnetventil
  För ledning förbi ickemetanavskiljaren.
  V4: Nålventil
  För balansering av flödet genom ickemetanavskiljaren och by-pass-ledningen.
  R1: Tryckregulator
  För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID-analysatorn. R1 är identisk med R3 i figur 8.
  FL1: Flödesmätare
  För mätning av provets by-pass-flöde. FL1 är identisk med FL1 i figur 8. |
| --- | --- |

1.3.2.

Metod med ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter, NMC) (figur 10)

I ickemetanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom ickemetanavskiljaren så detekteras endast CH4 av FID. Om provtagningssäckar används ska ett flödesdelarsystem installeras vid provtagningslinjen (se punkt 1.2, figur 8) med vilket flödet kan ledas antingen genom eller förbi avskiljaren enligt den övre delen av figur 10. Vid NMHC-mätning ska bägge värdena (HC och CH4) avläsas på FID och registreras. Om integreringsmetoden används ska en icke-metanavskiljare installeras i HSL1 i serie med en andra flamjoniseringsdetektor och parallellt med den ordinarie flamjoniseringsdetektorn (se punkt 1.2, figur 8) enligt den nedre delen av figur 10. Vid NMHC-mätning ska värdena för HC och CH4 på de två FID-analysatorerna avläsas och registreras.

Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska ickemetanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H6 bestämmas vid eller över 600 K (327 oC) innan proven påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH4 ska registreras (se punkt 1.8.2. i tillägg 5 till denna bilaga).

Figur 10

Flödesschema över metanbestämning med ickemetanavskiljare (Non-Methane Cutter, NMC)

Image

Komponenter i figur 10:

NMC: Ickemetanavskiljare

För oxidering av alla kolväten utom metan.

HC: Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID)

För mätning av koncentrationerna av kolväten och CH4. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 oC).

V1: Väljarventil

För val av avgasprov, nollställningsgas eller spänngas. V1 är identisk med V2 i figur 8.

V2, V3: Magnetventil

För ledning förbi ickemetanavskiljaren.

V4: Nålventil

För balansering av flödet genom ickemetanavskiljaren och by-pass-ledningen.

R1: Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID-analysatorn. R1 är identisk med R3 i figur 8.

FL1: Flödesmätare

För mätning av provets by-pass-flöde. FL1 är identisk med FL1 i figur 8.

2.   AVGASUTSPÄDNING OCH BESTÄMNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP

2.1.   Inledning

I punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 samt i figurerna 11–22 finns utförliga beskrivningar av de rekommenderade utspädnings- och provtagningssystemen. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att man ska få fram ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

2.2.   System med delflödesutspädning

Ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet beskrivs i figurerna 11–19. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande uppsamlingen av partiklarna leds all utspädd avgas eller endast en del av den utspädda avgasen till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figur 21). Den första metoden kallas provtagning i helt flöde och den andra metoden provtagning i delflöde.

Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilken typ av system som används. Följande typer rekommenderas:

Isokinetiska system (figurerna 11 och 12)

Med dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet vad gäller gasens hastighet och/eller tryck, och därför krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör framför provtagningspunkten. Delningsfaktorn beräknas sedan utifrån lätt mätbara värden, t.ex. rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Det senare är normalt inte nödvändigt, eftersom partiklarna är tillräckligt små för att följa avgasströmmarna.

Flödesreglerade system med koncentrationsmätning (figurerna 13-17)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom anpassning av utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån koncentrationen av spårgaser, t.ex. CO2 eller NOx, som finns naturligt i motoravgaserna. Koncentrationerna i de utspädda avgaserna och i utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i de outspädda avgaserna antingen kan mätas direkt eller bestämmas utifrån bränsleflödet med hjälp av kolbalansekvationen, om bränslets sammansättning är känd. Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figurerna 13 och 14) eller med hjälp av flödet till överföringsröret (figurerna 12, 13 och 14).

Flödesreglerade system med flödesmätning (figurerna 18 och 19)

Med dessa system tas ett prov från huvudavgasflödet genom att utspädningsluftens flöde och det totala flödet utspädda avgaser ställs in. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån skillnaden mellan de två flödena. Korrekt kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra är nödvändigt, eftersom de två flödenas relativa storlek kan medföra väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer (15 och högre). Flödesregleringen görs mycket enkelt genom att hålla flödet utspädda avgaser konstant och vid behov variera utspädningsluftens flöde.

När man använder system med delflödesutspädning måste uppmärksamhet ägnas åt att undvika de potentiella problemen med förlust av partiklar i överföringsröret för att garantera att ett representativt prov tas från motoravgaserna, samt åt bestämning av delningsfaktorn. I de beskrivna systemen uppmärksammas dessa kritiska områden.

Figur 11

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för provtagning i delflöde (undertrycksstyrt)

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska provtagningssonden ISP. Avgasens differentialtryck mellan avgasen och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren DPT. Denna signal förmedlas till tryckregulatorn FC1 som kontrollerar sugfläkten SB så att differentialtrycket noll upprätthålls vid sondens spets. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en konstant andel av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor. Utspädningsluftens flöde mäts med flödesmätaren FM1. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån utspädningsluftens flöde och delningsfaktorn.

Figur 12

System med delflödesutspädning och isokinetisk sond för provtagning i delflöde (övertrycksstyrt)

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT via den isokinetiska provtagningssonden ISP. Avgasens differentialtryck mellan avgasen och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren DPT. Denna signal förmedlas till tryckregulatorn FC1 som kontrollerar sugfläkten SB så att differentialtrycket noll upprätthålls vid sondens spets. Detta görs genom att man tar en liten del av utspädningsluften, vars flöde redan har mätts med flödesmätaren FM1, och leder in den i TT med hjälp av ett tryckluftsmunstycke. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och flödet genom ISP och TT utgör en konstant andel av avgasflödet. Utspädningsluften sugs genom DT av sugfläkten SB och flödeshastigheten mäts av FM1 vid inloppet till DT. Utspädningsfaktorn bestäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsareor.

Figur 13

System med delflödesutspädning och CO2 eller NOx-koncentrationsmätning och delflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Koncentrationerna av en spårgas (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. Dessa signaler överförs till flödesregulator FC2 som kontrollerar antingen tryckflökten PB eller sugfläkten SB för att upprätthålla önskad avgasfördelning och utspädningsfaktor i DT. Utspädningsfaktorn beräknas från spårgaskoncentrationen i de outspädda avgaserna, de utspädda avgaserna och utspädningsluften.

Figur 14

System med delflödesutspädning och CO2-koncentrationsmätning, kolbalans och helflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. CO2-koncentrationerna mäts i de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. Signalerna för CO2 och bränsleflöde (GFUEL) överförs antingen till flödesregulatorn FC2 eller till flödesregulatorn FC3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). FC2 styr tryckfläkten PB, FC3 provtagningspumpen P (se figur 21), och anpassar därigenom flödena in i och ut ur systemet så att önskad avgasfördelning och utspädningsfaktor upprätthålls i DT. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån CO2-koncentrationerna och GFUEL med hjälp av antagandet om kolbalans.

Figur 15

System med delflödesutspädning och enkelt venturirör, koncentrationsmätning och delflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT på grund av det undertryck som skapas av venturiröret VN i DT. Gasflödet genom TT beror på rörelsemägdsutbytet i venturizonen, och påverkas därför av gasens absoluta temperatur vid utloppet av TT. Följaktligen är avgasdelningen vid ett visst tunnelflöde inte konstant, och utspädningsfaktorn vid låg belastning är något lägre än vid hög belastning. Koncentrationerna av spårgas (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA, och utspädningsfaktorn beräknas utifrån de sålunda uppmätta värdena.

Figur 16

System med delflödesutspädning och dubbelt venturirör eller dubbla munstycken, koncentrationsmätning och delflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT med hjälp av en flödesdelare som innehåller en uppsättning munstycken eller venturirör. Det första (FD1) är placerat i EP, det andra (FD2) i TT. Dessutom krävs två tryckregleringsventiler (PCV1 och PCV2) för att upprätthålla en konstant avgasfördelning genom reglering av backtrycket i EP och trycket i DT. PCV1 är belägen nedströms SP i EP, och PCV2 mellan tryckflökten PB och DT. Spårgaskoncentrationerna (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda avgaserna, de utspädda avgaserna och utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att ställa in PCV1 och PCV2 för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgaskoncentrationerna.

Figur 17

System med delflödesutspädning och uppdelning på flera rör, koncentrationsmätning och delflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom överföringsröret TT med hjälp av flödesdelaren FD3 som består av ett antal rör som har samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie) och som är monterade i EP. Avgaserna genom ett av dessa rör leds till DT, och avgaserna genom resten av rören leds genom dämpningskammaren DC. Avgasdelningen bestäms alltså av det totala antalet rör. För konstant reglering av delningen krävs differentialtrycket noll mellan DC och utloppet av TT, vilket mäts av differentialtrycksgivaren DPT. Differentialtrycket noll erhålls genom insprutning av frisk luft i DT vid utloppet av TT. Spårgaskoncentrationerna (CO2 eller NOx) mäts i de outspädda och de utspädda avgaserna samt i utspädningsluften med hjälp av avgasanalysatorerna (en eller flera) EGA. De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att ställa in insprutningsluftens flöde för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån spårgaskoncentrationerna.

Figur 18

System med delflödesutspädning, flödesreglering och helflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Det totala flödet genom tunneln ställs in med hjälp av flödesregulatorn FC3 och provtagningspumpen P i partikelprovtagningssystemet (se figur 18). Utspädningsluftens flöde regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2, som kan utnyttja GEXHW, GAIR eller GFUEL som styrsignaler, för önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftens flöde. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.

Figur 19

System med delflödesutspädning, flödesreglering och delflödesprovtagning

Image

Outspädda avgaser överförs från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden SP och överföringsröret TT. Avgasdelningen och flödet in i DT regleras med hjälp av flödesregulatorn FC2 som ställer in tryckfläktens (PB) och sugfläktens (SB) flöden (eller hastigheter). Detta kan ske eftersom provet som tas med partikelprovtagningssystemet återförs till DT. GEXHW, GAIRW eller GFUEL kan användas som styrsignaler för FC2. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM2. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.

2.2.1.   Beskrivning av komponenterna i figurerna 11–19:

EP Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Krökarna ska minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad.

I isokinetiska system ska avgasröret vara fritt från böjar, krökar och diametervariationer inom ett avstånd på minst 6 gånger rördiametern framför och 33 gånger rördiametern bakom sondens spets. Avgasernas hastighet i provtagningszonen ska vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasernas tryckvariationer får inte överstiga ±500 Pa i genomsnitt. Åtgärder som syftar till att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett komplett avgassystem (inklusive ljuddämpare och avgasefterbehandling) får inte förändra motorns prestanda eller orsaka avsättning av partiklar.

I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets.

SP: Provtagningssond (figurerna 10, 14, 15, 16, 18 och 19)

Innerdiametern ska vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter ska vara minst 4. Sonden ska utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen längs med avgasrörets mittaxel, eller en sond med flera hål enligt beskrivningen under SP1 i punkt 1.2.1, figur 5.

ISP: Isokinetisk provtagningssond (figurerna 11 och 12)

Den isokinetiska provtagningssonden ska installeras vänd uppströms på avgasrörets mittlinje och där flödesvillkoren i punkten om EP är uppfyllda och konstruerad för att ge ett proportionellt prov av den outspädda avgasen. Innerdiametern ska vara minst 12 mm.

Vid isokinetisk uppdelning av avgaserna behövs ett styrsystem som håller ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheten i EP och ISP densamma, och massflödet genom ISP utgör en konstant andel av avgasflödet. ISP ska anslutas till en differentialtrycksgivare, DPT. Styrningen för att erhålla differentialtrycket noll mellan EP och ISP utförs av flödesregulatorn FC1.

FD1, FD2: Flödesdelare (figur 16)

En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive överföringsröret TT för att man ska få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och PCV2 behövs för proportionell delning genom reglering av trycket i EP och DT.

FD3: Flödesdelare (figur 17)

En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att man ska få ett proportionellt prov av de outspädda avgaserna. Ett av rören leder in avgaser i utspädningstunneln DT, medan de övriga rören leder ut avgaser till en dämpningskammare DC. Rören ska ha samma dimensioner (samma diameter, längd, bottenradie), så att avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem behövs för att åstadkomma proportionell delning genom att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och TT:s utlopp. Under dessa förhållanden är avgasernas hastighet i EP och FD3 proportionella mot varandra, och flödet i TT utgör en konstant andel av avgasflödet. De två punkterna ska anslutas till en differentialtrycksgivare, DPT. Styrningen för att erhålla differentialtrycket noll utförs med flödesregulatorn FC1.

EGA: Avgasanalysator (figurerna 13, 14, 15, 16 och 17)

CO2- eller NOx-analysator kan användas (för kolbalansmetoden endast CO2-analysator). Analysatorerna ska vara kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av gasformiga utsläpp. En eller flera analysatorer kan användas för att fastställa koncentrationsskillnaderna. Mätsystemens noggrannhet ska vara sådan att noggrannheten hos GEDFW, i ligger inom ±4 %.

TT: Överföringsrör (figurerna 11–19)

Följande gäller för överföringsröret:

| a) | Det ska vara så kort som möjligt och högst 5 m långt. |
| --- | --- |

a)

Det ska vara så kort som möjligt och högst 5 m långt.

| b) | Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm. |
| --- | --- |

b)

Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm.

| c) | Det ska ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen. |
| --- | --- |

c)

Det ska ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen.

Om röret är 1 m långt eller kortare ska det isoleras med ett material som har en värmeledningsförmåga på högst 0,05 W/K*m med en radiell isoleringstjocklek motsvarande sondens diameter. Om röret är längre än 1 m ska det vara isolerat och uppvärmt till en väggtemperatur på minst 523 K (250 oC).

DPT: Differentialtryckgivare (figurerna 11, 12 och 17)

Differentialtryckgivaren ska ha ett arbetsområde på högst ±500 Pa.

FC1: Flödesregulator (figurerna 11, 12 och 17)

I isokinetiska system (figurerna 11 och 12) behövs en flödesregulator för att hålla ett differentialtryck på noll mellan EP och ISP. Inställningen kan göras

| a) | genom att reglera sugfläktens (SB) varvtal eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet eller flöde konstant under varje provsteg (figur 11), eller |
| --- | --- |

a)

genom att reglera sugfläktens (SB) varvtal eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) hastighet eller flöde konstant under varje provsteg (figur 11), eller

| b) | genom att ställa in sugfläkten (SB) på ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 12). |
| --- | --- |

b)

genom att ställa in sugfläkten (SB) på ett konstant massflöde hos de utspädda avgaserna och reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgasprovets flöde i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 12).

I tryckreglerade system får det kvarstående felet i reglerslingan inte överskrida ±3 Pa. Tryckoscillationerna i utspädningstunneln får inte överskrida ±250 Pa i medeltal.

I flerrörssystem (figur 17) behövs en flödesregulator för proportionell avgasdelning för att hålla ett differentialtryck på noll mellan flerrörsenhetens utlopp och utloppet från TT. Inställningen görs genom reglering av insprutningsluftens flöde in i DT vid utloppet ur TT.

PCV1, PCV2: Tryckkontrollventil (figur 16)

Två tryckkontrollventiler krävs för systemet med dubbla venturirör/dubbla munstycken för proportionell flödesdelning genom reglering av backtrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna ska vara belägna nedströms SP i EP och ligga mellan PB och DT.

DC: Dämpningskammare (figur 17)

En dämpningskammare ska installeras vid flerrörsenhetens utlopp, för att minimera tryckvariationerna i avgasröret EP.

VN: Venturirör (figur 15)

Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att ge undertryck i området kring utloppet ur överföringsröret TT. Gasflödet genom TT bestäms av utjämningen av rörelseimpulsen i venturizonen och är i princip proportionellt mot tryckfläktens (PB) flöde, vilket innebär en konstant utspädningsfaktor. Eftersom rörelsemängdsutbytet påverkas av temperaturen vid utloppet från TT och tryckskillnaden mellan EP och DT, är den verkliga utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning.

FC2: Flödesregulator (figurerna 13, 14, 18 och 19; valfritt)

En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens (PB) och/eller sugfläktens (SB) flöde. Avgasflödet, inloppsluftflödet eller bränsleflödet och/eller CO2- eller NOx-differentialsignalerna kan användas som styrsignaler för regulatorn. Om luften tillförs under tryck (figur 18) reglerar FC2 luftflödet direkt.

FM1: Flödesmätningsutrustning (figurerna 11, 12, 18 och 19)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är valfritt att använda om tryckfläkten PB är kalibrerad för mätning av flödet.

FM2: Flödesmätningsutrustning (figur 19)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av det utspädda avgasflödet. FM2 är valfritt att använda om sugfläkten SB är kalibrerad för mätning av flödet.

PB: Tryckfläkt (figurerna 11, 12, 13, 14, 15, 16 och 19)

För reglering av utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. Om PB är kalibrerad kan den användas för att mäta utspädningsluftens flöde.

SB: Sugfläkt (figurerna 11, 12, 13, 16, 17 och 19)

Endast för system med provtagning i delflöde. Om SB är kalibrerad kan den användas för att mäta det utspädda avgasflödet.

DAF: Utspädningsluftfilter (figurerna 11–19)

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På tillverkarens begäran ska prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

DT: Utspädningstunnel (figurerna 11-19)

För utspädningstunneln gäller följande:

| a) | ska vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden, |
| --- | --- |

a)

ska vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt under turbulenta flödesförhållanden,

| b) | ska vara gjord av rostfritt stål






  i) | ett förhållande mellan tjocklek och diameter av högst 0,025 för utspädningstunnlar vars innerdiameter överstiger 75 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

ska vara gjord av rostfritt stål

i)

ett förhållande mellan tjocklek och diameter av högst 0,025 för utspädningstunnlar vars innerdiameter överstiger 75 mm,

| ii) | en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre, |
| --- | --- |

ii)

en nominell väggtjocklek på minst 1,5 mm om innerdiametern är 75 mm eller mindre,

| c) | ska ha en diameter på minst 75 mm vid delflödesprovtagning, |
| --- | --- |

c)

ska ha en diameter på minst 75 mm vid delflödesprovtagning,

| d) | bör ha en rekommenderad diameter på minst 25 mm vid helflödesprovtagning, |
| --- | --- |

d)

bör ha en rekommenderad diameter på minst 25 mm vid helflödesprovtagning,

| e) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

e)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| f) | får vara isolerad(e). |
| --- | --- |

f)

får vara isolerad(e).

Motoravgaserna ska blandas ordentligt med utspädningsluften. För system med delflödesprovtagning i ska blandningen kontrolleras efter idrifttagandet med hjälp av en CO2-profil av tunneln med motorn i gång (minst fyra mätpunkter på samma avstånd från varandra). Vid behov får ett blandningsmunstycke användas.

| Obs. | : | Om den omgivande temperaturen i närheten av utspädningstunneln (DT) är lägre än 293 K (20 oC), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser. |
| --- | --- | --- |

Obs.

:

Om den omgivande temperaturen i närheten av utspädningstunneln (DT) är lägre än 293 K (20 oC), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att förhindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 oC).

HE: Värmeväxlare (figurerna 16 och 17)

Värmeväxlaren ska ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen vid inloppet till sugfläkten SB inom ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

2.3.   System med fullflödesutspädning

I figur 20 beskrivs ett utspädningssystem som bygger på utspädning av hela avgasmängden enligt CVS-principen (Constant Volume Sampling). Avgasernas och utspädningsluftens totala volym ska mätas. Ett PDP- eller CFV-system kan användas.

För påföljande uppsamling av partiklar leds ett prov av den utspädda avgasen till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figurerna 21 och 22). Om detta görs direkt kallas det utspädning i ett steg. Om provet späds ut en gång till i en sekundär utspädningstunnel kallas det utspädning i två steg. Det senare är praktiskt om temperaturkravet för filtrets yta inte kan uppfyllas med utspädning i ett steg. Även om det delvis är ett utspädningssystem beskrivs utspädningssystemet med utspädning i två steg som en variant av ett partikelprovtagningssystem i punkt 2.4, figur 22, då dess flesta delmoment är gemensamma för ett typiskt partikelprovtagningssystem.

Figur 20

System med fullflödeutspädning

Image

Den totala mängden outspädda avgaser blandas med utspädningsluften i utspädningstunneln DT. Flödet utspädda avgaser mäts antingen med en kolvpump PDP eller med ett venturirör för kritiskt flöde CFV. En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom bestämningen av partikelmassan görs på grundval av det totala utspädda avgasflödet, behöver inte utspädningsfaktorn beräknas.

2.3.1.   Komponenter i figur 20:

EP Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från efterbehandlaren till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om avgasröret är längre än 4 meter bakom avgasgrenröret, turboladdarens utlopp eller efterbehandlaren, ska alla rördelar som är längre än 4 meter isoleras, med undantag av en eventuell rökmätare som sitter i rörsystemet. Isoleringens radiella tjocklek ska vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/K*m vid 673 K (400 oC). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

PDP: Kolvpump

Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med PDP-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när PDP-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används får gasblandningens temperatur omedelbart framför pumpen avvika med högst ±6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. Elektronisk flödesberäkning får endast användas om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 323 K (50 oC).

CFV: Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala utspädda avgasflödet genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

HE: Värmeväxlare (valfri om EFC används)

Värmeväxlaren ska ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan.

EFC: Elektronisk flödesberäkning (valfri om HE används)

Om temperaturen vid inloppet till PDP eller CFV inte hålls inom ovan angivna gränser krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i partikelprovtagningssystemet. I detta syfte används de kontinuerligt uppmätta flödessignalerna för att korrigera provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se punkt 2.4, figurerna 21 och 22).

DT: Utspädningstunnel

För utspädningstunneln gäller följande:

| a) | Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas. |
| --- | --- |

a)

Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. Ett blandningsmunstycke får användas.

| b) | Den ska ha en diameter på minst 460 mm om ett system med utspädning i ett steg används. |
| --- | --- |

b)

Den ska ha en diameter på minst 460 mm om ett system med utspädning i ett steg används.

| c) | Den ska ha en diameter på minst 210 mm om ett system med utspädning i två steg används. |
| --- | --- |

c)

Den ska ha en diameter på minst 210 mm om ett system med utspädning i två steg används.

| d) | får vara isolerad(e). |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad(e).

Motoravgaserna ska ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt.

När utspädning i ett steg tillämpas, överförs ett prov från utspädningstunneln till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figur 21). Flödeskapaciteten hos PDP eller CFV ska vara så stor att de utspädda avgaserna håller en temperatur på högst 325 K (52 oC) omedelbart före huvudpartikelfiltret.

När utspädning i två steg tillämpas, överförs ett prov från utspädningstunneln till den sekundära utspädningstunneln där det utspäds ytterligare och därefter leds genom provtagningsfiltren (punkt 2.4, figur 22). Flödeskapaciteten hos PDP eller CFV ska vara så stor att de utspädda avgaserna i DT håller en temperatur på högst 464 K (191 oC) i provtagningsområdet. Det andra stegets utspädningssystem ska tillföra så mycket utspädningsluft att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart framför huvudpartikelfiltret håller en temperatur på högst 325 K (52 oC).

DAF: Utspädningsluftfilter

Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På tillverkarens begäran ska prov tas på utspädningsluften i enlighet med god branschpraxis för att fastställa bakgrundsnivåerna för partikelformiga föroreningar. Dessa bakgrundsnivåer kan sedan subtraheras från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna.

PSP: Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| d) | får vara isolerad(e). |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad(e).

2.4.   System för partikelprovtagning

Partikelprovtagningssystemet behövs för uppsamlingen av de partikelformiga föroreningarna på partikelfiltret. Vid den helprovtagning efter delflödesutspädning, som består av att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, bildar utspädnings- (punkt 2.2, figurerna 14 och 18) och provtagningssystem vanligtvis en integrerad enhet. Vid delprovtagning efter delflödesutspädning eller fullflödesutspädning, som består av att endast en del av den utspädda avgasen leds genom filtren, bildar utspädnings- (punkt 2.2, figurerna 11, 12, 13, 15, 16, 17 och 19; punkt 2.3, figur 20) och provtagningssystemen vanligtvis separata enheter.

I dessa föreskrifter betraktas systemet med utspädning i två steg (figur 22) i ett fullflödesutspädningssystem som en särskild variant av ett typiskt partikelprovtagningssystem såsom framgår av figur 21. Systemet med utspädning i två steg innehåller samtliga väsentliga delar från partikelprovtagningssystemet, t.ex. filterhållare och provtagningspump.

För att undvika inverkan på reglerkretsarna rekommenderas att provtagningspumpen är i gång under hela provningsförfarandet. För metoden med ett enda filter ska ett by-pass-system användas för att leda provet genom provtagningsfiltren vid önskade tidpunkter. Eventuella störningar på reglerkretsarna som orsakas av öppning och stängning ska minimeras.

Figur 21

System för partikelprovtagning

Image

Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med delflödes- eller fullflödesutspädning och sugs genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT med hjälp av provtagningspumpen P. Provet passerar genom filterhållarna (en eller flera) FH där partikelprovtagningsfiltren sitter. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 20) används, utnyttjas det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

Figur 22

System med utspädning i två steg (endast för system med fullflödesutspädning)

Image

Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med fullflödesutspädning och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållarna (en eller flera) FH, där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftens flöde är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3. Om elektronisk flödesberäkning EFC (se figur 20) används, utnyttjas hela det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

2.4.1.   Komponenter i figurerna 21 och 22:

PTT: Partikelöverföringsrör (figurerna 21 och 22)

Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det ska alltid vara så kort som möjligt. I förekommande fall (dvs. för delprovtagningsystem efter delflödesutspädning och för fullflödesutspädningsystem) ska provtagningssondernas längd (SP, ISP respektive PSP, se punkterna 2.2 och 2.3) ingå.

Måtten räknas enligt följande:

| a) | Från sondens spets (SP, ISP respektive PSP) till filterhållaren för provtagning i delflöde efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg. |
| --- | --- |

a)

Från sondens spets (SP, ISP respektive PSP) till filterhållaren för provtagning i delflöde efter delflödesutspädning och system med fullflödesutspädning i ett steg.

| b) | Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning. |
| --- | --- |

b)

Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning.

| c) | Räknat från sondens spets (PSP) till den sekundära utspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg. |
| --- | --- |

c)

Räknat från sondens spets (PSP) till den sekundära utspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg.

Överföringsröret

| a) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerat. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerat.

SDT: Sekundärutspädningstunnel (figur 22)

Den sekundära utspädningstunneln ska ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfiltrets hållare FH ska vara placerad högst 300 mm från utloppet från SDT.

Den sekundära utspädningstunneln

| a) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerad.

FH: Filterhållare (figurerna 21 och 22)

Filterhållaren ska uppfylla kraven i punkt 4.1.3 i tillägg 4 till denna bilaga.

Filterhållaren

| a) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerad.

P: Provtagningspump (figurerna 21 och 22)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, ska partikelprovtagningspumpen vara placerad så långt från tunneln att inloppsgasens temperatur hålls konstant (±3 K).

DP: Utspädningsluftpump (figur 22)

Pumpen för utspädningsluften ska vara placerad så att den sekundära utspädningsluften tillförs vid en temperatur av 298 K ±5 K (25 oC ±5 oC) om utspädningsluften inte är förvärmd.

FC3: Flödesregulator (figurerna 21 och 22)

En flödesregulator ska användas för att kompensera partikelprovets flöde för variationer i temperatur och mottryck längs provets väg genom systemet, om detta inte kan göras på annat sätt. Flödesregulatorn behövs om elektronisk flödesberäkning (EFC, se figur 20) används.

FM3: Flödesmätare (figurerna 21 och 22)

Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, ska gasmätaren eller flödesinstrumentet för partikelprovtagningsflödet vara placerad så långt från provtagningspumpen P att gasens temperatur vid inloppet hålls konstant (±3 K).

FM4: Flödesmätare (figur 22)

Gasmätaren eller flödesinstrumentet för utspädningsluften ska vara placerad så att gasen vid inloppet håller en temperatur av 298 K ±5 K (25 oC ±5 oC).

BV: Kulventil (valfri)

Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än provtagningsrörets (PTT) innerdiameter, och den ska kunna ställas om på mindre än 0,5 sekunder.

| Obs. | : | Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 oC), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika partikelförluster på de kalla väggarna hos dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 oC) under provet. |
| --- | --- | --- |

Obs.

:

Om den omgivande temperaturen omkring PSP, PTT, SDT och FH är lägre än 293 K (20 oC), bör försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika partikelförluster på de kalla väggarna hos dessa delar. Därför rekommenderas uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränser som anges i respektive beskrivning. Det rekommenderas också att temperaturen på filtrets yta inte tillåts understiga 293 K (20 oC) under provet.

Vid hög motorbelastning får tunneln kylas ned med en icke-aggressiv metod, t.ex. en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur inte understiger 293 K (20 oC).

3.   BESTÄMNING AV RÖKTÄTHET

3.1.   Inledning

Punkterna 3.2 och 3.3 samt figurerna 23 och 24 innehåller utförliga beskrivningar av de rekommenderade opacimetersystemen. Eftersom olika möjliga konfigurationer kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 23 och 24. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att man ska få fram ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

Mätprincipen består i att en ljusstråle får passera en bestämd sträcka i den rök som ska mätas. Med ledning av hur stor del av ljuset som når en mottagare kan man fastställa mediets ljusdämpande egenskaper. Beroende på hur apparaten är utformad kan rökmätningen ske i avgasröret (fullflödesopacimeter monterad inuti avgasröret), vid slutet av avgasröret (fullflödesopacimeter monterad vid slutet av avgasröret) eller genom provtagning från avgasröret (delflödesopacimeter). För att man ska kunna bestämma ljusabsorptionskoefficienten med ledning av opacitetssignalen, ska instrumenttillverkaren lämna uppgift om instrumentets optiska väglängd.

3.2.   Fullflödesopacimeter

Två generella typer av fullflödesopacimetrar får användas (figur 23). Med opacimetern monterad i avgasröret mäts opaciteten hos det fulla avgasflödet inuti avgasröret. Med den här typen av opacimeter är den effektiva optiska väglängden beroende av opacimeterns konstruktion.

Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret mäts opaciteten hos det fulla avgasflödet när det lämnar avgasröret. Med den typen av opacimeter är den effektiva optiska väglängden beroende av avgasrörets utformning och avståndet mellan slutet på avgasröret och opacimetern.

Figur 23

Fullflödesopacimeter

Image

3.2.1.   Komponenter i figur 23:

EP Avgasrör

Med opacimetern monterad inuti avgasröret ska avgasrörets diameter vara konstant inom ett område motsvarande tre avgasrörsdiametrar före och efter mätområdet. Om mätområdets diameter är större än avgasrörets diameter, bör avgasröret vara successivt avsmalnande framför mätområdet.

Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret ska sista 0,6 m av avgasröret ha cirkulärt tvärsnitt och vara fritt från böjar och krökar. Slutet på avgasröret ska skäras av rakt. Opacimetern ska monteras på avgasrörets tänkta mittaxel och på ett avstånd inom 25 ±5 mm från slutet på avgasröret.

OPL: Optisk väglängd

Storleken på den optiska väglängden som skyms av rök mellan opacimeterns ljuskälla och mottagaren, vid behov korrigerad för avvikelser beroende på densitetsgradienter och kanteffekter. Uppgift om den optiska väglängden ska lämnas av instrumenttillverkaren, varvid han ska ha tagit hänsyn till eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. genom luftgenomblåsning). Om uppgift om den optiska väglängden inte föreligger ska den bestämmas i enlighet med ISO 11614, punkt 11.6.5. För korrekt bestämning av den optiska väglängden krävs en minsta avgashastighet på 20 m/s.

LS: Ljuskälla

Ljuskällan ska vara en glödlampa med en färgtemperatur i intervallet 2 800–3 250 K eller en grön lysdiod med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan ska skyddas mot nedsotning på ett sätt som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer.

LD: Ljusdetektor

Ljusdetektorn ska utgöras av en fotocell eller en fotodiod (om nödvändigt med filter). Om ljuskällan är en glödlampa ska mottagaren ha ett största spektralsvar som liknar människoögats fototopiska kurva (maximalt svar) i intervallet 550–570 nm, till mindre än 4 % av detta maximala svar under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn ska skyddas mot nedsotning på ett sätt som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer.

CL: Kollimatorlins

Ljuskällan ska ställas in till ett strålknippe med en diameter på högst 30 mm. De strålar som ingår i strålknippet ska vara parallella inom en tolerans av 3° från den optiska axeln.

T1: Temperaturmätare (frivilligt)

Avgastemperaturen får övervakas under provet.

3.3.   Delflödesopacimeter

Med en delflödesopacimeter (figur 24) tas ett representativt avgasprov från avgasröret och leds därifrån via en överföringsledning till mätkammaren. Med den här typen av opacimeter är den effektiva optiska väglängden beroende av opacimeterns konstruktion. De svarstider som avses i följande punkt gäller opacimeterns minimiflöde enligt instrumenttillverkarens specifikationer.

Figur 24

Delflödesopacimeter

Image

3.3.1.   Komponenter i figur 24:

EP Avgasrör

Avgasröret ska vara ett rakt rör med en längd av minst sex rördiametrar framför sondens spets och minst tre rördiametrar efter den punkten.

SP: Provtagningssond

Sonden ska utgöras av ett öppet rör vänt mot flödesriktningen och vara placerad på eller nära avgasrörets tänkta mittaxel. Det fria avståndet till avgasrörets vägg ska vara minst 5 mm. Sondens diameter ska möjliggöra en representativ provtagning och tillräckligt flöde genom opacimetern.

TT: Överföringsrör

Följande gäller för överföringsröret:

| a) | Det ska vara så kort som möjligt och vara utformat så att avgastemperaturen ligger på 373 ±30 K (100 oC ±30 oC) vid inloppet till mätkammaren. |
| --- | --- |

a)

Det ska vara så kort som möjligt och vara utformat så att avgastemperaturen ligger på 373 ±30 K (100 oC ±30 oC) vid inloppet till mätkammaren.

| b) | Dess väggtemperatur ska ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras. |
| --- | --- |

b)

Dess väggtemperatur ska ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras.

| c) | Det ska över hela sin längd ha en diameter som är lika stor som sondens diameter. |
| --- | --- |

c)

Det ska över hela sin längd ha en diameter som är lika stor som sondens diameter.

| d) | Det ska ha en svarstid av mindre än 0,05 s vid minimiflöde genom instrumentet enligt bestämningen i punkt 5.2.4 i tillägg 4 till denna bilaga. |
| --- | --- |

d)

Det ska ha en svarstid av mindre än 0,05 s vid minimiflöde genom instrumentet enligt bestämningen i punkt 5.2.4 i tillägg 4 till denna bilaga.

| e) | Det får inte påverka röktäthetens toppvärde i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

e)

Det får inte påverka röktäthetens toppvärde i någon större utsträckning.

FM: Flödesmätare

Flödesinstrument för övervakning av att rätt flöde leds in i mätkammaren. Minsta och största flöde ska anges av instrumenttillverkaren och vara sådana att kravet på svarstid hos TT och specifikationen av optisk väglängd uppfylls. Flödesmätaren kan placeras nära provtagningspumpen P, om denna används.

MC: Mätkammare

Mätkammaren ska ha en icke-reflekterande invändig yta eller motsvarande optisk miljö. Antalet ströstrålar som träffar ljusdetektorn beroende på inre reflektioner eller diffusionseffekter ska minimeras.

Gastrycket i mätkammaren får inte avvika från lufttrycket med mer än 0,75 kPa. Om detta inte är tekniskt möjligt ska opacimeterns avlästa värde korrigeras till atmosfärstryck.

Mätkammarens väggar ska ha en temperatur på mellan 343 K (70 oC) och 373 K (100 oC), med en tolerans på ±5 K, och ska ligga så mycket över avgasernas daggtemperatur att kondensering förhindras. Mätkammaren ska vara försedd med lämplig utrustning för temperaturmätning.

OPL: Optisk väglängd

Storleken på den optiska väglängden som skyms av rök mellan opacimeterns ljuskälla och mottagaren, vid behov korrigerad för avvikelser beroende på densitetsgradienter och kanteffekter. Uppgift om den optiska väglängden ska lämnas av instrumenttillverkaren, varvid han ska ha tagit hänsyn till eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. genom luftgenomblåsning). Om uppgift om den optiska väglängden inte föreligger ska den bestämmas i enlighet med ISO 11614, punkt 11.6.5.

LS: Ljuskälla

Ljuskällan ska vara en glödlampa med en färgtemperatur i intervallet 2 800–3 250 K eller en grön lysdiod med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan ska skyddas mot nedsotning på ett sätt som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer.

LD: Ljusdetektor

Ljusdetektorn ska utgöras av en fotocell eller en fotodiod (om nödvändigt med filter). Om ljuskällan är en glödlampa ska mottagaren ha ett största spektralsvar som liknar människoögats fototopiska kurva (maximalt svar) i intervallet 550–570 nm, till mindre än 4 % av detta maximala svar under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn ska skyddas mot nedsotning på ett sätt som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer.

CL: Kollimatorlins

Ljuskällan ska ställas in till ett strålknippe med en diameter på högst 30 mm. De strålar som ingår i strålknippet ska vara parallella inom en tolerans av 3° från den optiska axeln.

T1: Temperaturmätare

För övervakning av avgasflödets temperatur vid inloppet till mätkammaren.

P: Provtagningspump (valfritt)

En provtagningspump placerad bakom mätkammaren får användas för att suga provgasen genom mätkammaren.

---

BILAGA 4B

Provningsförfarande för kompressionständningsmotorer och gnisttändningsmotorer drivna med naturgas eller motorgas (lpg) inbegripet globalt harmoniserat godkännande för tunga fordon (whdc, globala tekniska föreskrifter (gtr) nr 4)

1.   TILLÄMPLIGHET

Denna bilaga är för närvarande inte tillämplig på typgodkännande enligt dessa föreskrifter. Den kommer att göras tillämplig senare.

| 2. | Ej tillämpligt (1). |
| --- | --- |

2.

Ej tillämpligt (1).

3.   DEFINITIONER, SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR

3.1.   Definitioner

I dessa föreskrifter ska följande definitioner gälla:

| 3.1.1. | kontinuerlig regenerering: regenereringsprocess i ett system för avgasefterbehandling som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per WHTC-prov. För en sådan regenereringsprocess behövs inget särskilt provningsförfarande. |
| --- | --- |

3.1.1.

kontinuerlig regenerering: regenereringsprocess i ett system för avgasefterbehandling som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per WHTC-prov. För en sådan regenereringsprocess behövs inget särskilt provningsförfarande.

| 3.1.2. | fördröjning: tidsskillnaden mellan ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 10 % av slutligt avläst värde (t10), om provtagningssonden definieras som referenspunkt. För gasformiga komponenter är detta den uppmätta komponentens transporttid från provtagningssonden till detektorn, om provtagningssonden definieras som referenspunkt. |
| --- | --- |

3.1.2.

fördröjning: tidsskillnaden mellan ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 10 % av slutligt avläst värde (t10), om provtagningssonden definieras som referenspunkt. För gasformiga komponenter är detta den uppmätta komponentens transporttid från provtagningssonden till detektorn, om provtagningssonden definieras som referenspunkt.

| 3.1.3. | deNOx-system: ett system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska kväveoxidutsläppen (NOx) (för närvarande finns t.ex. passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-adsorbenter och system för selektiv katalytisk reduktion (SCR). |
| --- | --- |

3.1.3.

deNOx-system: ett system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska kväveoxidutsläppen (NOx) (för närvarande finns t.ex. passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-adsorbenter och system för selektiv katalytisk reduktion (SCR).

| 3.1.4. | dieselmotor: motor som fungerar enligt kompressionständningsprincipen. |
| --- | --- |

3.1.4.

dieselmotor: motor som fungerar enligt kompressionständningsprincipen.

| 3.1.5. | motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorer, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 5.2 i denna bilaga, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. Alla motorer i motorfamiljen måste hålla sig inom gränsvärdena för utsläpp. |
| --- | --- |

3.1.5.

motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorer, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 5.2 i denna bilaga, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. Alla motorer i motorfamiljen måste hålla sig inom gränsvärdena för utsläpp.

| 3.1.6. | motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem. |
| --- | --- |

3.1.6.

motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem.

| 3.1.7. | motortyp: en kategori motorer som inte skiljer sig åt med avseende på väsentliga motoregenskaper. |
| --- | --- |

3.1.7.

motortyp: en kategori motorer som inte skiljer sig åt med avseende på väsentliga motoregenskaper.

| 3.1.8. | system för efterbehandling av avgaser: en katalysator (oxidationskatalysator eller trevägskatalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn. Denna definition omfattar inte avgasåterföring, som betraktas som en del av motorsystemet. |
| --- | --- |

3.1.8.

system för efterbehandling av avgaser: en katalysator (oxidationskatalysator eller trevägskatalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn. Denna definition omfattar inte avgasåterföring, som betraktas som en del av motorsystemet.

| 3.1.9. | metod med fullflödesutspädning: process när det totala avgasflödet blandas med utspädningsluft innan en del av det utspädda avgasflödet separeras för analys. |
| --- | --- |

3.1.9.

metod med fullflödesutspädning: process när det totala avgasflödet blandas med utspädningsluft innan en del av det utspädda avgasflödet separeras för analys.

| 3.1.10. | gasmotor: motor som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle. |
| --- | --- |

3.1.10.

gasmotor: motor som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle.

| 3.1.11. | gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten och andra kolväten än metan (med antagande av förhållandet CH1,85 för diesel, CH2,525 för motorgas och CH2,93 för naturgas och med antagande av förhållandet CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve, varvid de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO2). |
| --- | --- |

3.1.11.

gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten och andra kolväten än metan (med antagande av förhållandet CH1,85 för diesel, CH2,525 för motorgas och CH2,93 för naturgas och med antagande av förhållandet CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve, varvid de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO2).

| 3.1.12. | högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges. |
| --- | --- |

3.1.12.

högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges.

| 3.1.13. | lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 55 % av den uppgivna maximieffekten avges. |
| --- | --- |

3.1.13.

lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 55 % av den uppgivna maximieffekten avges.

| 3.1.14. | maximieffekt (Pmax): största effekt i kW enligt uppgift från tillverkaren. |
| --- | --- |

3.1.14.

maximieffekt (Pmax): största effekt i kW enligt uppgift från tillverkaren.

| 3.1.15. | varvtal för maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment enligt uppgift från tillverkaren. |
| --- | --- |

3.1.15.

varvtal för maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment enligt uppgift från tillverkaren.

| 3.1.16. | huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper blir representativa för hela motorfamiljen. |
| --- | --- |

3.1.16.

huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper blir representativa för hela motorfamiljen.

| 3.1.17. | anordning för efterbehandling av avgaser: ett system för efterbehandling av avgaser som är utformat så att det ska reducera utsläppen av partikelformiga föroreningar genom mekanisk eller aerodynamisk separation, separation genom diffusion eller tröghetsseparation. |
| --- | --- |

3.1.17.

anordning för efterbehandling av avgaser: ett system för efterbehandling av avgaser som är utformat så att det ska reducera utsläppen av partikelformiga föroreningar genom mekanisk eller aerodynamisk separation, separation genom diffusion eller tröghetsseparation.

| 3.1.18. | metod med delflödesutspädning: process när en del av det totala avgasflödet separeras från det totala avgasflödet och sedan blandas med en lämplig mängd utspädningsluft före partikelprovtagningsfiltret. |
| --- | --- |

3.1.18.

metod med delflödesutspädning: process när en del av det totala avgasflödet separeras från det totala avgasflödet och sedan blandas med en lämplig mängd utspädningsluft före partikelprovtagningsfiltret.

| 3.1.19. | partikelformiga föroreningar: allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium sedan avgasluften spätts ut med ren filtrerad luft till en temperatur på mellan 315 K (42 oC) och 325 K (52 oC), uppmätt omedelbart uppströms filtret. De består främst av kol, kondenserade kolväten och sulfater med tillhörande vatten. |
| --- | --- |

3.1.19.

partikelformiga föroreningar: allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium sedan avgasluften spätts ut med ren filtrerad luft till en temperatur på mellan 315 K (42 oC) och 325 K (52 oC), uppmätt omedelbart uppströms filtret. De består främst av kol, kondenserade kolväten och sulfater med tillhörande vatten.

| 3.1.20. | procentuell belastning: andelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn |
| --- | --- |

3.1.20.

procentuell belastning: andelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn

| 3.1.21. | periodisk regenerering: regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i en avgasreningsanordning efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. Under de cykler då regenerering sker får utsläppskraven överskridas. |
| --- | --- |

3.1.21.

periodisk regenerering: regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i en avgasreningsanordning efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. Under de cykler då regenerering sker får utsläppskraven överskridas.

| 3.1.22. | stationär provcykel med ramper: provcykel med en följd av stationära motorprovlägen med definierade krav på varvtal och vridmoment vid varje läge och definierade ramper mellan dessa lägen (WHSC). |
| --- | --- |

3.1.22.

stationär provcykel med ramper: provcykel med en följd av stationära motorprovlägen med definierade krav på varvtal och vridmoment vid varje läge och definierade ramper mellan dessa lägen (WHSC).

| 3.1.23. | nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation. |
| --- | --- |

3.1.23.

nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation.

| 3.1.24. | svarstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 90 % av slutligt värde (t90) om provtagningssonden definieras som referenspunkt, förutsatt att ändringen av den uppmätta komponenten är minst 60 % av fullskaleutslag och sker på mindre än 0,1 s. Systemets svarstid består av systemets fördröjningstid och stigtid. |
| --- | --- |

3.1.24.

svarstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 90 % av slutligt värde (t90) om provtagningssonden definieras som referenspunkt, förutsatt att ändringen av den uppmätta komponenten är minst 60 % av fullskaleutslag och sker på mindre än 0,1 s. Systemets svarstid består av systemets fördröjningstid och stigtid.

| 3.1.25. | stigtid: tidsskillnaden mellan ett svar på 10 % och 90 % av slutligt avläst värde (t90 – t10
  ). |
| --- | --- |

3.1.25.

stigtid: tidsskillnaden mellan ett svar på 10 % och 90 % av slutligt avläst värde (t90 – t10
  ).

| 3.1.26. | specifika utsläpp: massutsläpp uttryckta i g/kWh. |
| --- | --- |

3.1.26.

specifika utsläpp: massutsläpp uttryckta i g/kWh.

| 3.1.27. | provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn ska genomgå under stationära driftsförhållanden (WHSC-prov) eller transienta driftsförhållanden (WHTC-prov). |
| --- | --- |

3.1.27.

provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn ska genomgå under stationära driftsförhållanden (WHSC-prov) eller transienta driftsförhållanden (WHTC-prov).

| 3.1.28. | omvandlingstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 50 % av slutligt avläst värde (t50
  ), där provtagningssonden definieras som referenspunkt. Omvandlingstiden används för att justera signalerna från olika mätinstrument. |
| --- | --- |

3.1.28.

omvandlingstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och ett systemsvar på 50 % av slutligt avläst värde (t50
  ), där provtagningssonden definieras som referenspunkt. Omvandlingstiden används för att justera signalerna från olika mätinstrument.

| 3.1.29. | transient provcykel: en provcykel med en följd av normaliserade varvtals- och vridmomentvärden som varierar förhållandevis snabbt med tiden (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.29.

transient provcykel: en provcykel med en följd av normaliserade varvtals- och vridmomentvärden som varierar förhållandevis snabbt med tiden (WHTC).

| 3.1.30. | livslängd: den relevanta distans och/eller tid under vilken överensstämmelse med tillämpliga gränser för utsläpp av gas och partiklar ska garanteras. |
| --- | --- |

3.1.30.

livslängd: den relevanta distans och/eller tid under vilken överensstämmelse med tillämpliga gränser för utsläpp av gas och partiklar ska garanteras.

Figur 1

Definitioner av systemsvar

Image

3.2.   Allmänna beteckningar

| Beteckning | Enhet | Benämningar |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | stökiometriskt luft-bränsleförhållande |
| c | ppm/volym % | koncentration |
| c
  d | ppm/volym % | koncentration på torr bas |
| c
  w | ppm/volym % | koncentration på våt bas |
| cb | ppm/volym % | bakgrundskoncentration |
| C
  d | — | SSV-utsläppskoefficient |
| d | m | diameter |
| d
  V | m | venturirörets mynningsdiameter |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibreringens skärningspunkt |
| D | — | utspädningsfaktor |
| Δt | s | tidsintervall |
| e
  gas | g/kWh | specifika utsläpp av gasformiga komponenter |
| e
  PM | g/kWh | specifika utsläpp av partiklar |
| e
  p | g/kWh | specifika utsläpp under regeneration |
| e
  w | g/kWh | viktade specifika utsläpp |
| E
  CO2 | % | CO2-dämpning i NOx-analysator |
| E
  E | % | verkningsgrad för etan |
| E
  H2O | % | vattendämpning i NOx-analysator |
| E
  M | % | verkningsgrad för metan |
| E
  NOx | % | verkningsgrad i NOx-omvandlare |
| f | Hz | datainsamlingsfrekvens |
| f
  a | — | atmosfärisk faktor i laboratoriet |
| F
  s | — | stökiometrisk faktor |
| H
  a | g/kg | inloppsluftens absoluta fuktighet |
| H
  d | g/kg | utspädningsluftens absoluta fuktighet |
| i | — | index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz) |
| k
  f | — | bränslespecifik faktor |
| k
  h, D | — | luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer |
| k
  h, G | — | luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer |
| k
  r | — | regenerationsfaktor |
| k
  w, a | — | korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften |
| k
  w, d | — | korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften |
| k
  w, e | — | korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser |
| k
  w, r | — | korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser |
| K
  V | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| λ | — | luftöverskottsförhållande |
| m
  d | kg | massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| m
  ed | kg | total massa av utspädda avgaser under hela provcykeln |
| m
  edf | kg | ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provcykeln |
| m
  ew | kg | total massa avgaser under hela provcykeln |
| m
  f | mg | massa av uppsamlade partiklar |
| m
  f, d | mg | massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften |
| m
  gas | g | massa av gasformiga utsläpp under provcykeln |
| m
  PM | g | massa av partikelutsläpp under provcykeln |
| m
  se | kg | massa av avgasprov under hela provcykeln |
| m
  sed | kg | massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |
| m
  sep | kg | massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| m
  ssd | kg | massa av sekundär utspädningsluft |
| M
  a | g/mol | inloppsluftens molekylmassa |
| M
  e | g/mol | avgasernas molekylmassa |
| M
  gas | g/mol | gaskomponenternas molekylmassa |
| n | — | antal mätningar |
| nr | — | antal mätningar under regenerering |
| n | min -1 | motorvarvtal |
| n
  hi | min -1 | högt motorvarvtal |
| n
  lo | min -1 | lågt motorvarvtal |
| n
  pref | min -1 | idealt motorvarvtal |
| n
  p | r/s | PDP-pumpvarvtal |
| p
  a | kPa | mättnadstryck hos motorns inloppsluft |
| p
  b | kPa | totalt atmosfärstryck |
| p
  d | kPa | mättnadstryck hos utspädningsluften |
| p
  p | kPa | absolut tryck |
| p
  r | kPa | vattenångtrycket efter kylbad |
| p
  s | kPa | torrt atmosfärstryck |
| qm

  ad | kg/s | inloppsluftens massflöde på torr bas |
| qm

  aw | kg/s | inloppsluftens massflöde på våt bas |
| qm

  Ce | kg/s | kolmassflöde i de outspädda avgaserna |
| qm

  Cf | kg/s | kolmassflöde in i motorn |
| qm

  Cp | kg/s | kolmassflöde i delflödesutspädningssystemet |
| qm

  dew | kg/s | de utspädda avgasernas massflöde på våt bas |
| qm

  dw | kg/s | utspädningsluftens massflöde på våt bas |
| qm

  edf | kg/s | ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas |
| qm

  ew | kg/s | massflöde för avgaser på våt bas |
| qm

  ex | kg/s | massflöde i provgas som extraheras från utspädningstunneln |
| qm

  f | kg/s | massflöde för bränsle |
| qm

  p | kg/s | massflöde i provavgas till system för delflödesutspädning |
| qv

  CVS | m3/s | CVS-volymflöde |
| qv

  s | dm3/min | systemflöde i avgasanalysatorsystemet |
| qv

  t | cm3/min | spårgasflöde |
| r
  d | — | spädningsförhållande |
| r
  D | — | diameterförhållande i SSV |
| r
  h | — | flamjoniseringsdetektorns kolvätesvarsfaktor |
| r
  m | — | flamjoniseringsdetektorns metanolsvarsfaktor |
| r
  p | — | tryckförhållande i SSV |
| r
  s | — | medelprovtagningsfrekvens |
| ρ | kg/m3 | densitet |
| ρe | kg/m3 | avgasdensitet |
| σ | | standardavvikelse |
| T | K | absolut temperatur |
| T
  a | K | inloppsluftens absoluta temperatur |
| t | s | tid |
| t
  10 | s | tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde |
| t
  50 | s | tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde |
| t
  90 | s | tid från steginsignal till 90 % av slutligt avläst värde |
| u | — | förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv |
| V
  s | dm3 | analysatorns systemvolym |
| W
  act | kWh | faktiskt cykelarbete under provcykeln |
| W
  ref | kWh | referenscykelarbete under provcykeln |
| X
  0 | m3/r | PDP-kalibreringsfunktion |

Beteckning

Enhet

Benämningar

A/F
  st

—

stökiometriskt luft-bränsleförhållande

c

ppm/volym %

koncentration

c
  d

ppm/volym %

koncentration på torr bas

c
  w

ppm/volym %

koncentration på våt bas

cb

ppm/volym %

bakgrundskoncentration

C
  d

—

SSV-utsläppskoefficient

d

m

diameter

d
  V

m

venturirörets mynningsdiameter

D
  0

m3/s

PDP-kalibreringens skärningspunkt

D

—

utspädningsfaktor

Δt

s

tidsintervall

e
  gas

g/kWh

specifika utsläpp av gasformiga komponenter

e
  PM

g/kWh

specifika utsläpp av partiklar

e
  p

g/kWh

specifika utsläpp under regeneration

e
  w

g/kWh

viktade specifika utsläpp

E
  CO2

%

CO2-dämpning i NOx-analysator

E
  E

%

verkningsgrad för etan

E
  H2O

%

vattendämpning i NOx-analysator

E
  M

%

verkningsgrad för metan

E
  NOx

%

verkningsgrad i NOx-omvandlare

f

Hz

datainsamlingsfrekvens

f
  a

—

atmosfärisk faktor i laboratoriet

F
  s

—

stökiometrisk faktor

H
  a

g/kg

inloppsluftens absoluta fuktighet

H
  d

g/kg

utspädningsluftens absoluta fuktighet

i

—

index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz)

k
  f

—

bränslespecifik faktor

k
  h, D

—

luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer

k
  h, G

—

luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer

k
  r

—

regenerationsfaktor

k
  w, a

—

korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften

k
  w, d

—

korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften

k
  w, e

—

korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser

k
  w, r

—

korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser

K
  V

—

CFV-kalibreringsfunktion

λ

—

luftöverskottsförhållande

m
  d

kg

massa av det prov på utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

m
  ed

kg

total massa av utspädda avgaser under hela provcykeln

m
  edf

kg

ekvivalent massa för utspädda avgaser under hela provcykeln

m
  ew

kg

total massa avgaser under hela provcykeln

m
  f

mg

massa av uppsamlade partiklar

m
  f, d

mg

massa av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften

m
  gas

g

massa av gasformiga utsläpp under provcykeln

m
  PM

g

massa av partikelutsläpp under provcykeln

m
  se

kg

massa av avgasprov under hela provcykeln

m
  sed

kg

massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

m
  sep

kg

massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  ssd

kg

massa av sekundär utspädningsluft

M
  a

g/mol

inloppsluftens molekylmassa

M
  e

g/mol

avgasernas molekylmassa

M
  gas

g/mol

gaskomponenternas molekylmassa

n

—

antal mätningar

nr

—

antal mätningar under regenerering

n

min -1

motorvarvtal

n
  hi

min -1

högt motorvarvtal

n
  lo

min -1

lågt motorvarvtal

n
  pref

min -1

idealt motorvarvtal

n
  p

r/s

PDP-pumpvarvtal

p
  a

kPa

mättnadstryck hos motorns inloppsluft

p
  b

kPa

totalt atmosfärstryck

p
  d

kPa

mättnadstryck hos utspädningsluften

p
  p

kPa

absolut tryck

p
  r

kPa

vattenångtrycket efter kylbad

p
  s

kPa

torrt atmosfärstryck

qm

  ad

kg/s

inloppsluftens massflöde på torr bas

qm

  aw

kg/s

inloppsluftens massflöde på våt bas

qm

  Ce

kg/s

kolmassflöde i de outspädda avgaserna

qm

  Cf

kg/s

kolmassflöde in i motorn

qm

  Cp

kg/s

kolmassflöde i delflödesutspädningssystemet

qm

  dew

kg/s

de utspädda avgasernas massflöde på våt bas

qm

  dw

kg/s

utspädningsluftens massflöde på våt bas

qm

  edf

kg/s

ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas

qm

  ew

kg/s

massflöde för avgaser på våt bas

qm

  ex

kg/s

massflöde i provgas som extraheras från utspädningstunneln

qm

  f

kg/s

massflöde för bränsle

qm

  p

kg/s

massflöde i provavgas till system för delflödesutspädning

qv

  CVS

m3/s

CVS-volymflöde

qv

  s

dm3/min

systemflöde i avgasanalysatorsystemet

qv

  t

cm3/min

spårgasflöde

r
  d

—

spädningsförhållande

r
  D

—

diameterförhållande i SSV

r
  h

—

flamjoniseringsdetektorns kolvätesvarsfaktor

r
  m

—

flamjoniseringsdetektorns metanolsvarsfaktor

r
  p

—

tryckförhållande i SSV

r
  s

—

medelprovtagningsfrekvens

ρ

kg/m3

densitet

ρe

kg/m3

avgasdensitet

σ

standardavvikelse

T

K

absolut temperatur

T
  a

K

inloppsluftens absoluta temperatur

t

s

tid

t
  10

s

tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde

t
  50

s

tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde

t
  90

s

tid från steginsignal till 90 % av slutligt avläst värde

u

—

förhållandet mellan avgaskomponentens och avgasernas densitet

V
  0

m3/r

PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv

V
  s

dm3

analysatorns systemvolym

W
  act

kWh

faktiskt cykelarbete under provcykeln

W
  ref

kWh

referenscykelarbete under provcykeln

X
  0

m3/r

PDP-kalibreringsfunktion

3.3.   Beteckningar och förkortningar för bränslesammansättning

| w
  ALF | bränslets vätehalt, massprocent |
| --- | --- |
| w
  BET | bränslets kolhalt, massprocent |
| w
  GAM | bränslets svavelhalt, massprocent |
| w
  DEL | bränslets kvävehalt, massprocent |
| w
  EPS | bränslets syrehalt, massprocent |
| α | molar vätekvot (H/C) |
| γ | molar svavelkvot (S/C) |
| δ | molar kvävekvot (N/C) |
| ε | molar syrekvot (O/C) |

w
  ALF

bränslets vätehalt, massprocent

w
  BET

bränslets kolhalt, massprocent

w
  GAM

bränslets svavelhalt, massprocent

w
  DEL

bränslets kvävehalt, massprocent

w
  EPS

bränslets syrehalt, massprocent

α

molar vätekvot (H/C)

γ

molar svavelkvot (S/C)

δ

molar kvävekvot (N/C)

ε

molar syrekvot (O/C)

för ett bränsle CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Symboler och förkortningar för kemiska komponenter

| C1 | Kol 1-ekvivalent kolväte |
| --- | --- |
| CH4 | Metan |
| C2H6 | Etan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kolmonoxid |
| CO2 | Koldioxid |
| DOP | Dioktylftalat |
| HC | Kolväten |
| H2O | Vatten |
| NMHC | Andra kolväten än metan |
| NOx | Kväveoxider |
| NO | Kväveoxid |
| NO2 | Kvävedioxid |
| PM | Partiklar |

C1

Kol 1-ekvivalent kolväte

CH4

Metan

C2H6

Etan

C3H8

Propan

CO

Kolmonoxid

CO2

Koldioxid

DOP

Dioktylftalat

HC

Kolväten

H2O

Vatten

NMHC

Andra kolväten än metan

NOx

Kväveoxider

NO

Kväveoxid

NO2

Kvävedioxid

PM

Partiklar

3.5.   Förkortningar

| CFV | venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |
| CLD | kemiluminiscensdetektor |
| CVS | provtagning vid konstant volym |
| deNOx | NOx-efterbehandlingssystem |
| EGR | återcirkulation av avgaser |
| FID | flamjoniseringsdetektor |
| GC | gaskromatograf |
| HCLD | uppvärmd kemiluminiscensdetektor |
| HFID | uppvärmd flamjoniseringsdetektor |
| LPG | motorgas |
| NDIR | infrarödanalysator med spridningsoptik |
| NG | naturgas |
| NMC | icke-metanavskiljare |
| PDP | kolvpump |
| Per cent FS | procent av fullt skalutslag |
| PFS | delflödessystem |
| SSV | subsoniskt venturirör |
| VGT | turbin med variabel geometri |

CFV

venturirör för kritiskt flöde

CLD

kemiluminiscensdetektor

CVS

provtagning vid konstant volym

deNOx

NOx-efterbehandlingssystem

EGR

återcirkulation av avgaser

FID

flamjoniseringsdetektor

GC

gaskromatograf

HCLD

uppvärmd kemiluminiscensdetektor

HFID

uppvärmd flamjoniseringsdetektor

LPG

motorgas

NDIR

infrarödanalysator med spridningsoptik

NG

naturgas

NMC

icke-metanavskiljare

PDP

kolvpump

Per cent FS

procent av fullt skalutslag

PFS

delflödessystem

SSV

subsoniskt venturirör

VGT

turbin med variabel geometri

4.   ALLMÄNNA KRAV

Motorsystemet ska vara så konstruerat, tillverkat och monterat att motorn i normal drift kan uppfylla bestämmelserna i denna bilaga under sin livslängd, i enlighet med vad som föreskrivs i dessa föreskrifter.

5.   PRESTATIONSKRAV

5.1.   Utsläpp av gasformiga och partikelformiga föroreningar

Motorns utsläpp av gasformiga och partikelformiga föroreningar ska bestämmas med WHTC- och WHSC-provcyklerna, i enlighet med punkt 7. Mätsystemen ska uppfylla linearitetskraven i punkt 9.2 och specifikationerna i punkt 9.3 (mätning av gasformiga utsläpp), punkt 9.4 (mätning av partikelutsläpp) samt i tillägg 3 till denna bilaga.

Typgodkännandemyndigheten får godkänna andra system eller analysatorer, om det kan visas att de ger likvärdiga resultat enligt punkt 5.1.1.

5.1.1.   Likvärdighet

Att systemen är likvärdiga ska avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer) för bestämning av korrelationen mellan det aktuella systemet och ett av de referenssystem som nämns i dessa föreskrifter.

Med resultat avses utsläppsvärdet från respektive provcykel. Korrelationsprovet ska utföras vid samma laboratorium, i samma provrum och på samma motor, och det ska helst göras samtidigt med de båda systemen. Huruvida medelvärdena från provparen är likvärdiga eller ej ska avgöras genom den beräkning av utfallet från F-test och t-test enligt tillägg 4 till denna bilaga som erhållits under dessa laboratorie-, provcells- och motorförhållanden. Extremvärden ska fastställas i enlighet med ISO 5725 och uteslutas från databasen. System som är avsedda att användas för korrelationsprov ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

5.2.   Motorfamilj

5.2.1.   Allmänt

En motorfamilj karakteriseras av konstruktionsegenskaper. Dessa ska vara gemensamma för alla motorer i familjen. Vilka motorer som ingår i en motorfamilj får motortillverkaren besluta, förutsatt att släktskapskriterierna i punkt 5.2.3. följs. Motorfamiljen ska godkännas av typgodkännandemyndigheten. Tillverkaren ska ge typgodkännandemyndigheten lämplig information om utsläpp för motorfamiljens medlemmar.

5.2.2.   Specialfall

I några fall kan egenskaperna påverka varandra. Man måste även ta hänsyn till sådana effekter för att säkerställa att endast de motorer som har liknande egenskaper i fråga om avgasutsläpp ingår i en motorfamilj. Dessa fall ska anges av tillverkaren och anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

När det gäller sådana anordningar eller funktioner som inte anges i punkt 5.2.3 och som starkt påverkar utsläppsnivåerna ska sådan utrustning identifieras av tillverkaren med ledning av god teknisk sed och ska anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

Förutom de parametrar som anges i punkt 5.2.3 får tillverkaren införa ytterligare kriterier som möjliggör en avgränsning av mindre familjer. Dessa parametrar är inte nödvändigtvis sådana som påverkar utsläppsnivåerna.

5.2.3.   Parametrar för bestämning av en motorfamilj

| 5.2.3.1. | Förbränningscykel:






  a) | 2-takts |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Förbränningscykel:

a)

2-takts

| b) | 4-takts |
| --- | --- |

b)

4-takts

| c) | Roterande motor |
| --- | --- |

c)

Roterande motor

| d) | Övriga |
| --- | --- |

d)

Övriga

| 5.2.3.2. | Cylinderkonfiguration |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Cylinderkonfiguration

| 5.2.3.2.1. | Cylindrarnas placering i blocket






  a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Cylindrarnas placering i blocket

a)

V

| b) | I linje |
| --- | --- |

b)

I linje

| c) | Radiell |
| --- | --- |

c)

Radiell

| d) | Övriga (F, W osv.) |
| --- | --- |

d)

Övriga (F, W osv.)

| 5.2.3.2.2. | Cylindrarnas inbördes läge
  Motorer med samma block kan tillhöra samma familj så länge deras mått mellan cylindrarnas mittlinjer är desamma. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Cylindrarnas inbördes läge

Motorer med samma block kan tillhöra samma familj så länge deras mått mellan cylindrarnas mittlinjer är desamma.

| 5.2.3.3. | Huvudsakligt kylmedel






  a) | Luft |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Huvudsakligt kylmedel

a)

Luft

| b) | Vatten |
| --- | --- |

b)

Vatten

| c) | Olja |
| --- | --- |

c)

Olja

| 5.2.3.4. | Individuell cylindervolym |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Individuell cylindervolym

| 5.2.3.4.1. | Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥  0,75 dm3

  För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥  0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 15 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥  0,75 dm3

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥  0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 15 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

| 5.2.3.4.2. | Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3

  För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 30 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 30 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

| 5.2.3.4.3. | Motorer med andra gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar
  Motorer med gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar som överskrider gränserna i punkterna 5.2.3.4.1 och 5.2.3.4.2 får anses tillhöra samma familj om typgodkännandemyndigheten godkänner det. Godkännandet ska baseras på tekniska överväganden (beräkningar, simuleringar, provresultat osv.) som visar att överskridandet av gränserna inte påverkar avgasutsläppen i nämnvärd omfattning. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Motorer med andra gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar

Motorer med gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar som överskrider gränserna i punkterna 5.2.3.4.1 och 5.2.3.4.2 får anses tillhöra samma familj om typgodkännandemyndigheten godkänner det. Godkännandet ska baseras på tekniska överväganden (beräkningar, simuleringar, provresultat osv.) som visar att överskridandet av gränserna inte påverkar avgasutsläppen i nämnvärd omfattning.

| 5.2.3.5. | Metod för luftaspiration:






  a) | sugmotor |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Metod för luftaspiration:

a)

sugmotor

| b) | överladdning |
| --- | --- |

b)

överladdning

| c) | överladdning med laddluftkylare |
| --- | --- |

c)

överladdning med laddluftkylare

| 5.2.3.6. | Bränsletyp






  a) | Diesel |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Bränsletyp

a)

Diesel

| b) | Naturgas |
| --- | --- |

b)

Naturgas

| c) | Motorgas (LPG) |
| --- | --- |

c)

Motorgas (LPG)

| d) | Etanol |
| --- | --- |

d)

Etanol

| 5.2.3.7. | Typ av förbränningskammare






  a) | öppen kammare |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Typ av förbränningskammare

a)

öppen kammare

| b) | delad kammare |
| --- | --- |

b)

delad kammare

| c) | övriga |
| --- | --- |

c)

övriga

| 5.2.3.8. | Tändningstyp






  a) | Gnisttändning |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Tändningstyp

a)

Gnisttändning

| b) | Kompressionständning |
| --- | --- |

b)

Kompressionständning

| 5.2.3.9. | Ventiler och öppningar






  a) | Konfiguration |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Ventiler och öppningar

a)

Konfiguration

| b) | Antal ventiler per cylinder |
| --- | --- |

b)

Antal ventiler per cylinder

| 5.2.3.10. | Bränsletillförsel






  a) | Tillförsel av flytande bränsle






  i) | Pump- (högtrycks-) ledning och injektor |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Bränsletillförsel

a)

Tillförsel av flytande bränsle

i)

Pump- (högtrycks-) ledning och injektor

| ii) | In-line- eller fördelningspump |
| --- | --- |

ii)

In-line- eller fördelningspump

| iii) | Separat pump eller separat injektor |
| --- | --- |

iii)

Separat pump eller separat injektor

| iv) | Gemensam skena |
| --- | --- |

iv)

Gemensam skena

| v) | Förgasare |
| --- | --- |

v)

Förgasare

| vi) | Övriga |
| --- | --- |

vi)

Övriga

| b) | Tillförsel av gasformigt bränsle






  i) | Gasform |
| --- | --- | --- |

b)

Tillförsel av gasformigt bränsle

i)

Gasform

| ii) | Flytande |
| --- | --- |

ii)

Flytande

| iii) | Blandarenheter |
| --- | --- |

iii)

Blandarenheter

| iv) | Övriga |
| --- | --- |

iv)

Övriga

| c) | Annan typ |
| --- | --- |

c)

Annan typ

| 5.2.3.11. | Diverse anordningar






  a) | Avgasåterföring (EGR): |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Diverse anordningar

a)

Avgasåterföring (EGR):

| b) | Vatteninsprutning |
| --- | --- |

b)

Vatteninsprutning

| c) | Luftinsprutning |
| --- | --- |

c)

Luftinsprutning

| d) | Övriga |
| --- | --- |

d)

Övriga

| 5.2.3.12. | Elektronisk styrstrategi
  Huruvida motorn är försedd med en elektronisk styrenhet eller ej betraktas som en grundläggande parameter för familjen.
  För elektroniskt styrda motorer ska tillverkaren redogöra för de tekniska grunder som motiverar att dessa motorer förs samman i en familj, dvs. varför motorerna kan förväntas uppfylla samma utsläppskrav. Grunderna kan vara beräkningar, simuleringar, skattningar, beskrivningar av insprutningsparametrar, provresultat osv.
  Exempel på styrda egenskaper är följande:






  a) | Tidsinställning |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektronisk styrstrategi

Huruvida motorn är försedd med en elektronisk styrenhet eller ej betraktas som en grundläggande parameter för familjen.

För elektroniskt styrda motorer ska tillverkaren redogöra för de tekniska grunder som motiverar att dessa motorer förs samman i en familj, dvs. varför motorerna kan förväntas uppfylla samma utsläppskrav. Grunderna kan vara beräkningar, simuleringar, skattningar, beskrivningar av insprutningsparametrar, provresultat osv.

Exempel på styrda egenskaper är följande:

a)

Tidsinställning

| b) | Insprutningstryck |
| --- | --- |

b)

Insprutningstryck

| c) | Multipelinsprutning |
| --- | --- |

c)

Multipelinsprutning

| d) | Ökat tryck |
| --- | --- |

d)

Ökat tryck

| e) | Turbin med variabel geometri (VGT) |
| --- | --- |

e)

Turbin med variabel geometri (VGT)

| f) | Avgasåterföring (EGR). |
| --- | --- |

f)

Avgasåterföring (EGR).

| 5.2.3.13. | Efterbehandling av avgaser
  Funktion och kombination av följande anordningar betraktas som grunder för medlemskap i en motorfamilj:






  a) | Oxidationskatalysator |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Efterbehandling av avgaser

Funktion och kombination av följande anordningar betraktas som grunder för medlemskap i en motorfamilj:

a)

Oxidationskatalysator

| b) | Trevägskatalysator |
| --- | --- |

b)

Trevägskatalysator

| c) | DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämne) |
| --- | --- |

c)

DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämne)

| d) | Andra deNOx-system. |
| --- | --- |

d)

Andra deNOx-system.

| e) | Partikelfälla med passiv regenerering |
| --- | --- |

e)

Partikelfälla med passiv regenerering

| f) | Partikelfälla med aktiv regenerering |
| --- | --- |

f)

Partikelfälla med aktiv regenerering

| g) | Andra partikelfällor |
| --- | --- |

g)

Andra partikelfällor

| h) | Andra anordningar |
| --- | --- |

h)

Andra anordningar

När en motor har typgodkänts utan efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj, får denna motor, om den förses med oxideringskatalysator, ingå i samma motorfamilj, förutsatt att den inte kräver ändrade bränsleegenskaper.

Om den kräver särskilda bränsleegenskaper (t.ex. partikelfällor som kräver särskilda bränsletillsatser för regenerering) ska bedömningen att låta den ingå i samma familj bygga på tekniska grunder som tillverkaren lämnar. I dessa grunder ska det anges att den utrustade motorns förväntade utsläppsnivåer uppfyller samma gränsvärden som en icke utrustad motor.

När en motor har typgodkänts med efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj, och vars huvudmotor utrustas med samma efterbehandlingssystem, får denna motor när den inte är försedd med efterbehandlingssystem inte hänföras till samma motorfamilj.

5.2.4.   Val av huvudmotor

5.2.4.1.   Kompressionständningsmotorer

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid det uppgivna varvtal då högst vridmoment avges. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal.

5.2.4.2.   Gnisttändningsmotorer

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym ska följande kriterier användas i tur och ordning:

| a) | högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt |
| --- | --- |

a)

högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt

| b) | tidigaste tändtidpunkt |
| --- | --- |

b)

tidigaste tändtidpunkt

| c) | lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR) |
| --- | --- |

c)

lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR)

5.2.4.3.   Anmärkningar om val av huvudmotor

Typgodkännande- eller provningsmyndigheten får konstatera att familjens värstafallsutsläpp bäst kan karakteriseras genom prov av ytterligare motorer. I så fall ska motortillverkaren lämna lämplig information för att avgöra vilka motorer i motorfamiljen som sannolikt har högst utsläppsnivå.

Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, ska dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor.

Om motorer i en familj uppfyller samma utsläppsgränsvärden under olika livslängder ska detta beaktas vid val av huvudmotor.

6.   PROVNINGSVILLKOR

6.1.   Provningsförhållanden i laboratorium

Inloppsluftens absoluta temperatur (Ta
  ) i kelvin och det torra atmosfärstrycket (p
  s), uttryckt i kPa, ska mätas, och parametern f
  a bestämmas enligt följande. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av inloppsrör, t.ex. i en V-motor, ska genomsnittstemperaturen mätas för varje avgränsad grupp. Parametern f
  a ska uppges tillsammans med provningsresultaten. För bättre repeterbarhet och reproducerbarhet rekommenderas att parametern f
  a befinner sig i: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Motor med kompressionständning
  Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Motor med kompressionständning

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Formula

(1)

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Gnisttändningsmotorer | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Gnisttändningsmotorer

Formula

(3)

6.2.   Motorer med laddluftkylning

Laddluftens temperatur registreras och ska vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning ligga inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets temperatur ska vara minst 293 K (20 oC).

Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt ska laddluftens temperatur hållas inom ±5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid varvtalet för uppgiven största effekt och full belastning. Kylmedlets temperatur och laddluftkylarens kylmedelsflöde vid ovannämnda punkt får inte ändras under hela provningscykeln, utom om detta skulle leda till orepresentativ överkylning av laddluften. Laddluftkylarens volym ska bygga på god teknisk sed och vara representativ för en serietillverkad motors montering för drift.

6.3.   Motoreffekt

Grunden för mätning av specifika utsläpp är okorrigerad effekt enligt definitionen i ECE-föreskrifter nr 85.

Viss kringutrustning och vissa tillbehör som är monterade på motorn och som behövs enbart för fordonets drift bör demonteras före provningen. Exempel framgår av följande ofullständiga lista:

| a) | Luftkompressor för bromsar |
| --- | --- |

a)

Luftkompressor för bromsar

| b) | Servostyrningskompressor |
| --- | --- |

b)

Servostyrningskompressor

| c) | Luftkonditioneringskompressor |
| --- | --- |

c)

Luftkonditioneringskompressor

| d) | Pumpar för hydrauliska ställdon |
| --- | --- |

d)

Pumpar för hydrauliska ställdon

Om kringutrustning inte avlägsnas ska deras effektförbrukning bestämmas så att de inställda värdena kan justeras och motorns arbete under provningscykeln beräknas.

6.4.   Luftinloppssystem

Motorns luftinloppsystem eller ett laboratoriesystem ska användas, med en luftinloppsbegränsning inom ±300 Pa av det högsta värde som tillverkaren uppger för en renluftsrenare vid nominellt varvtal och full belastning.

6.5.   Motorernas avgasrör

Motorns avgassystem eller ett laboratoriesystem ska användas, med ett avgasmottryck inom ±650 Pa av det högsta värde som tillverkaren uppger vid nominellt varvtal och full belastning. Avgassystemet ska uppfylla kraven på provtagning av avgaser i punkterna 8.3.2.2 och 8.3.3.2.

6.6.   Motor med system för efterbehandling av avgaser

Om motorn är utrustad med en anordning för efterbehandling av avgaser ska det avgasrör som används vid provet ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, på ett punkt som är minst fyra rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för avgasefterbehandling sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till anordningen för avgasefterbehandling ska vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen ska uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. Efterbehandlingsbehållaren får avlägsnas under övningsprovningar och under motorinställning och ersättas med en motsvarande behållare med ett inaktivt katalysämne.

Utsläppen som mäts upp under provningscykeln ska vara representativa för utsläpp under normal drift. För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som kräver förbrukning av en reagens, ska tillverkaren uppge vilken reagens som ska användas för alla provningar.

För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som regenereras periodiskt, i enlighet med punkt 6.6.2, ska utsläppsvärdena justeras för att ta hänsyn till regenereringen. I så fall beror de genomsnittliga utsläppen på hur ofta regenerering inträffar, dvs. på under hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar.

Efterbehandlingssystem med kontinuerlig regenerering i enlighet med punkt 6.6.1 kräver inget särskilt provningsförfarande.

6.6.1.   Kontinuerlig regenerering

För efterbehandlingssystem för avgaser som fungerar med en kontinuerlig regenereringsprocess ska utsläppen mätas på ett efterbehandlingssystem som har stabiliserats så att utsläppsegenskaperna är repeterbara.

Regenereringsprocessen ska ske åtminstone en gång under WHTC-provet och tillverkaren ska ange under vilka förhållanden regenereringen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.).

För att visa att regenereringsprocessen är kontinuerlig ska minst tre WHTC-prov med varmstart genomföras. Under proven ska avgastemperaturen och avgastrycket registreras (temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Efterbehandlingssystemet anses vara tillfredsställande om de förhållanden som tillverkaren har uppgett föreligger under provningen under tillräckligt lång tid och utsläppsvärdena inte har en spridning på mer än ±15 %.

Om systemet för avgasefterbehandling har ett säkerhetsläge som går över till periodisk regenerering ska det kontrolleras i enlighet med punkt 6.6.2. I det fallet får de tillämpliga utsläppsgränserna överskridas och ska inte viktas.

6.6.2.   Periodisk regenerering

I system för avgasefterbehandling som bygger på en periodisk regenereringsprocess ska utsläppen mätas vid åtminstone två WHTC-prov, varav ett under och ett utanför själva regenereringen på ett stabiliserat efterbehandlingssystem. Resultaten ska därefter viktas.

Regenereringsprocessen ska inträffa åtminstone en gång under WHTC-provet. Motorn får vara utrustad med en omkopplare som kan aktivera eller avaktivera regenereringsprocessen, under förutsättning att denna funktion inte påverkar den ursprungliga motorkalibreringen.

Tillverkaren ska ange under vilka parameterförhållanden regenereringsprocessen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.) samt under hur många cykler den varar (nr). Tillverkaren ska dessutom tillhandahålla alla uppgifter för att bestämma antalet cykler mellan två regenereringar (n). Hur bestämningen av denna tid exakt ska gå till avgörs i samråd med den tekniska tjänsten och utifrån god branschpraxis.

Tillverkaren ska tillhandahålla ett efterbehandlingssystem som har belastats så att regenereringen sker under WHTC-provet. Under denna konditioneringsfas ska det inte förekomma någon regenerering.

De genomsnittliga utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera ungefär ekvidistanta WHTC-prov med varmstart. Minst ett WHTC-prov så nära ett regenereringsprov som möjligt och ett WHTC-prov omedelbart efter ett regenereringsprov ska utföras. Som ett alternativ kan tillverkaren lämna uppgifter som visar att utsläppen förblir konstanta (±15 %) mellan regenereringsfaserna. Om så är fallet räcker det att använda utsläppen från endast ett WHTC-prov.

Under regenereringsprovet ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Under regenereringsprocessen får tillämpliga utsläppsgränser överskridas.

De uppmätta utsläppen ska viktas enligt punkt 8.5.2.2, och det slutliga viktade resultatet får inte överskrida de tillämpliga utsläppsgränserna. Provningsförfarandet visas översiktligt i figur 2.

Figur 2

Översikt över periodisk regenerering

Image

6.7.   Kylsystem

Det använda motorkylsystemet ska ha tillräcklig kapacitet för att hålla motorn vid den normala driftstemperatur som föreskrivits av tillverkaren.

6.8.   Smörjolja

Smörjoljan ska specificeras av tillverkaren och vara representativ för smörjoljor som finns tillgängliga på marknaden. Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen ska noteras och presenteras tillsammans med provningsresultaten.

6.9.   Specifikation av referensbränsle

Referensbränsle specificeras i tillägg 2 till denna bilaga för motorer med kompressionständning och i bilagorna 6 och 7 för motorer som drivs med komprimerad naturgas och motorgas.

Bränslets temperatur ska överensstämma med tillverkarens rekommendationer.

7.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

7.1.   Principer för mätning av utsläpp

I denna bilaga beskrivs två funktionellt likvärdiga mätprinciper. Bägge principerna får användas både för WHTC- och WHSC-provningscykeln:

| a) | De gasformiga ämnena mäts i de outspädda avgaserna i realtid, och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning. |
| --- | --- |

a)

De gasformiga ämnena mäts i de outspädda avgaserna i realtid, och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning.

| b) | De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system).

| c) | Valfri kombination av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och fullflödesmätning av partiklar). |
| --- | --- |

c)

Valfri kombination av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser för gasformiga utsläpp och fullflödesmätning av partiklar).

Motorn ska genomgå nedanstående provningscykler.

7.2.   Transient cykel, WHTC

Den transienta cykeln (WHTC) beskrivs i tillägg 1 som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment tillämpliga på samtliga motorer som omfattas av denna bilaga. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provcykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa referensvärden för varvtal och vridmoment ska användas när motorn provas och de återkopplade varvtalen och vridmomenten registreras. Det avslutade provet ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens och vridmomentens referensvärden och faktiska värden.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln. För att cykeln ska vara giltig måste det faktiska arbetet under cykeln ligga inom de angivna gränserna för arbete under referenscykeln (referenscykelarbete).

Gasformiga föroreningar kan registreras kontinuerligt eller samlas upp i en provtagningssäck. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad omgivningsluft och samlas upp på ett enda lämpligt filter. WHTC-cykeln visas schematiskt i figur 3.

Figur 3

WHTC-provningscykeln

Image

7.3.   Stationär provcykel med ramper WHSC

Den stationära provcykeln med ramper, WHSC, består av ett antal normaliserade varvtals- och belastningslägen som täcker de typiska driftslägena för en motor för tung trafik. Läge 0 körs inte, utan tas bara med i beräkningarna med en viktningsfaktor på 0,24 och noll utsläpp och effekt. Motorn ska köras den föreskrivna tiden i varje läge, varigenom varvtal och belastning ska ändras linjärt inom 20 s. Provet ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens, vridmomentens och effektens referensvärden och faktiska värden.

Under varje läge och ramperna mellan lägena ska koncentrationerna av varje gasformig förorening, avgasflödet och uteffekten bestämmas, och medelvärdet av de uppmätta värdena under provningscykeln beräknas. De gasformiga föroreningarna kan registreras kontinuerligt eller samlas upp i en provtagningssäck. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad omgivningsluft. Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, och det samlas upp på ett enda lämpligt filter.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln.

WHSC visas i tabell 1. Viktningsfaktorerna anges endast som referens. Tomgång är uppdelad på två lägen, läge 1 i början och läge 13 i slutet av provningscykeln.

Tabell 1

WHSC-provningscykeln

| Läge | Norm varvtal
  (%) | Norm belastning
  (%) | Viktningsfaktor
  för referens | Lägets längd (s) inkl. 20 s ramp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Motorbroms | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Summa | | | 1,00 | 1 895 |

Läge

Norm varvtal

(%)

Norm belastning

(%)

Viktningsfaktor

för referens

Lägets längd (s) inkl. 20 s ramp

0

Motorbroms

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Summa

1,00

1 895

7.4.   Allmänt provningsförfarande

I följande flödesschema visas de allmänna riktlinjer som bör följas vid provning. Detaljerna i varje steg anges i tillämplig punkt. Avvikelser från riktlinjerna är tillåtna där så är befogat, men de särskilda kraven i tillämpliga punkter är obligatoriska.

För WHTC består provningsförfarandet av en kallstartsprovning följt av naturlig eller påförd avsvalning av motorn, en värmekonditionering på 5 minuter och en varmstartsprovning.

För WHSC består provningsförfarandet av en varmstartsprovning efter konditionering av motorn i WHSC-läge 9.

Image

7.5.   Bestämning av motorns vridmomentkurva

Vid körning av WHTC och WHSC på provningscellen ska motorn undersökas före provning så att man bestämmer kurvorna för varvtal mot vridmoment respektive varvtal mot effekt.

7.5.1.   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras så här:

| Lägsta varvtal = | tomgångsvarvtal |
| --- | --- |
| Högsta varvtal = | n
  hi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre |

Lägsta varvtal =

tomgångsvarvtal

Högsta varvtal =

n
  hi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre

7.5.2.   Motorns vridmomentkurva

Motorn ska varmköras på högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. När motorn har stabiliserats, bestäms vridmomentkurvan enligt följande:

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med injektionspumpen inställd på full belastning och på lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med injektionspumpen inställd på full belastning och på lägsta varvtal.

| c) | Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

c)

Varvtalet ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min-1 per sekund från lägsta till högsta varvtal. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.

7.5.3.   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Dessa alternativa metoder ska uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl eller av det skäl att förfarandena inte är representativa gör avsteg från de förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan vilka beskrivs i denna punkt, ska sådana ges godkännande av typgodkännandemyndigheten med en motivering till varför avstegen får göras. Under inga omständigheter får dock vridmomentkurvan köras med fallande motorvarvtal när det gäller styrda motorer eller motorer med turboladdare.

7.5.4.   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varje provcykel. Vridmomentkurvan för en motor behöver bestämmas före en provcykel bara

| a) | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller |
| --- | --- |

a)

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller

| b) | om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

b)

om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

7.6.   Bestämning av referenscykeln

7.6.1.   Beräkning av verkligt varvtal

Det normaliserade varvtalet räknas om till det verkliga varvtalet med följande formel:

| Verkligt varvtal = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Verkligt varvtal = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

där:

| n
  lo | = lägsta varvtal där effekten är 55 % av största effekt |
| --- | --- |
| n
  pref | = varvtal där den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen |
| n
  hi | = största varvtal där effekten är 70 % av största effekt |
| n
  idle | = tomgångsvarvtal |

n
  lo

= lägsta varvtal där effekten är 55 % av största effekt

n
  pref

= varvtal där den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen

n
  hi

= största varvtal där effekten är 70 % av största effekt

n
  idle

= tomgångsvarvtal

som framgår av figur 4.

Figur 4

Definition av provningsvarvtal

Image

7.6.1.1.   Bestämning av idealt varvtal

Från den vridmomentkurva som fastställts enligt punkt 7.5.2 beräknas integralen av största vridmoment från n
  idle till n
  95h. Som n
  95h tas det högsta varvtal där effekten är 95 % av största effekt. Som det ideala varvtalet n
  pref definieras då det varvtal som motsvarar 51 % av hela integralen, som framgår av figur 5.

Figur 5

Definition av n
  pref

Image

7.6.2.   Beräkning av verkligt vridmoment

Vridmomentet enligt dynamometertabellen i tillägg 1 är normaliserat och uttryckt i procent av högsta vridmoment vid respektive varvtal. Referenscykelns vridmoment räknas om till verkliga värden med hjälp av vridmomentkurvan, som bestämts enligt anvisningarna i punkt 7.5.2 enligt följande:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

för respektive verkligt varvtal enligt bestämning i punkt 7.6.1.

7.6.3.   Exempel på beräkning av verkliga värden (denormalisering)

Följande provpunkt ska omräknas till verkligt värde:

| varvtal i procent | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| vridmoment i procent | = | 82 % |

varvtal i procent

=

43 %

vridmoment i procent

=

82 %

Följande givna värden

| n
  lo | = | 1,015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2,200 min-1 |
| n
  pref | = | 1,300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1,015 min-1

n
  hi

=

2,200 min-1

n
  pref

=

1,300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

blir

| Verkligt varvtal | |
| --- | --- |
| | = 1,178 min-1 |

Verkligt varvtal

Formula

= 1,178 min-1

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 178 min-1 är 700 Nm.

Formula = 574 Nm

7.7.   Verifiering av provresultaten

7.7.1.   Beräkning av det arbete som genereras under provcykeln

Innan cykelarbetet beräknas ska alla värden som registrerats under motorns start uteslutas. Arbetet under cykeln W
  act (kWh) ska beräknas utifrån motorns återkopplingsvarvtal och vridmoment. Referenscykelarbetet W
  ref (kWh) ska beräknas utifrån motorns referensvarvtal och referensvridmoment. Det verkliga arbete, W
  act, som provcykeln genererat används för jämförelse med referenscykelns arbete, W
  ref, och för beräkning av de bromsspecifika utsläppen (se punkt 8.5.2.1).

Samma metod ska användas för integration av både referenscykelns effekt och den verkliga effekten. Om värden ska bestämmas i punkter mellan angränsande värden i referenscykeln eller mellan uppmätta värden, ska linjär interpolation användas. Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet ska alla negativa vridmomentvärden åsättas värdet noll och tas med. Om integreringen görs för en provtagningsfrekvens på mindre än 5 mätningar per sekund och om vridmomentvärdet under ett visst intervall ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, ska den negativa delen beräknas och åsättas värdet noll. Däremot ska den positiva delen tas med i det integrerade värdet.

W
  act ska ligga mellan 85 % och 105 % av W
  ref.

7.7.2.   Statistisk validering av provcykeln

Linjär regressionsanalys av återkopplingsvärdenas beroende av referensvärdena ska utföras för varvtal, vridmoment och effekt.

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de återkopplade varvtals- och momentsignalerna respektive referenscykelns signaler (börvärdessignalerna) är det tillåtet att förskjuta hela den återkopplade signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. I sådant fall ska både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

Minstakvadratmetoden ska användas med bäst anpassade ekvation med formen

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

där:

| y | = | verkligt värde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- | --- |
| m | = | regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | = | referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| b | = | regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

y

=

verkligt värde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW)

m

=

regressionslinjens lutningskoefficient,

x

=

referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW)

b

=

regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) ska beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med en frekvens på en punkt per sekund. För att ett prov ska anses som giltigt måste villkoren i tabell 2 vara uppfyllda.

Tabell 2

Regressionslinjetoleranser

| | Varvtal | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x | max. 100 min-1 | max. 13 % av största vridmoment | max. 8 % av största effekt |
| Regressionslinjens lutningskoefficient (m) | 0,95—1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Förklaringsgrad (r2) | min 0,970 | min 0,850 | min 0,910 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b) | ±50 min-1 | Det största av ±20 Nm eller ±2 % av största vridmoment | Det största av ±4 kW eller ±2 % av största effekt |

Varvtal

Vridmoment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x

max. 100 min-1

max. 13 % av största vridmoment

max. 8 % av största effekt

Regressionslinjens lutningskoefficient (m)

0,95—1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Förklaringsgrad (r2)

min 0,970

min 0,850

min 0,910

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln (b)

±50 min-1

Det största av ±20 Nm eller ±2 % av största vridmoment

Det största av ±4 kW eller ±2 % av största effekt

Endast i syfte att beräkna regressionen är det tillåtet att före beräkningen utesluta enstaka mätpunkter som uppfyller villkoren i tabell 3. De får dock inte uteslutas när man beräknar cykelns arbete och utsläppen. En tomgångspunkt definieras som en punkt med ett normaliserat referensvridmoment på 0 % och ett normaliserat referensvarvtal på 0 %. Man får utesluta punkter i hela eller någon del av cykeln.

Tabell 3

Villkor för uteslutning av enstaka punkter från regressionsanalysen

| Villkor | Mätvärde som får uteslutas |
| --- | --- |
| Första 6 ±1 sekunder | Varvtal, vridmoment och effekt |
| Full belastning och verkligt vridmoment < 95 % av referensmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Full belastning och verkligt varvtal < 95 % av refererensvarvtal | Varvtal och/eller effekt |
| Ingen belastning och verkligt vridmoment > referensvridmoment | Vridmoment och/eller effekt |
| Ingen belastning och verkligt vridmoment > ±2 % av största vridmoment (tomgångspunkt) | Varvtal och/eller effekt |
| Ingen belastning och referensvridmoment < 0 % av största vridmoment (motorbroms) | Vridmoment och/eller effekt |

Villkor

Mätvärde som får uteslutas

Första 6 ±1 sekunder

Varvtal, vridmoment och effekt

Full belastning och verkligt vridmoment < 95 % av referensmoment

Vridmoment och/eller effekt

Full belastning och verkligt varvtal < 95 % av refererensvarvtal

Varvtal och/eller effekt

Ingen belastning och verkligt vridmoment > referensvridmoment

Vridmoment och/eller effekt

Ingen belastning och verkligt vridmoment > ±2 % av största vridmoment (tomgångspunkt)

Varvtal och/eller effekt

Ingen belastning och referensvridmoment < 0 % av största vridmoment (motorbroms)

Vridmoment och/eller effekt

7.8.   Utsläppsprov

7.8.1.   Inledning

Utsläppen som ska mätas i motorns avgaser inbegriper gasformiga komponenter (kolmonoxid, totala kolväten eller icke-metankolväten, metan och kväveoxider) och partiklar. Vidare används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet hos system med del- och fullflödesutspädning.

Ovannämnda föroreningar ska undersökas under föreskrivna provningscykler. De gasformiga komponenternas koncentrationer ska bestämmas under cykeln antingen i de outspädda avgaserna genom integration av analysatorns signal, eller i de utspädda avgaserna i ett system med konstant volym och fullflödesutspädning genom integration eller uppsamling i provsäck. För partiklar ska ett proportionellt prov från de utspädda avgaserna samlas upp på ett specifikt filter, antingen genom delflödesutspädning eller fullflödesutspädning. Beroende på vilken metod som använts ska det utspädda eller outspädda avgasflödet bestämmas för hela provcykeln för beräkningen av de förorenande ämnenas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena ska ställas i relation till motorns arbete, beräknat enligt punkt 7.7.1, så att man får antalet gram av varje förorening som avges per kilowattimme.

7.8.2.   Kontroller före prov

Mätningar på motorn före prov, prestandakontroller före prov och systemkalibreringar före prov ska göras innan motorns vridmomentkurva bestäms i enlighet med det övergripande schemat i punkt 7.4.

7.8.2.1.   Avsvalning av motorn (endast kallstartprovning)

Naturlig eller påförd avsvalning kan användas. För påförd avsvalning ska gott tekniskt omdöme användas för att utforma system som för kylluft över motorn, driver kylolja genom motorns smörjsystem, avlägsnar värme från kylmedlet genom motorns kylsystem och avlägsnar värme från eventuella efterbehandlingssystem. Vid påförd avsvalning får kylluft inte tillföras förrän efterbehandlingssystemet har svalnat ned under den temperatur vid vilken katalysatorn aktiveras. Alla avsvalningsmetoder som leder till icke-representativa utsläpp är förbjudna.

7.8.2.2.   Förberedelse av provtagningsfiltren

Minst en timme före provet placeras varje filter i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, och som placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs varje filter och tareringsvikten registreras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provet. Filtret ska användas inom åtta timmar efter att ha tagits ur vägningskammaren.

7.8.2.3.   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder ska installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret ska i förekommande fall anslutas till systemet för fullflödesutspädning.

7.8.2.4.   Konditionering av utspädningssystemet och motorn (endast WHSC)

Utspädningssystemet och motorn startas och varmkörs. Efter uppvärmningen ska motorn och provtagningssystemet konditioneras genom att motorn körs i läge 9 i minst 10 minuter samtidigt som man kör antingen systemet med delflödesutspädning eller systemen med fullflödesutspädning och sekundär utspädning. Icke giltiga partikelutsläppsprov får tas upp. Partikelprovfiltren behöver varken stabiliseras eller vägas och kan kasseras. Flödena ställs in så att de ungefär motsvarar de flöden som valts för transient provning.

7.8.2.5.   Start av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet ska startas och köras på by-pass. Utspädningsluftens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom man tar ett prov av utspädningsluften före avgasernas inlopp i utspädningstunneln. Mätning kan göras före eller efter provningen. Om mätningen görs både i cykelns början och dess slut får ett medelvärde av mätvärdena beräknas. Om ett annat provtagningssystem används för bakgrundsmätningar ska mätningen utföras parallellt med provningen.

7.8.2.6.   Justering av utspädningssystemet

Det totala utspädda avgasflödet i ett system med fullflödesutspädning, eller det utspädda avgasflödet genom ett system med delflödesutspädning, ska ställas in så att man eliminerar vattenkondensering i systemet och så att filtret har maximal yttemperatur på mellan 315 K (42 oC) och 325 K (52 oC).

7.8.2.7.   Kontroll av analysatorerna

Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde ställs in. Om provtagningssäckar används ska de tömmas på luft.

7.8.3.   Start av motorn

7.8.3.1.   Kallstartsprovning (endast WHTC)

Kallstartsprovningen ska inledas när temperaturerna i motorns smörjmedel, kylmedel och efterbehandlingssystem alla ligger mellan 293 och 303 K (20 och 30 oC). Motorn ska startas på något av följande sätt:

| a) | Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat, eller |
| --- | --- |

a)

Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat, eller

| b) | motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt med ±25 % av sitt normala varvtal vid vevstart. Startmotorn ska stängas av inom 1 s efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 s drift av startmotorn, ska startmotorn stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre starttid är normal. |
| --- | --- |

b)

motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt med ±25 % av sitt normala varvtal vid vevstart. Startmotorn ska stängas av inom 1 s efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 s drift av startmotorn, ska startmotorn stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre starttid är normal.

7.8.3.2.   Varmkonditionering (endast WHTC)

Omedelbart efter det att kallstartprovningen är färdig ska motorn konditioneras i värme i 5 ±1 minuter.

7.8.3.3.   Varmstartprovning

7.8.3.3.1.   WHTC

Motorn ska startas efter slutet av den varmkonditioneringstid som anges i punkt 7.8.3.2. med de förfaranden som anges i punkt 7.8.3.1.

7.8.3.3.2.   WHSC

Fem minuter efter slutet av konditionering i läge 9 enligt beskrivningen i punkt 7.8.2.4. ska motorn startas på det sätt som tillverkaren rekommenderar i ägarhandboken, antingen med en serietillverad startmotor eller dynamometern i enlighet med punkt 7.8.3.1.

7.8.4.   Provning

De allmänna kraven i denna punkt gäller både kallstartprovning enligt punkt 7.8.3.1. och varmstartprovning enligt punkt 7.8.3.3.

7.8.4.1.   Provningssekvens

Provningssekvensen ska inledas när motorn startas.

WHTC ska utföras enligt den referenscykel som anges i punkt 7.2. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment ska ges med 5 Hz eller mer (10 Hz rekommenderas). Börvärdena beräknas genom linjär interpolering mellan referenscykelns börvärden för frekvensen 1 Hz. De verkliga värdena för varvtal och vridmoment ska registreras minst en gång per sekund under provcykeln (1 Hz), och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

WHSC ska utföras enligt den sekvens av provningslägen som anges i tabell 1 i punkt 7.3.

7.8.4.2.   Analysatorreaktion

Vid provningssekvensens början ska mätutrustningen samtidigt startas:

| a) | insamling eller analys av utspädningsluft startas, om ett system med fullflödesutspädning används, |
| --- | --- |

a)

insamling eller analys av utspädningsluft startas, om ett system med fullflödesutspädning används,

| b) | uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas, |
| --- | --- |

b)

uppsamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna startas, beroende på vilken metod som tillämpas,

| c) | mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas, |
| --- | --- |

c)

mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras startas,

| d) | registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används, |
| --- | --- |

d)

registrering av avgasmassflödet startas, om ett system för analys av outspädda avgaser används,

| e) | registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas. |
| --- | --- |

e)

registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment startas.

Om man mäter outspädda avgaser, ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller genom satskörning under provresultatens behandling.

Om man använder ett system med fullflödesutspädning, ska kolväten och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln med en frekvens på minst 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integration av analysatorsignalerna under hela provcykeln. Systemets svarstid får vara högst 20 s, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO och CO2 ska bestämmas genom integration eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under hela provcykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften ska bestämmas genom integration eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

7.8.4.3.   Partikelprovtagning

Vid provningssekvensens start ska systemet för partikelprovtagning ställas om från by-pass till uppsamling av partiklar.

Om ett system med delflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/arna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet, som bestäms enligt punkt 8.3.3.3.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/arna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ±2,5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±2,5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren/na eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ±2,5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provningen ska göars om med ett lägre provtagningsflöde.

7.8.4.4.   Motorstopp och felfungerande utrustning

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under kallstartprovningen under WHTC eller under WHSC ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska konditioneras och startas om enligt de startmetoder som anges i punkt 7.8.3.1 och provningen ska upprepas.

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under varmstartprovningen under WHTC ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska varmkonditioneras enligt punkt 7.8.3.2 och varmstartprovningen ska upprepas. I detta fall behöver kallstartprovningen inte upprepas.

Om någon erforderlig mätutrustning drabbas av felfunktion under provningscykeln ska provningen ogiltigförklaras och upprepas i enlighet med ovanstående bestämmelser om provningscykelmomentens beroende av varandra.

7.8.4.5.   Arbetsmoment efter provet

När provet avslutats ska mätningen av avgasmassflödet, den utspädda avgasvolymen, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem ska provtagningen fortsätta tills systemets svarstider har löpt ut.

Om uppsamlingssäckar används ska koncentrationerna i dem analyseras så fort som möjligt och allra senast 20 minuter efter provcykelns slut.

Efter avgasprovet används en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare för efterkontroll av analysatorerna. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet.

Partikelfiltret ska ställas tillbaka i vägningskammaren senast en timme efter avslutat prov. De ska konditioneras i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, i minst en timma och därpå vägas. Filtrens bruttovikt ska registreras.

8.   MÄTNING OCH BERÄKNING AV UTSLÄPP

De slutliga provningsresultaten ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-04. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

8.1.   Korrigering torr bas/våt bas

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt nedanstående formel.

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

där:

| cw | är koncentration på våt bas i ppm eller volymprocent |
| --- | --- |
| c
  d | är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent |
| k
  w | är korrektionsfaktorn för omräkning mellan torr och våt bas |

cw

är koncentration på våt bas i ppm eller volymprocent

c
  d

är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent

k
  w

är korrektionsfaktorn för omräkning mellan torr och våt bas

8.1.1.   Outspädda avgaser

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

eller

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

eller

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

med

| k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS

(11)

och

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

där:

| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- |
| w
  ALF | bränslets vätehalt (massprocent) |
| q
  mf, i | momentant bränslemassflöde (kg/s) |
| q
  mad, I | momentant massflöde för torr insugsluft (kg/s) |
| p
  r | vattenångtrycket efter kylbad (kPa) |
| p
  b | totalt atmosfärstryck (kPa) |
| w
  DEL | bränslets kvävehalt (massprocent) |
| w
  EPS | bränslets syrehalt (massprocent) |
| α | bränslets molekylära väteförhållande |
| c
  CO2 | torr CO2-koncentration (procent) |
| c
  CO | torr CO-koncentration (procent) |

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

w
  ALF

bränslets vätehalt (massprocent)

q
  mf, i

momentant bränslemassflöde (kg/s)

q
  mad, I

momentant massflöde för torr insugsluft (kg/s)

p
  r

vattenångtrycket efter kylbad (kPa)

p
  b

totalt atmosfärstryck (kPa)

w
  DEL

bränslets kvävehalt (massprocent)

w
  EPS

bränslets syrehalt (massprocent)

α

bränslets molekylära väteförhållande

c
  CO2

torr CO2-koncentration (procent)

c
  CO

torr CO-koncentration (procent)

Ekvationerna (8) och (9) är i princip identiska med faktorn 1,008 i ekvationerna (8) och (10) då de är ett närmevärde för den mer korrekta nämnaren i ekvation (9).

8.1.2.   Utspädda avgaser

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

eller

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

med

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

där:

| α | bränslets molekylära väteförhållande |
| --- | --- |
| c
  CO2w | våt CO2-koncentration (procent) |
| c
  CO2d | torr CO2-koncentration (procent) |
| H
  d | utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| D | utspädningsfaktor (se punkt 8.4.2.4.2.) |

α

bränslets molekylära väteförhållande

c
  CO2w

våt CO2-koncentration (procent)

c
  CO2d

torr CO2-koncentration (procent)

H
  d

utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

D

utspädningsfaktor (se punkt 8.4.2.4.2.)

8.1.3.   Utspädningsluft

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

med

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

där:

| H
  d | utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- |

H
  d

utspädningsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

8.2.   NOx-korrigering för luftfuktighet

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, ska NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i formlerna i punkterna 8.2.1 eller 8.2.2: inloppsluftens fuktighet H
  a kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

8.2.1.   Kompressionständningsmotorer

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

där:

| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- |

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

8.2.2.   Gnisttändningsmotorer

| k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a - 0,862 × 10-3 × Ha
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a - 0,862 × 10-3 × Ha
  2

(19)

där:

| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| --- | --- |

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

8.3.   Mätning vid delflödesutspädning och outspädda avgaser

De gasformiga ämnenas momentana koncentrationssignaler används för beräkning av massutsläppen genom multiplikation med det momentana avgasmassflödet. Avgasernas massflöde kan mätas direkt eller beräknas med hjälp av metoden mätning av flödena av intagsluft och bränsle, metoden med spårgas eller metoden med mätning av intagsluft och förhållandet mellan luft och bränsle. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de olika instrumentens svarstider. Skillnaderna ska korrigeras genom tidsförskjutning av signalerna. När det gäller partiklar, använder man avgasmassflödets signaler för att styra delflödessystemet och för att ta ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet ska kontrolleras med hjälp av den regressionanalys mellan provflödet och avgasflödet i enlighet med punkt 8.3.3.3. Den fullständiga provuppställningen visas översiktligt i figur 6.

Figur 6

Mätsystem för outspätt flöde/delflöde

Image

8.3.1.   Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

8.3.1.1.   Inledning

För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man känna till massflödet av avgaser. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av metoderna i punkterna 8.3.1.3–8.3.1.6 användas.

8.3.1.2.   Svarstid

Vid utsläppsberäkningar ska svarstiden för var och en av de metoder som anges i punkterna 8.3.1.3–8.3.1.6 vara lika med eller mindre än analysatorns svarstid på ≤  10 s, enligt kravet i punkt 9.3.5.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För ett system med delflödesutspädning med direktstyrning ska svarstiden vara ≤ 0,3 s. För ett system med delflödesutspädning med look ahead-styrning baserad på en förinspelad provkörning ska avgasflödesmätningssystemets svarstid vara ≤ 5 s och dess stigtid ≤ 1 s. Systemets svarstid ska anges av tillverkaren. De kombinerade svarstidskraven för avgasflöde och delflödessystem framgår av punkt 8.3.3.3.

8.3.1.3.   Metod med direkt mätning

Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

| a) | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167: 2000), |
| --- | --- |

a)

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167: 2000),

| b) | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

b)

ultraljudsflödesmätare,

| c) | vortexflödesmätare. |
| --- | --- |

c)

vortexflödesmätare.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Detta innebär bl.a. noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. Särskilt motorns prestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

Flödesmätarna ska uppfylla linjaritetskraven i punkt 9.2.

8.3.1.4.   Metod med mätning av luft och bränsle

Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga flödesmätare. Beräkningen av det momentana avgasflödet ska göras enligt följande formel:

| qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i

(20)

där:

| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- |
| qm

  aw, i | momentant massflöde av utspädningsluft (kg/s) |
| qm

  f, i | momentant massflöde av bränsle (kg/s) |

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

qm

  aw, i

momentant massflöde av utspädningsluft (kg/s)

qm

  f, i

momentant massflöde av bränsle (kg/s)

Flödesmätarna ska uppfylla linjaritetskraven i punkt 9.2, men ska vara tillräckligt exakta för att också uppfylla linjaritetskraven för avgasflödet.

8.3.1.5.   Metod med spårgasmätning

Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna.

En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms motorn.

Spårgasflödet ska ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

där:

| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- |
| qv

  t | spårgasflöde (cm3/min) |
| c
  mix, i | spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm) |
| ρe | avgasernas densitet (kg/m3) (se tabell 4) |
| c
  b | spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm) |

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

qv

  t

spårgasflöde (cm3/min)

c
  mix, i

spårgasens momentana koncentration efter blandning (ppm)

ρe

avgasernas densitet (kg/m3) (se tabell 4)

c
  b

spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften (ppm)

Spårgasens bakgrundskoncentration (c
  b) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts omedelbart före och efter provningen.

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (c
  mix.i) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Det totala systemet ska uppfylla linjaritetskraven för avgasflöde i punkt 9.2.

8.3.1.6.   Metod med mätning av luftflöde och luft-bränsleförhållande

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana massflödet av avgaser ska göras enligt följande formel:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

med

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

där:

| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| --- | --- |

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

| qm

  aw, i | momentant massflöde av utspädningsluft (kg/s) |
| --- | --- |

qm

  aw, i

momentant massflöde av utspädningsluft (kg/s)

| A/F
  st | stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg) |
| --- | --- |

A/F
  st

stökiometriskt luft-bränsleförhållande (kg/kg)

| λ|i | momentant förhållande av överflödig luft |
| --- | --- |

λ|i

momentant förhållande av överflödig luft

| c
  CO2d | torr CO2-koncentration (procent) |
| --- | --- |

c
  CO2d

torr CO2-koncentration (procent)

| c
  Cod | torr CO-koncentration (ppm) |
| --- | --- |

c
  Cod

torr CO-koncentration (ppm)

| c
  HCw | våt kolvätekoncentration (ppm) |
| --- | --- |

c
  HCw

våt kolvätekoncentration (ppm)

Luftflödesmätare och luftanalysatorer ska uppfylla linjaritetskraven i punkt 9.2 och det totala systemet ska uppfylla linjaritetskraven för avgasflödet i punkt 9.2.

Om utrustning för mätning av luft-bränsleförhållanden, t.ex. en givare av zirconiatyp, används för mätning av förhållandet av överflödig luft ska den uppfylla kraven i punkt 9.3.2.7.

8.3.2.   Bestämning av gasformiga ämnen

8.3.2.1.   Inledning

De gasformiga komponenterna i provningsmotorns outspädda avgaser ska mätas med de mät- och provtagningssystem som beskrivs i punkt 9.3 och tillägg 3. Behandling av mätdata beskrivs i punkt 8.3.2.3.

Två beräkningsförfaranden beskrivs i punkterna 8.3.2.4 och 8.3.2.5, och de är likvärdiga för referensbränslena i tillägg 2. Förfarandet i punkt 8.3.2.4 är enklare, eftersom det bygger på en tabell med värden på u för förhållandet mellan komponenter och avgasdensitet. Förfarandet i punkt 8.3.2.5 är mer exakt för bränslen vars egenskaper avviker från specifikationerna i tillägg 2 men kräver grundämnesanalys av bränslets sammansättning.

8.3.2.2.   Provtagning av gasformiga utsläpp

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp ska placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, uppströms avgassystemets utlopp, men tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 oC) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta koldioxidutsläppet. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.

Om motorn är utrustad med ett avgasefterbehandlingssystem ska avgasprovet tas nedströms från avgasefterbehandlingssystemet.

8.3.2.3.   Utvärdering av mätdata

Vid bedömningen av gasformiga utsläpp ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet registreras och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en frekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller vid satskörning under provresultatens behandling.

För beräkning av de gasformiga komponenternas massutsläpp ska spår av de registrerade koncentrationerna och spår av avgasmassflödet synkroniseras med hjälp av den omvandlingstid som definieras i punkt 3.1.28. Därför ska svarstiden för varje avgasanalysator och i avgasmassflödessystemet bestämmas i enlighet med punkt 8.3.1.2 respektive punkt 9.3.5 och registreras.

8.3.2.4.   Beräkning av massutsläpp utifrån tabellvärden

Föroreningarnas massa (g/prov) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningar och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden enligt punkt 8.3.2.3, de momentana värdena ska integreras över cykeln och de integrerade värdena ska multipliceras med värdena på u i tabell 4. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet k
  h, D eller k
  h, G i enlighet med punkt 8.2.

Ett exempel på beräkningsförfarandena anges i tillägg 6.

Följande formel ska användas:

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

där:

| u
  gas | förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas densitet |
| --- | --- |
| c
  gas, i | momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm) |
| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| f | dataregistreringsfrekvens (Hz) |
| n | antal mätningar |

u
  gas

förhållandet mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas densitet

c
  gas, i

momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

f

dataregistreringsfrekvens (Hz)

n

antal mätningar

Tabell 4

Värden på u för outspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρe | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | Kolväten | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG
   (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG
   (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Bränsle

ρe

Gas

NOx

CO

Kolväten

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG
   (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG
   (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Beräkning av massutsläpp utifrån exakta ekvationer

Föroreningarnas massa (g/prov) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningar, värdena på u och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden enligt punkt 8.3.2.3, och de momentana värdena ska integreras över cykeln. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet k
  h, D eller k
  h, G i enlighet med punkt 8.2.

Följande formel ska användas:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

där:

| u
  gas, i | momentant förhållande mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas densitet |
| --- | --- |
| c
  gas, i | momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm) |
| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| f | dataregistreringsfrekvens (Hz) |
| n | antal mätningar |

u
  gas, i

momentant förhållande mellan avgasbeståndsdelens och avgasernas densitet

c
  gas, i

momentan koncentration av respektive komponent i de outspädda avgaserna (ppm)

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

f

dataregistreringsfrekvens (Hz)

n

antal mätningar

De momentana värdena på u räknas fram så här:

| u
  gas,i
   = M
  gas/(M
  e,i
   × 1 000) | (27) |
| --- | --- |

u
  gas,i
   = M
  gas/(M
  e,i
   × 1 000)

(27)

eller

| u
  gas, i =ρgas/(ρe, i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas, i =ρgas/(ρe, i × 1 000)

(28)

med

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

där:

| M
  gas | gaskomponentens molekylmassa (g/mol) (se tillägg 6) |
| --- | --- |
| M
  e,i | avgasens momentana molekylmassa (g/mol) |
| ρgas | gaskomponentens densitet (kg/m3) |
| ρe, i | avgasens momentana densitet (kg/m3) |

M
  gas

gaskomponentens molekylmassa (g/mol) (se tillägg 6)

M
  e,i

avgasens momentana molekylmassa (g/mol)

ρgas

gaskomponentens densitet (kg/m3)

ρe, i

avgasens momentana densitet (kg/m3)

Avgasens molekylmassa, M
  e, ska härledas för en generell bränslesammansättning CHαOεNδSγ med antagandet att bränslet fullständigt förbränns enligt följande:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

där:

| qm

  aw, i | momentant massflöde av inloppsluft på våt bas (kg/s) |
| --- | --- |
| qm

  f, i | momentant bränslemassflöde (kg/s) |
| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| M
  a | den torra inloppsluftens molekylmassa = 28,965 g/mol |

qm

  aw, i

momentant massflöde av inloppsluft på våt bas (kg/s)

qm

  f, i

momentant bränslemassflöde (kg/s)

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

M
  a

den torra inloppsluftens molekylmassa = 28,965 g/mol

Avgasdensiteten ρe ska härledas enligt följande:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

där:

| qm

  ad, i | momentant massflöde av inloppsluft på torr bas (kg/s) |
| --- | --- |
| qm

  f, i | momentant bränslemassflöde (kg/s) |
| H
  a | inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft) |
| k
  f | bränslespecifik faktor enligt ekvation 11 i punkt 8.1.1. |

qm

  ad, i

momentant massflöde av inloppsluft på torr bas (kg/s)

qm

  f, i

momentant bränslemassflöde (kg/s)

H
  a

inloppsluftens fuktighet (g vatten/kg torr luft)

k
  f

bränslespecifik faktor enligt ekvation 11 i punkt 8.1.1.

8.3.3.   Bestämning av partiklar

8.3.3.1.   Inledning

För bestämning av partiklar krävs att provet späds med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Utspädningssystemets flödeskapacitet ska vara tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen samt hålla den utspädda avgasen mellan 315 K (42 oC) och 325 K (52 oC) omedelbart framför filterhållaren. Det är tillåtet att avfukta utspädningsluften innan den kommer in i utspädningssystemet, och det är av särskilt praktiskt värde om luftfuktigheten är hög. Utspädningsluftens temperatur ska överstiga 288 K (15 oC) nära inloppet till utspädningstunneln.

Systemet för delflödesutspädning ska vara så konstruerat att proportionella prov tas från de outspädda avgaserna i motorns avgasflöde, och på så sätt tar hänsyn till transienter i avgasflödeshastigheten, och utspädningsluft tas in i provet för att man ska få en temperatur som understiger 325 K (52 %) vid provfiltret. För detta är det viktigt att spädningsförhållandet rd
  eller provtagningsförhållandet rs
  bestäms så att noggrannhetskraven i punkt 9.4.4 uppfylls.

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet. Systemet beskrivs närmare i punkt 9.4.

8.3.3.2.   Partikelprovtagning

Generellt sett ska provtagningssonden för partiklar placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 8.3.2.2 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsuppställningen ska överensstämma med kraven i tillägg 3.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta partikelutsläppet. Vid beräkning av avgasutsläppen ska grenrörets totala massflöde av avgaser användas.

8.3.3.3.   Systemsvarstid

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid ska bestämmas med förfarandet i punkt 9.4.7.3. Om avgasflödesmätningens (se punkt 8.3.1.2) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstider ligger under 0,3 s får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s ska man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare provkörning. I sådana fall ska den sammanlagda stigtiden vara ≤ 1 s och den sammanlagda fördröjningen ≤ 10 s.

Hela systemet måste reagera på ett sätt som garanterar att partikelprovet (q
  mp, i) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan q
  mp, i och q
  mew, i med datafångst med minst 5 Hz, där följande kriterier ska vara uppfyllda:

| a) | Korrelationskoefficienten r
  2 för den linjära regressionen mellan q
  mp, i och q
  mew, i får inte vara lägre än 0,95. |
| --- | --- |

a)

Korrelationskoefficienten r
  2 för den linjära regressionen mellan q
  mp, i och q
  mew, i får inte vara lägre än 0,95.

| b) | Standardavvikelsen för skattningen av q
  mp, i på q
  mew, i får inte överskrida 5 % av maximalt q
  mp. |
| --- | --- |

b)

Standardavvikelsen för skattningen av q
  mp, i på q
  mew, i får inte överskrida 5 % av maximalt q
  mp.

| c) | Skärningen mellan q
  mp och regressionslinjen får inte överskrida ±2 % av maximalt q
  mp. |
| --- | --- |

c)

Skärningen mellan q
  mp och regressionslinjen får inte överskrida ±2 % av maximalt q
  mp.

Look-ahead-styrning krävs om summan av omvandlingstiderna för partikelsystemet, t
  50,P och avgasmassflödesignalen, t
  50,F är >  0,3 s. I så fall ska ett förberedande prov köras och avgasmassflödessignalen från detta förberedande prov användas för styrning av provflödet in i partikelsystemet. En korrekt styrning av delflödessystemet uppnås, om provkörningens tidskurva för q
  mew, pre, som styr qmp
  , flyttas med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

För fastställande av korrelationen mellan q
  mp, i och q
  mew, i ska de data som registreras under den verkliga provningen användas, varvid q
  mew, i-tiden ska förskjutas med t
  50,F i förhållande till q
  mp, i (t
  50,P ingår inte). Det vill säga att tidsförskjutningen mellan q
  mew och q
  mp är lika med skillnaden mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i enlighet med punkt 9.4.7.3.

8.3.3.4.   Utvärdering av mätdata

Filtrets tareringsvikt, bestämd enligt punkt 7.8.2.2, ska subtraheras från filtrets bruttovikt, bestämd enligt punkt 7.8.4.5, vilket ger partikelprovmassan m
  f. För utvärdering av partikelkoncentrationen ska den totala provmassa (m
  sep) som passerar genom filtren under provcykeln registreras.

Om typgodkännandemyndigheten på förhand tillåter det får partikelmassa korrigeras för partikelnivån i utspädningsluften, bestämd enligt punkt 7.8.2.5, i överensstämmelse med god teknisk sed och den specifika konstruktionen i det partikelmätningssystem som används.

8.3.3.5.   Beräkning av massutsläpp

Beroende på systemets konstruktion ska partikelmassan (g/prov) beräknas med någon av metoderna i punkterna 8.3.3.5.1 eller 8.3.3.5.2 efter korrektion av partikelprovmassan för flytning enligt punkt 9.4.3.5. Ett exempel på beräkningsförfarandena ges i tillägg 6.

8.3.3.5.1.   Beräkning utifrån provförhållande

| m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000)

(32)

där:

| m
  f | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- |

m
  f

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

| r
  s | genomsnittlig provkvot under hela provcykeln |
| --- | --- |

r
  s

genomsnittlig provkvot under hela provcykeln

med

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

där:

| m
  se | provmassa under hela provcykeln (kg) |
| --- | --- |
| m
  ew | totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg) |
| m
  sep | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| m
  sed | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |

m
  se

provmassa under hela provcykeln (kg)

m
  ew

totalt massflöde avgaser under hela provcykeln (kg)

m
  sep

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  sed

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

Vid totalprovtagning är m
  sep lika med m
  sed.

8.3.3.5.2.   Beräkning utifrån spädningsförhållande

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

där:

| m
  f | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- |

m
  f

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

| m
  sep | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| --- | --- |

m
  sep

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

| m
  edf | massa (kg) för ekvivalenta utspädda avgaser under hela provcykeln |
| --- | --- |

m
  edf

massa (kg) för ekvivalenta utspädda avgaser under hela provcykeln

Den totala massan av ekvivalent massflöde av utspädda avgaser under hela provcykeln ska bestämmas på följande sätt:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

där:

| qm

  edf, i | momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s) |
| --- | --- |
| qm

  ew, i | momentant avgasmassflöde (kg/s) |
| r
  d, i | momentant spädningsförhållande |
| qm

  dew, i | momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s) |
| qm

  dw, i | momentant massflöde utspädningsluft (kg/s) |
| f | datainsamlingsfrekvens (Hz) |
| n | antal mätningar |

qm

  edf, i

momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s)

qm

  ew, i

momentant avgasmassflöde (kg/s)

r
  d, i

momentant spädningsförhållande

qm

  dew, i

momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser (kg/s)

qm

  dw, i

momentant massflöde utspädningsluft (kg/s)

f

datainsamlingsfrekvens (Hz)

n

antal mätningar

8.4.   Mätning vid fullflödesutspädning (CVS)

Signalerna för koncentration, antingen från integration över cykeln eller från provtagningssäcken, av de gasformiga komponenterna ska användas för beräkning av massutsläpp genom multiplikation med massflödet av de utspädda avgaserna. Massflödet av de utspädda avgaserna ska mätas med ett system för konstant volymprovtagning (CVS), som kan använda en kolvpump (PDP), ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller ett subsoniskt venturirör (SSV) med eller utan flödeskompensering.

För säckprovtagning och partikelprovtagning ska ett proportionellt prov tas från de utspädda avgaserna i CVS-systemet. För ett system utan flödeskompensering får provflödets förhållande till CVS-flödet inte variera med mer än ±2,5 % från provningens utgångspunkt. För ett system med flödeskompensering ska varje enskilt flöde vara konstant inom ±2,5 % av respektive flödesbörvärde.

Den fullständiga provuppställningen visas översiktligt i figur 7.

Figur 7

Översikt över system för fullflödesmätning

Image

8.4.1.   Bestämning av utspätt avgasflöde

8.4.1.1.   Inledning

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under provcykeln (kg per prov) ska räknas fram med hjälp av mätvärdena från hela provcykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V
  0 för PDP, K
  V för CFV, C
  d för SSV) med hjälp av någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.4.1.2–8.4.1.4. Om det sammanlagda provmasseflödet av partiklar (m
  sep) överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (m
  ed), ska CVS-flödet korrigeras för m
  sep, eller också ska partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

8.4.1.2.   PDP-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 6 K under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare:

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T)

(38)

där:

| V
  0 | gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv) |
| --- | --- |
| n
  P | sammanlagt antal pumpvarv per prov |
| p
  p | absolut tryck vid pumpinloppet (kPa) |
| T | de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet (K) |

V
  0

gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden (m3/varv)

n
  P

sammanlagt antal pumpvarv per prov

p
  p

absolut tryck vid pumpinloppet (kPa)

T

de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet (K)

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa så här:

| m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T)

(39)

där:

| n
  P, i | sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall |
| --- | --- |

n
  P, i

sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall

8.4.1.3.   CFV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±11 K under hela provcykeln med hjälp av en värmeväxlare:

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5

(40)

där:

| t | är cykelns längd (s) |
| --- | --- |
| K
  V | kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden |
| p
  p | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K) |

t

är cykelns längd (s)

K
  V

kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden

p
  p

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

absolut temperatur vid venturirörets inlopp (K)

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa så här:

| m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5

(41)

där:

| Δti | tidsintervall (s) |
| --- | --- |

Δti

tidsintervall (s)

8.4.1.4.   SSV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under hela provcykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±11 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

med

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

där:

| A
  0 | är 0,006111 i SI-enheten |
| --- | --- |
| d
  V | SSV-mynningens diameter (m) |
| C
  d | SSV-rörets utsläppskoefficient |
| p
  p | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |
| T | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| r
  p | förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp, |
| r
  D | förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter D |

A
  0

är 0,006111 i SI-enhetenFormula

d
  V

SSV-mynningens diameter (m)

C
  d

SSV-rörets utsläppskoefficient

p
  p

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

T

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

r
  p

förhållande mellan SSV-mynning och SSV-inlopp,Formula

r
  D

förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter D

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras under hela provcykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa så här:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

där:

| Δt
  i | tidsintervall (s) |
| --- | --- |

Δt
  i

tidsintervall (s)

Realtidsberäkningen ska påbörjas antingen med ett rimligt värde på C
  d, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på Q
  ssv. Om beräkningen påbörjas med Qssv, ska det första Qssv-värdet användas för bedömning av Reynoldstalet.

Under alla utsläppsprov ska Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt punkt 9.5.4.

8.4.2.   Bestämning av gasformiga ämnen

8.4.2.1.   Inledning

De gasformiga komponenterna av de utspädda avgaser som avges av provningsmotorn ska mätas med de metoder som anges i tillägg 3. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Utspädningssystemets flödeskapacitet ska vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt. Behandling av mätdata och beräkningsförfaranden beskrivs i punkterna 8.4.2.3 och 8.4.2.4.

8.4.2.2.   Provtagning av gasformiga utsläpp

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning ska uppfylla kraven i tillägg 3. Provtagningssonderna (en eller flera) för gasformiga utsläpp ska placeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Provtagningen kan generellt sett utföras på två sätt:

| a) | Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart. För kolvägen ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten. |
| --- | --- |

a)

Föroreningarna samlas upp i en provtagningssäck under hela provcykeln och mäts när provet körts klart. För kolvägen ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten.

| b) | Föroreningarna mäts kontinuerligt och integreras under hela provcykeln. |
| --- | --- |

b)

Föroreningarna mäts kontinuerligt och integreras under hela provcykeln.

Prov på bakgrundskoncentrationerna ska tas uppströms utspädningstunneln i en provtagningssäck och subtraheras från utsläppskoncentrationen enligt punkt 8.4.2.4.2.

8.4.2.3.   Utvärdering av mätdata

Vid kontinuerlig provtagning ska koncentrationerna av utsläpp (kolväten, CO och NOx) registreras och lagras med minst 1 Hz i ett datorsystem, medan det för säckprovtagning krävs ett medelvärde per provning. Massflödet av de utspädda avgaserna och alla andra uppgifter ska registreras med en fångstfrekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller vid satskörning under provresultatens behandling.

8.4.2.4.   Beräkning av massutsläpp

8.4.2.4.1.   System med konstant massflöde

För system med värmeväxlare ska massan av föroreningar (g per prov) bestämmas med följande formler:

| m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed (i g/prov) | (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed (i g/prov)

(45)

där:

| u
  gas | förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet, |
| --- | --- |
| c
  gas | komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration (ppm) |
| m
  ed | total massa av utspädda avgaser från hela provcykeln (kg) |

u
  gas

förhållandet mellan avgaskomponentens och luftens densitet,

c
  gas

komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration (ppm)

m
  ed

total massa av utspädda avgaser från hela provcykeln (kg)

Om detta mäts på torr bas ska korrektion från torr till våt bas enligt punkt 8.1 tillämpas.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras med korrektionsfaktorn för fuktighet k
  h, D, eller k
  h, G, som fastställts i enlighet med punkt 8.2.

De respektive värdena på u anges i tabell 5. Vid beräkning av värdena på u
  gas antas de utspädda avgasernas densitet vara lika med luftens densitet. Således är värdena på u
  gas identiska för enskilda gaskomponenter men olika för kolväten.

Som alternativ kan metoden med exakt ekvation enligt ekvationerna 27 eller 28 i punkt 8.3.2.5 användas.

Tabell 5

Värden på u för utspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρde | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | Kolväten | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Bränsle

ρde

Gas

NOx

CO

Kolväten

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften ska subtraheras från de uppmätta koncentrationerna så att nettokoncentrationerna av föroreningar fås. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av uppsamlingspåsar eller genom fortlöpande mätning med integration. Följande värden ska användas:

| c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D))

(46)

där:

| c
  e | koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |
| c
  d | koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i utspädningsluften |
| D | utspädningsfaktor |

c
  e

koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna

c
  d

koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i utspädningsluften

D

utspädningsfaktor

Utspädningsfaktorn ska beräknas enligt följande:

| a) | Diesel- och motorgasmotorer | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

Diesel- och motorgasmotorer

Formula

(47)

| b) | Naturgasmotorer | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

Naturgasmotorer

Formula

(48)

där:

| c
  CO2,e | koncentration (volymprocent) på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |

c
  CO2,e

koncentration (volymprocent) på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna

| c
  HC, e | koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |

c
  HC, e

koncentration (ppm C1) av kolväten i de utspädda avgaserna

| c
  NMHC, e | koncentration (ppm C1) av icke-metankolväten i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

koncentration (ppm C1) av icke-metankolväten i de utspädda avgaserna

| c
  CO, e | koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |

c
  CO, e

koncentration (ppm) av CO i de utspädda avgaserna

| F
  S | stökiometrisk faktor |
| --- | --- |

F
  S

stökiometrisk faktor

Den stökiometriska faktorn ska beräknas enligt följande:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

där:

| α | bränslets molekylära vätekvot (H/C) |
| --- | --- |

α

bränslets molekylära vätekvot (H/C)

Om bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktor användas som alternativ:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (motorgas (LPG)) | = | 11,6 |
| F
  S (naturgas) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (motorgas (LPG))

=

11,6

F
  S (naturgas)

=

9,5

8.4.2.4.3   System med flödesmätning

För system utan värmeväxlare ska massan av föroreningar (g per prov) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över provcykeln. Vidare ska bakgrundskorrigeringen göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande formel ska användas:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

där:

| c
  e | momentan koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna |
| --- | --- |
| c
  d | koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i utspädningsluften |
| m
  ed, i | de utspädda avgasernas momentana massa (kg) |
| m
  ed | total massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln |
| u
  gas | värde från tabell 5 |
| D | utspädningsfaktor |

c
  e

momentan koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna

c
  d

koncentration (ppm) av respektive komponent som uppmätts i utspädningsluften

m
  ed, i

de utspädda avgasernas momentana massa (kg)

m
  ed

total massa (kg) för utspädda avgaser under hela provcykeln

u
  gas

värde från tabell 5

D

utspädningsfaktor

8.4.3.   Bestämning av partiklar

8.4.3.1.   Inledning

För bestämning av partiklar krävs att provet späds två gånger med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Utspädningssystemets flödeskapacitet ska vara tillräcklig för att fullständigt eliminera vattenkondensering i utspädnings- och provtagningssystemen samt hålla den utspädda avgasen mellan 315 K (42 oC) och 325 K (52 oC) omedelbart framför filterhållaren. Det är tillåtet att avfukta utspädningsluften innan den kommer in i utspädningssystemet, och det är av särskilt praktiskt värde om luftfuktigheten är hög. Utspädningsluftens temperatur ska överstiga 288 K (15 oC) nära inloppet till utspädningstunneln.

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet. Systemet beskrivs närmare i punkt 9.4.

8.4.3.2.   Partikelprovtagning

Generellt sett ska provtagningssonden för partiklar placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 8.3.2.2 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsuppställningen ska uppfylla kraven i tillägg 3.

8.4.3.3.   Beräkning av massutsläpp

Partikelmassan (g/prov) ska beräknas efter korrigering för bärkraft av partikelprovmassan enligt punkt 9.4.3.5 på följande sätt:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

där:

| m
  f | partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln |
| --- | --- |
| m
  sep | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| m
  ed | massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln |

m
  f

partikelmassa (mg) som samlats upp under hela provcykeln

m
  sep

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  ed

massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln

med

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

där:

| m
  set | massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret |
| --- | --- |
| m
  ssd | massa (kg) av den sekundära utspädningsluften |

m
  set

massa (kg) av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret

m
  ssd

massa (kg) av den sekundära utspädningsluften

Om partikelbakgrundsnivån i utspädningsluften bestäms i enlighet med punkt 7.8.2.5 får partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall ska partikelmassan (g/prov) beräknas enligt följande:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

där:

| m
  sep | massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| --- | --- |
| m
  ed | massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln |
| m
  sd | massa (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar |
| m
  b | massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften |
| D | utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 8.4.2.4.2. |

m
  sep

massa (kg) av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  ed

massa (kg) av utspädda avgaser under hela provcykeln

m
  sd

massa (kg) av primär utspädningsluft som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar

m
  b

massan (mg) av de uppsamlade bakgrundspartiklarna från den primära utspädningsluften

D

utspädningsfaktor bestämd enligt punkt 8.4.2.4.2.

8.5.   Allmänna beräkningar

8.5.1.   Beräkning av icke-metankolväten och CH4 med icke-metanavskiljaren

Koncentrationen av icke-metankolväten och CH4 ska beräknas enligt följande:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

där:

| c
  HC(w/Cutter) | kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (ppm) |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi ickemetanavskiljaren (ppm) |
| E
  M | verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1. |
| E
  E | verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/Cutter)

kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom ickemetanavskiljaren (ppm)

c
  HC(w/oCutter)

kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi ickemetanavskiljaren (ppm)

E
  M

verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1.

E
  E

verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2.

8.5.2.   Beräkning av specifika utsläpp

De specifika utsläppen e
  gas eller e
  PM (g/kWh) ska beräknas för varje enskild komponent på följande sätt, beroende på provningscykel.

8.5.2.1.   Provningsresultat:

För WHSC, WHTC med varmstart eller WHTC med kallstart ska följande formler användas:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

där:

| m | massutsläpp för komponenten (g/prov) |
| --- | --- |
| W
  act | verkligt arbete (kWh) som fastställts enligt punkt 7.7.1. |

m

massutsläpp för komponenten (g/prov)

W
  act

verkligt arbete (kWh) som fastställts enligt punkt 7.7.1.

För WHTC ska det slutliga provresultatet vara ett vägt medelvärde av kallstartprov och varmstartprov som beräknas med följande ekvation:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Efterbehandlingssystem för avgaser med periodisk regenerering

Utsläppen från varmstartsprovet ska vägas enligt följande:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

där:

| n | antalet WHTC-varmstartsprov utan regenerering |
| --- | --- |
| nr | antalet WHTC-varmstartsprov med regenerering (minst ett prov) |
| e | genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering (g/kWh) |
| e
  r | genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering (g/kWh) |

n

antalet WHTC-varmstartsprov utan regenerering

nr

antalet WHTC-varmstartsprov med regenerering (minst ett prov)

e

genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering (g/kWh)

e
  r

genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering (g/kWh)

Regenereringsfaktorn k
  r ska beräknas enligt följande:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Regenereringsfaktorn k
  r :

| a) | ska tillämpas på det vägda WHTC-resultatet enligt punkt 8.5.2.2., |
| --- | --- |

a)

ska tillämpas på det vägda WHTC-resultatet enligt punkt 8.5.2.2.,

| b) | får tillämpas på WHSC och WHTC med kallstart, om regenerering sker under cykeln, |
| --- | --- |

b)

får tillämpas på WHSC och WHTC med kallstart, om regenerering sker under cykeln,

| c) | får tillämpas på andra medlemmar av samma motorfamilj, |
| --- | --- |

c)

får tillämpas på andra medlemmar av samma motorfamilj,

| d) | får tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännandemyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande. |
| --- | --- |

d)

får tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännandemyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande.

9.   MÄTUTRUSTNING

Denna bilaga innehåller inga närmare krav på utrustning eller system för mätning av flöde, tryck och temperatur. Istället anges endast linjaritetskraven för sådan för utsläppsprovning nödvändig utrustning eller sådana system i punkt 9.2.

9.1.   Dynamometerspecifikation

En motordynamometer med adekvata egenskaper för aktuell provcykel enligt punkterna 7.2 och 7.3 ska användas.

Mätutrustning för vridmoment och varvtal ska möjliggöra en mätnoggrannhet för vevaxelns effekt som krävs för att följa kontrollkraven för cykeln. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet ska vara sådan att linjaritetskraven i tabell 6 i punkt 9.2 inte överskrids.

9.2.   Linjaritetskrav

Kalibreringen av alla mätinstrument och mätsystem ska vara spårbar till nationella (internationella) standarder. Mätinstrument och mätsystem ska uppfylla linjaritetskraven i tabell 6. Linjaritetskontroll enligt punkt 9.2.1 ska utföras för gasanalysatorerna minst var tredje månad, eller så snart som systemet repareras eller ändras på ett sätt som kan påverka kalibreringen. För andra instrument och system ska linjariteten kontrolleras i enlighet med förfaranden för internrevision, av instrumenttillverkaren och i enlighet med kraven i ISO 9000.

Tabell 6

Linjaritetskrav på instrument och mätsystem

| Mätsystem | Skärning b | Lutning m | Standardfel SEE | Förklaringsgrad r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorvarvtal | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Vridmoment | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Bränsleflöde | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Luftflöde | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Flöde av utspädningsluft | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Utspätt avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Provflöde | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gasdelare | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |
| Tryck | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |
| Partikelvåg | ≤  1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤  1 % max | ≥  0,998 |

Mätsystem

Skärning b

Lutning m

Standardfel SEE

Förklaringsgrad r2

Motorvarvtal

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Vridmoment

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Bränsleflöde

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Luftflöde

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Avgasflöde

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Flöde av utspädningsluft

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Utspätt avgasflöde

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Provflöde

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gasdelare

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperaturer

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

Tryck

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

Partikelvåg

≤  1 % max

0,99 - 1,01

≤  1 % max

≥  0,998

9.2.1.   Linjaritetskontroll

9.2.1.1.   Inledning

Linjariteten ska kontrolleras för varje mätsystem som förtecknas i tabell 6. Minst 10 referensvärden ska tillföras mätsystemet och uppmätta värden ska jämföras med referensvärden med hjälp av linjär regression enligt minsta kvadrat-metoden. De största tillåtna värdena i tabell 6 avser största värden som förväntas under provning.

9.2.1.2.   Allmänna krav

Mätsystemen ska värmas upp enligt instrumenttillverkarens rekommendationer. Mätsystemen ska köras vid specifierade temperaturer, tryck och flöden.

9.2.1.3.   Förfarande

Linjariteten ska kontrolleras för varje normalt använt driftsintervall med följande steg.

| a) | Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag.

| b) | Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag.

| c) | Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas.

| d) | Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer ledas in direkt till analysatorns intag.

| e) | Med en datafångstfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras i 30 s. |
| --- | --- |

e)

Med en datafångstfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras i 30 s.

| f) | De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 s ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minsta kvadrat-metoden med ekvation 6 i punkt 7.7.2. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 s ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minsta kvadrat-metoden med ekvation 6 i punkt 7.7.2.

| g) | Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 6 i punkt 9.2. |
| --- | --- |

g)

Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 6 i punkt 9.2.

| h) | Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov. |
| --- | --- |

h)

Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov.

9.3.   Gasutsläppsmätning och provtagningssystem

9.3.1.   Specifikationer av analysatorerna

9.3.1.1.   Allmänt

Analysatorerna ska ha mätområde och svarstid som är lämpliga med avseende på den nödvändiga noggrannheten för mätning av avgaskomponenter under transienta och fortvariga förhållanden.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) ska ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

9.3.1.2.   Noggrannhet

Noggrannhet definieras som analysatorns avlästa värdes avvikelse från referensvärdet. Onoggranheten får inte överskrida ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vad som är störst.

9.3.1.3.   Repeterbarhet

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ±1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ±2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används.

9.3.1.4.   Störningar

Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används.

9.3.1.5.   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en nollställningsgas under ett 30-sekundersintervall. Nollpunktsavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

9.3.1.6.   Spännpunktsdrift

Spännreaktion definieras som den genomsnittliga reaktionen, inklusive störningar, på en spänngas under ett 30-sekundersintervall. Spännavvikelsen under en entimmesperiod ska vara mindre än 2 % av fullt skalutslag för det lägsta mätområde som används.

9.3.1.7.   Stigtid

Stigtiden för analysatorn i mätsystemet får inte överstiga 2,5 s.

9.3.1.8.   Gastorkning

Avgaserna kan mätas våta eller torra. Torkanordningen (om sådan används) ska ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Användningen av kemiska torkare är inte en godtagbar metod för att avlägsna vatten från provet.

9.3.2.   Gasanalysatorer

9.3.2.1.   Inledning

I punkterna 9.3.2.2–9.3.2.7 beskrivs de mätprinciper som ska användas. En detaljerad beskrivning av mätsystemen finns i tillägg 3. De gaser som ska mätas ska analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda linjariseringskretsar.

9.3.2.2.   Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn ska vara av en typ som bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption).

9.3.2.3.   Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn ska vara av en typ som bygger på principen Non-Dispersive InfraRed (NDIR) absorption (icke-dispersiv infrarödabsorption).

9.3.2.4.   Analys av kolväten (HC)

Kolväteanalysatorn ska vara av typen uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer, ventiler, rörledningar osv., så att gasens temperatur hålls vid 463 K (190 oC) ±10 K. Som alternativ får för naturgasdrivna motorer och gnisttändningsmotorer kolväteanalysatorn vara av typen icke-uppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID) beroende på vilken metod som används (se punkt A.3.1.3).

9.3.2.5.   Analys av icke-metankolväten (NMHC)

Bestämningen av icke-metanfraktionen görs med en uppvärmd icke-metanavskiljare kopplad i serie med en flamjoniseringsdetektor (FID) enligt punkt A.3.1.4, varvid metanmängden subtraheras från kolvätemängden.

9.3.2.6.   Analys av kväveoxider (NOx)

Analysatorn för kväveoxider ska vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas ska en HCLD med omvandlare som hålls över 328 K (55 oC) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se punkt 9.3.9.2.2) utförts med tillfredsställande resultat. Provtagningsbanan ska för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på 328–473 K (55 oC–200 oC) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

9.3.2.7.   Mätning av luft-bränsleförhållande

Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 8.3.1.6, ska vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ. Sensorn ska monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Sensorns och den inbyggda elektronikens noggrannhet ska ligga inom

± 3 % av avläst värde för: λ < 2

± 5 % av avläst värde för: 2 ≤ λ < 5

± 10 % av avläst värde för: 5 ≤ λ

För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav ska sensorn kalibreras enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

9.3.3.   Kalibreringsgaser

Livslängden ska respekteras för samtliga kalibreringsgaser. Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna ska antecknas.

9.3.3.1.   Rena gaser

Den renhet som krävs hos gaserna är fastställd genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser måste finnas tillgängliga vid genomförandet av provet:

Renad kvävgas

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Renad syrgas

(renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2),

Väte-heliumblandning

(40 ± 2 % väte, resten helium)

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(syrehalt 18–21 volymprocent)

9.3.3.2.   Kalibrerings- och spänngaser

Blandningar av gaser med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgängliga. Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar med varandra.

C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1)

CO och renad kvävgas,

NOx och renad kvävgas (mängden NO2 i denna kalibreringsgas får inte överstiga 5 % av NO-halten)

CO2 och renad kvävgas,

CH4 och renad syntetisk luft

C2H6 och renad syntetisk luft

Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- och spänngas ska ligga inom ±1 % av nominellt värde och ska vara spårbar till nationella och internationella standarder. Alla koncentrationer hos kalibreringsgas ska anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

9.3.3.3.   Gasavskiljare

De gaser som används för kalibrering och inställning av mätområde kan också erhållas med hjälp av precisionsinstrument för blandning (gasavskiljare), i vilka utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos blandningsanordningen ska vara sådan att koncentrationerna hos de blandade kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ±2 %. Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen måste vara kända med en noggrannhet på minst ±1 %, och de måste vara spårbara till nationella eller internationella gasstandarder. Verifieringen ska utföras mellan 15 och 50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med blandare. Om den första verifieringen underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.

Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas med en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Blandaren ska kontrolleras vid de inställningar som ska användas, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom ±1 % av det nominella värdet.

För kontroll av linjariteten i enlighet med punkt 9.2.1 ska gasavskiljarens noggrannhet ligga inom ±1 %.

9.3.3.4.   Kontroll av syreinterferens

Gaser för kontroll av syreinterferens är en blandning av propan, syre och kväve. De ska innehålla propan med 350 ppm C ±75 ppm C kolväten. Koncentrationsvärdet ska bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Den syrekoncentration som krävs för provning av gnisttändningsmotorer och kompressionständningsmotorer anges i tabell 7; återstoden ska vara renad kvävgas.

Tabell 7

Kontroll av syreinterferens

| Motortyp | O2-koncentration ( %) |
| --- | --- |
| Kompressionständning | 21 (20–22) |
| Kompressions- och gnisttändning | 10 (9–11) |
| Kompressions- och gnisttändning | 5 (4–6) |
| Gnisttändning | 0 (0–1) |

Motortyp

O2-koncentration ( %)

Kompressionständning

21 (20–22)

Kompressions- och gnisttändning

10 (9–11)

Kompressions- och gnisttändning

5 (4–6)

Gnisttändning

0 (0–1)

9.3.4.   Läckageprovning

Ett läckageprov ska utföras. Provtagningssonden kopplas bort från avgassystemet och anslutningen pluggas. Analysatorpumpen ska slås på. Efter en inledande stabiliseringsperiod ska alla flödesmätare visa ungefär noll, om inga läckor finns. Om så inte är fallet kontrolleras provtagningsledningarna och felet rättas till.

Det maximalt tillåtna läckaget på vakuumsidan ska vara 0,5 % av flödet vid drift för den del av systemet som kontrolleras. Analysator- och by-pass-flöden får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift av provsystemet.

Alternativt kan systemet tömmas till ett tryck på minst 20 kPa vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en inledande stabiliseringsperiod får tryckökningen p (kPa/min) i systemet inte överstiga:

| Δp = p/V
  s × 0,005 × qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s × 0,005 × qv

  s

(60)

där:

| V
  s | systemvolym (l) |
| --- | --- |

V
  s

systemvolym (l)

| qv

  s | systemflöde (l/min) |
| --- | --- |

qv

  s

systemflöde (l/min)

En annan metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid provtagningsledningens början genom att byta från nollställningsgas till spänngas. Om avläsningen för en korrekt kalibrerad analysator efter tillräcklig tid är ≤ 99 % jämfört med den påförda koncentrationen tyder detta på ett läckageproblem som ska rättas till.

9.3.5.   Kontroll av analyssystemets svarstid

Svarstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar svarstiden). Svarstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasomkopplingen ska ske på mindre än  0,1 s. De gaser som används för provet ska orsaka en koncentrationsändring av minst 60 % av fullskaleutslag (FS).

Varje gaskomponents spårhalt ska registreras. Svarstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets svarstid (t
  90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stigtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t
  10). Stigtiden definieras som tiden mellan utvärden på 10 % och 90 % av slutvärdet (t
  90 – t
  10).

För tidsförskjutningen av analysatorn och avgasflödets signaler vid outspädd mätning definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t
  50).

Systemets svarstid ska vara ≤ 10 sekunder med en stigtid på ≤ 2,5 sekunder i enlighet med punkt 9.3.1.7 för alla beståndsdelar (CO, NOx, HC, NMHC) och för samtliga mätområden som används. Om en icke-metanavskiljare används för mätning av icke-metankolväten får systemets svarstid överstiga 10 s.

9.3.6.   Prov av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Verkningsgraden hos omvandlaren från NO2 till NO kontrolleras i enlighet med punkterna 9.3.6.1–9.3.6.8 (se figur 8).

Figur 8

Principschema över anordning för bestämning av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Image

9.3.6.1.   Provuppställning

Med den provuppställning som visas i figur 8 och det förfarande som beskrivs nedan kan effektiviteten hos omvandlaren provas med hjälp av en ozongenerator.

9.3.6.2.   Kalibrering

Kemiluminiscensdetektorn och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn ska kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten ska uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn ska vara i NO-läge så att spänngasen inte leds genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen.

9.3.6.3.   Beräkning

Omvandlarens verkningsgrad ska beräknas enligt följande:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

där:

| a | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6 |
| --- | --- |

a

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6

| b | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7 |
| --- | --- |

b

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7

| c | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4 |
| --- | --- |

c

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4

| d | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5 |
| --- | --- |

d

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5

9.3.6.4.   Tillförsel av syre

Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2. (Analysatorn är i NO-läge.)

Registrera den avlästa koncentrationen c. Ozongeneratorn ska vara avstängd under hela detta förlopp.

9.3.6.5.   Aktivering av ozongeneratorn

Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncentrationen till ca 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2. Notera den avlästa koncentrationen d. (Analysatorn är i NO-läge.)

9.3.6.6.   NOx-läge

NO-analysatorn kopplas sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Notera den avlästa koncentrationen a. (Analysatorn är i NOx-läge.)

9.3.6.7.   Avstängning av ozongeneratorn

Ozongeneratorn är nu urkopplad. Den gasblandning som beskrivs i punkt 9.3.6.6 passerar genom omvandlaren in i detektorn. Notera den avlästa koncentrationen b. (Analysatorn är i NOx-läge.)

9.3.6.8.   NO-läge

NO-analysatorn kopplas om till NOx-läge, ozongeneratorn kopplas ur och flödet av syrgas eller syntetisk luft kopplas ur. Analysatorns avlästa NOx-värde får inte avvika med mer än ±5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 9.3.6.2. (Analysatorn är i NO-läge.)

9.3.6.9.   Provintervall

Omvandlarens verkningsgrad ska provas minst en gång i månaden.

9.3.6.10.   Krav på verkningsgrad

Omvandlarens verkningsgrad E
  NOx
  får inte vara mindre än 95 %.

Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste driftsområdet, inte ger en reduktion från 80 % till 20 % enligt punkt 9.3.6.5 ska det högsta mätområde som ger reduktionen användas.

9.3.7.   Inställning av flamjoniseringsdetektorn (FID)

9.3.7.1.   Optimering av detektorns reaktion

Flamjoniseringsdetektorn ska justeras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. Propan i luft ska användas för att optimera reaktionen inom det oftast använda mätområdet.

Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer ska en spänngas med 350 ± 75 ppm C föras in i analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet ska ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation. Utslagen från spänngasen och nollställningsgasen vid dessa bränsleflöden ska registreras. Skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ställs in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena. Detta är utgångspunkten för flödesinställningen, men den kan behöva justeras ytterligare med beaktande av reaktionsfaktorn för kolväten och kontrollen av syreinterferens enligt punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3. Om faktorerna för syreinterferens och kolvätereaktion inte uppfyller de specifikationer som anges nedan ska luftflödet justeras stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation, och punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3 upprepas för varje flöde.

Alternativt kan optimeringen utföras enligt förfarandet i SAE paper No. 770141.

9.3.7.2.   Reaktionsfaktorer för kolväten

Analysatorns linjaritet ska kontrolleras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft i enlighet med punkt 9.2.1.3.

Reaktionsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och efter längre serviceintervall. Reaktionsfaktorn (R
  f) för en viss typ av kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på FID och koncentrationen i gascylindern uttryckt som ppm C1.

Provningsgasens koncentration ska vara på en nivå som ger ett utslag av ca 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet av ± 2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

De provgaser som ska användas och de rekommenderade relativa reaktionsfaktorområdena är

| a) | metan och renad syntetisk luft |
| --- | --- |

a)

metan och renad syntetisk luft

1,00 ≤ r
  h ≤1,15

| b) | propen och renad syntetisk luft |
| --- | --- |

b)

propen och renad syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤1,1

| c) | toluen och renad syntetisk luft |
| --- | --- |

c)

toluen och renad syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤1,1

Dessa värden anges relativt ett r
  h på 1 för propan och renad syntetisk luft.

9.3.7.3.   Kontroll av syreinterferens

Endast för analysatorer av outspädda avgaser ska syreinterferensen kontrolleras när analysatorn tas i drift och efter större serviceintervall.

Ett mätområde ska väljas så att provgaserna för kontrollen av syreinterferens ligger inom den övre halvan. Ugnen ska vid provet hålla föreskriven temperatur. Specifikationer för gaser för kontroll av syreinterferens anges i punkt 9.3.3.4.

| a) | Analysatorn ska nollställas. |
| --- | --- |

a)

Analysatorn ska nollställas.

| b) | Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt. |
| --- | --- |

b)

Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt.

| c) | Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas.

| d) | Kontrollgaserna för 5 % och 10 % syreinterferens ska införas. |
| --- | --- |

d)

Kontrollgaserna för 5 % och 10 % syreinterferens ska införas.

| e) | Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än ±1 % av fullt skalutslag, ska provet göras om. |
| --- | --- |

e)

Nollpunktsutslaget kontrolleras igen. Om det ändrats mer än ±1 % av fullt skalutslag, ska provet göras om.

| f) | Syreinterferensen (E
  O2) ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:







  E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

f)

Syreinterferensen (E
  O2) ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d

(62)

med analysatorns utslag:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

där:

| c
  ref, b | referenskolvätekoncentration i steg b (ppm C) |
| --- | --- |
| c
  ref, d | referenskolvätekoncentration i steg d (ppm C) |
| c
  FS, b | fullskalekolvätekoncentration i steg b (ppm C) |
| c
  FS, d | fullskalekolvätekoncentration i steg d (ppm C) |
| c
  m, b | uppmätt kolvätekoncentration i steg b (ppm C) |
| c
  m, d | uppmätt kolvätekoncentration i steg d (ppm C) |

c
  ref, b

referenskolvätekoncentration i steg b (ppm C)

c
  ref, d

referenskolvätekoncentration i steg d (ppm C)

c
  FS, b

fullskalekolvätekoncentration i steg b (ppm C)

c
  FS, d

fullskalekolvätekoncentration i steg d (ppm C)

c
  m, b

uppmätt kolvätekoncentration i steg b (ppm C)

c
  m, d

uppmätt kolvätekoncentration i steg d (ppm C)

| g) | Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ±1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning. |
| --- | --- |

g)

Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ±1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning.

| h) | Om syreinterferensen E
  O2 är större än ±1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

h)

Om syreinterferensen E
  O2 är större än ±1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer.

| i) | Syreinterferensen ska repeteras för varje ny inställning. |
| --- | --- |

i)

Syreinterferensen ska repeteras för varje ny inställning.

9.3.8.   Icke-metanavskiljarens verkningsgrad

Icke-metanavskiljaren (Non-Methane Cutter, NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två procenttalen för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av icke-metanutsläpp (se punkt 8.5.1).

9.3.8.1.   Verkningsgrad för metan

Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms så här:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

där:

| c
  HC(w/cutter) | kolvätekoncentration med CH4 som flödar genom avskiljaren (ppm C) |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | kolvätekoncentration med CH4 som flödar förbi avskiljaren (ppm C) |

c
  HC(w/cutter)

kolvätekoncentration med CH4 som flödar genom avskiljaren (ppm C)

c
  HC(w/o cutter)

kolvätekoncentration med CH4 som flödar förbi avskiljaren (ppm C)

9.3.8.2.   Verkningsgrad för etan

Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms så här:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

där:

| c
  HC(w/cutter) | kolvätekoncentration med C2H6 som flödar genom avskiljaren (ppm C) |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | kolvätekoncentration med C2H6 som flödar förbi avskiljaren (ppm C) |

c
  HC(w/cutter)

kolvätekoncentration med C2H6 som flödar genom avskiljaren (ppm C)

c
  HC(w/o cutter)

kolvätekoncentration med C2H6 som flödar förbi avskiljaren (ppm C)

9.3.9.   Interferenseffekter

Avgaserna innehåller andra gaser än den som analyseras, vilket kan störa mätutslaget på flera sätt. Positiv interferens förekommer i NDIR-instrument (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) då den störande gasen ger samma effekt som den uppmätta gasen, men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i NDIR-instrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband, och i CLD-instrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Interferenskontroller enligt punkterna 9.3.9.1 och 9.3.9.2 ska utföras innan en analysator tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.

9.3.9.1.   Kontroll av interferens hos CO-analysatorn

Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning ska därför bubblas i vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 1 % av fullt skalutslag inom områden lika med eller över 300 ppm eller mer än 3 ppm inom områden under 300 ppm.

9.3.9.2.   Kontroll av strålningsdämpning hos NOx-analysatorn

De två gaser som är intressanta för CLD- (och HCLD-) analysatorer är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning.

9.3.9.2.1.   Kontroll av CO2-dämpning

En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområdet ska ledas genom NDIR-analysatorn och CO2-värdet registreras som A. Gasen ska sedan spädas omkring 50 % med NO-spänngas och ledas genom NDIR och CLD, och CO2- och NO-värdena registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D.

Dämpningen ska beräknas enligt följande:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

där:

| A | är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%) |
| --- | --- |
| B | är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%) |
| C | är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD (ppm) |
| D | är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD (ppm) |

A

är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%)

B

är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv infrarödabsorptionsanalysator (%)

C

är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD (ppm)

D

är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD (ppm)

Alternativa metoder för spädning och bestämning av CO2- och NO-spänngasvärden, såsom dynamisk blandning, får användas om typgodkännandemyndigheten medger det.

9.3.9.2.2.   Kontroll av vattendämpning

Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning ska man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen ska förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.

En NO-spänngas med en koncentration på 80–100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används ska ledas genom (H)CLD-analysatorn och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen ska sedan bubblas ned i vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Vattentemperaturen ska bestämmas och registreras som F. Blandningens mättnadstryck för bubbelvattnets temperatur (F) ska bestämmas och registreras som G.

Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen ska beräknas så här:

| H = 100 (G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 (G/p
  b)

(67)

Värdet registreras som H. Den förväntade koncentrationen av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) beräknas så här:

| D
  e = D* (1- H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D* (1- H/100)

(68)

Värdet registreras som D
  e. För dieselavgaser ska maximal förväntad vattenångekoncentration (i %) under provningen skattas med antagandet att bränslets H/C-förhållande är 1,8/1, utifrån största CO2-koncentration i avgaserna A så här

| H
  m = 0,9A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9A

(69)

Värdet noteras som H
  m

Vattendämpningen ska beräknas enligt följande:

| E
  H2O = 100 × ((D
  e — C)/D
  e) × (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 × ((D
  e — C)/D
  e) × (H
  m/H)

(70)

där:

| D
  e | förväntad koncentration av utspädd NO (ppm) |
| --- | --- |
| C | uppmätt koncentration av utspädd NO (ppm) |
| H
  m | maximal koncentration av vattenånga (%) |
| H | verklig koncentration av vattenånga (%) |

D
  e

förväntad koncentration av utspädd NO (ppm)

C

uppmätt koncentration av utspädd NO (ppm)

H
  m

maximal koncentration av vattenånga (%)

H

verklig koncentration av vattenånga (%)

9.3.9.2.3.   Största tillåtna dämpning

| a) | För mätning i outspädda avgaser:






  i) | CO2-dämpning enligt punkt 9.3.9.2.1: 2 % av fullt skalutslag |
| --- | --- | --- |

a)

För mätning i outspädda avgaser:

i)

CO2-dämpning enligt punkt 9.3.9.2.1: 2 % av fullt skalutslag

| ii) | vattendämpning enligt punkt 9.3.9.2.2: 3 % av fullt skalutslag |
| --- | --- |

ii)

vattendämpning enligt punkt 9.3.9.2.2: 3 % av fullt skalutslag

| b) | För mätning i utspädda avgaser:






  i) | 2 % för sammanlagd CO2- och vattendämpning. |
| --- | --- | --- |

b)

För mätning i utspädda avgaser:

i)

2 % för sammanlagd CO2- och vattendämpning.

9.3.9.2.4.   Kylbadets effektivitet

För torra CLD-analysatorer ska det visas att vattenavskiljningsmetoden för högsta förväntade vattenångekoncentration H
  m (se punkt 9.3.9.2.2) håller fuktigheten i CLD på ≤ 5 g vatten/kg torr luft (eller omkring 0,008 % H2O), vilket är 100 % relativ luftfuktighet vid 3,9 oC och 101,3 kPa. Denna specifikation på luftfuktighet motsvarar också omkring 25 % relativ luftfuktighet vid 25 oC och 101,3 kPa. Detta kan visas genom att temperaturen mäts vid utflödet av en termisk avfuktare eller genom att fuktigheten mäts i en punkt direkt uppströms CLD. Fuktigheten i gasströmmen från CLD kan också mätas förutsatt att det enda flödet in i CLD är flödet från avfuktaren.

9.4.   Partikelmätning och partikelprovtagningssystem

9.4.1.   Allmänna specifikationer

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet. Partikelprovtagningssystemet ska vara utformat så att ett representativt prov av partiklarna i proportion till avgasflödet garanteras.

9.4.2.   Partikelprovtagningsfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provsekvensen med ett filter som uppfyller kraven i punkterna 9.4.2.1–9.4.2.3.

9.4.2.1.   Filterspecifikation

Alla filtertyper ska ha insamlingseffektivitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) på minst 99 %. Filtermaterialet ska vara fluorkolbelagd (PTFE) glasfiber.

9.4.2.2.   Filterstorlek

Filterstorleken ska vara 70 mm i diameter.

9.4.2.3.   Fronthastighet genom filtret

Fronthastigheten genom filtret får inte överstiga 1 m/s. Tryckfallsökningen mellan provets början och slut får inte överstiga 25 kPa.

9.4.3.   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

9.4.3.1.   Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 K ±3 K (22 oC ±3 oC). Luftfuktigheten ska hållas med en daggpunkt på 282,5 K ±3 K (9,5 oC ±3 oC) och en relativ luftfuktighetpå 45 % ±8 %. För känsliga vågar rekommenderas att vägningskammarens temperatur och daggpunkt håller en tolerans på ±1 K.

9.4.3.2.   Vägning av referensfilter

Kammaren ska vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under stabiliseringen. Avvikelser från de specifikationer för vägningskammaren som anges i punkt 9.4.3.1 tillåts om avvikelserna varar i högst 30 minuter. Vägningskammaren ska uppfylla de nödvändiga specifikationerna innan personal kommer in i vägningskammaren. Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom fyra timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av filtret för provtagningen. De ska vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren.

Om referensfiltrens genomsnittliga vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, ska samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovet göras om.

9.4.3.3.   Analysvåg

Analysvågen, som används för att bestämma filtrets vikt, ska uppfylla den linjaritetskontrollkrav som anges i tabell 6 i punkt 9.2. Detta innebär en noggrannhet (standardavvikelse) på minst 2 μg och en upplösning på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg).

9.4.3.4.   Eliminering av effekter av statisk elektricitet

Filtret ska neutraliseras före vägning, t.ex. med en poloniumneutralisator eller anordning med liknande verkan.

9.4.3.5.   Korrigering för bärkraft

Provtagningsfiltret ska korrigeras för bärkraft i luft. Korrigeringen för bärkraft beror på provtagningsfiltrets densitet, luftens densitet och densiteten hos vågens kalibreringsvikt, men ingen hänsyn tas till partiklarnas bärkraft.

Om filtermaterialets densitet inte är känd ska följande densiteter användas:

| a) | teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3

| b) | teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3

| c) | teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3

För kalibreringsvikter i rostfritt stål ska densiteten 8 000 kg/m3 användas. Om kalibreringsvikterna är gjorda av annat material måste deras densitet vara känd.

Följande ekvation ska användas:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

med

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

där:

| m
  uncor | okorrigerad partikelprovmassa (mg) |
| --- | --- |
| ρ
  a | luftens densitet (kg/m3) |
| ρ
  w | densitet för vågens kalibreringsvikt (kg/m3) |
| ρ
  f | partikelprovtagningsfiltrets densitet (kg/m3) |
| p
  b | totalt atmosfärstrycl (kPa) |
| T
  a | lufttemperaturen i vågens omgivning (K) |
| 28,836 | luftens molekylmassa vid referensfuktigheten (9,5 K) (g/mol) |
| 8,3144 | molekylär gaskonstant |

m
  uncor

okorrigerad partikelprovmassa (mg)

ρ
  a

luftens densitet (kg/m3)

ρ
  w

densitet för vågens kalibreringsvikt (kg/m3)

ρ
  f

partikelprovtagningsfiltrets densitet (kg/m3)

p
  b

totalt atmosfärstrycl (kPa)

T
  a

lufttemperaturen i vågens omgivning (K)

28,836

luftens molekylmassa vid referensfuktigheten (9,5 K) (g/mol)

8,3144

molekylär gaskonstant

9.4.4.   Specifikationer för differentialflödesmätning (endast delflödesutspädning)

När det gäller system med delflödesutspädning, är provtagningsflödets noggrannhet q
  mp ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

I detta fall ska differensens största fel vara sådant att noggrannheten för q
  mp ligger inom ±5 % när spädningsförhållandet är mindre än 15. Det kan beräknas med hjälp av rms-värdet av felen hos varje instrument.

Godtagbar noggrannhet hos q
  mp kan uppnås med någon av följande metoder:

| a) | Absolut noggrannhet för q
  mdew och q
  mdw är ±0,2 % vilket garanterar en noggrannhet hos q
  mp på ≤ 5 % vid spädningsförhållandet 15. Högre utspädning ger dock större fel. |
| --- | --- |

a)

Absolut noggrannhet för q
  mdew och q
  mdw är ±0,2 % vilket garanterar en noggrannhet hos q
  mp på ≤ 5 % vid spädningsförhållandet 15. Högre utspädning ger dock större fel.

| b) | Kalibreringen av q
  mdw med avseende på q
  mdew utförs så att samma noggrannhet för q
  mp som under a erhålls. För mer om detta, se punkt 9.4.6.2. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringen av q
  mdw med avseende på q
  mdew utförs så att samma noggrannhet för q
  mp som under a erhålls. För mer om detta, se punkt 9.4.6.2.

| c) | Noggrannheten hos q
  mp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs liknande noggrannhet som i metod a för q
  mp. |
| --- | --- |

c)

Noggrannheten hos q
  mp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsfaktorn, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs liknande noggrannhet som i metod a för q
  mp.

| d) | Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw ligger inom ±2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qmdew och qmdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom ±0,2 % av det högsta värdet för qmdew under provet. |
| --- | --- |

d)

Den absoluta noggrannheten hos qmdew och qmdw ligger inom ±2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan qmdew och qmdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom ±0,2 % av det högsta värdet för qmdew under provet.

9.4.5.   Ytterligare uppgifter

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de ska vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

9.4.6.   Kalibrering av flödesmätinstrumenten

9.4.6.1.   Allmänna specifikationer

Varje flödesmätare som används i system för partikelprovtagning och delflödesutspädning ska kontrolleras med avseende på linjaritet enligt punkt 9.2.1 så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven i dessa globala tekniska föreskrifter. För referensflödena ska en noggrann flödesmätare som är spårbar till internationella och/eller nationella standarder användas.

9.4.6.2.   Kalibrering av differentialflödesmätning (endast delflödesutspädning)

Flödesmätaren eller flödesmätinstrumenten ska kalibreras med något av följande förfaranden så att sondflödet q
  mp in i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i punkt 9.4.4.

| a) | Flödesmätaren för q
  mdw ansluts i serie till flödesmätaren för q
  mdew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan provets lägsta q
  mdw och provets q
  mdew. Utspädningstunneln behöver inte passeras. |
| --- | --- |

a)

Flödesmätaren för q
  mdw ansluts i serie till flödesmätaren för q
  mdew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan provets lägsta q
  mdw och provets q
  mdew. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

| b) | En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för q
  mdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för q
  mdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50, i förhållande till det q
  mdew-värde som används under provet. |
| --- | --- |

b)

En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för q
  mdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provet. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för q
  mdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsfaktorer mellan 3 och 50, i förhållande till det q
  mdew-värde som används under provet.

| c) | Överföringsröret TT ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av q
  mp ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska q
  mdew sättas till det värde som används under provning och q
  mdw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet. |
| --- | --- |

c)

Överföringsröret TT ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av q
  mp ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska q
  mdew sättas till det värde som används under provning och q
  mdw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftens flöde genom respektive mätare måste dock vara desamma som under det verkliga provet.

| d) | En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

d)

En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsfaktorer mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsfaktorn r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos q
  mp.

9.4.7.   Särskilda krav på system för delflödesutspädning

9.4.7.1.   Kontroll av kolflöde

Det rekommenderas att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar korrekt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provkammarekonfigurationen ändras.

Motorn ska köras med toppvridmoment och topphastighet eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Delflödessystemet ska köras med en utspädningsfaktor på ungefär 15:1.

Om kolflödet kontrolleras ska förfarandet i tillägg 5 tillämpas. Kolflödena ska beräknas enligt ekvationerna 80–82 i tillägg 5. Alla kolflöden bör överensstämma med varandra inom 3 %.

9.4.7.2.   Förhandskontroll

En förhandskontroll ska genomföras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter (se punkt 9.4.6.2), inklusive q
  mdw-flödesvärden motsvarande utspädningsfaktorer mellan 5 och 15 för det q
  mdew-värde som används under provet.

Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid den kalibrering som beskrivs i punkt 9.4.6.2 kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

9.4.7.3.   Bestämning av omvandlingstiden

Omvandlingstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta ska följande metod användas:

En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplad till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid ska vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid svarstidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödessystemets dynamiska prestanda.

Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödessystemet ska stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av fullt skalutslag. För den stegvisa ändringen bör man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid det verkliga provet. Insignal för avgasflödesstegen och flödesmätarens svar ska registreras med en frekvens på minst 10 Hz.

Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av steginsignalen och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens svar. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödessystemets q
  mp-signal och avgasflödesmätarens q
  mew, i-signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 8.3.3.3).

Beräkningen ska upprepas för minst 5 öknings- och minskningsinsignaler, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (< 100 ms) ska subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödessystemets look ahead-värde, som ska tillämpas i enlighet med punkt 8.3.3.3.

9.5.   Kalibrering av konstantvolymprovtagningssystemet (CVS)

9.5.1.   Allmänt

Konstantvolymprovtagningssystemet ska kalibreras med användande av en noggrann flödesmätare och en strypanordning. Flödet genom systemet ska mätas vid olika inställningar av strypningen, och systemets styrparametrar ska mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

9.5.2.   Kalibrering av kolvpump (PDP)

Alla pumpparametrar ska mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/min vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av pumpparametrarnas värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter ska en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.

Temperaturen ska hållas konstant under kalibreringen.

Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kaliberingsventuriröret och CVS-pumpen ska hållas under 0,3 % av det lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumphastighet).

9.5.2.1.   Resultatanalys

Luftflödet (q
  vCVS) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst sex) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde (V
  0) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck så här:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

där:

| qvcvs | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- |
| T | temperatur vid pumpinloppet (K) |
| p
  p | absolut tryck vid pumpinloppet (kPa) |
| n | pumpvarvtal (varv/s) |

qvcvs

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T

temperatur vid pumpinloppet (K)

p
  p

absolut tryck vid pumpinloppet (kPa)

n

pumpvarvtal (varv/s)

För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha ska korrelering göras med hjälp av en korrelationsfunktion (X
  0), i vilken variablerna är pumpvarvtal, tryckskillnaden mellan pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

där:

| Δp
  p | tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa) |
| --- | --- |
| p
  p | absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa) |

Δp
  p

tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp (kPa)

p
  p

absolut tryck vid pumpens utlopp (kPa)

Linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska göras för att få fram kalibreringsekvationen på formen

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D
  0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln och m lutningskoefficienten.

För ett CVS-system med flera hastigheter ska kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D
  0) ska öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

De beräknade värdena av ekvationen ska ligga inom ±0,5 % av det uppmätta värdet för V
  0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför ska kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet ger vid handen att pumpförlusterna ändrats.

9.5.3.   Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.

För att bestämma området för det kritiska flödet ska kurvan K
  v ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska luftflödet (kvävt flöde) kommer K
  v att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och K
  v minskar, vilket är ett tecken på att CFV-systemet körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

9.5.3.1.   Resultatanalys

Luftflödet (q
  vcvs) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 8) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten ska räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

där:

| qv

  CVS | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- |
| T | temperatur vid venturirörets inlopp (K) |
| p
  p | absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa) |

qv

  CVS

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T

temperatur vid venturirörets inlopp (K)

p
  p

absolut tryck vid venturirörets inlopp (kPa)

Medelvärde för K
  V och standardavvikelse ska beräknas. Standardavvikelsen får inte överstiga ±0,3 % av medelvärdet för K
  V.

9.5.4.   Kalibrering av subsoniskt venturirör (SSV)

Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning som visas i ekvation 43 (se punkt 8.4.1.4).

9.5.4.1.   Resultatanalys

Luftflödet (Q
  SSV) i m3/min (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 16) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

där:

Q
  SSV luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

T temperatur vid venturirörets inlopp (K)

d
  V SSV-mynningens diameter (m)

r
  p förhållande mellan absolut tryck vid SSV-rörets mynning och inlopp =Formula

r
  D förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inloppets innerdiameter D

För att bestämma området för det subsoniska flödet ska kurvan C
  d ritas som en funktion av Reynoldstalet (Re) vid SSV-mynningen. Reynoldstalet vid SSV-mynningen beräknas med följande formel:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

med

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

där:

A1 = har värdet 25,55152 och dimensionen Formula

| Q
  SSV | luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) |
| --- | --- |
| d
  V | SSV-mynningens diameter (m) |
| μ | gasens absoluta eller dynamiska viskositet (kg/ms) |
| b | har värdet 1,458 × 106 (empirisk konstant) (kg/ms K0,5) |
| S | har värdet 110,4 (empirisk konstant) (K) |

Q
  SSV

luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)

d
  V

SSV-mynningens diameter (m)

μ

gasens absoluta eller dynamiska viskositet (kg/ms)

b

har värdet 1,458 × 106 (empirisk konstant) (kg/ms K0,5)

S

har värdet 110,4 (empirisk konstant) (K)

Eftersom Q
  SSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets Q
  SSV eller C
  d och upprepa beräkningarna tills Q
  SSV konvergerar. Konvergensmetoden ska vara exakt på minst 0,1 % per punkt eller bättre.

För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet ska de C
  d-värden som beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ±0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta C
  d-värde.

9.5.5.   Kontroll av hela systemet

Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd mängd av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras och massan beräknas enligt punkt 8.4.2.4 utom för propan där en u-faktor av 0,000472 används i stället för 0,000480 för kolväten. Endera av följande två metoder ska användas.

9.5.5.1.   Mätning med ett strypmunstycke för ett kritiskt flöde

En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

9.5.5.2.   Gravimetrisk mätning

Vikten av en liten cylinder som fyllts med kolmonoxid eller propan bestäms med en noggrannhet av ±0,01 g. Konstantvolymprovtagningssystemet körs under ca 5-10 minuter som vid en normal avgasutsläppsprovning medan CO eller propan införs i systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas. Den massa som så bestämts ska ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i WHDC-föreskrifterna. Några avsnitt av WHDC-föreskrifterna är dock inte nödvändiga för denna bilaga.

(2)  beroende på bränsle

(3)  för λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  Icke-metankolväten enligt CH2,93 (för totala kolväten används koefficienten u
  gas för CH4)

(6)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(7)  beroende på bränsle

(8)  vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  icke-metankolväten enligt CH2,93 (för totala kolväten ska koefficienten ugas för CH4 användas)

(11)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

Tillägg 1

Dynamometertabell för Whtc-prov

| Tid | Norm.varvtal | Norm.moment |
| --- | --- | --- |
| s | (%) | (%) |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| ”m” | = | motorbromsning |

Tid

Norm.varvtal

Norm.moment

s

(%)

(%)

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

”m”

=

motorbromsning

Tillägg 2

Dieselreferensbränsle

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (1) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Minsta värde | Högsta |
| Cetental | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillering: | | | | |
| — | 50 volymprocent |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (1)

Provningsmetod

Minsta värde

Högsta

Cetental

52

54

ISO 5165

Densitet vid 15 oC

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillering:

—

50 volymprocent

oC

245

ISO 3405

| — | 95 volymprocent |
| --- | --- |

—

95 volymprocent

oC

345

350

| — | slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

slutkokpunkt

oC

370

Flampunkt

oC

55

ISO 2719

Filtrerbarhet i kyla

oC

-5

EN 116

Kin. viskositet vid 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

%

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

%

m/m

0,2

ISO 10370

Askhalt

%

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vatteninnehåll

%

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Svavelhalt

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kopparkorrosion 50 oC

1

EN-ISO 2160

Smörjförmåga (HFRR vid 60 oC)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisationstal

mg KOH/g

0,02

Oxidationsstabilitet

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. Vid fastställandet av gränsvärdena har villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleumprodukter – Bestämning och tillämpning av precisionsmått hos provningsmetoder” tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

Tillägg 3

Mätutrustning

A.3.1.   Analyssystem

A.3.1.1.   Inledning

Denna bilaga innehåller de grundläggande kraven på och beskrivningarna av provtagnings- och analyssystem. Eftersom olika möjliga konfigurationer kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 9 och 10. De grundläggande kraven, såsom provtagningslinjens mått, uppvärmning, och konstruktion, är dock obligatoriska. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

A.3.1.2.   Beskrivning av analyssystemet

Analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda avgaser (figur 9) eller utspädda avgaser (figur 10) beskrivs med antagandet att följande används:

| a) | en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten, |
| --- | --- |

a)

en HFID-analysator (uppvärmd flamjoniseringsdetektor) för mätning av kolväten,

| b) | NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) för mätning av kolmonoxid och koldioxid,

| c) | en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

c)

en HCLD-analysator (uppvärmd kemiluminiscensdetektor) eller likvärdig analysator för mätning av kväveoxider.

För alla komponenter bör prov tas med en provtagningssond och fördelas internt på de olika analysatorerna. Som alternativ får två sonder placerade nära varandra användas. Försiktighet ska iakttas så att ingen kondens av beståndsdelar i avgaserna (inbegripet vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Figur 9

Flödesdiagram över system för bestämning av CO, CO2, NOx och kolväten i outspädda avgaser

Image

Figur 10

Flödesdiagram för avgasanalyssystem för utspädda avgaser för CO, CO2, NOx och kolväten

Image

A.3.1.3.   Komponenter i figur 9 och 10

| EP | : | Avgasrör |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9) |

EP

:

Avgasrör

SP

:

Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Sondväggarnas tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden ska ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden ska täcka minst 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.

| SP2 | : | Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10)

Sonden ska

| a) | utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1, |
| --- | --- |

a)

utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1,

| b) | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

b)

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| c) | monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (dvs. ca. 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

c)

monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade (dvs. ca. 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

| d) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

d)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| e) | vara uppvärmd för att öka gasströmens temperatur till 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) vid sondens utlopp, eller till 385 K ±10 K (112 oC ±10 oC) för gnisttändningsmotorer, |
| --- | --- |

e)

vara uppvärmd för att öka gasströmens temperatur till 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) vid sondens utlopp, eller till 385 K ±10 K (112 oC ±10 oC) för gnisttändningsmotorer,

| f) | inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall). |
| --- | --- |

f)

inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall).

| SP3 | : | Provtagningssond för CO, CO2 och NOx i utspädd avgas (endast figur 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Provtagningssond för CO, CO2 och NOx i utspädd avgas (endast figur 10)

Sonden skall

| a) | befinna sig i samma plan som SP2, |
| --- | --- |

a)

befinna sig i samma plan som SP2,

| b) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

b)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| c) | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 oC) så att kondens av vatten undviks. |
| --- | --- |

c)

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 oC) så att kondens av vatten undviks.

| HF1 | : | Uppvärmt förfilter (frivilligt) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Uppvärmt förfilter (frivilligt)

Temperaturen ska vara samma som för HSL1.

| HF2 | : | Uppvärmt filter |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Uppvärmt filter

Filtret ska avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen ska vara samma som för HSL1. Filtret ska bytas ut vid behov.

| HSL1 | : | Uppvärmd provtagningslinje |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Uppvärmd provtagningslinje

Genom provtagningsledningen leds gasprovet från en ensam sond till delningspunkterna (en eller flera) och kolväteanalysatorn.

Provtagningsledningen skall

| a) | ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- |

a)

ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm,

| b) | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon), |
| --- | --- |

b)

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon),

| c) | ha en väggtemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

c)

ha en väggtemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 oC),

| d) | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 oC) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 oC) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 oC),

| e) | hålla en gastemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

e)

hålla en gastemperatur på 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) omedelbart före det uppvärmda filtret (F2) och HFID-analysatorn.

| HSL2 | : | Uppvärmd provtagningsledning för NOx |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen ska

| a) | ha en väggtemperatur på 328 K–473 K (55 oC–200 oC) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning, |
| --- | --- |

a)

ha en väggtemperatur på 328 K–473 K (55 oC–200 oC) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning,

| b) | vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon). |
| --- | --- |

b)

vara gjord av rostfritt stål eller PTFE (teflon).

| HP | : | Uppvärmd provtagningspunkt |
| --- | --- | --- |

HP

:

Uppvärmd provtagningspunkt

Pumpen ska värmas upp till den temperatur som HSL1 håller.

| SL | : | Provtagningslinje för CO och CO2 |
| --- | --- | --- |

SL

:

Provtagningslinje för CO och CO2

Ledningen ska vara gjord av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

| HC | : | HFID-analysator |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID-analysator

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) för bestämning av kolväten. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 oC).

| CO, CO2 | : | NDIR-analysator |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

NDIR-analysator

NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid (frivilligt för bestämning av utspädningsförhållandet vid partikelmätning).

| NOx | : | CLD-analysator |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD-analysator

CLD- eller HCLD-analysator för bestämning av kväveoxider. Om en HCLD-analysator används ska den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 oC).

| B | : | Kylbad (valfritt för NO-mätning) |
| --- | --- | --- |

B

:

Kylbad (valfritt för NO-mätning)

För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Den är valfri om anlysatorn är fri från vattenångeinterferens bestämd enligt punkt 9.3.9.2.2. Om vatten avlägsnas genom kondensering, ska gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas, antingen inuti vattenavskiljaren eller längre ned (nedströms). Provgasens temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 oC). Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

| BK | : | Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av bakgrundskoncentrationer.

| BG | : | Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av koncentration i proverna.

A.3.1.4.   Metod med icke-metanavskiljare (NMC)

I icke-metanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom icke-metanavskiljaren så detekteras endast CH4 av HFID. Förutom den vanliga provtagningslinjen för kolväten (se figurerna 9 och 10) ska en andra provtagningslinje för kolväten installeras, försedd med en avskiljare enligt figur 11. Detta möjliggör samtidig mätning av totala kolväten och icke-metankolväten.

Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska icke-metanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H6 bestämmas vid eller över 600 K (327 oC) innan proven påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH4 och C2H6 ska bestämmas enligt punkt 9.3.8.

Figur 11

Flödesdiagram för metananalys med en icke-metanavskiljare (NMC)

Image

A.3.1.5.   Komponenter i figur 11

| NMC | : | Icke-metanavskiljare (Non-Methane Cutter) |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Icke-metanavskiljare (Non-Methane Cutter)

För oxidering av alla kolväten utom metan.

HC

Uppvärmd flamjonisationsdetektor (Heated flame ionization detector, HFID) eller flamjonisationsdetektor (flame ionization detector, FID) för mätning avkoncentrationerna av kolväten och CH4. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 oC).

| V1 | : | Väljarventil |
| --- | --- | --- |

V1

:

Väljarventil

För val av nollställningsgas eller spänngas.

| R | : | Tryckregulator |
| --- | --- | --- |

R

:

Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID-analysatorn.

A.3.2.   System för utspädning och partikelprovtagning

A.3.2.1.   Inledning

Denna bilaga innehåller grundläggande krav och allmänna beskrivningar för system för utspädning och partikelprovtagning. Eftersom olika systemkonfigurationer kan ge likvärdiga resultat krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Däremot är de grundläggande kraven, såsom provtagningslinjens mått, uppvärmning och konstruktion, obligatoriska. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att man ska få fram ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för bibehållen noggrannhet, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

A.3.2.2.   Beskrivning av delflödessystem

Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet. Den första metoden kallas provtagning i helt flöde och den andra metoden provtagning i delflöde. Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilken typ av system som används.

I det helflödessystem som visas i figur 12 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras med hjälp av flödesregulatorn FC3 och provtagningspumpen P i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Flödet av utspädningsluft kontrolleras med flödesregulatorn FC1, som kan använda q
  mew eller q
  maw och q
  mf som styrsignaler för önskad uppdelning av avgaserna. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftens flöde. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM3 i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden.

Figur 12

Skiss över system med delflödesutspädning (helflödesprovtagning)

Image

Med det system för provtagning i delflöde som visas i figur 13 leds outspädda avgaser från avgasröret EP till utspädningstunneln DT genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras genom flödesregulatorn FC1 som är ansluten antingen till utspädningsluftflödet eller till sugfläkten för det totala tunnelflödet. Flödesregulatorn FC1 kan använda q
  mew eller q
  maw och q
  mf som styrsignaler för önskad uppdelning av avgaserna. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftens flöde. Utspädningsluftens flöde mäts med hjälp av flödesmätaren FM1, och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren FM2. Utspädningsfaktorn beräknas utifrån dessa två flöden. Från DT tas ett partikelprov med partikelprovtagningssystemet (se figur 16).

Figur 13

Skiss över delflödesutspädningssystem (delflödesprovtagning)

Image

A.3.2.3.   Komponenter i figurerna 12 och 13

| EP | : | Avgasrör |
| --- | --- | --- |

EP

:

Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Krökarna ska minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad. I system utan isokinetiska sonder rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern framför och 3 gånger rördiametern bakom sondens spets.

| SP | : | Provtagningssond |
| --- | --- | --- |

SP

:

Provtagningssond

Sondens typ ska vara någon av följande:

| a) | Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

a)

Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje.

| b) | Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

b)

Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje.

| c) | Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.3.1.3. |
| --- | --- |

c)

Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.3.1.3.

| d) | Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14. |
| --- | --- |

d)

Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14.

Innerdiametern ska vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter ska vara minst 4.

Om en sond av typ a används ska en tröghetsbaserad försorterare (cyklon eller islagskropp) med en 50 % avskiljning mellan 2,5 och 10 μm installeras omedelbart uppströms filterhållaren.

Figur 14

Skiss över sond med hatt

Image

| TT | : | Överföringsrör för avgaser |
| --- | --- | --- |

TT

:

Överföringsrör för avgaser

Följande gäller för överföringsröret:

| a) | Det ska vara så kort som möjligt och högst 1 m långt. |
| --- | --- |

a)

Det ska vara så kort som möjligt och högst 1 m långt.

| b) | Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm. |
| --- | --- |

b)

Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm.

| c) | Det ska ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen. |
| --- | --- |

c)

Det ska ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen.

Röret ska vara isolerat med ett material med en största termiska konduktivitet på 0,05 W/mK med en radiell isoleringstjocklek som motsvarar sondens diameter, eller uppvärmt.

| FC1 | : | Flödesregulator |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Flödesregulator

En flödesregulator kan användas för att reglera tryckfläktens PB:s och/eller sugfläktens SB:s flöde. Den kan anslutas till avgasflödessensorns signaler som anges i punkt 8.3.1. Flödesregulatorn kan installeras uppströms eller nedströms respektive fläkt. Om tryckluft tillförs reglerar FC1 luftflödet direkt.

| FM1 | : | Flödesmätanordning |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Flödesmätanordning

Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftens flöde. FM1 är frivilligt att använda om tryckfläkten PB är kalibrerad för mätning av flödet.

| DAF | : | Utspädningsluftfilter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Utspädningsluftfilter

Utspädningsluften (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt (HEPA) filter som har en initial uppsamlingseffektivitet på minst 99,97 %. Utspädningsluften ska ha en temperatur på mer än 288 K (15 oC) och får avfuktas.

| FM2 | : | Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av det utspädda avgasflödet. FM2 är frivilligt att använda om sugfläkten SB är kalibrerad för mätning av flödet.

| PB | : | Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

För att reglera utspädningsluftens flöde kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. PB kan om den är kalibrerad användas för att mäta utspädningsluftens flöde.

| SB | : | Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Om SB är kalibrerad kan den användas för att mäta det utspädda avgasflödet.

| DT | : | Utspädningstunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Utspädningstunnel

Utspädningstunneln

| a) | ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsluften vid turbulent flöde för ett delflödesprovtagningssystem, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödesprovtagningssystem, |
| --- | --- |

a)

ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsluften vid turbulent flöde för ett delflödesprovtagningssystem, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödesprovtagningssystem,

| b) | ska vara gjord av rostfritt stål, |
| --- | --- |

b)

ska vara gjord av rostfritt stål,

| c) | ska ha en diameter på minst 75 mm vid provtagning i delflöde, |
| --- | --- |

c)

ska ha en diameter på minst 75 mm vid provtagning i delflöde,

| d) | bör ha en diameter på minst 25 mm vid provtagning i hela flödet, |
| --- | --- |

d)

bör ha en diameter på minst 25 mm vid provtagning i hela flödet,

| e) | får uppvärmas till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

e)

får uppvärmas till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC),

| f) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

f)

får vara isolerad.

| PSP | : | Partikelprovtagningssond (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Partikelprovtagningssond (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Partikelprovtagningssonden är den främre änden av partikelöverföringsröret PTT (se punkt A.3.2.5) och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar bakom den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en inre diameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en inre diameter på minst 12 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

A.3.2.4.   Beskrivning av system för fullflödesutspädning

Det här beskrivna utspädningssystemet baseras på utspädning av de totala avgaserna i utspädningstunneln DT med hjälp av principen provtagning i konstant volym (CVS, constant volume sampling), och illustreras i figur 15.

Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom partiklarnas massa bestäms med ledning av det totala utspädda avgasflödet behöver utspädningsförhållandet inte beräknas.

För efterföljande uppsamling av partiklarna ska ett prov av de utspädda avgaserna ledas till partikelprovtagningssystemet med utspädning i två steg (se figur 17). Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem.

Figur 15

Skiss över system för fullflödesutspädning (CVS)

Image

A.3.2.5.   Komponenter i figur 15

| EP | : | Avgasrör |
| --- | --- | --- |

EP

:

Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m ska alla rördelar efter de 4 första metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek ska vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/Km vid 673 K (400 oC). För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

| PDP | : | Kolvpump |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Kolvpump

Kolvpumpen mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av pumpen eller insugningssystemet för utspädningsluft. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med PDP-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när PDP-systemet inte är anslutet. Om flödesberäkning inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före pumpen avvika med högst ±6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet. Elektronisk flödesberäkning (EFC) får endast användas om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 323 K (50 oC).

| CFV | : | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala flödet utspädda avgaser genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| SSV | : | Subsoniskt venturirör |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Subsoniskt venturirör

SSV mäter det totala flödet av utspädda avgaser genom att hålla gasflödesfunktionen i ett subsoniskt venturirör beroende av inloppstrycket, temperaturen och tryckfallet mellan venturirörets inlopp och strypning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med SSV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före pumpen avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provet.

| HE | : | Värmeväxlare (valfritt) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Värmeväxlare (valfritt)

Värmeväxlaren ska ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används behövs ingen värmeväxlare.

| EFC | : | Elektronisk flödesberäkning (valfritt) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektronisk flödesberäkning (valfritt)

Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i partikelsystemet. I det syftet används de kontinuerligt uppmätta flödeshastighetssignalerna för att hålla provtagningsflödet proportionellt inom ±2,5 % genom partikelfiltren i systemet med utspädning i två steg (se figur 17).

| DT | : | Utspädningstunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Utspädningstunnel

För utspädningstunneln gäller följande:

| a) | Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt. |
| --- | --- |

a)

Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att avgaserna och utspädningsluften blandas fullständigt.

| b) | Den ska ha en diameter på minst 75 mm. |
| --- | --- |

b)

Den ska ha en diameter på minst 75 mm.

| c) | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

c)

Den får vara isolerad.

Motoravgaserna ska ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt. Ett blandningsmunstycke får användas.

Om metoden med utspädning i två steg används, tas ett prov från utspädningstunneln, vilket överförs till en sekundär utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 17). Flödeskapaciteten hos PDP eller CFV ska vara så stor att de utspädda avgaserna i DT håller en temperatur på högst 464 K (191 oC) i provtagningsområdet. Det sekundära utspädningssystemet ska tillföra så mycket sekundär utspädningsluft att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart före huvudpartikelfiltret håller en temperatur på högst 325 K (52 oC).

| DAF | : | Utspädningsluftfilter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Utspädningsluftfilter

Utspädningsluften (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt filter (HEPA) som har en initial minsta insamlingseffektivitet på 99,97 %. Utspädningsluften ska hålla en temperatur på > 288 K (15 oC) och får vara avfuktad.

| PSP | : | Partikelprovtagningssond |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsluften och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedanför den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en innerdiameter på minst 12 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en innerdiameter på minst 12 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

A.3.2.6.   Beskrivning av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet krävs för insamling av partiklarna på partikelfiltret och visas i figurerna 16 och 17. Vid provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet en integrerad enhet (se figur 12). Vid provtagning i delflöde efter delflödes- eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet vanligen separata enheter.

För ett system med delflödesutspädning tas ett prov av de utspädda avgaserna från utspädningstunneln DT och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT med hjälp av provtagningspumpen P, vilket visas i figur 16. Provet leds genom filterhållaren/-hållarna FH som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC3.

För ett system med fullflödesutspädning ska ett partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg användas, vilket visas i figur 17. Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln DT i ett system med fullflödesutspädning och leds genom partikelprovtagningssonden PSP och partikelöverföringsröret PTT till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållaren/na FH, där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftens flöde är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn FC. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används (se figur 15), utnyttjas hela det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

Figur 16

Skiss över partikelprovtagningssystemet

Image

Figur 17

Skiss över partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg

Image

A.3.2.7.   Komponenter i figur 16 (endast delflödessystem) och 17 (endast fullflödessystem)

| PTT | : | Partikelöverföringsrör |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Partikelöverföringsrör

Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm, och det ska alltid vara så kort som möjligt.

Måtten räknas enligt följande:

| a) | Från sondens spets till filterhållaren för delflödesutspädningssystem med provtagning på en del av flödet. |
| --- | --- |

a)

Från sondens spets till filterhållaren för delflödesutspädningssystem med provtagning på en del av flödet.

| b) | Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning. |
| --- | --- |

b)

Från utspädningstunnelns ände till filterhållaren för provtagning i hela flödet efter delflödesutspädning.

| c) | Från sondens spets till sekundärutspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg. |
| --- | --- |

c)

Från sondens spets till sekundärutspädningstunneln för system med fullflödesutspädning i två steg.

Överföringsröret

| a) | får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerat. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerat.

| SDT | : | Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17)

Den sekundära utspädningstunneln ska ha en diameter på minst 75 mm och vara så lång att uppehållstiden i tunneln för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 s. Filterhållaren FH ska vara placerad högst 300 mm från utloppet från SDT.

Den sekundära utspädningstunneln

| a) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsluften, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerad.

| FH | : | Filterhållare |
| --- | --- | --- |

FH

:

Filterhållare

Filterhållaren

| a) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 oC),

| b) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

får vara isolerad.

En tröghetsbaserad försorterare med 50 % bortsortering mellan 2,5 μm och 10 μm ska installeras omedelbart uppströms filterhållaren, om en provtagningssond i form av ett öppet rör vänt uppströms används.

| P | : | Provtagningspump |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Flödesregulator |

P

:

Provtagningspump

FC2

:

Flödesregulator

En flödesregulator ska användas för att reglera flödet genom partikelprovtagningssystemet.

| FM3 | : | Flödesmätanordning |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma partikelprovets flöde genom partikelfiltret. Kan installeras uppströms eller nedströms provtagningspumpen P.

| FM4 | : | Flödesmätanordning |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma den sekundära utspädningsluftens flöde genom partikelfiltret.

| BV | : | Kulventil (frivillig) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Kulventil (frivillig)

Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än provtagningsrörets (PTT) innerdiameter, och den ska kunna ställas om på mindre än 0,5 sekunder.

Tillägg 4

Bestämning av systemens likvärdighet

Huruvida systemen är likvärdiga ska i enlighet med punkt 5.1.1 avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer), med en eller flera lämpliga provcykler, för bestämning av korrelationen mellan det system som provas och ett av de godkända referenssystemen i dessa föreskrifter. De kriterier som ska användas för att bedöma likvärdigheten ska vara F-testet och det tvåsidiga Students t-test.

Med denna statistiska metod kan man undersöka hypotesen att populationsstandardavvikelsen och medelvärdet för utsläpp som uppmätts genom försökssystemet inte skiljer sig från standardavvikelsen och populationsmedelvärdet för samma utsläpp uppmätta med referenssystemet. Hypotesen ska testas utifrån en 10-procentig signifikansnivå för F- och t-värdena. I tabell 8 anges de kritiska F- och t-värdena för 7–10 provpar. Om de F- och t-värden som beräknats enligt formlerna nedan är större än de kritiska F- och t-värdena är försökssystemet inte likvärdigt.

Följande förfarande ska användas. Beteckningarna R och C i nedsänkt text avser referens- respektive försökssystemet (Reference resp. Candidate).

| a) | Utför minst sju prov med försöks- och referenssystemen, helst samtidigt. Antalet prov ska anges som n
  R och n
  C. |
| --- | --- |

a)

Utför minst sju prov med försöks- och referenssystemen, helst samtidigt. Antalet prov ska anges som n
  R och n
  C.

| b) | Beräkna medelvärdena

  och

  samt standardavvikelserna s
  R och s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Beräkna F-värdet enligt följande: | (82) |
| --- | --- | --- |

c)

Beräkna F-värdet enligt följande:

Formula

(82)

(den större av de två standardavvikelserna s
  R och s
  C ska stå i täljaren).

| d) | Beräkna t-värdet enligt följande: | (83) |
| --- | --- | --- |

d)

Beräkna t-värdet enligt följande:

Formula

(83)

| e) | Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 8. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens). |
| --- | --- |

e)

Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 8. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens).

| f) | Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:







  För F-testet: | df = n
  R - 1/n
  C - 1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| För t-testet: | df = n
  C + n
  R - 2 | (85) |

f)

Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:

För F-testet:

df = n
  R - 1/n
  C - 1

(84)

För t-testet:

df = n
  C + n
  R - 2

(85)

| g) | Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:






  i) | Om F < F
  krit och t < t
  krit, så är försökssystemet likvärdigt denna bilagas referenssystem. |
| --- | --- | --- |

g)

Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:

i)

Om F < F
  krit och t < t
  krit, så är försökssystemet likvärdigt denna bilagas referenssystem.

| ii) | Om F ≥ F
  krit och t ≥ t
  krit, så skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem.
  Tabell 8

  F- och t-värden för valda stickprovsstorlekar









  Stickprovets storlek | F-test | t-test |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  krit | df | t
  krit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii)

Om F ≥ F
  krit och t ≥ t
  krit, så skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem.

Tabell 8

F- och t-värden för valda stickprovsstorlekar

Stickprovets storlek

F-test

t-test

Df

F
  krit

df

t
  krit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

Tillägg 5

Kontroll av kolflöde

A.5.1.   Inledning

Bortsett från en ytterst liten del härrör allt kol i avgaserna från bränslet, och merparten av detta kol visar sig i avgaserna i form av CO2. Detta är bakgrunden till en systemkontroll baserad på mätning av CO2.

Kolflödet till systemen för avgasmätning bestäms med utgångspunkt från bränsleflödet. Kolflödet vid olika provtagningspunkter i utsläpps- och partikelprovtagningssystemen bestäms på grundval av CO2-koncentrationen och gasflödet vid dessa punkter.

Eftersom kolflödet ut från motorn är känt, kan man genom att iaktta samma kolflöde i avgasröret och vid mynningen till partikelprovtagningssystemet för delflöde kontrollera eventuellt läckage och flödesmätningens noggrannhet. Fördelen med denna kontroll är att komponenterna provas under motorns verkliga driftsförhållanden med avseende på temperatur och flöde.

I figur 18 visas vid vilka provtagningspunkter som kolflödet ska kontrolleras. Formlerna för kolflödet vid varje provningspunkt anges nedan.

Figur 18

Mätpunkter för kontroll av kolflöde

Image

A.5.2.   Kolflöde till motorn (provningspunkt 1)

Massflödet av kol till motorn för CHαOε -bränsle beräknas enligt följande:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

där:

| q
  mf | massflöde av bränsle (kg/s) |
| --- | --- |

q
  mf

massflöde av bränsle (kg/s)

A.5.3.   Kolflöde i de outspädda avgaserna (provningspunkt 2)

Massflödet av kol i motorns avgasrör ska bestämmas utifrån den outspädda CO2-koncentrationen och massflödet av avgaser:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

där:

| c
  CO2,r | CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna (%) |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften (%) |
| q
  mew | massflöde av avgaser på våt bas (kg/s) |
| M
  e | avgasernas molekylmassa (g/mol) |

c
  CO2,r

CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna (%)

c
  CO2,a

CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften (%)

q
  mew

massflöde av avgaser på våt bas (kg/s)

M
  e

avgasernas molekylmassa (g/mol)

Om CO2 mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt punkt 8.1.

A.5.4.   Kolflöde i utspädningssystemet (provningspunkt 3)

För delflödessystem ska delningskvoten också beaktas. Kolflödet ska bestämmas utifrån den utspädda CO2-koncentrationen, massflödet av avgaser och provtagningsflödet:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

där:

| c
  CO2,d | CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp (%) |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften (%) |
| q
  mew | massflöde avgaser på våt bas (kg/s) |
| q
  mp | avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet (kg/s) |
| M
  e | avgasernas molekylmassa (g/mol) |

c
  CO2,d

CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp (%)

c
  CO2,a

CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften (%)

q
  mew

massflöde avgaser på våt bas (kg/s)

q
  mp

avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet (kg/s)

M
  e

avgasernas molekylmassa (g/mol)

Om CO2 mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt punkt 8.1.

A.5.5.   Beräkning av avgasernas molekylmassa

Avgasernas molekylmassa ska beräknas enligt ekvation 28 (se punkt 8.3.2.5).

Som alternativ kan följande molekylmassor för avgaser användas:

| M
  e (diesel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (motorgas, LPG) | = 28,6 g/mol |
| M
  e (naturgas) | = 28,3 g/mol |

M
  e (diesel)

= 28,9 g/mol

M
  e (motorgas, LPG)

= 28,6 g/mol

M
  e (naturgas)

= 28,3 g/mol

Tillägg 6

Beräkningsexempel

| A.6.1. | Grundläggande uppgifter för stökiometriska beräkningar






  Atommassa för väte | 1,00794 g/atom |
| --- | --- | --- |
| Atommassa för kol | 12,011 g/atom |
| Atommassa för svavel | 32,065 g/atom |
| Atommassa för kväve | 14,0067 g/atom |
| Atommassa för syre | 15,9994 g/atom |
| Atommassa för argon | 39,9 g/atom |
| Molekylmassa för vatten | 18,01534 g/mol |
| Molekylmassa för koldioxid | 44,01 g/mol |
| Molekylmassa för kolmonoxid | 28,011 g/mol |
| Molekylmassa för syre | 31,9988 g/mol |
| Molekylmassa för kväve | 28,011 g/mol |
| Molekylmassa för käveoxid | 30,008 g/mol |
| Molekylmassa för kvävedioxid | 46,01 g/mol |
| Molekylmassa för svaveldioxid | 64,066 g/mol |
| Molekylmassa för torr luft | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Grundläggande uppgifter för stökiometriska beräkningar

Atommassa för väte

1,00794 g/atom

Atommassa för kol

12,011 g/atom

Atommassa för svavel

32,065 g/atom

Atommassa för kväve

14,0067 g/atom

Atommassa för syre

15,9994 g/atom

Atommassa för argon

39,9 g/atom

Molekylmassa för vatten

18,01534 g/mol

Molekylmassa för koldioxid

44,01 g/mol

Molekylmassa för kolmonoxid

28,011 g/mol

Molekylmassa för syre

31,9988 g/mol

Molekylmassa för kväve

28,011 g/mol

Molekylmassa för käveoxid

30,008 g/mol

Molekylmassa för kvävedioxid

46,01 g/mol

Molekylmassa för svaveldioxid

64,066 g/mol

Molekylmassa för torr luft

28,965 g/mol

Om man bortser för kompressionseffekter kan alla gaser som är inblandade i motorns inlopp, förbränning och avgaser betraktas som ideala och alla volymetriska beräkningar ska därför grundas på en molvolym på 22,414 l/mol enligt Avogadros hypotes.

| A.6.2. | Gasformiga utsläpp (dieselmotor)
  Mätdata för en enstaka punkt i provningscykeln (datafångstfrekvens på 1 Hz) för beräkning av momentana massutsläpp visas nedan. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och måste multipliceras med 3 för att man ska få fram C1-ekvivalenten. Beräkningsförfarandet är identiskt för andra punkter i cykeln.
  I beräkningsexemplet anges avrundade intermediära värden i de olika stegen för tydlighetens skull. Observera att för de verkliga beräkningarna får intermediära resultat inte avrundas (se punkt 8).














  T
  a, i

  (K) | H
  a, i

  (g/kg) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  aw, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | c
  HC, i

  (ppm) | c
  CO, i

  (ppm) | c
  NOx, i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Gasformiga utsläpp (dieselmotor)

Mätdata för en enstaka punkt i provningscykeln (datafångstfrekvens på 1 Hz) för beräkning av momentana massutsläpp visas nedan. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och måste multipliceras med 3 för att man ska få fram C1-ekvivalenten. Beräkningsförfarandet är identiskt för andra punkter i cykeln.

I beräkningsexemplet anges avrundade intermediära värden i de olika stegen för tydlighetens skull. Observera att för de verkliga beräkningarna får intermediära resultat inte avrundas (se punkt 8).

T
  a, i

(K)

H
  a, i

(g/kg)

W
  act

(kWh)

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  aw, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

c
  HC, i

(ppm)

c
  CO, i

(ppm)

c
  NOx, i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Komponent | Molförhållande | Massprocent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponent

Molförhållande

Massprocent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Steg 1. Korrigering mellan torr och våt bas (punkt 8.1):

Ekvation (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 - 0,0001083 × 86,5 - 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Ekvation (8):

Formula

| Ekvation (7): | c
  CO, i (våt) | = 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx, i (våt) | = 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Ekvation (7):

c
  CO, i (våt)

= 40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx, i (våt)

= 500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Steg 2. NOx-korrigering för temperatur och luftfuktighet (punkt 8.2.1):

| Ekvation (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Ekvation (18):

Formula

= 0,9576

Steg 3. Beräkning av momentana utsläpp för varje enskild punkt i cykeln (punkt 8.3.2.4):

| Ekvation (25): | m
  HC, i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO, i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  Nox, I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Ekvation (25):

m
  HC, i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO, i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox, I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Steg 4. Beräkning av massutsläpp under cykeln genom integration av de momentana utsläppsvärdena och u-värdena från tabell 4 (punkt 8.3.2.4):

Följande beräkning utgår från WHTC cykeln (1 800 s) och samma utsläpp i varje punkt av cykeln.

| Ekvation (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/prov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/prov |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/prov |

Ekvation (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/prov

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/prov

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/prov

Steg 5. Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.5.2.1):

| Ekvation (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Ekvation (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Partikelformiga utsläpp (dieselbränsle)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew, i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | qm

  dw, i

  (kg/s) | q
  mdew, i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Partikelformiga utsläpp (dieselbränsle)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew, i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

qm

  dw, i

(kg/s)

q
  mdew, i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Steg 1. Beräkning av m
  edf (punkt 8.3.3.5.2):

| Ekvation (37): | r
  d, i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ekvation (36): | qm

  edf, i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Ekvation (35): | m
  edf | | = 1 116 kg/prov |

Ekvation (37):

r
  d, i

Formula

= 4

Ekvation (36):

qm

  edf, i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Ekvation (35):

m
  edf

Formula

= 1 116 kg/prov

Steg 2. Bärkraftkorrigering av partiklarnas massa (punkt 9.4.3.5):

| Ekvation (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ekvation (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Ekvation (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Ekvation (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Steg 3. Beräkning av massutsläpp för partiklar (punkt 8.3.3.5.2):

| Ekvation (34): | m
  PM | | = 1,253 g/prov |
| --- | --- | --- | --- |

Ekvation (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/prov

Steg 4. Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.5.2.1):

| Ekvation (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ekvation (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

BILAGA 5

Tekniska specifikationer för referensbränslen som ska användas för godkännandeprov och för kontroll av produktionsöverensstämmelse

1.1.   Dieselreferensbränsle för provning av fordon enligt utsläppsgränsvärdena i rad a i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter
   (1)

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (2) | Provningsmetod | Offentliggörande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Cetantal (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Destillering: | | | | | |
| — | till 50 % |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (2)

Provningsmetod

Offentliggörande

Minimum

Maximum

Cetantal (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Densitet vid 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Destillering:

—

till 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | till 95 % |
| --- | --- |

—

till 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

slutkokpunkt

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Flampunkt

oC

55

—

EN 27719

1993

Filtrerbarhet i kyla (CFPP)

oC

—

- 5

EN 116

1981

Viskositet vid 40 oC

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Polycykliska aromatiska kolväten

mass- %

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Svavelhalt (5)

mg/kg

—

300

EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Kopparkorrosion

—

1

EN-ISO 2160

1995

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

mass- %

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

mass- %

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vatteninnehåll

mass- %

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Oxidationsstabilitet (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Ny och bättre metod för polycykliska aromatiska ämnen under utarbetande |
| --- | --- |

*

Ny och bättre metod för polycykliska aromatiska ämnen under utarbetande

mass- %

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Referensbränsle för provning av dieselmotorers överensstämmelse med utsläppsgränsvärdena på rad b1, b2 eller c i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (7) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Cetantal (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillering: | | | | |
| — | till 50 % |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (7)

Provningsmetod

Minimum

Maximum

Cetantal (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Densitet vid 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destillering:

—

till 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | till 95 % |
| --- | --- |

—

till 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | Slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

Slutkokpunkt

oC

—

370

EN-ISO 3405

Flampunkt

oC

55

—

EN 22719

Filtrerbarhet i kyla (CFPP)

oC

—

-5

EN 116

Viskositet vid 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

mass- %

2,0

6,0

IP 391

Svavelhalt (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kopparkorrosion

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

mass- %

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

mass- %

—

0,01

EN-ISO 6245

Vatteninnehåll

mass- %

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smörjförmåga (HFRR, slitspårdiameter vid 60 oC)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Fettsyremetylester (FAME)

förbjudet

1.3.   Etanol för dieselmotorer
   (11)

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (12) | Provningsmetod (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Alkohol, massa | mass- % | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Varav andra alkoholer än etanol, massa | mass- % | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Densitet vid 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Askhalt | mass- % | | 0,001 | ISO 6245 |
| Flampunkt | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Surhetsgrad, räknat som ättiksyra | mass- % | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Neutralisationstal (stark syra) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Färgämne | Enligt skala | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Torrhalt vid 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vatteninnehåll | mass- % | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehydhalt, räknat som ättiksyra | mass- % | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Svavelhalt | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Esterhalt, räknat som etylacetat | mass- % | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (12)

Provningsmetod (13)

Min.

Max.

Alkohol, massa

mass- %

92,4

—

ASTM D 5501

Varav andra alkoholer än etanol, massa

mass- %

—

2

ADTM D 5501

Densitet vid 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Askhalt

mass- %

0,001

ISO 6245

Flampunkt

oC

10

ISO 2719

Surhetsgrad, räknat som ättiksyra

mass- %

—

0,0025

ISO 1388-2

Neutralisationstal (stark syra)

KOH mg/1

—

1

Färgämne

Enligt skala

—

10

ASTM D 1209

Torrhalt vid 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Vatteninnehåll

mass- %

6,5

ISO 760

Aldehydhalt, räknat som ättiksyra

mass- %

0,0025

ISO 1388-4

Svavelhalt

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Esterhalt, räknat som etylacetat

mass- %

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   NATURGAS

Bränslena på den europeiska marknaden är indelade i två typer eller områden:

| a) | H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23, |
| --- | --- |

a)

H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23,

| b) | L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25 |
| --- | --- |

b)

L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25

Specifikationerna för referensbränslena GR, G23 och G25 sammanfattas nedan:

| Referensbränsle GR |
| --- |
| Specifikationer | Enhet | Bakgrund | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Balans (14) | mol- % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle GR

Specifikationer

Enhet

Bakgrund

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Balans (14)

mol- %

—

—

1

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G23 |
| --- |
| Specifikationer | Enhet | Bakgrund | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Balans (16) | mol- % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G23

Specifikationer

Enhet

Bakgrund

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

92,5

91,5

93,5

Balans (16)

mol- %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Svavelhalt

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G25 |
| --- |
| Specifikationer | Enhet | Bakgrund | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Balans (18) | mol- % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G25

Specifikationer

Enhet

Bakgrund

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

86

84

88

Balans (18)

mol- %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Svavelhalt

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   TEKNISKA UPPGIFTER OM MOTORGASREFERENSBRÄNSLEN (LPG)

A.   Tekniska egenskaper hos referensbränslen för motorgas avsedda för provning av fordons överensstämmelse med utsläppsgränsvärdena på rad a i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter

| Parameter | Enhet | Bränsle A | Bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | | ISO 7941 |
| C3-halt | vol- % | 50 ±2 | 85 ±2 | |
| C4-halt | vol- % | återstod | återstod | |
| <C3, >C4 | vol- % | max. 2 | max. 2 | |
| Olefiner | vol- % | max. 12 | max. 14 | |
| Avdunstningsåterstod | mg/kg | max. 50 | max. 50 | ISO 13757 |
| Vatten vid 0 oC | | fritt | fritt | Visuell kontroll |
| Total svavelhalt | mg/kg | max. 50 | max. 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | | ingen | ingen | ISO 8819 |
| Kopparremskorrosion | klassificering | klass 1 | klass 1 | ISO 6251 (20) |
| Lukt | | karakteristisk | karakteristisk | |
| Motoroktantal | | min 92,5 | min 92,5 | EN 589 bilaga B |

Parameter

Enhet

Bränsle A

Bränsle B

Provningsmetod

Sammansättning:

ISO 7941

C3-halt

vol- %

50 ±2

85 ±2

C4-halt

vol- %

återstod

återstod

<C3, >C4

vol- %

max. 2

max. 2

Olefiner

vol- %

max. 12

max. 14

Avdunstningsåterstod

mg/kg

max. 50

max. 50

ISO 13757

Vatten vid 0 oC

fritt

fritt

Visuell kontroll

Total svavelhalt

mg/kg

max. 50

max. 50

EN 24260

Vätesulfid

ingen

ingen

ISO 8819

Kopparremskorrosion

klassificering

klass 1

klass 1

ISO 6251 (20)

Lukt

karakteristisk

karakteristisk

Motoroktantal

min 92,5

min 92,5

EN 589 bilaga B

B.   Tekniska egenskaper hos referensbränslen för motorgas avsedda för provning av fordons överensstämmelse med utsläppsgränsvärdena på rad b1, b2 eller c i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter

| Parameter | Enhet | Bränsle A | Bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammansättning: | | | | ISO 7941 |
| C3-halt | vol- % | 50 ±2 | 85 ±2 | |
| C4-halt | vol- % | återstod | återstod | |
| <C3, >C4 | vol- % | max. 2 | max. 2 | |
| Olefiner | vol- % | max. 12 | max. 14 | |
| Avdunstningsåterstod | mg/kg | max. 50 | max. 50 | ISO 13757 |
| Vatten vid 0 oC | | fritt | fritt | Visuell kontroll |
| Total svavelhalt | mg/kg | max. 10 | max. 10 | EN 24260 |
| Vätesulfid | | ingen | ingen | ISO 8819 |
| Kopparremskorrosion | Klassificering | klass 1 | klass 1 | ISO 6251 (21) |
| Lukt | | karakteristisk | karakteristisk | |
| Motoroktantal | | min 92,5 | min 92,5 | EN 589 bilaga B |

Parameter

Enhet

Bränsle A

Bränsle B

Provningsmetod

Sammansättning:

ISO 7941

C3-halt

vol- %

50 ±2

85 ±2

C4-halt

vol- %

återstod

återstod

<C3, >C4

vol- %

max. 2

max. 2

Olefiner

vol- %

max. 12

max. 14

Avdunstningsåterstod

mg/kg

max. 50

max. 50

ISO 13757

Vatten vid 0 oC

fritt

fritt

Visuell kontroll

Total svavelhalt

mg/kg

max. 10

max. 10

EN 24260

Vätesulfid

ingen

ingen

ISO 8819

Kopparremskorrosion

Klassificering

klass 1

klass 1

ISO 6251 (21)

Lukt

karakteristisk

karakteristisk

Motoroktantal

min 92,5

min 92,5

EN 589 bilaga B

---

(1)  Om den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon behöver beräknas kan bränslets värmevärde beräknas ur:

| Specifik energi (värmevärde) (netto) i MJ/kg | = | (46,423 - 8,792d2+3,170d) (1- (x + y + s))+ 9,420s - 2,499x |
| --- | --- | --- |

Specifik energi (värmevärde) (netto) i MJ/kg

=

(46,423 - 8,792d2+3,170d) (1- (x + y + s))+ 9,420s - 2,499x

där:

| d | = | densitet vid 15 oC |
| --- | --- | --- |
| x | = | massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100) |
| y | = | massandel av aska (procenttalet dividerat med 100) |
| s | = | massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100) |

d

=

densitet vid 15 oC

x

=

massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100)

y

=

massandel av aska (procenttalet dividerat med 100)

s

=

massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100)

(2)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ISO 4259, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klargöra huruvida ett bränsle motsvarar kraven i specifikationen ska villkoren enligt ISO 4259 tillämpas.

(3)  Det intervall som anges för cetantalet överensstämmer inte med kravet på ett minimiintervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan villkoren i ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att tillräckligt antal upprepade mätningar görs för att uppnå erforderlig noggrannhet, i stället för enstaka bestämningar.

(4)  Den månad då offentliggörande sker kommer att föras in vid vederbörlig tidpunkt.

(5)  Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används för provningen ska rapporteras.

(6)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd kommer att bli begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet.

(7)  De värden som anges i anvisningarna är ”verkliga värden”. Vid fastställandet av gränsvärdena har villkoren enligt SS-EN ISO 4259 Petroleumprodukter – ”Bestämning och tillämpning av precisionsmått hos provningsmetoder” tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).

Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke desto mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränsvärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i anvisningarna ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(8)  Intervallet för cetantalet står inte i överensstämmelse med kraven på ett minimiintervall för 4R. I fråga en tvist mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan emellertid villkoren i ISO 4259 användas för att lösa sådana tvister, förutsatt att upprepade mätningar av ett tillräckligt antal för att nå erforderlig precision utförs hellre än enstaka bestämningar.

(9)  Den verkliga svavelhalten i det bränsle som används för provning av typ I ska registreras.

(10)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd kommer att bli begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet.

(11)  Cetanförbättringsmedel enligt motortillverkarens specifikationer får tillsättas etanolbränslet. Maximalt tillåten mängd är 10 vikt- %.

(12)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ISO 4259, ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klargöra huruvida ett bränsle motsvarar kraven i specifikationen ska villkoren enligt ISO 4259 tillämpas.

(13)  Likvärdiga ISO-metoder kommer att börja tillämpas när de har utfärdats för alla egenskaper som är förtecknade ovan.

(14)  Inerta gaser + C2+

(15)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 oC) och 101,3 kPa.

(16)  Inerta gaser (andra än N2) +C2+ +C2+

(17)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 oC) och 101,3 kPa.

(18)  Inerta gaser (andra än N2) +C2+ +C2+

(19)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 oC) och 101,3 kPa.

(20)  Med denna metod kan inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas exakt om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Därför är det förbjudet att tillsätta sådana ämnen enbart i syfte att påverka provningsmetoden.

(21)  Med denna metod kan inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas exakt om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Därför är det förbjudet att tillsätta sådana ämnen enbart i syfte att påverka provningsmetoden.

---

BILAGA 6

Beräkningsexempel

1.   ESC-PROV

1.1.   Gasformiga utsläpp

Nedanstående tabell innehåller mätdata för beräkning av resultaten för ett enskilt provsteg. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och ska multipliceras med 3 för att man ska få fram C1-ekvivalenten. Beräkningen går till på exakt samma sätt för övriga provsteg.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | Kolväten
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

Kolväten

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Beräkning av faktorn K
  W,r för korrigering från torr till våt bas (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 45.2):

Formula

Formula

och

Formula

Beräkning av koncentrationerna på våt bas:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Beräkning av faktorn K
  H, D för korrigering av luftfuktigheten för NOx (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 54.3):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = - 0,0163

B = -0,209 × 18,09/541,06+0,00954 = 0,0026

Formula

Beräkning av utsläppens massflöden (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 54.4):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

Kolväten = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 54.5):

Följande exempel ges för CO, men beräkningen går till på exakt samma sätt för övriga ämnen.

Massflödena för utsläppen från de olika provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktor enligt bilaga 4A, tillägg 1, punkt 2.7.1, och summeras så att man erhåller utsläppens genomsnittliga massflöde för hela provcykeln:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Motoreffekten för de olika provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktor enligt bilaga 4A, tillägg 1, punkt 2.7.1, och summeras så att man erhåller genomsnittseffekten för hela provcykeln:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Beräkning av det specifika NOx-utsläppet i den slumpmässigt utvalda kontrollpunkten (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 54.6.1):

Antag att följande värden har bestämts i kontrollpunkten:

| nZ | 1 600 min-
  1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx, massa Z | 487,9 g/h (beräknat med ovanstående formler) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx, Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-
  1

MZ

495 Nm

NOx, massa Z

487,9 g/h (beräknat med ovanstående formler)

P(n)Z

83 kW

NOx, Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Bestämning av det specifika NOx-utsläppet med hjälp av värden från provcykeln (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 45.6.2):

Antag följande värden för de fyra provsteg i ESC-provet som ligger närmast den utvalda kontrollpunkten:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Jämförelse av värdena för NOx-utsläppet (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 45.6.3):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2.   Partikelformiga utsläpp

Partikelmätningen bygger på principen att samla upp partiklarna under hela provcykeln men att bestämma provmassan (MSAM) och massflödet (GEDF) under de enskilda provstegen. Beräkningen av GEDF beror på vilket mätsystem som används. I följande två exempel används ett system med CO2-mätning och kolbalansmetoden respektive ett system med flödesmätning. Vid användning av ett system med fullflödesutspädning mäts GEDF direkt av CVS-utrustningen.

Beräkning av GEDF (bilaga 4A, tillägg 1, punkterna 6.2.3 och 6.2.4):

Antag följande mätdata från provsteg 4. Beräkningen går till på exakt samma sätt för övriga provsteg.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (procent) | (procent) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(procent)

(procent)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | Kolbalansmetoden |
| --- | --- |

a)

Kolbalansmetoden

| b) | Flödesmätningsmetoden |
| --- | --- |

b)

Flödesmätningsmetoden

GEDFW = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Beräkning av massflödet (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 6.4):

GEDFW-flödena för de enskilda provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktorer enligt bilaga 4A, tillägg 1, punkt 2.7.1 och summeras så att medelvärdet för GEDF under cykeln erhålls. Det totala provet MSAM summeras från de enskilda provstegens provmassor. Den sammanlagda provmassan MSAM erhålls genom summering av provmassorna från de olika provstegen.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075

= 1,515 kg

Antag att partikelmassan på filtren är 2,5 mg. Då blir

Formula

Bakgrundskorrigering (frivilligt)

Antag att det gjorts en bakgrundsmätning som gett följande värden. Beräkningen av utspädningsfaktorn DF är identisk med punkt 3.1 i denna bilaga och visas inte här.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| Summa DF = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

Summa DF =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 6.5):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

med korrigering för bakgrund: = (5,726/60,006) = 0,095 g/kWh,

Formula,

Beräkning av den specifika vägningsfaktorn (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 6.6):

Med antagande av de värden som räknats fram för provsteg 4 ovan erhålls Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Detta värde ligger inom det fastställda värdet 0,10±0,003.

2.   ELR-PROV

Eftersom Besselfiltrering är en helt ny metod för medelvärdesberäkning i europeisk avgaslagstiftning, ges här en förklaring av Besselfiltret, ett exempel på konstruktion av en Besselalgoritm och ett exempel på beräkning av slutvärdet på röktätheten. Besselalgoritmens konstanter beror enbart på opacimeterns konstruktion och datainsamlingssystemets registreringsfrekvens. Opacimetertillverkaren bör tillhandahålla slutvärdena på Besselfiltrets konstanter för olika registreringsfrekvenser, och kunden bör använda dessa konstanter när han konstruerar Besselalgoritmen och beräknar rökvärdena.

2.1.   Allmänna synpunkter på Besselfiltret

På grund av högfrekvensdistorsioner uppvisar den obehandlade opacitetssignalen vanligtvis stark spridning. För att få bort dessa högfrekvensdistorsioner krävs ett Besselfilter för ELR-provet. Besselfiltret är ett rekursivt andra ordningens lågpassfilter som ger den snabbaste signalstigningen utan översväng.

Antag att det plötsligt bildas en rökkvast i avgasröret. Opacimetern avger då en opacitetssignal, vars fördröjning och storlek varierar mellan olika typer av opacimetrar. Skillnaderna beror i första hand på mätcellens geometri i opacimetern, bl.a. på utformningen av ledningarna där avgasprovet passerar, och på den tid som går åt till att behandla signalen i opacimeterns elektronik. De parametrar som beskriver dessa två egenskaper kallas den fysikaliska respektive elektriska svarstiden. De fungerar som ett individuellt filter för varje typ av opacimeter.

Syftet med att använda ett Besselfilter är att garantera ett enhetligt filterbeteende hos hela opacimetersystemet. Detta totalbeteende består av

| a) | opacimeterns fysikaliska svarstid (t
  p), |
| --- | --- |

a)

opacimeterns fysikaliska svarstid (t
  p),

| b) | opacimeterns elektriska svarstid (t
  e), |
| --- | --- |

b)

opacimeterns elektriska svarstid (t
  e),

| c) | det använda Besselfiltrets svarstid (t
  F). |
| --- | --- |

c)

det använda Besselfiltrets svarstid (t
  F).

Den resulterande totala svarstiden t
  Aver för systemet erhålls genom

Formula

och måste vara lika för alla slags opacimetrar för att de ska ge samma rökvärde. Därför måste ett Besselfilter utformas på sådant sätt att filtrets svarstid (tF) i kombination med en given opacimeters fysikaliska (tp) och elektriska svarstid (te) ger den erforderliga totala svarstiden (tAver). Då tp och te är värden som är givna för varje enskild opacimeter och tAver i dessa föreskrifter definieras som 1,0 s kan tF beräknas enligt följande:

Formula

Filtrets svarstid definieras som stigtiden för en filtrerad utsignal från 10 till 90 % som reaktion på en tröskelformad insignal (språngfunktion). Därför måste Besselfiltrets gränsfrekvens itereras fram så att Besselfiltrets svarstid ryms inom den erforderliga stigtiden.

Figur a

Diagram över en tröskelformad insignal och den filtrerade utsignalen

Image

I figur a visas ett diagram över en tröskelformad insignal och en Besselfiltrerad utsignal samt Besselfiltrets svarstid (tF).

Att konstruera den slutliga algoritmen för Besselfiltret är en process i flera steg som kräver flera iterationsomgångar. Nedan visas ett flödesschema över iterationsförfarandet.

Image

2.2.   Beräkning av Besselalgoritmen

I det här exemplet konstrueras en Besselalgoritm i flera steg i enlighet med ovanstående iterationsmetod som grundar sig på bilaga 4A, tillägg 1, punkt 7.1.

För opacimetern och datainsamlingssystemet antas följande värden:

| a) | fysikalisk svarstid tp | 0,15 s |
| --- | --- | --- |
| b) | elektrisk svarstid te | 0,05 s |
| c) | total svarstid tAver | 1,00 s (fastställd så i dessa föreskrifter) |
| d) | dataregistreringsfrekvens | 150 Hz |

a)

fysikalisk svarstid tp

0,15 s

b)

elektrisk svarstid te

0,05 s

c)

total svarstid tAver

1,00 s (fastställd så i dessa föreskrifter)

d)

dataregistreringsfrekvens

150 Hz

Steg 1. Erforderlig Besselfiltersvarstid tF:

Formula

Steg 2. Uppskattning av gränsfrekvens och beräkning av Besselkonstanterna E, K för den första iterationen:

| fc | |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | |
| E | |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Ur detta erhålls Besselalgoritmen

Yi = Yi-1+7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

där Si representerar värdena på den tröskelformade insignalen (antingen 0 eller 1), och Yi representerar de filtrerade värdena på utsignalen.

Steg 3. Tillämpning av Besselfiltret på den stegformade insignalen:

Besselfiltrets svarstid tF definieras som stigtiden från 10 till 90 % för en filtrerad utsignal som reaktion på en tröskelformad insignal. För att bestämma tidpunkterna t10 (10 %) och t90 (90 %) för utsignalen ska ett Besselfilter appliceras på en tröskelformad insignal med insättning av ovanstående värden för fc, E och K.

En stegformad insignals indexnummer, tidpunkt och värden samt de erhållna värdena för den filtrerade utsignalen efter första och andra iterationen visas i tabell B. De värden som närmast omger t10 och t90 är markerade med nummer i fetstil.

I första iterationsomgången enligt tabell B inträffar 10 %-värdet mellan indexnummer 30 och 31 och 90 %-värdet mellan nummer 191 och 192. För beräkningen av tF, iter bestäms de exakta värdena på t10 och t90 genom linjär interpolering mellan de två mätpunkter som ligger närmast utsignalvärdena 10 respektive 90 %, så här:

t10 = tlower + Δt × (0,1 × outlower)/(outupper – outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 × outlower)/(outupper – outlower)

där outupper och outlower är de närmast omgivande värdena på den Besselfiltrerade utsignalen och tlower är tidpunkten för det närmast omgivande tidsvärde som anges i tabell B.

t10 = 0,200000+0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333+0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Steg 4. Filtersvarstid för den första iterationsomgången:

tF, iter = 1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s

Steg 5. Avvikelse mellan erforderlig och erhållen filtersvarstid för den första iterationsomgången:

Δ = (1,075202 – 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Steg 6. Kontroll av iterationsvillkoren:

Kravet är att |Δ| ≤ 0,01. Eftersom 0,081641 > 0,01 är iterationsvillkoret inte uppfyllt, och ytterligare en iterationsomgång måste göras. För denna omgång räknas en ny gränsfrekvens fram ur fc och Δ, så här: fc, new = 0,318152 * (1 +0,081641) = 0,344126 Hz

Den nya gränsfrekvensen sätts in i andra iterationsomgången, som börjar om från steg 2. Iterationen måste upprepas till dess att iterationsvillkoren är uppfyllda. Resulterande värden av den första och andra iterationen sammanfattas i tabell A.

Tabell A

Värden från första och andra iterationsomgången

| Parameter | 1 iteration | 2 iteration |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF, iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc, new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Parameter

1 iteration

2 iteration

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF, iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc, new

(Hz)

0,344126

0,346417

Steg 7 Slutlig Besselalgoritm:

Så fort iterationsvillkoret är uppfyllt beräknas slutvärdena på Besselfiltrets konstanter samt Besselalgoritmens slutliga form i enlighet med steg 2. I det här exemplet var iterationsvillkoret uppfyllt efter den andra iterationsomgången (Δ = 0,006657 = 0,01). Slutalgoritmen används därefter för att bestämma de genomsnittliga röktäthetsvärdena (se nästa punkt 2.3).

Yi = Yi-1 + 8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Tabell B

Värdena på den tröskelformade insignalen samt värdena på den Besselfiltrerade utsignalen för första och andra iterationsomgången

| Index i
  [-] | Tid
  [s] | Tröskelinsignal Si

  [-] | Filtrerad utsignal Yi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 iteration | 2 iteration |
| - 2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ... | ... | ... | ... | ... |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ... | ... | ... | ... | ... |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ... | ... | ... | ... | ... |

Index i

[-]

Tid

[s]

Tröskelinsignal Si

[-]

Filtrerad utsignal Yi

1 iteration

2 iteration

- 2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

...

...

...

...

...

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

...

...

...

...

...

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

...

...

...

...

...

2.3.   Beräkning av rökvärden

Flödesschemat nedan visar det generella tillvägagångssättet för bestämning av slutvärdena på röktätheten.

Image

I figur b visas utseendena hos den uppmätta obehandlade signalen från opacimetern och hos signalerna för de ofiltrerade och filtrerade ljusabsorptionskoefficienterna (k-värdena) från det första belastningssteget i ett ELR-prov. Maximivärdet (toppvärdet) Ymax1,A för den filtrerade k-signalen är markerat i diagrammet. På motsvarande sätt innehåller tabell C i-indexets numeriska värden, tidpunkten (en registreringsfrekvens av 150 Hz), obehandlade röktäthetsvärden, ofiltrerade k-värden och filtrerade k-värden. Filtreringen utfördes med användning av de konstanter i Besselalgoritmen som utformades i punkt 2.2 i denna bilaga. På grund av den stora datamängden visar tabellen endast de punkter som ligger i början av rökvärdessignalen och kring dess topp.

Figur b

Signaldiagram över uppmätt opacitet N, ofiltrerat rökvärde k och filtrerat rökvärde k

Image

Toppvärdet (för i = 272) räknas fram med antagande av följande data från tabell C. Övriga rökvärden beräknas på samma sätt. Som utgångsvärden för algoritmen sätts S-1, S-2, Y-1 och Y-2 lika med noll.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Index i | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Index i

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

Beräkning av k-värdet (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 6.3.1):

k = –(1/0,430) × ln (1 – (16 783/100)) = 0,427252 m-1

Detta värde sätts in som S272 i följande ekvation.

Beräkning av det genomsnittliga röktäthetsvärdet med hjälp av Besselalgoritmen (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 7.3.2):

I följande ekvation används Besselkonstanterna från föregående punkt 2.2. Det ofiltrerade k-värde som räknats fram ovan sätts in för S272 (Si). S271 (Si-1) och S270 (Si-2) är de två närmast föregående ofiltrerade k-värdena, och Y271 (Yi-1) och Y270 (Yi-2) är de två närmast föregående filtrerade k-värdena.

| Y272 = | 0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Detta värde motsvarar Ymax1,A i nästa ekvation.

Beräkning av slutvärdet på röktätheten (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 7.3.3):

Från varje rökvärdesserie används det högsta filtrerade k-värdet för ytterligare beräkningar. Antag följande värden:

| Varvtal | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| Provcykel 1 | Provcykel 2 | Provcykel 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Varvtal

Ymax (m-1)

Provcykel 1

Provcykel 2

Provcykel 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424+0,5435+0,5587)/3 = 0,5482 m- 1

SVB = (0,5596+0,5400+0,5389)/3 = 0,5462 m- 1

SVC = (0,4912+0,5207+0,5177)/3 = 0,5099 m- 1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m- 1

Validering av cykeln (bilaga 4A, tillägg 1, punkt 3.4)

Innan rökvärdena beräknas ska provcykeln valideras genom att man räknar fram de relativa standardavvikelserna för rökvärdena från de tre provcyklerna för varje varvtal.

| Varvtal | Genomsnittligt rökvärde (m-
  1) | absolut standardavvikelse (m-
  1) | relativ standardavvikelse (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Varvtal

Genomsnittligt rökvärde (m-
  1)

absolut standardavvikelse (m-
  1)

relativ standardavvikelse (%)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

I detta exempel är valideringskravet på 15 % uppfyllt för varje varvtal.

Tabell C

Värden för opaciteten N, ofiltrerat och filtrerat k-värde i början av belastningssteget

| Index i
  [-] | Tid
  [s] | Opacitet N
  (%) | Ofiltrerat k-värde
  [m-1] | Filtrerat k-värde
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ... | ... | ... | ... | ... |

Index i

[-]

Tid

[s]

Opacitet N

(%)

Ofiltrerat k-värde

[m-1]

Filtrerat k-värde

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

...

...

...

...

...

Värden för opacitet N, ofiltrerat och filtrerat k-värde runt Ymax1,A (= toppvärde, markerat med fetstil)

| Indexnummer i
  [-] | Tid
  [s] | Opacitet N
  [%] | Ofiltrerat k-värde
  [m-1] | Filtrerat k-värde
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ... | ... | ... | ... | ... |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ... | ... | ... | ... | ... |

Indexnummer i

[-]

Tid

[s]

Opacitet N

[%]

Ofiltrerat k-värde

[m-1]

Filtrerat k-värde

[m-1]

...

...

...

...

...

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

...

...

...

...

...

3.   ETC-PROV

3.1.   Gasformiga utsläpp (dieselmotor)

Antag följande provresultat för ett PDP–CVS-system:

| V0 (m3/varv) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (varv) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce (%) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/varv)

0,1776

Np (varv)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce (%)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av det utspädda avgasflödet (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.1):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

Beräkning av korrektionsfaktorn för NOx (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.2):

Formula

Beräkning av de bakgrundskorrigerade koncentrationerna (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.3.1.1):

Med antagandet att ett dieselbränsle har sammansättningen C1H1,8 gäller följande:

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 – (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 – (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 – (1/18,69)) = 6,14 ppm

Beräkning av massflödesutsläppen (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.4):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Partikelformiga utsläpp (dieselmotor)

Antag följande provresultat för ett PDP–CVS-system med utspädning i två steg:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf, p (mg) | 3,030 |
| Mf, b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf, p (mg)

3,030

Mf, b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av partikelutsläppsmassan (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 5.1):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg

Formula

Beräkning av den bakgrundskorrigerade partikelutsläppsmassan (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 5.1):

Formula

Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 5.2):

Formula= 10,72/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh (bakgrundskorrigerat värde)

3.3.   Gasformiga utsläpp (naturgasdriven motor)

Antag följande provresultat för ett PDP–CVS-system med utspädning i två steg:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Beräkning av korrektionsfaktorn för NOx (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.2):

Formula

Beräkning av icke-metankolvätekoncentrationen (NMHC) (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.3.1):

| a) | Med gaskromatografi:
  NMHCconce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

Med gaskromatografi:

NMHCconce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm

| b) | Med icke-metanavskiljare: |
| --- | --- |

b)

Med icke-metanavskiljare:

Om vi antar en avskiljningsgrad på 0,04 för metan och 0,98 för etan (se punkt 1.8.4 i tillägg 5 till bilaga 4A) gäller

Formula

Beräkning av de bakgrundskorrigerade koncentrationerna (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.3.1.1):

Om vi antar referensbränslet G20 (100 % metan) med sammansättningen CH4:

Formula

Formula

För icke-metanavskiljaren är bakgrundskoncentrationen lika med skillnaden mellan HCconcd och CH4 concd:

NOx conc = 17,2 – 0,4 × (1 – (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 – 1,0 × (1 – (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4conc = 18,0 – 1,7 × (1 – (1/13,01)) = 16,4 ppm

Beräkning av massflödesutsläppen (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4A, tillägg 2, punkt 4.4):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ-SKIFTFAKTORN (Sλ)

4.1.   Beräkning av λ-skiftfaktorn (Sλ)
   (1)

Formula

där:

Sλ= λ-faktorn,

inert %= volymprocent inerta gaser i bränslet (N2, CO2, He osv.)

Formula

n och m= betecknar genomsnittligt CnHm för kolvätena i bränslet, dvs.

Formula

Formula

där:

| CH4 | = | volymprocent metan i bränslet, |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | volymprocent av alla C2-kolväten (C2H6, C2H4 osv.) i bränslet |
| C3 | = | volymprocent av alla C3-kolväten (C3H8, C3H6 osv.) i bränslet |
| C4 | = | volymprocent av alla C4-kolväten (C4H10, C4H8 osv.) i bränslet |
| C5 | = | volymprocent av alla C5-kolväten (C5H12, C5H10 osv.) i bränslet |
| diluent % | = | volymprocent av utspädningsgaser i gränslet (, N2, CO2, He osv.). |

CH4

=

volymprocent metan i bränslet,

C2

=

volymprocent av alla C2-kolväten (C2H6, C2H4 osv.) i bränslet

C3

=

volymprocent av alla C3-kolväten (C3H8, C3H6 osv.) i bränslet

C4

=

volymprocent av alla C4-kolväten (C4H10, C4H8 osv.) i bränslet

C5

=

volymprocent av alla C5-kolväten (C5H12, C5H10 osv.) i bränslet

diluent %

=

volymprocent av utspädningsgaser i gränslet (Formula, N2, CO2, He osv.).

4.2.   Exempel på beräkningar av λ–skiftfaktorn Sλ

Exempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (volymprocent)

Formula

Formula

Formula

Exempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (volymprocent)

Formula

Formula

Formula

Exempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4 ”Combustion stoichiometry” (s. 68–72).

---

BILAGA 7

Förfaranden för provning av utsläppsbegränsande systems hållbarhet

1.   INLEDNING

Denna bilaga innehåller en utförlig beskrivning av de förfaranden som tillämpas för att välja ut de motorfamiljer som ska provas under en driftsackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer. Dessa försämringsfaktorer tillämpas sedan på utsläppsvärdena från motorer som genomgår periodiska kontroller för att säkerställa att utsläppen från motorerna i drift håller sig inom de gränsvärden som anges i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter under hela hållbarhetstiden för det fordon i vilken motorn monterats.

I denna bilaga beskrivs också utsläppsrelaterat och icke-utsläppsrelaterat underhåll som utförs på motorer som följer en driftsackumuleringsplan. Underhållet kommer att utföras på motorer i drift och meddelas ägarna till nya tunga motorer.

2.   URVAL AV MOTORER FÖR FASTSTÄLLANDE AV FÖRSÄMRINGSFAKTORER SOM PÅVERKAR MOTORNS LIVSLÄNGD

| 2.1. | Motorer väljs från en motorfamilj enligt definitionen i punkt 7.1 i dessa föreskrifter för utsläppsprov för att fastställa försämringsfaktorer som påverkar motorns livslängd. |
| --- | --- |

2.1.

Motorer väljs från en motorfamilj enligt definitionen i punkt 7.1 i dessa föreskrifter för utsläppsprov för att fastställa försämringsfaktorer som påverkar motorns livslängd.

| 2.2. | Motorer från olika motorfamiljer kan dessutom kombineras i undergrupper efter vilket system för avgasefterbehandling som används. För att motorer med olika antal cylindrar och annan cylinderkonfiguration men med samma tekniska specifikationer och samma montering av systemen för avgasefterbehandling ska kunna placeras i samma motorfamilj, ska tillverkaren lämna sådana uppgifter till godkännandemyndigheten som visar att utsläppen från dessa motorer är likartade. |
| --- | --- |

2.2.

Motorer från olika motorfamiljer kan dessutom kombineras i undergrupper efter vilket system för avgasefterbehandling som används. För att motorer med olika antal cylindrar och annan cylinderkonfiguration men med samma tekniska specifikationer och samma montering av systemen för avgasefterbehandling ska kunna placeras i samma motorfamilj, ska tillverkaren lämna sådana uppgifter till godkännandemyndigheten som visar att utsläppen från dessa motorer är likartade.

| 2.3. | Motortillverkaren ska välja ut en motor som är representativ för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem för provning under driftsackumuleringsplanen i punkt 3.2 i denna bilaga. Motorn väljs ut enligt kriterierna för val av motor i punkt 7.2 i dessa föreskrifter och rapporteras till typgodkännandemyndigheten före provningens början. |
| --- | --- |

2.3.

Motortillverkaren ska välja ut en motor som är representativ för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem för provning under driftsackumuleringsplanen i punkt 3.2 i denna bilaga. Motorn väljs ut enligt kriterierna för val av motor i punkt 7.2 i dessa föreskrifter och rapporteras till typgodkännandemyndigheten före provningens början.

| 2.3.1. | Om typgodkännandemyndigheten kommer fram till att en annan motor än provmotorn är mer representativ för denna familj när det gäller högsta utsläppsnivå ska den nya provmotorn väljas ut i samråd mellan typgodkännandemyndigheten och motortillverkaren. |
| --- | --- |

2.3.1.

Om typgodkännandemyndigheten kommer fram till att en annan motor än provmotorn är mer representativ för denna familj när det gäller högsta utsläppsnivå ska den nya provmotorn väljas ut i samråd mellan typgodkännandemyndigheten och motortillverkaren.

3.   FASTSTÄLLANDE AV FÖRSÄMRINGSFAKTORER SOM PÅVERKAR MOTORNS LIVSLÄNGD

3.1.   Allmänt

Försämringsfaktorerna för motorer med liknande efterbehandlingssystem utarbetas utifrån de valda motorerna genom ett förfarande som baseras på körsträcka och driftsackumulering och som omfattar periodiska kontroller av gas- och partikelformiga utsläpp genom ESC- och ETC-prov.

3.2.   Driftsackumuleringsplan

Tillverkaren kan välja att utföra driftsackumuleringsplanen på ett fordon i drift som är utrustat med den utvalda huvudmotorn eller genom att köra huvudmotorn med en dynamometer.

| 3.2.1. | Driftsackumulering i drift och med dynamometer |
| --- | --- |

3.2.1.

Driftsackumulering i drift och med dynamometer

| 3.2.1.1. | Tillverkaren ska bestämma utformningen och omfattningen av körsträcka och driftsackumulering för motorer i enlighet med god branschpraxis. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Tillverkaren ska bestämma utformningen och omfattningen av körsträcka och driftsackumulering för motorer i enlighet med god branschpraxis.

| 3.2.1.2. | Tillverkaren fastställer när ESC- och ETC-prov ska utföras på motorn för att kontrollera gas- och partikelformiga utsläpp. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Tillverkaren fastställer när ESC- och ETC-prov ska utföras på motorn för att kontrollera gas- och partikelformiga utsläpp.

| 3.2.1.3. | Samma driftsplan ska tillämpas för alla motorer med liknande efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Samma driftsplan ska tillämpas för alla motorer med liknande efterbehandlingssystem.

| 3.2.1.4. | På begäran av tillverkaren och med typgodkännandemyndighetens samtycke behöver endast en provcykel (antingen ett ESC- eller ETC-prov) köras vid varje provningspunkt, och den andra provcykeln behöver enbart köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

På begäran av tillverkaren och med typgodkännandemyndighetens samtycke behöver endast en provcykel (antingen ett ESC- eller ETC-prov) köras vid varje provningspunkt, och den andra provcykeln behöver enbart köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen.

| 3.2.1.5. | Driftsplanerna kan vara olika för olika familjer av motorer med liknande efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Driftsplanerna kan vara olika för olika familjer av motorer med liknande efterbehandlingssystem.

| 3.2.1.6. | En driftsplan kan vara kortare än motorns livslängd, förutsatt att antalet provningspunkter medger en korrekt extrapolation av provresultaten i enlighet med punkt 3.5.2. Driftsackumuleringen får i varje fall inte vara kortare än vad som framgår av tabellen i punkt 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

En driftsplan kan vara kortare än motorns livslängd, förutsatt att antalet provningspunkter medger en korrekt extrapolation av provresultaten i enlighet med punkt 3.5.2. Driftsackumuleringen får i varje fall inte vara kortare än vad som framgår av tabellen i punkt 3.2.1.8.

| 3.2.1.7. | Tillverkaren måste visa ett relevant samband mellan kortaste driftsackumuleringsintervall (körsträcka) och antal motortimmar med dynamometer, t.ex. jämföra bränsleförbrukning och fordonshastighet vid olika motorvarvtal. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Tillverkaren måste visa ett relevant samband mellan kortaste driftsackumuleringsintervall (körsträcka) och antal motortimmar med dynamometer, t.ex. jämföra bränsleförbrukning och fordonshastighet vid olika motorvarvtal.

| 3.2.1.8. | Kortaste driftsackumulering







  Fordonskategori i vilken motorn monteras | Kortaste driftsackumulering | Livslängd (punkt i dessa föreskrifter) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fordon i kategori N1 | 100 000 km | punkt 5.3.1.1 |
| Fordon i kategori N2 | 125 000 km | punkt 5.3.1.2 |
| Fordon i kategori N3 med en tillåten totalvikt av högst 16 ton | 125 000 km | punkt 5.3.1.2 |
| Fordon i kategori N3 med en tillåten totalvikt över 16 ton | 167 000 km | punkt 5.3.1.3 |
| Fordon i kategori M2 | 100 000 km | punkt 5.3.1.1 |
| Fordon i kategori M3, klasserna I, II, A och B, med en tillåten totalvikt av högst 7,5 ton | 125 000 km | punkt 5.3.1.2 |
| Fordon i kategori M3, klass III och klass B, med en tillåten totalvikt över 7,5 ton | 167 000 km | punkt 5.3.1.3 |

3.2.1.8.

Kortaste driftsackumulering

Fordonskategori i vilken motorn monteras

Kortaste driftsackumulering

Livslängd (punkt i dessa föreskrifter)

Fordon i kategori N1

100 000 km

punkt 5.3.1.1

Fordon i kategori N2

125 000 km

punkt 5.3.1.2

Fordon i kategori N3 med en tillåten totalvikt av högst 16 ton

125 000 km

punkt 5.3.1.2

Fordon i kategori N3 med en tillåten totalvikt över 16 ton

167 000 km

punkt 5.3.1.3

Fordon i kategori M2

100 000 km

punkt 5.3.1.1

Fordon i kategori M3, klasserna I, II, A och B, med en tillåten totalvikt av högst 7,5 ton

125 000 km

punkt 5.3.1.2

Fordon i kategori M3, klass III och klass B, med en tillåten totalvikt över 7,5 ton

167 000 km

punkt 5.3.1.3

| 3.2.1.9. | Driftsackumuleringsplanen för fordon i drift ska beskrivas i sin helhet i ansökan om typgodkännande och rapporteras till typgodkännandemyndigheten innan provningen påbörjas. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Driftsackumuleringsplanen för fordon i drift ska beskrivas i sin helhet i ansökan om typgodkännande och rapporteras till typgodkännandemyndigheten innan provningen påbörjas.

| 3.2.2. | Om typgodkännandemyndigheten beslutar att ytterligare mätningar behöver göras med ESC- och ETC-prov mellan de punkter som tillverkaren har valt ska tillverkaren meddelas. Den reviderade ackumuleringsplanen för provning i drift eller med dynamometer ska utarbetas av tillverkaren och godkännas av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

3.2.2.

Om typgodkännandemyndigheten beslutar att ytterligare mätningar behöver göras med ESC- och ETC-prov mellan de punkter som tillverkaren har valt ska tillverkaren meddelas. Den reviderade ackumuleringsplanen för provning i drift eller med dynamometer ska utarbetas av tillverkaren och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

3.3.   Motorprovning

| 3.3.1. | Driftsackumuleringsplanens början |
| --- | --- |

3.3.1.

Driftsackumuleringsplanens början

| 3.3.1.1. | För en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem ska tillverkaren fastställa det antal timmar motorn ska ha körts innan efterbehandlingssystemet har stabiliserats. Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten tillhandahålla de uppgifter och analyser som ligger till grund för beslutet. Alternativt kan tillverkaren välja att köra motorn under 125 timmar för att stabilisera efterbehandlingssystemet. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

För en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem ska tillverkaren fastställa det antal timmar motorn ska ha körts innan efterbehandlingssystemet har stabiliserats. Tillverkaren ska på begäran av typgodkännandemyndigheten tillhandahålla de uppgifter och analyser som ligger till grund för beslutet. Alternativt kan tillverkaren välja att köra motorn under 125 timmar för att stabilisera efterbehandlingssystemet.

| 3.3.1.2. | Den stabiliseringsperiod som anges i punkt 3.3.1.1 anses utgöra början på driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Den stabiliseringsperiod som anges i punkt 3.3.1.1 anses utgöra början på driftsackumuleringsplanen.

| 3.3.2. | Provning under driftsackumuleringsplanen |
| --- | --- |

3.3.2.

Provning under driftsackumuleringsplanen

| 3.3.2.1. | Efter stabiliseringsperioden körs motorn enligt den driftsackumuleringsplan som tillverkaren valt och som beskrivs ovan i punkt 3.2. Motorn ska provas med avseende på gas- och partikelformade utsläpp med hjälp av ESC- och ETC-prov med de tidsintervall som fastställts av tillverkaren, och som i förekommande fall även föreskrivs av typgodkännandemyndigheten enligt punkt 3.2.2. Om det i enlighet med punkt 3.2. överenskommits att endast en provcykel ska genomföras (ESC- eller ETC-prov) vid varje provningspunkt ska den andra provcykeln genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Efter stabiliseringsperioden körs motorn enligt den driftsackumuleringsplan som tillverkaren valt och som beskrivs ovan i punkt 3.2. Motorn ska provas med avseende på gas- och partikelformade utsläpp med hjälp av ESC- och ETC-prov med de tidsintervall som fastställts av tillverkaren, och som i förekommande fall även föreskrivs av typgodkännandemyndigheten enligt punkt 3.2.2. Om det i enlighet med punkt 3.2. överenskommits att endast en provcykel ska genomföras (ESC- eller ETC-prov) vid varje provningspunkt ska den andra provcykeln genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen.

| 3.3.2.2. | Under driftsackumuleringsplanen kommer underhåll att utföras på motorn i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Under driftsackumuleringsplanen kommer underhåll att utföras på motorn i enlighet med punkt 4.

| 3.3.2.3. | Under driftsackumuleringsplanen kan oplanerat underhåll utföras på motorn eller fordonet, om t.ex. OBD-systemets felfunktionsindikator har aktiverats till följd av något problem. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Under driftsackumuleringsplanen kan oplanerat underhåll utföras på motorn eller fordonet, om t.ex. OBD-systemets felfunktionsindikator har aktiverats till följd av något problem.

3.4.   Rapportering

| 3.4.1. | Resultaten av alla ESC- och ETC-utsläppsprov som genomförts under driftsackumuleringsplanen ska ställas till typgodkännandemyndighetens förfogande. Om något utsläppsprov bedöms vara ogiltigt ska tillverkaren lämna en förklaring till detta. I så fall ska nya provcykler av ESC- och ETC-prov utföras inom ytterligare 100 timmars driftsackumulering. |
| --- | --- |

3.4.1.

Resultaten av alla ESC- och ETC-utsläppsprov som genomförts under driftsackumuleringsplanen ska ställas till typgodkännandemyndighetens förfogande. Om något utsläppsprov bedöms vara ogiltigt ska tillverkaren lämna en förklaring till detta. I så fall ska nya provcykler av ESC- och ETC-prov utföras inom ytterligare 100 timmars driftsackumulering.

| 3.4.2. | När en tillverkare provar en motor under en driftackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer ska tillverkaren spara alla uppgifter om utsläppsprov och underhåll som utförts på motorn under denna plan. Dessa uppgifter ska lämnas till typgodkännandemyndigheten tillsammans med resultaten av de utsläppsprov som utförts under driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

3.4.2.

När en tillverkare provar en motor under en driftackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer ska tillverkaren spara alla uppgifter om utsläppsprov och underhåll som utförts på motorn under denna plan. Dessa uppgifter ska lämnas till typgodkännandemyndigheten tillsammans med resultaten av de utsläppsprov som utförts under driftsackumuleringsplanen.

3.5.   Fastställande av försämringsfaktorer

| 3.5.1. | För varje förorening som uppmätts vid ESC- och ETC-proven och vid varje provningspunkt under driftsackumuleringsplanen ska en bäst anpassad regressionsanalys utföras på grundval av alla provresultat. Resultaten från varje prov för varje enskild förorening ska uttryckas med samma antal decimaler som gränsvärdet för den föroreningen uttrycks med i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, med tillägg av en decimal. Om det i enlighet med punkt 3.2 har överenskommits att endast en provcykel (ESC- eller ETC-prov) ska genomföras vid varje provningspunkt och att den andra provcykeln (ESC eller ETC) endast ska köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska regressionsanalysen endast utföras på grundval av provresultaten från den provcykel som körts vid varje provningspunkt. |
| --- | --- |

3.5.1.

För varje förorening som uppmätts vid ESC- och ETC-proven och vid varje provningspunkt under driftsackumuleringsplanen ska en bäst anpassad regressionsanalys utföras på grundval av alla provresultat. Resultaten från varje prov för varje enskild förorening ska uttryckas med samma antal decimaler som gränsvärdet för den föroreningen uttrycks med i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, med tillägg av en decimal. Om det i enlighet med punkt 3.2 har överenskommits att endast en provcykel (ESC- eller ETC-prov) ska genomföras vid varje provningspunkt och att den andra provcykeln (ESC eller ETC) endast ska köras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska regressionsanalysen endast utföras på grundval av provresultaten från den provcykel som körts vid varje provningspunkt.

| 3.5.2. | Med utgångspunkt i regressionsanalysen ska tillverkaren beräkna uppskattade utsläppsvärden för varje förorening i början av driftsackumuleringsplanen och under den livslängd som fastställts för den motor som provas genom att extrapolera regressionsformeln i enlighet med punkt 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

Med utgångspunkt i regressionsanalysen ska tillverkaren beräkna uppskattade utsläppsvärden för varje förorening i början av driftsackumuleringsplanen och under den livslängd som fastställts för den motor som provas genom att extrapolera regressionsformeln i enlighet med punkt 3.5.1.

| 3.5.3. | För motorer utan system för avgasefterbehandling utgör försämringsfaktorn för varje förorening differensen mellan uppskattade utsläppsvärden under motorns livslängd och vid driftsackumuleringsplanens början.
  För motorer med system för avgasefterbehandling utgör försämringsfaktorn för varje förorening förhållandet mellan uppskattade utsläppsvärden under motorns livslängd och vid driftsackumuleringsplanens början.
  Om det, i enlighet med punkt 3.2, har överenskommits att endast en provcykel (ESC eller ETC) ska köras vid varje provningspunkt och att den andra provcykeln (ESC eller ETC) endast ska genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska försämringsfaktorn som beräknats för den provcykel som körts vid varje provningspunkt även vara tillämplig för den andra provcykeln, under förutsättning att förhållandet mellan de värden som uppmätts i början och i slutet av driftackumuleringsplanen är liknande för båda provcyklerna. |
| --- | --- |

3.5.3.

För motorer utan system för avgasefterbehandling utgör försämringsfaktorn för varje förorening differensen mellan uppskattade utsläppsvärden under motorns livslängd och vid driftsackumuleringsplanens början.

För motorer med system för avgasefterbehandling utgör försämringsfaktorn för varje förorening förhållandet mellan uppskattade utsläppsvärden under motorns livslängd och vid driftsackumuleringsplanens början.

Om det, i enlighet med punkt 3.2, har överenskommits att endast en provcykel (ESC eller ETC) ska köras vid varje provningspunkt och att den andra provcykeln (ESC eller ETC) endast ska genomföras i början och slutet av driftsackumuleringsplanen, ska försämringsfaktorn som beräknats för den provcykel som körts vid varje provningspunkt även vara tillämplig för den andra provcykeln, under förutsättning att förhållandet mellan de värden som uppmätts i början och i slutet av driftackumuleringsplanen är liknande för båda provcyklerna.

| 3.5.4. | Försämringsfaktorerna för varje förorening vid tillämpliga provcykler ska antecknas i punkt 1.4 i tillägg 1 till bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.5.4.

Försämringsfaktorerna för varje förorening vid tillämpliga provcykler ska antecknas i punkt 1.4 i tillägg 1 till bilaga 6 till dessa föreskrifter.

| 3.6. | Som alternativ till att använda en driftackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer kan motortillverkare välja att använda följande försämringsfaktorer:












  Motortyp | Provcykel | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dieselmotor | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Gasmotor | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Som alternativ till att använda en driftackumuleringsplan för att fastställa försämringsfaktorer kan motortillverkare välja att använda följande försämringsfaktorer:

Motortyp

Provcykel

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Dieselmotor

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Gasmotor

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Tillverkaren kan välja att föra över de försämringsfaktorer som fastställts för en motor eller kombination av motor och efterbehandlingssystem till andra motorer eller kombinationer av motorer och efterbehandlingssystem som inte ingår i samma motorfamilj enligt indelningen i punkt 2.1. I sådana fall måste tillverkaren påvisa för typgodkännandemyndigheten att den ursprungliga motorn eller kombinationen av motor och efterbehandlingssystem och den motor eller kombination av motor och efterbehandlingssystem som försämringsfaktorerna förs över till har samma tekniska specifikationer och samma krav när det gäller montering på fordonet samt att utsläppen från dem är liknande. |
| --- | --- |

3.6.1.

Tillverkaren kan välja att föra över de försämringsfaktorer som fastställts för en motor eller kombination av motor och efterbehandlingssystem till andra motorer eller kombinationer av motorer och efterbehandlingssystem som inte ingår i samma motorfamilj enligt indelningen i punkt 2.1. I sådana fall måste tillverkaren påvisa för typgodkännandemyndigheten att den ursprungliga motorn eller kombinationen av motor och efterbehandlingssystem och den motor eller kombination av motor och efterbehandlingssystem som försämringsfaktorerna förs över till har samma tekniska specifikationer och samma krav när det gäller montering på fordonet samt att utsläppen från dem är liknande.

3.7.   Kontroll av produktionsöverensstämmelse

| 3.7.1. | Produktionsöverensstämmelsen för utsläpp kontrolleras på grundval av punkt 8 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.7.1.

Produktionsöverensstämmelsen för utsläpp kontrolleras på grundval av punkt 8 i dessa föreskrifter.

| 3.7.2. | Vid typgodkännandet kan tillverkaren välja att samtidigt mäta utsläppen av föroreningar före eventuella system för avgasefterbehandling. Därvid kan tillverkaren utarbeta en informell försämringsfaktor separat för motorn och systemet för efterbehandling som kan vara till hjälp vid slutprovningen av produkten. |
| --- | --- |

3.7.2.

Vid typgodkännandet kan tillverkaren välja att samtidigt mäta utsläppen av föroreningar före eventuella system för avgasefterbehandling. Därvid kan tillverkaren utarbeta en informell försämringsfaktor separat för motorn och systemet för efterbehandling som kan vara till hjälp vid slutprovningen av produkten.

| 3.7.3. | För typgodkännande ska endast de försämringsfaktorer som tillverkaren tagit med från punkt 3.6.1 eller de som utvecklats i enlighet med punkt 3.5 antecknas i punkt 1.4 i tillägg 1 till bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.7.3.

För typgodkännande ska endast de försämringsfaktorer som tillverkaren tagit med från punkt 3.6.1 eller de som utvecklats i enlighet med punkt 3.5 antecknas i punkt 1.4 i tillägg 1 till bilaga 6 till dessa föreskrifter.

4.   UNDERHÅLL

Under driftsackumuleringsplanen klassificeras motorunderhåll och normal förbrukning av alla reagens som används för att fastställa försämringsfaktorer som antingen utsläppsrelaterat eller icke-utsläppsrelaterat, och dessa kategorier delas i sin tur in i planerat eller oplanerat underhåll. Visst utsläppsrelaterat underhåll klassificeras även som kritiskt.

4.1.   Utsläppsrelaterat planerat underhåll

| 4.1.1. | I denna punkt beskrivs utsläppsrelaterat planerat underhåll som ska utföras under en driftsackumuleringsplan och tas med i de anvisningar för underhåll som ges till ägare av nya tunga fordon och motorer. |
| --- | --- |

4.1.1.

I denna punkt beskrivs utsläppsrelaterat planerat underhåll som ska utföras under en driftsackumuleringsplan och tas med i de anvisningar för underhåll som ges till ägare av nya tunga fordon och motorer.

| 4.1.2. | Allt utsläppsrelaterat planerat underhåll som utförs under en driftsackumuleringsplan ska genomföras efter samma eller motsvarande körsträckor som anges i underhållsanvisningarna för det tunga fordonet eller motorn. Underhållsplanen kan uppdateras efter behov under hela driftsackumuleringsplanen, förutsatt att inget underhållsmoment stryks från planen efter det att det har utförts på provmotorn. |
| --- | --- |

4.1.2.

Allt utsläppsrelaterat planerat underhåll som utförs under en driftsackumuleringsplan ska genomföras efter samma eller motsvarande körsträckor som anges i underhållsanvisningarna för det tunga fordonet eller motorn. Underhållsplanen kan uppdateras efter behov under hela driftsackumuleringsplanen, förutsatt att inget underhållsmoment stryks från planen efter det att det har utförts på provmotorn.

| 4.1.3. | Allt utsläppsrelaterat underhåll som utförs på en motor ska vara nödvändigt för att säkerställa att motorn i drift uppfyller tillämpliga utsläppsnormer. Tillverkaren ska lämna uppgifter till typgodkännandemyndigheten för att påvisa att allt utsläppsrelaterat planerat underhåll är nödvändigt av tekniska skäl. |
| --- | --- |

4.1.3.

Allt utsläppsrelaterat underhåll som utförs på en motor ska vara nödvändigt för att säkerställa att motorn i drift uppfyller tillämpliga utsläppsnormer. Tillverkaren ska lämna uppgifter till typgodkännandemyndigheten för att påvisa att allt utsläppsrelaterat planerat underhåll är nödvändigt av tekniska skäl.

| 4.1.4. | Motortillverkaren ska specificera justering, rengöring och underhåll (där detta är nödvändigt) av följande delar:






  a) | Filter och kylare i systemet för avgasåterföring |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Motortillverkaren ska specificera justering, rengöring och underhåll (där detta är nödvändigt) av följande delar:

a)

Filter och kylare i systemet för avgasåterföring

| b) | Ventil för sluten vevhusventilation. |
| --- | --- |

b)

Ventil för sluten vevhusventilation.

| c) | Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring) |
| --- | --- |

c)

Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring)

| d) | Bränsleinsprutare |
| --- | --- |

d)

Bränsleinsprutare

| e) | Turboladdare |
| --- | --- |

e)

Turboladdare

| f) | Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon |
| --- | --- |

f)

Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon

| g) | Partikelfiltersystem (med tillhörande komponenter) |
| --- | --- |

g)

Partikelfiltersystem (med tillhörande komponenter)

| h) | System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar |
| --- | --- |

h)

System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar

| i) | Eventuellt system för avgasefterbehandling. |
| --- | --- |

i)

Eventuellt system för avgasefterbehandling.

| 4.1.5. | När det gäller underhåll räknas följande som kritiska komponenter för utsläpp:






  a) | Alla system för avgasefterbehandling |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

När det gäller underhåll räknas följande som kritiska komponenter för utsläpp:

a)

Alla system för avgasefterbehandling

| b) | Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon |
| --- | --- |

b)

Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon

| c) | System för avgasåterföring med tillhörande filter, kylare, reglerventiler och rördelar |
| --- | --- |

c)

System för avgasåterföring med tillhörande filter, kylare, reglerventiler och rördelar

| d) | Ventil för sluten vevhusventilation. |
| --- | --- |

d)

Ventil för sluten vevhusventilation.

| 4.1.6. | För allt utsläppsrelaterat planerat underhåll av kritiska komponenter krävs en rimlig sannolikhet att det utförs på en motor i drift. Tillverkaren ska påvisa för typgodkännandemyndigheten att det finns en rimlig sannolikhet att sådant underhåll utförs på en motor i drift, och detta ska påvisas innan underhållet utförs under driftsackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

4.1.6.

För allt utsläppsrelaterat planerat underhåll av kritiska komponenter krävs en rimlig sannolikhet att det utförs på en motor i drift. Tillverkaren ska påvisa för typgodkännandemyndigheten att det finns en rimlig sannolikhet att sådant underhåll utförs på en motor i drift, och detta ska påvisas innan underhållet utförs under driftsackumuleringsplanen.

| 4.1.7. | För alla moment i utsläppsrelaterat planerat underhåll som uppfyller något av villkoren i punkterna 4.1.7.1–4.1.7.4 anses det finnas en rimlig sannolikhet att de utförs på en motor i drift. |
| --- | --- |

4.1.7.

För alla moment i utsläppsrelaterat planerat underhåll som uppfyller något av villkoren i punkterna 4.1.7.1–4.1.7.4 anses det finnas en rimlig sannolikhet att de utförs på en motor i drift.

| 4.1.7.1. | Uppgifter lämnas som fastställer ett samband mellan utsläpp och fordonets prestanda och som visar att fordonets prestanda, i takt med att utsläppen ökar på grund av bristande underhåll, försämras tills de når en nivå som är oacceptabel för normal körning. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Uppgifter lämnas som fastställer ett samband mellan utsläpp och fordonets prestanda och som visar att fordonets prestanda, i takt med att utsläppen ökar på grund av bristande underhåll, försämras tills de når en nivå som är oacceptabel för normal körning.

| 4.1.7.2. | Undersökningsresultat lämnas som med 80 % konfidensgrad visar att detta viktiga underhållsmoment redan utförs på 80 % av motorerna när de är i drift och med de rekommenderade tidsintervallen. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Undersökningsresultat lämnas som med 80 % konfidensgrad visar att detta viktiga underhållsmoment redan utförs på 80 % av motorerna när de är i drift och med de rekommenderade tidsintervallen.

| 4.1.7.3. | I enlighet med kraven i punkt [3.6. ...] i bilaga 9A till dessa föreskrifter ska en väl synlig indikatorlampa monteras på fordonets instrumentbräda för att varna föraren när det är dags att utföra underhåll. Indikatorlampan ska aktiveras efter en viss körsträcka eller om en komponent slutar att fungera. Indikatorlampan måste förbli aktiverad medan motorn är i drift och ska inte avaktiveras förrän erforderligt underhåll har utförts. Återställande av signalen ska ingå som ett nödvändigt moment i underhållsplanen. Systemet får inte utformas så att det avaktiveras i samband med eller efter det att den period som fastställts som motorns livslängd är slut. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

I enlighet med kraven i punkt [3.6. ...] i bilaga 9A till dessa föreskrifter ska en väl synlig indikatorlampa monteras på fordonets instrumentbräda för att varna föraren när det är dags att utföra underhåll. Indikatorlampan ska aktiveras efter en viss körsträcka eller om en komponent slutar att fungera. Indikatorlampan måste förbli aktiverad medan motorn är i drift och ska inte avaktiveras förrän erforderligt underhåll har utförts. Återställande av signalen ska ingå som ett nödvändigt moment i underhållsplanen. Systemet får inte utformas så att det avaktiveras i samband med eller efter det att den period som fastställts som motorns livslängd är slut.

| 4.1.7.4. | Alla andra metoder som godkännandemyndigheten anser att det finnas en rimlig sannolikhet för att de utförs på motorer i drift. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Alla andra metoder som godkännandemyndigheten anser att det finnas en rimlig sannolikhet för att de utförs på motorer i drift.

4.2.   Ändringar av planerat underhåll

| 4.2.1. | Tillverkaren måste ansöka om godkännande hos typgodkännandemyndigheten för allt nytt planerat underhåll som tillverkaren vill utföra under driftsackumuleringsplanen och följaktligen rekommendera ägarna av tunga fordon och motorer att utföra. Tillverkaren ska även bifoga en rekommendation om vilken kategori det nya planerade underhållet ska höra till (t.ex. utsläppsrelaterat/icke-utsläppsrelaterat, kritiskt/icke-kritiskt) och när det gäller utsläppsrelaterat underhåll ska även lämpligt maximalt serviceintervall anges. Till ansökan ska bifogas uppgifter som stöder behovet av det nya planerade underhållet och serviceintervallet. |
| --- | --- |

4.2.1.

Tillverkaren måste ansöka om godkännande hos typgodkännandemyndigheten för allt nytt planerat underhåll som tillverkaren vill utföra under driftsackumuleringsplanen och följaktligen rekommendera ägarna av tunga fordon och motorer att utföra. Tillverkaren ska även bifoga en rekommendation om vilken kategori det nya planerade underhållet ska höra till (t.ex. utsläppsrelaterat/icke-utsläppsrelaterat, kritiskt/icke-kritiskt) och när det gäller utsläppsrelaterat underhåll ska även lämpligt maximalt serviceintervall anges. Till ansökan ska bifogas uppgifter som stöder behovet av det nya planerade underhållet och serviceintervallet.

4.3.   Icke-utsläppsrelaterat planerat underhåll

| 4.3.1. | Icke-utsläppsrelaterat planerat underhåll som bedöms vara rimligt och tekniskt nödvändigt (t.ex. byte av olja, oljefilter, bränslefilter och luftfilter, underhåll av kylsystem, inställning av tomgång, regulator, åtdragningsmoment för motorbult, ventilspel, injektorspel, tändningsinställning, justering av spänning i drivremmar osv.) kan utföras på de motorer eller fordon som valts ut för driftsackumuleringsplanen vid de längsta tidsintervaller som tillverkaren rekommenderar ägaren (dvs. inte vid de serviceintervall som rekommenderas för krävande körning). |
| --- | --- |

4.3.1.

Icke-utsläppsrelaterat planerat underhåll som bedöms vara rimligt och tekniskt nödvändigt (t.ex. byte av olja, oljefilter, bränslefilter och luftfilter, underhåll av kylsystem, inställning av tomgång, regulator, åtdragningsmoment för motorbult, ventilspel, injektorspel, tändningsinställning, justering av spänning i drivremmar osv.) kan utföras på de motorer eller fordon som valts ut för driftsackumuleringsplanen vid de längsta tidsintervaller som tillverkaren rekommenderar ägaren (dvs. inte vid de serviceintervall som rekommenderas för krävande körning).

4.4.   Underhåll av motorer som väljs ut för provning enligt en driftsackumuleringsplan

| 4.4.1. | I en motor som valts ut för provning enligt en driftsackumuleringsplan ska reparationer av komponenter andra än motorn, avgasreningssystemet och bränslesystemet endast utföras om det uppstår fel på någon komponent eller i motorsystemet. |
| --- | --- |

4.4.1.

I en motor som valts ut för provning enligt en driftsackumuleringsplan ska reparationer av komponenter andra än motorn, avgasreningssystemet och bränslesystemet endast utföras om det uppstår fel på någon komponent eller i motorsystemet.

| 4.4.2. | Endast utrustning, instrument och verktyg som även finns att tillgå för auktoriserade återförsäljare och andra serviceställen får användas för felsökning av en dåligt fungerande, feljusterad eller defekt motorkomponent under följande förutsättningar:






  a) | Utrustningen, instrumenten och verktygen används i samband med planerat underhåll av sådana komponenter |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Endast utrustning, instrument och verktyg som även finns att tillgå för auktoriserade återförsäljare och andra serviceställen får användas för felsökning av en dåligt fungerande, feljusterad eller defekt motorkomponent under följande förutsättningar:

a)

Utrustningen, instrumenten och verktygen används i samband med planerat underhåll av sådana komponenter

| b) | Utrustningen, instrumenten och verktygen används efter det att motorfelet har identifierats. |
| --- | --- |

b)

Utrustningen, instrumenten och verktygen används efter det att motorfelet har identifierats.

4.5.   Utsläppsrelaterat oplanerat kritiskt underhåll

| 4.5.1. | Förbrukningen av ett nödvändigt reagens definieras som sådant utsläppsrelaterat oplanerat kritiskt underhåll som ska utföras under en driftsackumuleringsplan och tas med i de anvisningar för underhåll som ges till ägare av nya tunga fordon och motorer. |
| --- | --- |

4.5.1.

Förbrukningen av ett nödvändigt reagens definieras som sådant utsläppsrelaterat oplanerat kritiskt underhåll som ska utföras under en driftsackumuleringsplan och tas med i de anvisningar för underhåll som ges till ägare av nya tunga fordon och motorer.

---

BILAGA 8

Överensstämmelse för fordon/motorer i drift

1.   ALLMÄNT

| 1.1. | När det gäller typgodkännanden som har beviljats med avseende på utsläpp är det lämpligt med åtgärder för att visa att avgasreningssystemen är funktionsdugliga under den normala livslängden för en motor monterad i ett fordon vid normal användning (överensstämmelse för fordon och motorer i drift som underhålls och används på korrekt sätt). |
| --- | --- |

1.1.

När det gäller typgodkännanden som har beviljats med avseende på utsläpp är det lämpligt med åtgärder för att visa att avgasreningssystemen är funktionsdugliga under den normala livslängden för en motor monterad i ett fordon vid normal användning (överensstämmelse för fordon och motorer i drift som underhålls och används på korrekt sätt).

| 1.2. | Med avseende på dessa föreskrifter ska åtgärderna kontrolleras under en period som motsvarar den livslängd som anges i artikel 5.3 i dessa föreskrifter för fordon och motorer som är typgodkända i enlighet med gränsvärden på rad B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.

Med avseende på dessa föreskrifter ska åtgärderna kontrolleras under en period som motsvarar den livslängd som anges i artikel 5.3 i dessa föreskrifter för fordon och motorer som är typgodkända i enlighet med gränsvärden på rad B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter.

| 1.3. | Kontrollen av att fordon och motorer i drift uppfyller kraven görs på grundval av uppgifter som tillverkaren lämnar till den typgodkännandemyndighet som kontrollerar utsläppsvärdena för ett antal fordon eller motorer som är representativa för de fordon eller motorer som tillverkaren har typgodkännande för.
  Figur 1 i denna bilaga illustrerar förfarandet för kontroll av överensstämmelse för fordon och motorer i drift. |
| --- | --- |

1.3.

Kontrollen av att fordon och motorer i drift uppfyller kraven görs på grundval av uppgifter som tillverkaren lämnar till den typgodkännandemyndighet som kontrollerar utsläppsvärdena för ett antal fordon eller motorer som är representativa för de fordon eller motorer som tillverkaren har typgodkännande för.

Figur 1 i denna bilaga illustrerar förfarandet för kontroll av överensstämmelse för fordon och motorer i drift.

2.   KONTROLL

| 2.1. | Myndighetens kontroll av överensstämmelsen hos fordon i drift utförs på grundval av alla relevanta uppgifter från tillverkaren enligt förfaranden som liknar dem som definieras i tillägg 2 till 1958 års avtal (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternativen utgörs av övervakningsrapporter från tillverkaren, övervakningsprovning utförd av typgodkännandemyndigheten eller uppgifter om övervakningsprovning utförd av en medlemsstat. De förfaranden som ska tillämpas anges i punkt 3. |
| --- | --- |

2.1.

Myndighetens kontroll av överensstämmelsen hos fordon i drift utförs på grundval av alla relevanta uppgifter från tillverkaren enligt förfaranden som liknar dem som definieras i tillägg 2 till 1958 års avtal (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Alternativen utgörs av övervakningsrapporter från tillverkaren, övervakningsprovning utförd av typgodkännandemyndigheten eller uppgifter om övervakningsprovning utförd av en medlemsstat. De förfaranden som ska tillämpas anges i punkt 3.

3.   KONTROLLFÖRFARANDEN

| 3.1. | Typgodkännandemyndigheten kommer att kontrollera överensstämmelse för fordon och motorer i drift på grundval av de uppgifter som tillverkaren lämnat. Tillverkarens driftsövervakningsrapport bör baseras på provning av motorer och fordon i drift enligt beprövade och tillämpliga provprotokoll. Rapporten ska åtminstone innehålla följande uppgifter (se punkterna 3.1.1–3.1.13): |
| --- | --- |

3.1.

Typgodkännandemyndigheten kommer att kontrollera överensstämmelse för fordon och motorer i drift på grundval av de uppgifter som tillverkaren lämnat. Tillverkarens driftsövervakningsrapport bör baseras på provning av motorer och fordon i drift enligt beprövade och tillämpliga provprotokoll. Rapporten ska åtminstone innehålla följande uppgifter (se punkterna 3.1.1–3.1.13):

| 3.1.1. | Tillverkarens namn och adress. |
| --- | --- |

3.1.1.

Tillverkarens namn och adress.

| 3.1.2. | Namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress till tillverkarens auktoriserade ombud för de områden som omfattas av tillverkarens information. |
| --- | --- |

3.1.2.

Namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress till tillverkarens auktoriserade ombud för de områden som omfattas av tillverkarens information.

| 3.1.3. | Modellnamn för de motorer som omfattas av tillverkarens information. |
| --- | --- |

3.1.3.

Modellnamn för de motorer som omfattas av tillverkarens information.

| 3.1.4. | I tillämpliga fall en förteckning över de motortyper som omfattas av tillverkarens uppgifter, t.ex. angivande av familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

3.1.4.

I tillämpliga fall en förteckning över de motortyper som omfattas av tillverkarens uppgifter, t.ex. angivande av familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem.

| 3.1.5. | Identifieringsmärkningskod (VIN) för de fordon som är utrustade med en motor som ingår i kontrollen. |
| --- | --- |

3.1.5.

Identifieringsmärkningskod (VIN) för de fordon som är utrustade med en motor som ingår i kontrollen.

| 3.1.6. | Nummer avseende typgodkännanden som gäller för dessa motortyper inom familjen i drift, i tillämpliga fall bl.a. nummer avseende utvidgningar och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden (konstruktionsändringar):
  Fig. 1
  Kontroll av överensstämmelse hos fordon i drift – kontrollförfarande |
| --- | --- |

3.1.6.

Nummer avseende typgodkännanden som gäller för dessa motortyper inom familjen i drift, i tillämpliga fall bl.a. nummer avseende utvidgningar och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden (konstruktionsändringar):

Fig. 1

Kontroll av överensstämmelse hos fordon i drift – kontrollförfarande

Image

| 3.1.7. | Uppgifter om utvidgning av sådana typgodkännanden och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden avseende de motorer som omfattas av tillverkarens information (om typgodkännandemyndigheten så begärt). |
| --- | --- |

3.1.7.

Uppgifter om utvidgning av sådana typgodkännanden och korrigeringar enligt interna meddelanden/återkallanden avseende de motorer som omfattas av tillverkarens information (om typgodkännandemyndigheten så begärt).

| 3.1.8. | Den tidsperiod inom vilken tillverkarens information samlats in. |
| --- | --- |

3.1.8.

Den tidsperiod inom vilken tillverkarens information samlats in.

| 3.1.9. | Den tillverkningsperiod som omfattas av tillverkarens information (t.ex. ”fordon eller motorer som tillverkats under kalenderåret 2005”). |
| --- | --- |

3.1.9.

Den tillverkningsperiod som omfattas av tillverkarens information (t.ex. ”fordon eller motorer som tillverkats under kalenderåret 2005”).

| 3.1.10. | Tillverkarens förfarande för kontroll av överensstämmelse för fordon och motorer i drift. |
| --- | --- |

3.1.10.

Tillverkarens förfarande för kontroll av överensstämmelse för fordon och motorer i drift.

| 3.1.10.1. | Metod för fastsättning i fordon eller motor. |
| --- | --- |

3.1.10.1.

Metod för fastsättning i fordon eller motor.

| 3.1.10.2. | Kriterier för att välja ut och underkänna fordon eller motorer. |
| --- | --- |

3.1.10.2.

Kriterier för att välja ut och underkänna fordon eller motorer.

| 3.1.10.3. | Provningstyper och förfaranden som används för programmet. |
| --- | --- |

3.1.10.3.

Provningstyper och förfaranden som används för programmet.

| 3.1.10.4. | Tillverkarens kriterier för att godta/underkänna familjen i drift. |
| --- | --- |

3.1.10.4.

Tillverkarens kriterier för att godta/underkänna familjen i drift.

| 3.1.10.5. | Det geografiska område/de geografiska områden där tillverkaren samlat in uppgifter. |
| --- | --- |

3.1.10.5.

Det geografiska område/de geografiska områden där tillverkaren samlat in uppgifter.

| 3.1.10.6. | Den stickprovsstorlek och den urvalsplan som använts. |
| --- | --- |

3.1.10.6.

Den stickprovsstorlek och den urvalsplan som använts.

| 3.1.11. | Resultaten från tillverkarens förfarande för kontroll av överensstämmelse för fordon i drift, bl.a. följande: |
| --- | --- |

3.1.11.

Resultaten från tillverkarens förfarande för kontroll av överensstämmelse för fordon i drift, bl.a. följande:

| 3.1.11.1. | Upplysningar om de motorer som programmet omfattar (oavsett om provning utförts eller inte). Identifieringen ska omfatta:






  a) | modellbeteckning, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

Upplysningar om de motorer som programmet omfattar (oavsett om provning utförts eller inte). Identifieringen ska omfatta:

a)

modellbeteckning,

| b) | fordonsidentifieringsnummer (VIN) |
| --- | --- |

b)

fordonsidentifieringsnummer (VIN)

| c) | motorns identifikationsnummer. |
| --- | --- |

c)

motorns identifikationsnummer.

| d) | registreringsnummer för fordon utrustat med motor som omfattas av kontrollen. |
| --- | --- |

d)

registreringsnummer för fordon utrustat med motor som omfattas av kontrollen.

| e) | tillverkningsdatum, |
| --- | --- |

e)

tillverkningsdatum,

| f) | användningsområde (om känt), |
| --- | --- |

f)

användningsområde (om känt),

| g) | vad fordonet används till (om detta är känt), t.ex. leveranser i stadsmiljö eller långväga transporter. |
| --- | --- |

g)

vad fordonet används till (om detta är känt), t.ex. leveranser i stadsmiljö eller långväga transporter.

| 3.1.11.2. | Skälen till att ett fordon eller en motor inte tas med i urvalet (t.ex. att fordonet har varit i drift kortare tid än ett år, felaktigt utsläppsrelaterat underhåll, tecken på användning av bränsle med högre svavelhalt än vad som krävs för normal körning, avgasreningsutrustning som inte överensstämmer med typgodkännandet). Skälet till att ett fordon eller en motor inte tas med i urvalet ska anges (ange t.ex. på vilket sätt anvisningarna för underhåll inte har följts). Ett fordon bör inte uteslutas enbart på grund av att hjälpstrategin för avgasrening använts i för hög grad. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Skälen till att ett fordon eller en motor inte tas med i urvalet (t.ex. att fordonet har varit i drift kortare tid än ett år, felaktigt utsläppsrelaterat underhåll, tecken på användning av bränsle med högre svavelhalt än vad som krävs för normal körning, avgasreningsutrustning som inte överensstämmer med typgodkännandet). Skälet till att ett fordon eller en motor inte tas med i urvalet ska anges (ange t.ex. på vilket sätt anvisningarna för underhåll inte har följts). Ett fordon bör inte uteslutas enbart på grund av att hjälpstrategin för avgasrening använts i för hög grad.

| 3.1.11.3. | Tidigare utsläppsrelaterad service och underhåll för varje motor i urvalet (även eventuella konstruktionsändringar). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

Tidigare utsläppsrelaterad service och underhåll för varje motor i urvalet (även eventuella konstruktionsändringar).

| 3.1.11.4. | Tidigare reparationer av varje motor i urvalet (om detta är känt). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

Tidigare reparationer av varje motor i urvalet (om detta är känt).

| 3.1.11.5. | Provningsdata, inkl.:






  a) | provningsdatum, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Provningsdata, inkl.:

a)

provningsdatum,

| b) | provningsställe, |
| --- | --- |

b)

provningsställe,

| c) | vägmätarställning för fordon utrustat med en motor som omfattas av kontrollen, om detta är tillämpligt |
| --- | --- |

c)

vägmätarställning för fordon utrustat med en motor som omfattas av kontrollen, om detta är tillämpligt

| d) | specifikationer av provningsbränsle (t.ex. referensbränsle för provning eller bränsle som finns på marknaden), |
| --- | --- |

d)

specifikationer av provningsbränsle (t.ex. referensbränsle för provning eller bränsle som finns på marknaden),

| e) | provningsvillkor (temperatur, luftfuktighet, dynamometerns tröghetsmassa), |
| --- | --- |

e)

provningsvillkor (temperatur, luftfuktighet, dynamometerns tröghetsmassa),

| f) | dynamometerinställningar (t.ex. effektinställning), |
| --- | --- |

f)

dynamometerinställningar (t.ex. effektinställning),

| g) | resultat av utsläppskontroll med hjälp av ESC-, ETC- eller ELR-prover i enlighet med punkt 4 i denna bilaga. Minst fem motorer ska provas. |
| --- | --- |

g)

resultat av utsläppskontroll med hjälp av ESC-, ETC- eller ELR-prover i enlighet med punkt 4 i denna bilaga. Minst fem motorer ska provas.

| h) | Som alternativ till punkt g ovan kan prover utföras enligt något annat protokoll. Relevansen av att övervaka funktionsdugligheten i drift med hjälp av ett sådant prov ska anges och dokumenteras av tillverkaren i samband med typgodkännandeförfarandet (punkterna 3 och 4 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

h)

Som alternativ till punkt g ovan kan prover utföras enligt något annat protokoll. Relevansen av att övervaka funktionsdugligheten i drift med hjälp av ett sådant prov ska anges och dokumenteras av tillverkaren i samband med typgodkännandeförfarandet (punkterna 3 och 4 i dessa föreskrifter).

| 3.1.12. | Uppgifter om indikationer från omborddiagnossystemet (OBD). |
| --- | --- |

3.1.12.

Uppgifter om indikationer från omborddiagnossystemet (OBD).

| 3.1.13. | Uppgifter om erfarenheter av reagensförbrukning. Rapporterna bör bl.a. innehålla uppgifter om användarens erfarenhet av på- och återfyllning samt förbrukning av reagens, påfyllningsinstallationens funktion och även uppgifter om hur ofta den tillfälliga prestandabegränsaren aktiveras för fordon i drift, andra uppkomna fel, aktivering av felfunktionsindikatorn och registrering av felkod som anger brist på reagens. |
| --- | --- |

3.1.13.

Uppgifter om erfarenheter av reagensförbrukning. Rapporterna bör bl.a. innehålla uppgifter om användarens erfarenhet av på- och återfyllning samt förbrukning av reagens, påfyllningsinstallationens funktion och även uppgifter om hur ofta den tillfälliga prestandabegränsaren aktiveras för fordon i drift, andra uppkomna fel, aktivering av felfunktionsindikatorn och registrering av felkod som anger brist på reagens.

| 3.1.13.1. | Tillverkaren ska lämna drifts- och felrapporter. Tillverkaren ska rapportera alla garantianspråk och ange typen av anspråk, uppgifter om aktivering och avaktivering av felfunktionsindikatorn, registrering av felkod för brist på reagens samt aktivering och avaktivering av motorns prestandabegränsare (se punkt 5.5.5 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Tillverkaren ska lämna drifts- och felrapporter. Tillverkaren ska rapportera alla garantianspråk och ange typen av anspråk, uppgifter om aktivering och avaktivering av felfunktionsindikatorn, registrering av felkod för brist på reagens samt aktivering och avaktivering av motorns prestandabegränsare (se punkt 5.5.5 i dessa föreskrifter).

| 3.2 | De uppgifter som tillverkaren samlar in ska vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att prestanda för fordon i drift kan bedömas vid normal användning under hela den hållbarhetsperiod/livslängd som anges i artikel 6.3 i dessa föreskrifter och på ett sätt som är representativt för de geografiska områden som utgör tillverkarens marknad. |
| --- | --- |

3.2

De uppgifter som tillverkaren samlar in ska vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att prestanda för fordon i drift kan bedömas vid normal användning under hela den hållbarhetsperiod/livslängd som anges i artikel 6.3 i dessa föreskrifter och på ett sätt som är representativt för de geografiska områden som utgör tillverkarens marknad.

| 3.3 | Tillverkaren kan vilja bedriva sin övervakning under drift med färre motorer eller fordon än det antal som anges i punkt 3.1.11.5 g och enligt ett förfarande som avses i punkt 3.1.11.5 h. Skälet kan vara att motorn i motorfamiljen/erna som rapporten omfattar är få till antalet. Villkoren för detta bör ha godkänts i förväg av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

3.3

Tillverkaren kan vilja bedriva sin övervakning under drift med färre motorer eller fordon än det antal som anges i punkt 3.1.11.5 g och enligt ett förfarande som avses i punkt 3.1.11.5 h. Skälet kan vara att motorn i motorfamiljen/erna som rapporten omfattar är få till antalet. Villkoren för detta bör ha godkänts i förväg av typgodkännandemyndigheten.

| 3.4 | På grundval av den övervakningsrapport som nämns i denna punkt ska typgodkännandemyndigheten göra något av följande:






  a) | Besluta att överensstämmelsen för en viss motortyp eller motorfamilj i drift är tillfredsställande och därför inte vidta några ytterligare åtgärder. |
| --- | --- | --- |

3.4

På grundval av den övervakningsrapport som nämns i denna punkt ska typgodkännandemyndigheten göra något av följande:

a)

Besluta att överensstämmelsen för en viss motortyp eller motorfamilj i drift är tillfredsställande och därför inte vidta några ytterligare åtgärder.

| b) | Besluta att de uppgifter som tillverkaren lämnat är otillräckliga för att ett beslut ska kunna fattas och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren. Om ytterligare information begärs ska denna, beroende på motorns typgodkännande, innehålla resultaten från ESC-, ELR- och ETC-proverna eller från något annat godkänt förfarande i enlighet med punkt 3.1.11.5 h. |
| --- | --- |

b)

Besluta att de uppgifter som tillverkaren lämnat är otillräckliga för att ett beslut ska kunna fattas och begära ytterligare information eller provningsdata från tillverkaren. Om ytterligare information begärs ska denna, beroende på motorns typgodkännande, innehålla resultaten från ESC-, ELR- och ETC-proverna eller från något annat godkänt förfarande i enlighet med punkt 3.1.11.5 h.

| c) | Besluta att överensstämmelsen för en viss motorfamilj i drift är otillfredsställande och låta utföra ytterligare tester på ett urval motorer från motorfamiljen för att verifiera resultatet i enlighet med punkt 5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Besluta att överensstämmelsen för en viss motorfamilj i drift är otillfredsställande och låta utföra ytterligare tester på ett urval motorer från motorfamiljen för att verifiera resultatet i enlighet med punkt 5 i denna bilaga.

| 3.5 | En avtalsslutande part kan utföra och rapportera sin övervakningsprovning med utgångspunkt i det kontrollförfarande som beskrivs i detta punkt. Uppgifter om anskaffning, underhåll och tillverkarens medverkan i verksamheten kan registreras. Medlemsstaterna kan även använda alternativa protokoll för utsläppsprov i enlighet med punkt 3.1.11.5 h. |
| --- | --- |

3.5

En avtalsslutande part kan utföra och rapportera sin övervakningsprovning med utgångspunkt i det kontrollförfarande som beskrivs i detta punkt. Uppgifter om anskaffning, underhåll och tillverkarens medverkan i verksamheten kan registreras. Medlemsstaterna kan även använda alternativa protokoll för utsläppsprov i enlighet med punkt 3.1.11.5 h.

| 3.6 | Typgodkännandemyndigheten kan använda övervakningsprovning som utförts och rapporterats av en medlemsstat som underlag för beslut i enlighet med punkt 3.4. |
| --- | --- |

3.6

Typgodkännandemyndigheten kan använda övervakningsprovning som utförts och rapporterats av en medlemsstat som underlag för beslut i enlighet med punkt 3.4.

| 3.7 | Tillverkaren bör meddela typgodkännandemyndigheten och den/de avtalsslutande parten/erna var de aktuella fordonen eller motorerna är i drift när man planerar att genomföra en frivillig korrigerande åtgärd. Tillverkaren ska rapportera i samband med att ett beslut om åtgärd fattas, och närmare redogöra för åtgärden och de grupper av motorer eller fordon som ska ingå, och därefter rapportera regelbundet när åtgärderna inleds. Tillämpliga delar i punkt 7 i denna bilaga kan användas. |
| --- | --- |

3.7

Tillverkaren bör meddela typgodkännandemyndigheten och den/de avtalsslutande parten/erna var de aktuella fordonen eller motorerna är i drift när man planerar att genomföra en frivillig korrigerande åtgärd. Tillverkaren ska rapportera i samband med att ett beslut om åtgärd fattas, och närmare redogöra för åtgärden och de grupper av motorer eller fordon som ska ingå, och därefter rapportera regelbundet när åtgärderna inleds. Tillämpliga delar i punkt 7 i denna bilaga kan användas.

4.   AVGASPROV

| 4.1 | Den motor som valts ut från en motorfamilj ska provas med hjälp av ESC- och ETC-provcyklerna för gas- och partikelformiga utsläpp och ELR-provcykeln för rökutsläpp. Motorn ska vara representativ för den användning som förväntas för motortypen och komma från ett fordon i normal användning. Anskaffning, inspektion och korrigerande underhåll av motorn eller fordonet ska utföras med hjälp av ett sådant protokoll som anges i punkt 3 och ska dokumenteras.
  Tillämplig underhållsplan i enlighet med punkt 4 i bilaga 7 ska ha utförts på motorn. |
| --- | --- |

4.1

Den motor som valts ut från en motorfamilj ska provas med hjälp av ESC- och ETC-provcyklerna för gas- och partikelformiga utsläpp och ELR-provcykeln för rökutsläpp. Motorn ska vara representativ för den användning som förväntas för motortypen och komma från ett fordon i normal användning. Anskaffning, inspektion och korrigerande underhåll av motorn eller fordonet ska utföras med hjälp av ett sådant protokoll som anges i punkt 3 och ska dokumenteras.

Tillämplig underhållsplan i enlighet med punkt 4 i bilaga 7 ska ha utförts på motorn.

| 4.2 | De utsläppsvärden som fastställs med hjälp av ESC-, ETC- och ELR-proven ska uttryckas med samma antal decimaler som gränsvärdet för den föroreningen uttrycks med i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, med tillägg av en decimal. |
| --- | --- |

4.2

De utsläppsvärden som fastställs med hjälp av ESC-, ETC- och ELR-proven ska uttryckas med samma antal decimaler som gränsvärdet för den föroreningen uttrycks med i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter, med tillägg av en decimal.

5.   VERIFIERINGSPROVNING

| 5.1 | Verifieringsprovning utförs för att kontrollera att motorfamiljens avgasrening fungerar i drift. |
| --- | --- |

5.1

Verifieringsprovning utförs för att kontrollera att motorfamiljens avgasrening fungerar i drift.

| 5.1.1. | Om typgodkännandemyndigheten inte godtar tillverkarens driftsövervakning enligt punkt 3.4 eller om tecken på bristande överensstämmelse i drift rapporteras, t.ex. enligt punkt 3.5, kan myndigheten begära att tillverkaren utför verifieringsprov. Typgodkännandemyndigheten kommer att granska den rapport som tillverkaren lämnar in över utförda verifieringsprov. |
| --- | --- |

5.1.1.

Om typgodkännandemyndigheten inte godtar tillverkarens driftsövervakning enligt punkt 3.4 eller om tecken på bristande överensstämmelse i drift rapporteras, t.ex. enligt punkt 3.5, kan myndigheten begära att tillverkaren utför verifieringsprov. Typgodkännandemyndigheten kommer att granska den rapport som tillverkaren lämnar in över utförda verifieringsprov.

| 5.1.2. | Typgodkännandemyndigheten kan utföra verifieringsprov. |
| --- | --- |

5.1.2.

Typgodkännandemyndigheten kan utföra verifieringsprov.

| 5.2 | Verifieringsprovet bör utgöras av tillämpliga ESC-, ETC och ELR-motorprover i enlighet med punkt 4. De representativa motorer som ska provas bör demonteras från fordon i normal användning innan de provas. Alternativt kan tillverkaren med typgodkännandemyndighetens samtycke prova avgasreningskomponenter från fordon i drift, efter det att komponenterna har demonterats, överförts och monterats på representativa och korrekt använda motorer. För varje provserie ska samma paket med avgasreningskomponenter väljas. Valet ska motiveras. |
| --- | --- |

5.2

Verifieringsprovet bör utgöras av tillämpliga ESC-, ETC och ELR-motorprover i enlighet med punkt 4. De representativa motorer som ska provas bör demonteras från fordon i normal användning innan de provas. Alternativt kan tillverkaren med typgodkännandemyndighetens samtycke prova avgasreningskomponenter från fordon i drift, efter det att komponenterna har demonterats, överförts och monterats på representativa och korrekt använda motorer. För varje provserie ska samma paket med avgasreningskomponenter väljas. Valet ska motiveras.

| 5.3 | Ett resultat från prov som utförts på minst två representativa motorer från samma motorfamilj kan betraktas som otillfredsställande om värdet för någon reglerad förorening väsentligen överstiger det gränsvärde som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3

Ett resultat från prov som utförts på minst två representativa motorer från samma motorfamilj kan betraktas som otillfredsställande om värdet för någon reglerad förorening väsentligen överstiger det gränsvärde som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter.

6.   ÅTGÄRDER

| 6.1 | Om typgodkännandemyndigheten inte godtar de uppgifter eller provningsdata som tillverkaren har lämnat och, efter att ha utfört verifieringsprov av motorn i enlighet med punkt 5 eller på grundval av verifieringsprov som utförts av en avtalsslutande part (punkt 5.3), om det är säkert att en viss motortyp inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser, ska typgodkännandemyndigheten begära att tillverkaren lämnar in en plan över åtgärder för att avhjälpa bristen. |
| --- | --- |

6.1

Om typgodkännandemyndigheten inte godtar de uppgifter eller provningsdata som tillverkaren har lämnat och, efter att ha utfört verifieringsprov av motorn i enlighet med punkt 5 eller på grundval av verifieringsprov som utförts av en avtalsslutande part (punkt 5.3), om det är säkert att en viss motortyp inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser, ska typgodkännandemyndigheten begära att tillverkaren lämnar in en plan över åtgärder för att avhjälpa bristen.

| 6.2 | I sådana fall ska de stödåtgärder som avses i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) även omfatta motorer i drift som tillhör samma fordonstyp och som sannolikt kan påverkas av samma fel i enlighet med punkt 8.
  För att vara giltig ska den plan för åtgärder som tillverkaren lämnar in godkännas av typgodkännandemyndigheten. Tillverkaren ansvarar för att den korrigerande åtgärden vidtas enligt godkännandet.
  Typgodkännandemyndigheten ska anmäla sitt beslut till alla avtalsslutande parter inom 30 dagar. De avtalsslutande parterna kan begära att samma plan för åtgärder tillämpas på alla motorer av samma typ som är registrerade inom deras territorium. |
| --- | --- |

6.2

I sådana fall ska de stödåtgärder som avses i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) även omfatta motorer i drift som tillhör samma fordonstyp och som sannolikt kan påverkas av samma fel i enlighet med punkt 8.

För att vara giltig ska den plan för åtgärder som tillverkaren lämnar in godkännas av typgodkännandemyndigheten. Tillverkaren ansvarar för att den korrigerande åtgärden vidtas enligt godkännandet.

Typgodkännandemyndigheten ska anmäla sitt beslut till alla avtalsslutande parter inom 30 dagar. De avtalsslutande parterna kan begära att samma plan för åtgärder tillämpas på alla motorer av samma typ som är registrerade inom deras territorium.

| 6.3 | Om en avtalsslutande part fastställt att en fordonstyp inte överensstämmer med de gällande kraven i denna bilaga ska den utan dröjsmål meddela den avtalsslutande part som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med kraven i avtalet.
  I enlighet med avtalets bestämmelse ska därefter den avtalsslutande partens behöriga myndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet meddela tillverkaren att en fordonstyp misslyckats uppfylla kraven i dessa bestämmelser och att vissa åtgärder förväntas av tillverkaren. Inom två månader efter denna underrättelse ska tillverkaren för myndigheten lägga fram en åtgärdsplan för att avhjälpa bristerna, vilken till innehållet bör motsvara kraven i punkt 7. Den behöriga myndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska inom två månader samråda med tillverkaren för att uppnå samförstånd om en åtgärdsplan och om genomförandet av denna plan. Om den behöriga myndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet finner att ingen överenskommelse kan nås ska de gällande förfarandena i avtalet inledas. |
| --- | --- |

6.3

Om en avtalsslutande part fastställt att en fordonstyp inte överensstämmer med de gällande kraven i denna bilaga ska den utan dröjsmål meddela den avtalsslutande part som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med kraven i avtalet.

I enlighet med avtalets bestämmelse ska därefter den avtalsslutande partens behöriga myndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet meddela tillverkaren att en fordonstyp misslyckats uppfylla kraven i dessa bestämmelser och att vissa åtgärder förväntas av tillverkaren. Inom två månader efter denna underrättelse ska tillverkaren för myndigheten lägga fram en åtgärdsplan för att avhjälpa bristerna, vilken till innehållet bör motsvara kraven i punkt 7. Den behöriga myndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska inom två månader samråda med tillverkaren för att uppnå samförstånd om en åtgärdsplan och om genomförandet av denna plan. Om den behöriga myndighet som beviljat det ursprungliga typgodkännandet finner att ingen överenskommelse kan nås ska de gällande förfarandena i avtalet inledas.

7.   STÖDÅTGÄRDSPLAN

| 7.1. | Den åtgärdsplan som krävs enligt punkt 6.1 ska lämnas till typgodkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter dagen för underrättelsen som avses i punkt 6.1. Typgodkännandemyndigheten ska inom 30 arbetsdagar godta eller avvisa stödåtgärdsplanen. Om tillverkaren till den behöriga typgodkännandemyndighetens tillfredsställelse emellertid kan visa att ytterligare tid krävs för att utreda den bristande överensstämmelsen och därefter inge en stödåtgärdsplan beviljas en förlängd tidsfrist. |
| --- | --- |

7.1.

Den åtgärdsplan som krävs enligt punkt 6.1 ska lämnas till typgodkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter dagen för underrättelsen som avses i punkt 6.1. Typgodkännandemyndigheten ska inom 30 arbetsdagar godta eller avvisa stödåtgärdsplanen. Om tillverkaren till den behöriga typgodkännandemyndighetens tillfredsställelse emellertid kan visa att ytterligare tid krävs för att utreda den bristande överensstämmelsen och därefter inge en stödåtgärdsplan beviljas en förlängd tidsfrist.

| 7.2. | Stödåtgärderna ska tillämpas på alla fordon som sannolikt kan påverkas av samma fel. Behovet av att ändra typgodkännandehandlingarna ska bedömas. |
| --- | --- |

7.2.

Stödåtgärderna ska tillämpas på alla fordon som sannolikt kan påverkas av samma fel. Behovet av att ändra typgodkännandehandlingarna ska bedömas.

| 7.3. | Tillverkaren ska inge en kopia av alla meddelanden som rör stödåtgärdsplanen och ska också föra register över återkallandet och regelbundet förse typgodkännandemyndigheten med lägesrapporter. |
| --- | --- |

7.3.

Tillverkaren ska inge en kopia av alla meddelanden som rör stödåtgärdsplanen och ska också föra register över återkallandet och regelbundet förse typgodkännandemyndigheten med lägesrapporter.

| 7.4. | Stödåtgärdsplanen ska omfatta de krav som anges i punkterna 7.4.1-7.4.11. Tillverkaren ska tilldela stödåtgärdsplanen ett unikt namn eller nummer för identifiering. |
| --- | --- |

7.4.

Stödåtgärdsplanen ska omfatta de krav som anges i punkterna 7.4.1-7.4.11. Tillverkaren ska tilldela stödåtgärdsplanen ett unikt namn eller nummer för identifiering.

| 7.4.1. | En beskrivning av varje motortyp i planen för åtgärder. |
| --- | --- |

7.4.1.

En beskrivning av varje motortyp i planen för åtgärder.

| 7.4.2. | En beskrivning av särskilda modifikationer, förändringar, reparationer, korrigeringar, justeringar och övriga ändringar som ska utföras för att motorerna ska överensstämma med kraven, inbegripet en kort sammanfattning av de uppgifter och tekniska undersökningar som stöder tillverkarens beslut om de särskilda åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen. |
| --- | --- |

7.4.2.

En beskrivning av särskilda modifikationer, förändringar, reparationer, korrigeringar, justeringar och övriga ändringar som ska utföras för att motorerna ska överensstämma med kraven, inbegripet en kort sammanfattning av de uppgifter och tekniska undersökningar som stöder tillverkarens beslut om de särskilda åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen.

| 7.4.3. | En beskrivning av hur tillverkaren avser att informera ägarna till motorerna eller fordonen om åtgärderna. |
| --- | --- |

7.4.3.

En beskrivning av hur tillverkaren avser att informera ägarna till motorerna eller fordonen om åtgärderna.

| 7.4.4. | I förekommande fall en beskrivning av det korrekta underhåll eller den korrekta användning som tillverkaren fastställer som villkor för berättigande till reparationer enligt planen för åtgärder och en redogörelse för tillverkarens skäl för att ställa sådana villkor. Inga villkor för underhåll eller användning får ställas om de inte bevisligen har samband med den bristande överensstämmelsen och stödåtgärderna. |
| --- | --- |

7.4.4.

I förekommande fall en beskrivning av det korrekta underhåll eller den korrekta användning som tillverkaren fastställer som villkor för berättigande till reparationer enligt planen för åtgärder och en redogörelse för tillverkarens skäl för att ställa sådana villkor. Inga villkor för underhåll eller användning får ställas om de inte bevisligen har samband med den bristande överensstämmelsen och stödåtgärderna.

| 7.4.5. | En beskrivning av det förfarande motorernas ägare ska följa för att få den bristande överensstämmelsen korrigerad. Den ska innehålla ett datum efter vilket stödåtgärderna får vidtas, den tid verkstaden beräknas behöva för att utföra reparationerna och var de kan göras. Reparationen ska göras på ett ändamålsenligt sätt och inom rimlig tid efter det att fordonet inlämnats. |
| --- | --- |

7.4.5.

En beskrivning av det förfarande motorernas ägare ska följa för att få den bristande överensstämmelsen korrigerad. Den ska innehålla ett datum efter vilket stödåtgärderna får vidtas, den tid verkstaden beräknas behöva för att utföra reparationerna och var de kan göras. Reparationen ska göras på ett ändamålsenligt sätt och inom rimlig tid efter det att fordonet inlämnats.

| 7.4.6. | En kopia av den information som överlämnats till fordonsägaren. |
| --- | --- |

7.4.6.

En kopia av den information som överlämnats till fordonsägaren.

| 7.4.7. | En kort beskrivning av det system som tillverkaren använder för att säkerställa tillräcklig tillgång till delar eller system för att utföra stödåtgärden. Det ska anges när det finns tillräcklig tillgång till delar eller system för att inleda verksamheten. |
| --- | --- |

7.4.7.

En kort beskrivning av det system som tillverkaren använder för att säkerställa tillräcklig tillgång till delar eller system för att utföra stödåtgärden. Det ska anges när det finns tillräcklig tillgång till delar eller system för att inleda verksamheten.

| 7.4.8. | En kopia av alla instruktioner som ska sändas till de personer som ska utföra reparationen. |
| --- | --- |

7.4.8.

En kopia av alla instruktioner som ska sändas till de personer som ska utföra reparationen.

| 7.4.9. | En beskrivning av hur de föreslagna åtgärderna påverkar utsläppen, bränslekonsumtionen, kördugligheten och säkerheten för varje motortyp som omfattas av planen för åtgärder med uppgifter, tekniska undersökningar osv. som stöder dessa slutsatser. |
| --- | --- |

7.4.9.

En beskrivning av hur de föreslagna åtgärderna påverkar utsläppen, bränslekonsumtionen, kördugligheten och säkerheten för varje motortyp som omfattas av planen för åtgärder med uppgifter, tekniska undersökningar osv. som stöder dessa slutsatser.

| 7.4.10. | All annan information, alla rapporter eller uppgifter som typgodkännandemyndigheten rimligtvis kan anse sig behöva för att utvärdera stödåtgärdsplanen. |
| --- | --- |

7.4.10.

All annan information, alla rapporter eller uppgifter som typgodkännandemyndigheten rimligtvis kan anse sig behöva för att utvärdera stödåtgärdsplanen.

| 7.4.11. | När stödåtgärdsplanen innehåller ett återkallande ska en beskrivning av sättet att registrera reparationen inges till typgodkännandemyndigheten. Om en etikett används ska ett exempel på denna inlämnas. |
| --- | --- |

7.4.11.

När stödåtgärdsplanen innehåller ett återkallande ska en beskrivning av sättet att registrera reparationen inges till typgodkännandemyndigheten. Om en etikett används ska ett exempel på denna inlämnas.

| 7.5. | Det kan krävas av tillverkaren att denne utför rimliga och nödvändiga prov på delar och motorer som omfattas av det utbyte, den reparation eller ändring som föreslås, i syfte att påvisa att åtgärden har avsedd verkan. |
| --- | --- |

7.5.

Det kan krävas av tillverkaren att denne utför rimliga och nödvändiga prov på delar och motorer som omfattas av det utbyte, den reparation eller ändring som föreslås, i syfte att påvisa att åtgärden har avsedd verkan.

| 7.6. | Tillverkaren är skyldig att föra register över alla motorer och fordon som har återkallats och reparerats samt den verkstad som utförde reparationen. Typgodkännandemyndigheten ska på begäran få tillgång till registret under en period av 5 år från genomförandet av stödåtgärdsplanen. |
| --- | --- |

7.6.

Tillverkaren är skyldig att föra register över alla motorer och fordon som har återkallats och reparerats samt den verkstad som utförde reparationen. Typgodkännandemyndigheten ska på begäran få tillgång till registret under en period av 5 år från genomförandet av stödåtgärdsplanen.

| 7.7. | Reparationer och ändringar eller montering av ny utrustning ska antecknas i ett intyg som tillverkaren lämnar till motorägaren. |
| --- | --- |

7.7.

Reparationer och ändringar eller montering av ny utrustning ska antecknas i ett intyg som tillverkaren lämnar till motorägaren.

---

BILAGA 9A

Omborddiagnossystem (OBD-system)

1.   INLEDNING

Denna bilaga innehåller de bestämmelser som är tillämpliga på OBD-systemet avseende utsläpp från motorfordon.

2.   DEFINITIONER

Utöver de definitioner som återfinns i punkt 2 i dessa föreskrifter ska i denna bilaga följande definitioner gälla:

uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång period för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K från och med det att motorn startas och uppnå minst 343 K (70 oC).

tillgång: tillgång till alla utsläppsrelaterade OBD-uppgifter, inklusive alla felkoder, som krävs för inspektion, diagnos, underhåll eller reparation av utsläppsrelaterade delar av fordonet via den seriella anslutningen på det standardiserade diagnosuttaget.

brist: det att, i samband med OBD-system för motorer, upp till två skilda kontrollerade komponenter eller system tillfälligt eller ständigt uppvisar en driftskarakteristik som menligt påverkar den annars effektiva OBD-kontrollen av dessa komponenter eller system eller inte uppfyller alla övriga detaljerade OBD-krav. Motorer, eller fordon med avseende på deras motorer, får typgodkännas, registreras och säljas med de brister som anges i punkt 4.3 i denna bilaga.

försämrad del/försämrat system: komponent eller system i motorn eller för avgasefterbehandling som avsiktligt och på ett kontrollerat sätt har försämrats av tillverkaren i syfte att utföra ett typgodkännandeprov med avseende på OBD-systemet.

OBD-provcykel: en körcykel som är en version av ESC-provcykeln med samma turordning för de 13 individuella driftslägena som beskrivs i punkt 2.7.1 i tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter, men för vilken tiden för varje driftsläge minskats till 60 sekunder.

driftssekvens: en sekvens som används för att fastställa villkoren för släckning av felfunktionsindikatorn. Sekvensen omfattar start av motorn, en driftsfas, avstängning av motorn samt tiden fram till nästa motorstart, då OBD-kontroll sker och eventuella funktionsfel kan upptäckas.

konditioneringscykel: minst tre på varandra följande OBD-provcykler eller provcykler för utsläpp som syftar till att stabilisera motorns drift, avgasreningssystemet och OBD-systemets kontrollfunktion.

reparationsinformation: all information som krävs för diagnos, underhåll, kontroll, periodisk övervakning eller reparation av motorn och som tillverkarna lämnar till sina auktoriserade återförsäljare eller verkstäder. Denna information ska om så är nödvändigt omfatta servicehandböcker, tekniska handböcker, diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden), kopplingsscheman, identifieringsnummer för mjukvarukalibrering för en viss motortyp, information som möjliggör uppdatering av mjukvaran till elektroniksystemet enligt fordonstillverkarens anvisningar, anvisningar för enskilda och särskilda fall, information om verktyg och utrustning, information om uppgiftsregistrering samt uppgifter för dubbelriktad kontroll och provning. Tillverkaren är inte skyldig att tillhandahålla information som omfattas av immaterialrättsskydd eller som ingår i tillverkarens eller underleverantörens särskilda know-how. Otillbörligt undanhållande av nödvändig teknisk information är dock inte tillåtet.

standardiserad: alla utsläppsrelaterade OBD-uppgifter (dvs. informationsflöde, om ett felsökningsverktyg används), inklusive alla felkoder som används, ska produceras endast i överensstämmelse med gällande industristandarder som, genom att deras format och tillåtna valmöjligheter är klart fastställda, ger största möjliga harmonisering inom fordonsindustrin och vilkas användning är uttryckligen tillåten i dessa föreskrifter.

obegränsad:

| a) | tillgång som inte förutsätter en tillgångskod som endast kan erhållas via tillverkaren eller liknande, eller |
| --- | --- |

a)

tillgång som inte förutsätter en tillgångskod som endast kan erhållas via tillverkaren eller liknande, eller

| b) | tillgång som möjliggör utvärdering av producerade uppgifter utan behov av någon särskild avkodningsinformation, om inte denna information själv är standardiserad. |
| --- | --- |

b)

tillgång som möjliggör utvärdering av producerade uppgifter utan behov av någon särskild avkodningsinformation, om inte denna information själv är standardiserad.

3.   KRAV OCH PROVNINGAR

3.1.   Allmänna krav

| 3.1.1. | OBD-system ska vara utformade, konstruerade och monterade i fordonet på ett sådant sätt att de kan identifiera olika typer av funktionsfel under motorns hela livslängd. Vid sin bedömning av om detta mål uppnås ska godkännandemyndigheten godta att motorer som använts under en längre tid än den hållbarhetsperiod som anges i punkt 5.3 i dessa föreskrifter kan uppvisa en viss försämring i OBD-systemets prestanda, som innebär att utsläppen kan överstiga gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter innan OBD-systemet informerar fordonets förare om förekomsten av ett fel. |
| --- | --- |

3.1.1.

OBD-system ska vara utformade, konstruerade och monterade i fordonet på ett sådant sätt att de kan identifiera olika typer av funktionsfel under motorns hela livslängd. Vid sin bedömning av om detta mål uppnås ska godkännandemyndigheten godta att motorer som använts under en längre tid än den hållbarhetsperiod som anges i punkt 5.3 i dessa föreskrifter kan uppvisa en viss försämring i OBD-systemets prestanda, som innebär att utsläppen kan överstiga gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter innan OBD-systemet informerar fordonets förare om förekomsten av ett fel.

| 3.1.2. | En sekvens av diagnostiska kontroller ska inledas varje gång motorn startas och avslutas minst en gång, förutsatt att de rätta provningsförhållandena föreligger. Provningsförhållandena ska väljas så att de alla inträffar under körförhållanden sådana de representeras av provningen i punkt  2 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.1.2.

En sekvens av diagnostiska kontroller ska inledas varje gång motorn startas och avslutas minst en gång, förutsatt att de rätta provningsförhållandena föreligger. Provningsförhållandena ska väljas så att de alla inträffar under körförhållanden sådana de representeras av provningen i punkt  2 i tillägg 1 till denna bilaga.

| 3.1.2.1. | Tillverkarna behöver inte aktivera en komponent eller ett system enbart för OBD-funktionsövervakning med driftsförhållanden under vilka komponenterna eller systemen i fråga normalt inte är aktiva (t.ex. aktivering av uppvärmningsanordning för behållaren med reagens i ett deNOx-system eller ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, när ett sådant system normalt inte skulle vara aktivt). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Tillverkarna behöver inte aktivera en komponent eller ett system enbart för OBD-funktionsövervakning med driftsförhållanden under vilka komponenterna eller systemen i fråga normalt inte är aktiva (t.ex. aktivering av uppvärmningsanordning för behållaren med reagens i ett deNOx-system eller ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, när ett sådant system normalt inte skulle vara aktivt).

| 3.1.3. | OBD-systemet kan omfatta anordningar som mäter eller känner av driftsvariabler (t.ex. fordonshastighet, motorvarvtal, växel, temperatur eller inloppstryck) i syfte att upptäcka funktionsfel och minimera risken för falskt alarm. Dessa anordningar är inte manipulationsanordningar. |
| --- | --- |

3.1.3.

OBD-systemet kan omfatta anordningar som mäter eller känner av driftsvariabler (t.ex. fordonshastighet, motorvarvtal, växel, temperatur eller inloppstryck) i syfte att upptäcka funktionsfel och minimera risken för falskt alarm. Dessa anordningar är inte manipulationsanordningar.

| 3.1.4. | Den tillgång till omborddiagnossystemet som krävs för kontroll, diagnos, underhåll eller reparation av fordonet ska vara obegränsad och standardiserad. Alla utsläppsrelaterade felkoder måste överensstämma med punkt 6.8.5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.1.4.

Den tillgång till omborddiagnossystemet som krävs för kontroll, diagnos, underhåll eller reparation av fordonet ska vara obegränsad och standardiserad. Alla utsläppsrelaterade felkoder måste överensstämma med punkt 6.8.5 i denna bilaga.

3.2.   OBD steg 1-krav

| 3.2.1. | OBD-systemet för alla dieselmotorer och i fordon utrustade med en dieselmotor ska från och med de datum som anges i punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter indikera fel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet i fråga ger upphov till ökade utsläpp som överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.1.

OBD-systemet för alla dieselmotorer och i fordon utrustade med en dieselmotor ska från och med de datum som anges i punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter indikera fel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet i fråga ger upphov till ökade utsläpp som överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

| 3.2.2. | För att uppfylla steg 1-kraven ska OBD-systemet kontrollera följande: |
| --- | --- |

3.2.2.

För att uppfylla steg 1-kraven ska OBD-systemet kontrollera följande:

| 3.2.2.1. | Fullständigt avlägsnande av en katalysator, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Fullständigt avlägsnande av en katalysator, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter.

| 3.2.2.2. | Minskad verkningsgrad i deNOx-systemet, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av kväveoxider. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Minskad verkningsgrad i deNOx-systemet, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av kväveoxider.

| 3.2.2.3. | Minskad verkningsgrad i partikelfiltret, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av partiklar. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Minskad verkningsgrad i partikelfiltret, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av partiklar.

| 3.2.2.4. | Minskad verkningsgrad i ett kombinerat system med deNOx och partikelfilter, om sådant finns, avseende utsläpp av både kväveoxider och partiklar. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Minskad verkningsgrad i ett kombinerat system med deNOx och partikelfilter, om sådant finns, avseende utsläpp av både kväveoxider och partiklar.

| 3.2.3. | Större funktionsfel |
| --- | --- |

3.2.3.

Större funktionsfel

| 3.2.3.1. | Som ett alternativ till kontroll mot lämpligt OBD-gränsvärde när det gäller punkterna 3.2.2.1–3.2.2.4 får OBD-systemet i dieselmotorer enligt punkt 5.4.1.1 i dessa föreskrifter kontrollera om större funktionsfel föreligger för följande komponenter:






  a) | En katalysator, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Som ett alternativ till kontroll mot lämpligt OBD-gränsvärde när det gäller punkterna 3.2.2.1–3.2.2.4 får OBD-systemet i dieselmotorer enligt punkt 5.4.1.1 i dessa föreskrifter kontrollera om större funktionsfel föreligger för följande komponenter:

a)

En katalysator, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter.

| b) | Ett deNOx-system, om sådant finns. |
| --- | --- |

b)

Ett deNOx-system, om sådant finns.

| c) | Ett partikelfilter, om sådant finns. |
| --- | --- |

c)

Ett partikelfilter, om sådant finns.

| d) | Ett kombinerat system med deNOx och partikelfilter. |
| --- | --- |

d)

Ett kombinerat system med deNOx och partikelfilter.

| 3.2.3.2. | När det gäller en motor utrustad med ett deNOx-system kan kontroll med avseende på större funktionsfel avse fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system (båda avsiktliga större funktionsfel), brist på reagens i ett deNOx-system, fel i elektrisk komponent i SCR-katalysator (selektiv katalytisk reduktion), elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett deNOx-system inbegripet eventuella system för uppvärmning av reagens, fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

När det gäller en motor utrustad med ett deNOx-system kan kontroll med avseende på större funktionsfel avse fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system (båda avsiktliga större funktionsfel), brist på reagens i ett deNOx-system, fel i elektrisk komponent i SCR-katalysator (selektiv katalytisk reduktion), elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett deNOx-system inbegripet eventuella system för uppvärmning av reagens, fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump).

| 3.2.3.3. | När det gäller en motor utrustad med partikelfilter kan kontroll med avseende på större funktionsfel avse omfattande smältning av partikelfällans substrat eller en igensatt partikelfälla som leder till ett differentialtryck utanför det område som angetts av tillverkaren, elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett partikelfilter, fel i eventuella system för dosering av reagens (t.ex. igensatt munstycke, fel i doseringspump). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

När det gäller en motor utrustad med partikelfilter kan kontroll med avseende på större funktionsfel avse omfattande smältning av partikelfällans substrat eller en igensatt partikelfälla som leder till ett differentialtryck utanför det område som angetts av tillverkaren, elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett partikelfilter, fel i eventuella system för dosering av reagens (t.ex. igensatt munstycke, fel i doseringspump).

| 3.2.4. | Tillverkarna får visa godkännandemyndigheten att vissa komponenter eller system inte behöver kontrolleras om utsläppen, när dessa komponenter eller system är helt ur funktion eller demonterade, inte överstiger de gränsvärden för OBD steg 1 som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter vid mätning under de cykler som visas i punkt 1.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på system för avgasåterföring, deNOx-system, partikelfilter eller kombinerade system med deNOx-katalysator och partikelfilter och inte heller på komponenter eller system som kontrolleras med avseende på större funktionsfel. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tillverkarna får visa godkännandemyndigheten att vissa komponenter eller system inte behöver kontrolleras om utsläppen, när dessa komponenter eller system är helt ur funktion eller demonterade, inte överstiger de gränsvärden för OBD steg 1 som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter vid mätning under de cykler som visas i punkt 1.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på system för avgasåterföring, deNOx-system, partikelfilter eller kombinerade system med deNOx-katalysator och partikelfilter och inte heller på komponenter eller system som kontrolleras med avseende på större funktionsfel.

3.3.   OBD steg 2-krav

| 3.3.1. | OBD-systemet för alla diesel- eller gasmotorer och i fordon utrustade med en diesel- eller gasmotor ska från och med de datum som anges i punkt 5.4.2 i dessa föreskrifter ange fel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet i fråga ger upphov till ökade utsläpp som överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.
  OBD-systemet ska beakta kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns styrdon och eventuella andra styrdon för drivaggregat och fordonssystem när informationsutbytet kan påverka avgasreningssystemets funktion. OBD-systemet ska kontrollera att anslutningen mellan motorns styrdon och länken med dessa övriga fordonskomponenter (t.ex. kommunikationsbussen) är intakt. |
| --- | --- |

3.3.1.

OBD-systemet för alla diesel- eller gasmotorer och i fordon utrustade med en diesel- eller gasmotor ska från och med de datum som anges i punkt 5.4.2 i dessa föreskrifter ange fel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet i fråga ger upphov till ökade utsläpp som överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

OBD-systemet ska beakta kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns styrdon och eventuella andra styrdon för drivaggregat och fordonssystem när informationsutbytet kan påverka avgasreningssystemets funktion. OBD-systemet ska kontrollera att anslutningen mellan motorns styrdon och länken med dessa övriga fordonskomponenter (t.ex. kommunikationsbussen) är intakt.

| 3.3.2. | För att uppfylla steg 2-kraven ska OBD-systemet kontrollera följande: |
| --- | --- |

3.3.2.

För att uppfylla steg 2-kraven ska OBD-systemet kontrollera följande:

| 3.3.2.1. | Minskad verkningsgrad i katalysatorn, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Minskad verkningsgrad i katalysatorn, om den är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett partikelfilter.

| 3.3.2.2. | Minskad verkningsgrad i deNOx-systemet, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av kväveoxider. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Minskad verkningsgrad i deNOx-systemet, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av kväveoxider.

| 3.3.2.3. | Minskad verkningsgrad i partikelfiltret, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av partiklar. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Minskad verkningsgrad i partikelfiltret, om sådant finns, enbart avseende utsläpp av partiklar.

| 3.3.2.4. | Minskad verkningsgrad i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, om sådant finns, avseende utsläpp av både kväveoxider och partiklar. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

Minskad verkningsgrad i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, om sådant finns, avseende utsläpp av både kväveoxider och partiklar.

| 3.3.2.5. | Elanslutningen för gränssnittet mellan motorns styrdon och andra drivaggregatsystem eller elektriska eller elektroniska system (t.ex. växellådsstyrning (TECU)). |
| --- | --- |

3.3.2.5.

Elanslutningen för gränssnittet mellan motorns styrdon och andra drivaggregatsystem eller elektriska eller elektroniska system (t.ex. växellådsstyrning (TECU)).

| 3.3.3. | Tillverkarna får visa godkännandemyndigheten att vissa komponenter eller system inte behöver kontrolleras om utsläppen, när dessa komponenter eller system är helt ur funktion eller demonterade, inte överstiger de gränsvärden för OBD steg 2 som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter vid mätning under de cykler som visas i punkt 1.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på system för avgasåterföring, deNOx-system, partikelfilter eller kombinerade system med deNOx-katalysator och partikelfilter. |
| --- | --- |

3.3.3.

Tillverkarna får visa godkännandemyndigheten att vissa komponenter eller system inte behöver kontrolleras om utsläppen, när dessa komponenter eller system är helt ur funktion eller demonterade, inte överstiger de gränsvärden för OBD steg 2 som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter vid mätning under de cykler som visas i punkt 1.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på system för avgasåterföring, deNOx-system, partikelfilter eller kombinerade system med deNOx-katalysator och partikelfilter.

3.4.   Krav för steg 1 och steg 2

| 3.4.1. | För att uppfylla kraven för både steg 1 och steg 2 ska OBD-systemet kontrollera följande: |
| --- | --- |

3.4.1.

För att uppfylla kraven för både steg 1 och steg 2 ska OBD-systemet kontrollera följande:

| 3.4.1.1. | Bränsleinsprutningssystemets elektronik, manöverdon för bränslemängd och insprutningstider, med avseende på kretsens kontinuitet (dvs. öppen eller sluten krets) samt totalt funktionsstopp. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Bränsleinsprutningssystemets elektronik, manöverdon för bränslemängd och insprutningstider, med avseende på kretsens kontinuitet (dvs. öppen eller sluten krets) samt totalt funktionsstopp.

| 3.4.1.2. | Alla övriga utsläppsrelaterade komponenter eller system i motorn eller i systemet för avgasefterbehandling som är kopplade till en dator och som om ett funktionsfel uppstår leder till att utsläppen från avgasröret överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. Bland dessa system eller komponenter ska åtminstone ingå systemet för avgasåterföring, system eller komponenter för kontroll och styrning av luftmassflöde, luftvolymflöde (och temperatur), matningstryck och inloppstryck (samt de givare som möjliggör dessa funktioner), givare och manöverdon i ett deNOx-system, givare och manöverdon för ett elektroniskt aktiverat partikelfilter. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Alla övriga utsläppsrelaterade komponenter eller system i motorn eller i systemet för avgasefterbehandling som är kopplade till en dator och som om ett funktionsfel uppstår leder till att utsläppen från avgasröret överstiger de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. Bland dessa system eller komponenter ska åtminstone ingå systemet för avgasåterföring, system eller komponenter för kontroll och styrning av luftmassflöde, luftvolymflöde (och temperatur), matningstryck och inloppstryck (samt de givare som möjliggör dessa funktioner), givare och manöverdon i ett deNOx-system, givare och manöverdon för ett elektroniskt aktiverat partikelfilter.

| 3.4.1.3. | Övriga utsläppsrelaterade komponenter eller system i motorn eller i systemet för avgasefterbehandling som är kopplade till ett elektroniskt styrdon ska kontrolleras med avseende på elanslutningen om de inte kontrolleras på annat sätt. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Övriga utsläppsrelaterade komponenter eller system i motorn eller i systemet för avgasefterbehandling som är kopplade till ett elektroniskt styrdon ska kontrolleras med avseende på elanslutningen om de inte kontrolleras på annat sätt.

| 3.4.1.4. | När det gäller motorer vars avgasefterbehandlingssystem förbrukar reagens, ska OBD-systemet kontrollera






  a) | brist på reagens, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

När det gäller motorer vars avgasefterbehandlingssystem förbrukar reagens, ska OBD-systemet kontrollera

a)

brist på reagens,

| b) | reagensets kvalitet, dvs. att tillverkarens krav som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter uppfylls, |
| --- | --- |

b)

reagensets kvalitet, dvs. att tillverkarens krav som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter uppfylls,

| c) | förbrukning och dosering av reagens, |
| --- | --- |

c)

förbrukning och dosering av reagens,

i enlighet med punkt 5.5.4 i dessa föreskrifter.

3.5.   OBD-systemets funktion och tillfällig urkoppling av vissa OBD-kontrollfunktioner

| 3.5.1. | OBD-systemet ska vara utformat, konstruerat och monterat i fordonet på ett sådant sätt att det med de användningsvillkor som anges i punkt 5.1.5.4 i dessa föreskrifter uppfyller kraven i denna bilaga.
  Utanför dessa normala användningsvillkor får avgasreningssystemet uppvisa en viss försämring i OBD-systemets prestanda som innebär att utsläppen kan överstiga gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter innan OBD-systemet informerar fordonets förare om förekomsten av ett fel.
  OBD-systemet får kopplas från enbart om ett eller flera av följande villkor uppfylls: |
| --- | --- |

3.5.1.

OBD-systemet ska vara utformat, konstruerat och monterat i fordonet på ett sådant sätt att det med de användningsvillkor som anges i punkt 5.1.5.4 i dessa föreskrifter uppfyller kraven i denna bilaga.

Utanför dessa normala användningsvillkor får avgasreningssystemet uppvisa en viss försämring i OBD-systemets prestanda som innebär att utsläppen kan överstiga gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter innan OBD-systemet informerar fordonets förare om förekomsten av ett fel.

OBD-systemet får kopplas från enbart om ett eller flera av följande villkor uppfylls:

| 3.5.1.1. | De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur om systemets kontrollförmåga påverkas av låga bränslenivåer. Dessa funktioner får kopplas ur när bränslenivån är mindre än 20 % av bränsletankens nominella kapacitet. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur om systemets kontrollförmåga påverkas av låga bränslenivåer. Dessa funktioner får kopplas ur när bränslenivån är mindre än 20 % av bränsletankens nominella kapacitet.

| 3.5.1.2. | De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt under en hjälpstrategi för avgasrening enligt punkt 5.1.5.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt under en hjälpstrategi för avgasrening enligt punkt 5.1.5.1 i dessa föreskrifter.

| 3.5.1.3. | De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt när säkerhetslägen eller ”limp-home” -strategier aktiverats. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt när säkerhetslägen eller ”limp-home” -strategier aktiverats.

| 3.5.1.4. | För fordon som kan utrustas med kraftuttagsenheter är urkoppling av de OBD-kontrollfunktioner som påverkas av kraftuttagen tillåten endast om detta sker när kraftuttagsenheten är aktiv och fordonet inte körs. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

För fordon som kan utrustas med kraftuttagsenheter är urkoppling av de OBD-kontrollfunktioner som påverkas av kraftuttagen tillåten endast om detta sker när kraftuttagsenheten är aktiv och fordonet inte körs.

| 3.5.1.5. | De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt under periodisk regenerering av ett avgasreningssystem nedströms motorn (t.ex. ett partikelfilter, deNOx-system eller kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt under periodisk regenerering av ett avgasreningssystem nedströms motorn (t.ex. ett partikelfilter, deNOx-system eller kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter).

| 3.5.1.6. | De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt utanför de normala användningsvillkor som anges i punkt 5.1.5.4 i dessa föreskrifter när detta är berättigat på grund av en begränsning av OBD-systemets kontrollförmåga (inbegripet modelleringsförmåga). |
| --- | --- |

3.5.1.6.

De berörda OBD-kontrollfunktionerna får kopplas ur tillfälligt utanför de normala användningsvillkor som anges i punkt 5.1.5.4 i dessa föreskrifter när detta är berättigat på grund av en begränsning av OBD-systemets kontrollförmåga (inbegripet modelleringsförmåga).

| 3.5.2. | Vid funktionsfel är det inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säkerheten eller göra att en komponent slutar att fungera. |
| --- | --- |

3.5.2.

Vid funktionsfel är det inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säkerheten eller göra att en komponent slutar att fungera.

3.6.   Aktivering av felfunktionsindikatorn (MI)

| 3.6.1. | Omborddiagnossystemet ska innehålla en felfunktionsindikator som är väl synlig för fordonsföraren. Med undantag för vad som föreskrivs i punkt 3.6.2 i denna bilaga får felfunktionsindikatorn (t.ex. symbol eller lampa) inte användas i annat syfte än att visa utsläppsrelaterade funktionsfel, förutom när det gäller att informera föraren om att nödstart- eller ”limp-home”-funktioner aktiverats. Säkerhetsmeddelanden kan ges högsta prioritet. Felfunktionsindikatorn ska under alla rimliga belysningsförhållanden vara synlig. En aktiverad felfunktionsindikator ska visa en symbol som uppfyller kraven i ISO 2575 (1) (som indikatorlampa på instrumentbrädan eller symbol på instrumentbrädans teckenfönster). Ett fordon ska inte vara utrustat med mer än en allmän felfunktionsindikator för utsläppsrelaterade problem. Separata uppgifter får visas (t.ex. information som rör bromssystemet, säkerhetsbälten, oljetryck, underhåll eller brist på reagens för deNOx-systemet). Felfunktionsindikatorn får inte lysa med rött ljus. |
| --- | --- |

3.6.1.

Omborddiagnossystemet ska innehålla en felfunktionsindikator som är väl synlig för fordonsföraren. Med undantag för vad som föreskrivs i punkt 3.6.2 i denna bilaga får felfunktionsindikatorn (t.ex. symbol eller lampa) inte användas i annat syfte än att visa utsläppsrelaterade funktionsfel, förutom när det gäller att informera föraren om att nödstart- eller ”limp-home”-funktioner aktiverats. Säkerhetsmeddelanden kan ges högsta prioritet. Felfunktionsindikatorn ska under alla rimliga belysningsförhållanden vara synlig. En aktiverad felfunktionsindikator ska visa en symbol som uppfyller kraven i ISO 2575 (1) (som indikatorlampa på instrumentbrädan eller symbol på instrumentbrädans teckenfönster). Ett fordon ska inte vara utrustat med mer än en allmän felfunktionsindikator för utsläppsrelaterade problem. Separata uppgifter får visas (t.ex. information som rör bromssystemet, säkerhetsbälten, oljetryck, underhåll eller brist på reagens för deNOx-systemet). Felfunktionsindikatorn får inte lysa med rött ljus.

| 3.6.2. | Felfunktionsindikatorn får användas för att visa föraren att brådskande servicearbeten behöver utföras. En sådan indikering får också åtföljas av ett lämpligt meddelande på ett teckenfönster på instrumentbrädan om att ett brådskande servicearbete behöver utföras. |
| --- | --- |

3.6.2.

Felfunktionsindikatorn får användas för att visa föraren att brådskande servicearbeten behöver utföras. En sådan indikering får också åtföljas av ett lämpligt meddelande på ett teckenfönster på instrumentbrädan om att ett brådskande servicearbete behöver utföras.

| 3.6.3. | För strategier som kräver fler än två konditioneringscykler för att felfunktionsindikatorn ska aktiveras, ska tillverkaren tillhandahålla uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som på ett tillfredsställande sätt visar att övervakningssystemet är lika effektivt och snabbt när det gäller att upptäcka en försämring av komponenterna. Strategier som kräver i genomsnitt mer än tio OBD- eller utsläppsprovcykler för aktivering av felfunktionsindikatorn ska inte godtas. |
| --- | --- |

3.6.3.

För strategier som kräver fler än två konditioneringscykler för att felfunktionsindikatorn ska aktiveras, ska tillverkaren tillhandahålla uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som på ett tillfredsställande sätt visar att övervakningssystemet är lika effektivt och snabbt när det gäller att upptäcka en försämring av komponenterna. Strategier som kräver i genomsnitt mer än tio OBD- eller utsläppsprovcykler för aktivering av felfunktionsindikatorn ska inte godtas.

| 3.6.4. | Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras när motorstyrningen aktiverar ett permanent förinställt läge för utsläpp. Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras om OBD-systemet inte kan uppfylla de grundläggande kontrollkraven i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.6.4.

Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras när motorstyrningen aktiverar ett permanent förinställt läge för utsläpp. Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras om OBD-systemet inte kan uppfylla de grundläggande kontrollkraven i dessa föreskrifter.

| 3.6.5. | När hänvisning görs till denna punkt ska inte bara felfunktionsindikatorn utan även en särskild varning aktiveras, t.ex. en blinkande felfunktionsindikator eller en symbol som uppfyller kraven i ISO 2575 (2) (utöver aktivering av felfunktionsindikatorn). |
| --- | --- |

3.6.5.

När hänvisning görs till denna punkt ska inte bara felfunktionsindikatorn utan även en särskild varning aktiveras, t.ex. en blinkande felfunktionsindikator eller en symbol som uppfyller kraven i ISO 2575 (2) (utöver aktivering av felfunktionsindikatorn).

| 3.6.6. | Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras när tändningen är tillslagen innan motorn startas och ska avaktiveras inom 10 sekunder efter det att motorn har startas, om inget fel har upptäckts. |
| --- | --- |

3.6.6.

Felfunktionsindikatorn ska också aktiveras när tändningen är tillslagen innan motorn startas och ska avaktiveras inom 10 sekunder efter det att motorn har startas, om inget fel har upptäckts.

3.7.   Lagring av felkoder

Omborddiagnossystemet ska registrera felkod(er) genom att ange utsläppsregleringssystemets status. En felkod ska lagras för eventuella upptäckta och bekräftade funktionsfel som innebär att felfunktionsindikatorn aktiveras, och den ska identifiera det berörda systemet eller den berörda komponenten på ett så unikt sätt som möjligt. En separat kod ska lagras med uppgift om förväntad aktiveringsstatus för felfunktionsindikatorn (dvs. om felfunktionsindikatorn är ”PÅ” eller ”AV”).

Separata statuskoder ska användas för att ange om avgasreningssystemet fungerar korrekt eller om fordonet behöver köras ytterligare för att avgasreningssystemet ska kunna utvärderas. Om felfunktionsindikatorn aktiveras på grund av att ett funktionsfel uppkommit eller ett permanent förinställt läge för utsläpp aktiverats, ska en felkod lagras för att lokalisera felet. En felkod ska också lagras i de fall som avses i punkterna 3.4.1.1 och 3.4.1.3 i denna bilaga.

| 3.7.1. | Om kontrollfunktionerna har varit urkopplade i tio körcykler på grund av fortsatt körning av fordonet under de förhållanden som anges i punkt 3.5.1.2 i denna bilaga, får den berörda kontrollen anges vara ”klar” utan att den har utförts. |
| --- | --- |

3.7.1.

Om kontrollfunktionerna har varit urkopplade i tio körcykler på grund av fortsatt körning av fordonet under de förhållanden som anges i punkt 3.5.1.2 i denna bilaga, får den berörda kontrollen anges vara ”klar” utan att den har utförts.

| 3.7.2. | Antalet timmar som motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator ska visas på begäran via den seriella anslutningen på diagnosuttaget enligt vad som föreskrivs i punkt 6.8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.7.2.

Antalet timmar som motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator ska visas på begäran via den seriella anslutningen på diagnosuttaget enligt vad som föreskrivs i punkt 6.8 i denna bilaga.

3.8.   Avstängning av felfunktionsindikatorn (MI)

| 3.8.1. | Felfunktionsindikatorn får avaktiveras efter tre på varandra följande körcykler eller efter det att motorn har varit igång 24 timmar under vilken tid det kontrollsystem som ansvarar för aktivering av felfunktionsindikatorn inte upptäcker funktionsfelet och om inget annat funktionsfel har identifierats som i sig räcker för att aktivera felfunktionsindikatorn. |
| --- | --- |

3.8.1.

Felfunktionsindikatorn får avaktiveras efter tre på varandra följande körcykler eller efter det att motorn har varit igång 24 timmar under vilken tid det kontrollsystem som ansvarar för aktivering av felfunktionsindikatorn inte upptäcker funktionsfelet och om inget annat funktionsfel har identifierats som i sig räcker för att aktivera felfunktionsindikatorn.

| 3.8.2. | När felfunktionsindikatorn aktiveras på grund av brist på reagens för deNOx-systemet eller det kombinerade avgasefterbehandlingssystemet med deNOx-katalysator och partikelfilter eller på grund av att ett reagens som inte uppfyller tillverkarens krav använts, får felfunktionsindikatorn ställas om till tidigare aktiveringsläge efter påfyllning eller byte av lagringsmedium med ett reagens som uppfyller kraven. |
| --- | --- |

3.8.2.

När felfunktionsindikatorn aktiveras på grund av brist på reagens för deNOx-systemet eller det kombinerade avgasefterbehandlingssystemet med deNOx-katalysator och partikelfilter eller på grund av att ett reagens som inte uppfyller tillverkarens krav använts, får felfunktionsindikatorn ställas om till tidigare aktiveringsläge efter påfyllning eller byte av lagringsmedium med ett reagens som uppfyller kraven.

| 3.8.3. | Om felfunktionsindikatorn aktiveras på grund av att motorsystemets avgasrening inte fungerar som den ska när det gäller NOx-utsläpp eller på grund av felaktig förbrukning eller dosering av reagens får felfunktionsindikatorn ställas om till tidigare aktiveringsläge, förutsatt att de förhållanden som beskrivs i punkterna 5.5.3, 5.5.4 och 5.5.7 i dessa föreskrifter inte längre råder. |
| --- | --- |

3.8.3.

Om felfunktionsindikatorn aktiveras på grund av att motorsystemets avgasrening inte fungerar som den ska när det gäller NOx-utsläpp eller på grund av felaktig förbrukning eller dosering av reagens får felfunktionsindikatorn ställas om till tidigare aktiveringsläge, förutsatt att de förhållanden som beskrivs i punkterna 5.5.3, 5.5.4 och 5.5.7 i dessa föreskrifter inte längre råder.

3.9.   Radering av felkod

| 3.9.1 | OBD-systemet får radera en felkod, antalet timmar motorn varit igång och de låsta mätvärdena om samma fel inte registreras på nytt under minst 40 motoruppvärmningscykler eller, om detta inträffar först, inom 100 timmars motordrift, dock med undantag för de fall som beskrivs i punkt 3.9.2. |
| --- | --- |

3.9.1

OBD-systemet får radera en felkod, antalet timmar motorn varit igång och de låsta mätvärdena om samma fel inte registreras på nytt under minst 40 motoruppvärmningscykler eller, om detta inträffar först, inom 100 timmars motordrift, dock med undantag för de fall som beskrivs i punkt 3.9.2.

| 3.9.2 | Från och med den 9 november 2006 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2007 för alla registreringar ska en felkod som genererats enligt punkt 5.5.3 eller 5.5.4 i dessa föreskrifter och antalet timmar motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator lagras i OBD-systemet under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.
  En sådan felkod och motsvarande antal timmar motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator får inte raderas med hjälp av något externt diagnosverktyg eller annat verktyg som avses i punkt 6.8.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.9.2

Från och med den 9 november 2006 för nya typgodkännanden och från och med den 1 oktober 2007 för alla registreringar ska en felkod som genererats enligt punkt 5.5.3 eller 5.5.4 i dessa föreskrifter och antalet timmar motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator lagras i OBD-systemet under minst 400 dagar eller 9 600 timmars motordrift.

En sådan felkod och motsvarande antal timmar motorn varit igång med aktiverad felfunktionsindikator får inte raderas med hjälp av något externt diagnosverktyg eller annat verktyg som avses i punkt 6.8.3 i denna bilaga.

4.   KRAV SOM RÖR TYPGODKÄNNANDE AV OBD-SYSTEM

| 4.1. | När det gäller typgodkännande ska OBD-systemet provas enligt de förfaranden som anges i tillägg 1 till denna bilaga.
  En motor som är representativ för sin motorfamilj (se punkt 7 i dessa föreskrifter) ska användas för OBD-demonstrationsproven. Som ett alternativ till demonstrationsprov kan provningsrapporten för huvudmotorns OBD-system i OBD-motorfamiljen inlämnas till typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

4.1.

När det gäller typgodkännande ska OBD-systemet provas enligt de förfaranden som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

En motor som är representativ för sin motorfamilj (se punkt 7 i dessa föreskrifter) ska användas för OBD-demonstrationsproven. Som ett alternativ till demonstrationsprov kan provningsrapporten för huvudmotorns OBD-system i OBD-motorfamiljen inlämnas till typgodkännandemyndigheten.

| 4.1.1. | Beträffande OBD steg 1 (se punkt 3.2) ska OBD-systemet utföra följande: |
| --- | --- |

4.1.1.

Beträffande OBD steg 1 (se punkt 3.2) ska OBD-systemet utföra följande:

| 4.1.1.1. | Ange funktionsfel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet leder till ökade utsläpp över de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter, eller |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Ange funktionsfel i utsläppsrelaterade komponenter eller system när felet leder till ökade utsläpp över de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter, eller

| 4.1.1.2. | vid behov ange eventuella större funktionsfel i ett system för avgasefterbehandling. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

vid behov ange eventuella större funktionsfel i ett system för avgasefterbehandling.

| 4.1.2. | När det gäller OBD steg 2 (se punkt 3.3) ska OBD-systemet visa att ett fel uppstått i en komponent eller ett system som kan påverka avgasutsläpp när detta fel leder till ökade utsläpp över de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.2.

När det gäller OBD steg 2 (se punkt 3.3) ska OBD-systemet visa att ett fel uppstått i en komponent eller ett system som kan påverka avgasutsläpp när detta fel leder till ökade utsläpp över de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

| 4.1.3. | För både steg 1 och steg 2 gäller att OBD-systemet ska ange eventuell brist på reagens om sådant används i avgasefterbehandlingssystemet. |
| --- | --- |

4.1.3.

För både steg 1 och steg 2 gäller att OBD-systemet ska ange eventuell brist på reagens om sådant används i avgasefterbehandlingssystemet.

4.2.   Installationsföreskrifter

| 4.2.1. | Om en motor med OBD-system monteras i ett fordon ska följande bestämmelser i denna bilaga följas med avseende på fordonets utrustning:






  a) | Bestämmelserna i punkterna 3.6.1, 3.6.2 och 3.6.5 om felfunktionsindikatorn och om tillämpligt även andra varningar. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Om en motor med OBD-system monteras i ett fordon ska följande bestämmelser i denna bilaga följas med avseende på fordonets utrustning:

a)

Bestämmelserna i punkterna 3.6.1, 3.6.2 och 3.6.5 om felfunktionsindikatorn och om tillämpligt även andra varningar.

| b) | Om tillämpligt bestämmelserna i punkt 6.8.3.1 om användning av omborddiagnossystem. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpligt bestämmelserna i punkt 6.8.3.1 om användning av omborddiagnossystem.

| c) | Bestämmelserna i punkt 6.8.6 om anslutningsgränssnitt. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelserna i punkt 6.8.6 om anslutningsgränssnitt.

4.3.   Typgodkännande av bristfälliga OBD-system

| 4.3.1. | En tillverkare får ansöka om godkännande av ett OBD-system även om systemet uppvisar en eller flera brister med den påföljden att kraven i denna bilaga inte uppfylls helt. |
| --- | --- |

4.3.1.

En tillverkare får ansöka om godkännande av ett OBD-system även om systemet uppvisar en eller flera brister med den påföljden att kraven i denna bilaga inte uppfylls helt.

| 4.3.2. | När myndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.
  Myndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla dem. |
| --- | --- |

4.3.2.

När myndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.

Myndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla dem.

| 4.3.3. | Myndigheten ska inte godkänna någon ansökan som uppvisar sådana brister som innebär en fullständig avsaknad av den krävda övervakningen genom diagnos. |
| --- | --- |

4.3.3.

Myndigheten ska inte godkänna någon ansökan som uppvisar sådana brister som innebär en fullständig avsaknad av den krävda övervakningen genom diagnos.

| 4.3.4. | Myndigheten ska inte godkänna ansökan avseende bristfälliga system om de inte följer de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3.4.

Myndigheten ska inte godkänna ansökan avseende bristfälliga system om de inte följer de OBD-gränsvärden som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

| 4.3.5. | Beträffande den ordning i vilken bristerna identifieras ska brister som rör OBD steg 1 avseende punkterna 3.2.2.1–3.2.2.4 och 3.4.1.1 samt OBD steg 2 avseende punkterna 3.3.2.1–3.3.2.4 och 3.4.1.1 i denna bilaga identifieras först. |
| --- | --- |

4.3.5.

Beträffande den ordning i vilken bristerna identifieras ska brister som rör OBD steg 1 avseende punkterna 3.2.2.1–3.2.2.4 och 3.4.1.1 samt OBD steg 2 avseende punkterna 3.3.2.1–3.3.2.4 och 3.4.1.1 i denna bilaga identifieras först.

| 4.3.6. | Före eller vid typgodkännandet ska inga brister tolereras när det gäller kraven enligt punkt 3.2.3 och punkt 6, dock med undantag för punkt 6.8.5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.3.6.

Före eller vid typgodkännandet ska inga brister tolereras när det gäller kraven enligt punkt 3.2.3 och punkt 6, dock med undantag för punkt 6.8.5 i denna bilaga.

| 4.3.7. | Tid under vilken brister godtas |
| --- | --- |

4.3.7.

Tid under vilken brister godtas

| 4.3.7.1. | En brist får finnas kvar ännu två år efter dagen för typgodkännande för motortypen eller fordonet med avseende på dess motortyp, om det inte skäligen kan påvisas att det krävs genomgripande förändringar av motorns konstruktion och en framtagningstid på mer än två år för att åtgärda bristen. I så fall får bristen inte finnas kvar längre än tre år. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

En brist får finnas kvar ännu två år efter dagen för typgodkännande för motortypen eller fordonet med avseende på dess motortyp, om det inte skäligen kan påvisas att det krävs genomgripande förändringar av motorns konstruktion och en framtagningstid på mer än två år för att åtgärda bristen. I så fall får bristen inte finnas kvar längre än tre år.

| 4.3.7.2. | En tillverkare får hos den myndighet som meddelade det ursprungliga typgodkännandet ansöka om retroaktivt godkännande av en brist, om bristen upptäcks efter typgodkännandet. I så fall får bristen finnas kvar ännu två år efter att den anmälts till godkännandemyndigheten, om det inte skäligen kan påvisas att det krävs genomgripande förändringar av motorns konstruktion och en framtagningstid på mer än två år för att åtgärda bristen. I så fall får bristen inte finnas kvar längre än tre år. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

En tillverkare får hos den myndighet som meddelade det ursprungliga typgodkännandet ansöka om retroaktivt godkännande av en brist, om bristen upptäcks efter typgodkännandet. I så fall får bristen finnas kvar ännu två år efter att den anmälts till godkännandemyndigheten, om det inte skäligen kan påvisas att det krävs genomgripande förändringar av motorns konstruktion och en framtagningstid på mer än två år för att åtgärda bristen. I så fall får bristen inte finnas kvar längre än tre år.

| 4.3.7.3. | Myndigheten ska anmäla sitt beslut om godkänd ansökan om system med brister till alla avtalsslutande parter. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Myndigheten ska anmäla sitt beslut om godkänd ansökan om system med brister till alla avtalsslutande parter.

5.   TILLGÅNG TILL OMBORDDIAGNOSINFORMATION

5.1.   Reservdelar, diagnosverktyg och provningsutrustning

| 5.1.1. | Ansökningar om typgodkännande eller ändring av ett typgodkännande ska åtföljas av relevant information om fordonets omborddiagnossystem. Denna information ska göra det möjligt för tillverkare av reservdelar eller tillsatsdelar att göra delarna kompatibla med OBD-systemet och därmed försäkra användaren om felfri drift av fordonet. På samma sätt ska sådan relevant information göra det möjligt för tillverkare av diagnosverktyg och provningsutrustning att utforma dessa så att diagnosen av systemen för avgasrening blir effektiv och korrekt. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ansökningar om typgodkännande eller ändring av ett typgodkännande ska åtföljas av relevant information om fordonets omborddiagnossystem. Denna information ska göra det möjligt för tillverkare av reservdelar eller tillsatsdelar att göra delarna kompatibla med OBD-systemet och därmed försäkra användaren om felfri drift av fordonet. På samma sätt ska sådan relevant information göra det möjligt för tillverkare av diagnosverktyg och provningsutrustning att utforma dessa så att diagnosen av systemen för avgasrening blir effektiv och korrekt.

| 5.1.2. | Typgodkännandemyndigheterna ska på begäran tillhandahålla tillägg 1 till bilaga 2A, med relevant information om OBD-systemet enligt specifikationen i tillägg 2 till bilaga 6 till dessa föreskrifter, till alla berörda tillverkare av komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning utan diskriminering. |
| --- | --- |

5.1.2.

Typgodkännandemyndigheterna ska på begäran tillhandahålla tillägg 1 till bilaga 2A, med relevant information om OBD-systemet enligt specifikationen i tillägg 2 till bilaga 6 till dessa föreskrifter, till alla berörda tillverkare av komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning utan diskriminering.

| 5.1.2.1. | När det gäller reservdelar eller servicedelar kan sådan information endast begäras för komponenter som kräver EG-typgodkännande eller som ingår i ett system som kräver EG-typgodkännande. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

När det gäller reservdelar eller servicedelar kan sådan information endast begäras för komponenter som kräver EG-typgodkännande eller som ingår i ett system som kräver EG-typgodkännande.

| 5.1.2.2. | Begäran om information ska innehålla exakt specifikation för den motormodelltyp eller modelltyp inom en motorfamilj som avses. Den måste kunna styrka att informationen behövs för utveckling av ersättnings- eller tillsatsdelar, komponenter, diagnos- eller provningsutrustning. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Begäran om information ska innehålla exakt specifikation för den motormodelltyp eller modelltyp inom en motorfamilj som avses. Den måste kunna styrka att informationen behövs för utveckling av ersättnings- eller tillsatsdelar, komponenter, diagnos- eller provningsutrustning.

5.2   Reparationsinformation

| 5.2.1. | Senast tre månader efter det att tillverkaren har försett en auktoriserad försäljare eller reparationsverkstad på de avtalsslutande parternas territorium med reparationsinformation ska tillverkaren ställa denna information (inklusive alla följande ändringar och tillägg) till förfogande till ett rimligt och icke diskriminerande pris. |
| --- | --- |

5.2.1.

Senast tre månader efter det att tillverkaren har försett en auktoriserad försäljare eller reparationsverkstad på de avtalsslutande parternas territorium med reparationsinformation ska tillverkaren ställa denna information (inklusive alla följande ändringar och tillägg) till förfogande till ett rimligt och icke diskriminerande pris.

| 5.2.2. | Tillverkaren ska också, eventuellt mot betalning, göra den tekniska information som krävs för reparation eller underhåll av motorfordonen tillgänglig, såvida inte denna information omfattas av immaterialrättsskydd eller utgör väsentligt och hemligt know-how som identifierats på lämpligt sätt. Rätten att vägra lämna ut nödvändiga tekniska uppgifter får i dessa fall inte missbrukas.
  Rätt att ta del av sådan information har alla personer som är yrkesmässigt verksamma inom service eller reparation, väghjälp, kontroll eller provning av fordon eller inom tillverkning eller försäljning av reservdelar eller tillsatsdelar, diagnosverktyg och provningsutrustning. |
| --- | --- |

5.2.2.

Tillverkaren ska också, eventuellt mot betalning, göra den tekniska information som krävs för reparation eller underhåll av motorfordonen tillgänglig, såvida inte denna information omfattas av immaterialrättsskydd eller utgör väsentligt och hemligt know-how som identifierats på lämpligt sätt. Rätten att vägra lämna ut nödvändiga tekniska uppgifter får i dessa fall inte missbrukas.

Rätt att ta del av sådan information har alla personer som är yrkesmässigt verksamma inom service eller reparation, väghjälp, kontroll eller provning av fordon eller inom tillverkning eller försäljning av reservdelar eller tillsatsdelar, diagnosverktyg och provningsutrustning.

| 5.2.3. | Om denna bestämmelse inte iakttas ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att reparationsinformationen finns tillgänglig, i enlighet med de förfaranden som föreskrivits för typgodkännande och besiktning av fordon i bruk. |
| --- | --- |

5.2.3.

Om denna bestämmelse inte iakttas ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att reparationsinformationen finns tillgänglig, i enlighet med de förfaranden som föreskrivits för typgodkännande och besiktning av fordon i bruk.

6.   DIAGNOSSIGNALER

| 6.1. | Vid fastställandet av den första felfunktionen i någon del eller något system ska låsta mätvärden av motorförhållandena vid denna tidpunkt lagras i datorminnet. Lagrade motorvärden ska bl.a. inbegripa beräknat belastningsvärde, motorvarvtal, kylvätsketemperatur, inloppstryck (om tillgängligt) samt den felkod som ledde till att uppgiften lagrades. Beträffande dessa mätvärden ska tillverkaren välja att lagra lämpliga uppgifter som underlättar reparation. |
| --- | --- |

6.1.

Vid fastställandet av den första felfunktionen i någon del eller något system ska låsta mätvärden av motorförhållandena vid denna tidpunkt lagras i datorminnet. Lagrade motorvärden ska bl.a. inbegripa beräknat belastningsvärde, motorvarvtal, kylvätsketemperatur, inloppstryck (om tillgängligt) samt den felkod som ledde till att uppgiften lagrades. Beträffande dessa mätvärden ska tillverkaren välja att lagra lämpliga uppgifter som underlättar reparation.

| 6.2. | Endast en uppsättning mätvärden krävs. Tillverkarna får välja att lagra ytterligare mätvärdesuppsättningar, förutsatt att minst den uppsättning som krävs kan avläsas med ett generiskt avsökningsverktyg som uppfyller anvisningarna i punkterna 6.8.3 och 6.8.4. Om den felkod som gjorde att uppgifterna lagrades raderas enligt punkt 3.9 i denna bilaga, får även de lagrade uppgifterna om motorförhållandena raderas. |
| --- | --- |

6.2.

Endast en uppsättning mätvärden krävs. Tillverkarna får välja att lagra ytterligare mätvärdesuppsättningar, förutsatt att minst den uppsättning som krävs kan avläsas med ett generiskt avsökningsverktyg som uppfyller anvisningarna i punkterna 6.8.3 och 6.8.4. Om den felkod som gjorde att uppgifterna lagrades raderas enligt punkt 3.9 i denna bilaga, får även de lagrade uppgifterna om motorförhållandena raderas.

| 6.3. | Förutom de erforderliga låsta mätvärdesuppgifterna ska följande signaler på begäran vidarebefordras via den seriella anslutningen till standarduttaget om uppgifterna är tillgängliga i fordonsdatorn eller kan fastställas med användande av uppgifter som kan bli tillgängliga via fordonsdatorn: diagnostiska felkoder, kylvätsketemperatur, insprutningstider, ingående lufttemperatur, inloppstryck, luftflöde, motorvarvtal, trottelpositionsgivarens utgångsvärde, beräknat belastningsvärde, fordonshastighet och bränsletryck.
  Signalerna ska uttryckas i standardenheter med utgångspunkt i de anvisningar som anges i punkt 6.5.3. Verkliga signaler ska tydligt kunna särskiljas från förinställda värden eller nödkörningssignaler. |
| --- | --- |

6.3.

Förutom de erforderliga låsta mätvärdesuppgifterna ska följande signaler på begäran vidarebefordras via den seriella anslutningen till standarduttaget om uppgifterna är tillgängliga i fordonsdatorn eller kan fastställas med användande av uppgifter som kan bli tillgängliga via fordonsdatorn: diagnostiska felkoder, kylvätsketemperatur, insprutningstider, ingående lufttemperatur, inloppstryck, luftflöde, motorvarvtal, trottelpositionsgivarens utgångsvärde, beräknat belastningsvärde, fordonshastighet och bränsletryck.

Signalerna ska uttryckas i standardenheter med utgångspunkt i de anvisningar som anges i punkt 6.5.3. Verkliga signaler ska tydligt kunna särskiljas från förinställda värden eller nödkörningssignaler.

| 6.4. | I fråga om alla avgasreningssystem som genomgår särskilda utvärderingsprov ska separata statuskoder lagras i datorminnet för att fastställa om avgasreningssystemet fungerar korrekt eller om fordonet behöver köras ytterligare för att avgasreningssystemet ska kunna utvärderas. Statuskoder behöver inte lagras för kontrollfunktioner som kan betraktas som kontinuerliga. Statuskoden ska aldrig ställas in så att den visar ”ej klar” när tändningen slås till eller från. Avsiktlig ändring av statuskoden till ”ej klar” vid service måste avse alla sådana koder och inte bara enskilda koder. |
| --- | --- |

6.4.

I fråga om alla avgasreningssystem som genomgår särskilda utvärderingsprov ska separata statuskoder lagras i datorminnet för att fastställa om avgasreningssystemet fungerar korrekt eller om fordonet behöver köras ytterligare för att avgasreningssystemet ska kunna utvärderas. Statuskoder behöver inte lagras för kontrollfunktioner som kan betraktas som kontinuerliga. Statuskoden ska aldrig ställas in så att den visar ”ej klar” när tändningen slås till eller från. Avsiktlig ändring av statuskoden till ”ej klar” vid service måste avse alla sådana koder och inte bara enskilda koder.

| 6.5. | De OBD-krav för vilka fordonet godkänns (dvs. OBD steg 1 eller OBD steg 2) och de huvudsakliga avgasreningssystem som kontrolleras av OBD-systemet enligt punkt 6.8.4 ska vara tillgängliga via den seriella anslutningen på standarduttaget enligt specifikationerna i punkt 6.8. |
| --- | --- |

6.5.

De OBD-krav för vilka fordonet godkänns (dvs. OBD steg 1 eller OBD steg 2) och de huvudsakliga avgasreningssystem som kontrolleras av OBD-systemet enligt punkt 6.8.4 ska vara tillgängliga via den seriella anslutningen på standarduttaget enligt specifikationerna i punkt 6.8.

| 6.6. | Det identifieringsnummer för kalibrering av mjukvaran som anges i bilagorna 1 och 2A till dessa föreskrifter ska kunna hämtas via den seriella anslutningen på det standardiserade diagnosuttaget. Identifieringsnumret för mjukvarans kalibrering ska visas i ett standardiserat format. |
| --- | --- |

6.6.

Det identifieringsnummer för kalibrering av mjukvaran som anges i bilagorna 1 och 2A till dessa föreskrifter ska kunna hämtas via den seriella anslutningen på det standardiserade diagnosuttaget. Identifieringsnumret för mjukvarans kalibrering ska visas i ett standardiserat format.

| 6.7. | Fordonets identifieringsnummer (VIN-nummer) ska kunna hämtas via den seriella anslutningen på diagnosuttaget. Fordonets identifieringsnummer ska visas i ett standardiserat format. |
| --- | --- |

6.7.

Fordonets identifieringsnummer (VIN-nummer) ska kunna hämtas via den seriella anslutningen på diagnosuttaget. Fordonets identifieringsnummer ska visas i ett standardiserat format.

| 6.8. | Diagnossystemet för avgasreningen ska möjliggöra standardiserad eller obegränsad tillgång och ska uppfylla kraven i antingen ISO 15765 eller SAE J1939 enligt vad som anges i följande punkter (3). |
| --- | --- |

6.8.

Diagnossystemet för avgasreningen ska möjliggöra standardiserad eller obegränsad tillgång och ska uppfylla kraven i antingen ISO 15765 eller SAE J1939 enligt vad som anges i följande punkter (3).

| 6.8.1. | Antingen ISO 15765 eller SAE J1939 ska användas konsekvent med avseende på punkterna 6.8.2–6.8.5. |
| --- | --- |

6.8.1.

Antingen ISO 15765 eller SAE J1939 ska användas konsekvent med avseende på punkterna 6.8.2–6.8.5.

| 6.8.2. | Kommunikationslänken mellan OBD-systemet och externa verktyg ska uppfylla kraven i ISO 15765-4 eller liknande bestämmelser i standardserien SAE J1939. |
| --- | --- |

6.8.2.

Kommunikationslänken mellan OBD-systemet och externa verktyg ska uppfylla kraven i ISO 15765-4 eller liknande bestämmelser i standardserien SAE J1939.

| 6.8.3. | Provutrustning och de diagnosverktyg som behövs för att kommunicera med OBD-systemen ska uppfylla minst de funktionella specifikationer som ges i ISO 15031-4 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.3.

Provutrustning och de diagnosverktyg som behövs för att kommunicera med OBD-systemen ska uppfylla minst de funktionella specifikationer som ges i ISO 15031-4 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73.

| 6.8.3.1. | En anordning för omborddiagnos som t.ex. en videoskärm på instrumentbrädan får användas för att ge tillgång till OBD-information, men endast som en ytterligare möjlighet utöver den tillgång till OBD-information som ges genom det standardiserade diagnosuttaget. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

En anordning för omborddiagnos som t.ex. en videoskärm på instrumentbrädan får användas för att ge tillgång till OBD-information, men endast som en ytterligare möjlighet utöver den tillgång till OBD-information som ges genom det standardiserade diagnosuttaget.

| 6.8.4. | Diagnosuppgifter (enligt vad som anges i denna punkt) och uppgifter för dubbelriktad kontroll ska tillhandahållas i det format och med hjälp av de enheter som beskrivs i ISO 15031-5 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73 samt ska kunna hämtas med hjälp av ett diagnosverktyg som uppfyller kraven i ISO 15031-4 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73.
  Tillverkaren ska till ett nationellt standardiseringsorgan uppge utsläppsrelaterade diagnosuppgifter, t.ex. identifieringsnummer avseende parametrar (PID), OBD-kontroll eller provning, som inte anges i ISO 15031-5 men som har anknytning till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.8.4.

Diagnosuppgifter (enligt vad som anges i denna punkt) och uppgifter för dubbelriktad kontroll ska tillhandahållas i det format och med hjälp av de enheter som beskrivs i ISO 15031-5 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73 samt ska kunna hämtas med hjälp av ett diagnosverktyg som uppfyller kraven i ISO 15031-4 eller punkt 5.2.2.1 i SAE J1939-73.

Tillverkaren ska till ett nationellt standardiseringsorgan uppge utsläppsrelaterade diagnosuppgifter, t.ex. identifieringsnummer avseende parametrar (PID), OBD-kontroll eller provning, som inte anges i ISO 15031-5 men som har anknytning till dessa föreskrifter.

| 6.8.5. | När ett fel registreras ska tillverkaren beteckna felet med den lämpligaste felkoden i punkt 6.3 i ISO 15031-6 om diagnostiska felkoder för utsläppsrelaterade system. Om en sådan identifiering inte är möjlig får tillverkaren använda diagnosfelkoderna enligt punkterna 5.3 och 5.6 i ISO 15031-6. Felkoderna ska vara fullt tillgängliga med den standardiserade diagnosutrustning som uppfyller bestämmelserna i punkt 6.8.3 i denna bilaga.
  Tillverkaren ska till ett nationellt standardiseringsorgan uppge utsläppsrelaterade diagnosuppgifter, t.ex. identifieringsnummer avseende parametrar (PID), OBD-kontroll eller provning, som inte anges i ISO 15031-5 men som har anknytning till dessa föreskrifter.
  Alternativt kan tillverkaren identifiera felet med den lämpligaste felkoden enligt SAE J2012 eller SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5.

När ett fel registreras ska tillverkaren beteckna felet med den lämpligaste felkoden i punkt 6.3 i ISO 15031-6 om diagnostiska felkoder för utsläppsrelaterade system. Om en sådan identifiering inte är möjlig får tillverkaren använda diagnosfelkoderna enligt punkterna 5.3 och 5.6 i ISO 15031-6. Felkoderna ska vara fullt tillgängliga med den standardiserade diagnosutrustning som uppfyller bestämmelserna i punkt 6.8.3 i denna bilaga.

Tillverkaren ska till ett nationellt standardiseringsorgan uppge utsläppsrelaterade diagnosuppgifter, t.ex. identifieringsnummer avseende parametrar (PID), OBD-kontroll eller provning, som inte anges i ISO 15031-5 men som har anknytning till dessa föreskrifter.

Alternativt kan tillverkaren identifiera felet med den lämpligaste felkoden enligt SAE J2012 eller SAE J1939-73.

| 6.8.6. | Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosverktyget ska vara standardiserat och ska uppfylla samtliga krav i ISO 15031-3 eller SAE J1939-13.
  När det gäller fordon i kategori N2, N3, M2 och M3 kan diagnosuttaget istället sitta på ett lämpligt ställe vid sidan av förarsätet (även på golvet), förutsatt att alla andra krav i ISO 15031-3 uppfylls. Diagnosuttaget ska i så fall vara placerat så att det är åtkomligt för en person som står utanför fordonet och så att det inte begränsar tillgängligheten till förarsätet.
  Placeringen ska godkännas av godkännandemyndigheten, och diagnosuttaget ska vara lätt åtkomligt för servicepersonal samtidigt som det skyddas från oavsiktlig skada under normala användningsförhållanden. |
| --- | --- |

6.8.6.

Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosverktyget ska vara standardiserat och ska uppfylla samtliga krav i ISO 15031-3 eller SAE J1939-13.

När det gäller fordon i kategori N2, N3, M2 och M3 kan diagnosuttaget istället sitta på ett lämpligt ställe vid sidan av förarsätet (även på golvet), förutsatt att alla andra krav i ISO 15031-3 uppfylls. Diagnosuttaget ska i så fall vara placerat så att det är åtkomligt för en person som står utanför fordonet och så att det inte begränsar tillgängligheten till förarsätet.

Placeringen ska godkännas av godkännandemyndigheten, och diagnosuttaget ska vara lätt åtkomligt för servicepersonal samtidigt som det skyddas från oavsiktlig skada under normala användningsförhållanden.

---

(1)  Symbolerna nr F01 eller F22.

(2)  Symbol nr F24.

(3)  Om ISO:s enhetliga protokollstandard (ISO/PAS 27145) för världsomfattande globala tekniska föreskrifter för OBD för tunga fordon används, anses detta tillfredsställa tillämpliga krav i punkt 6.

Tillägg 1

Prov för godkännande av omborddiagnossystem (OBD-SYSTEM)

1.   INLEDNING

Detta tillägg beskriver förfarandet för att kontrollera att motorns OBD-system fungerar genom simulering av fel i olika utsläppsrelaterade komponenter i motorstyrsystemet eller i avgasreningssystemet. Där fastslås också förfaranden för att fastställa omborddiagnossystemens hållbarhet.

1.1.   Försämrade komponenter/system

För att göra det möjligt att påvisa att ett avgasreningssystem eller en komponent som om ett fel uppstår kan leda till att utsläppen från avgasröret överstiger OBD-gränsvärdena effektivt kontrolleras, ska tillverkaren tillhandahålla de försämrade komponenter och/eller elektriska anordningar som ska användas för att simulera fel.

Sådana försämrade komponenter eller anordningar får inte leda till att utsläppen överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt5.4.4 i dessa föreskrifter med mer än 20 %.

När det gäller typgodkännande av ett OBD-system enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter ska utsläppen mätas under ESC-provcykeln (se tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter). När det gäller typgodkännande av ett OBD-system enligt punkt 5.4.2 i dessa föreskrifter ska utsläppen mätas under ETC-provcykeln (se tillägg 2 till bilaga 4A till dessa föreskrifter).

| 1.1.1. | Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provcykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram. |
| --- | --- |

1.1.1.

Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provcykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram.

| 1.1.2. | Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås (ens delvis) under provet, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument. |
| --- | --- |

1.1.2.

Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås (ens delvis) under provet, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med typgodkännandemyndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument.

| 1.1.3. | I vissa särskilda fall behöver det inte alltid vara nödvändigt att använda försämrade komponenter eller anordningar som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter med högst 20 % (t.ex. om en ”limp home”-strategi aktiverats, om motorn inte kan utföra några prov eller på grund av tröga ventiler i systemet för avgasåterföring). Sådana undantag ska anges av tillverkaren. Godkännande av den tekniska tjänsten krävs. |
| --- | --- |

1.1.3.

I vissa särskilda fall behöver det inte alltid vara nödvändigt att använda försämrade komponenter eller anordningar som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter med högst 20 % (t.ex. om en ”limp home”-strategi aktiverats, om motorn inte kan utföra några prov eller på grund av tröga ventiler i systemet för avgasåterföring). Sådana undantag ska anges av tillverkaren. Godkännande av den tekniska tjänsten krävs.

1.2.   Provningsprincip

När motorn provas med den försämrade komponenten eller anordningen monterad godkänns OBD-systemet om felfunktionsindikatorn är aktiverad. Omborddiagnossystemet godkänns också om felfunktionsindikatorn aktiverats under omborddiagnosgränsvärdena.

Försämrade komponenter eller anordningar som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter med högst 20 % behöver inte användas för de feltyper som beskrivs i punkterna 6.3.1.6 och 6.3.1.7 i detta tillägg eller i samband med kontroll med avseende på större funktionsfel.

| 1.2.1. | I vissa särskilda fall behöver det inte alltid vara nödvändigt att använda försämrade komponenter eller anordningar som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter med högst 20 % (t.ex. om en ”limp home”-strategi aktiverats, om motorn inte kan utföra några prov eller på grund av tröga ventiler i systemet för avgasåterföring). Sådana undantag ska anges av tillverkaren. Godkännande av den tekniska tjänsten krävs. |
| --- | --- |

1.2.1.

I vissa särskilda fall behöver det inte alltid vara nödvändigt att använda försämrade komponenter eller anordningar som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter med högst 20 % (t.ex. om en ”limp home”-strategi aktiverats, om motorn inte kan utföra några prov eller på grund av tröga ventiler i systemet för avgasåterföring). Sådana undantag ska anges av tillverkaren. Godkännande av den tekniska tjänsten krävs.

2.   PROVBESKRIVNING

| 2.1. | Provningen av omborddiagnossystemen utgörs av följande moment:






  a) | Simulering av funktionsfel i en komponent i motorns styrsystem eller avgasreningssystemet enligt punkt 1.1 i detta tillägg. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Provningen av omborddiagnossystemen utgörs av följande moment:

a)

Simulering av funktionsfel i en komponent i motorns styrsystem eller avgasreningssystemet enligt punkt 1.1 i detta tillägg.

| b) | Konditionering av ett OBD-system med simulerat funktionsfel under konditioneringscykeln enligt punkt 6.2. |
| --- | --- |

b)

Konditionering av ett OBD-system med simulerat funktionsfel under konditioneringscykeln enligt punkt 6.2.

| c) | Motordrift med simulerat fel under OBD-provcykeln enligt punkt 6.1. |
| --- | --- |

c)

Motordrift med simulerat fel under OBD-provcykeln enligt punkt 6.1.

| d) | Fastställande av om OBD-systemet reagerar på det simulerade funktionsfelet och signalerar detta korrekt till fordonets förare. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av om OBD-systemet reagerar på det simulerade funktionsfelet och signalerar detta korrekt till fordonets förare.

| 2.1.1. | Om motorns prestanda (t.ex. effektkurva) påverkas av funktionsfelet, är OBD-provcykeln en förkortad version av ESC-provcykeln för bedömning av avgasutsläppen utan detta funktionsfel. |
| --- | --- |

2.1.1.

Om motorns prestanda (t.ex. effektkurva) påverkas av funktionsfelet, är OBD-provcykeln en förkortad version av ESC-provcykeln för bedömning av avgasutsläppen utan detta funktionsfel.

| 2.2. | På begäran av tillverkaren får som alternativ funktionsfel i en eller flera komponenter alternativt simuleras elektroniskt i enlighet med kraven i punkt 6. |
| --- | --- |

2.2.

På begäran av tillverkaren får som alternativ funktionsfel i en eller flera komponenter alternativt simuleras elektroniskt i enlighet med kraven i punkt 6.

| 2.3. | Tillverkare får begära att kontrollen ska äga rum utom ramen för den OBD provcykel som avses i punkt 6.1, om de kan visa myndigheten att kontroll under de förhållanden som råder under OBD-provcykeln skulle begränsa kontrollen när fordonet är i bruk. |
| --- | --- |

2.3.

Tillverkare får begära att kontrollen ska äga rum utom ramen för den OBD provcykel som avses i punkt 6.1, om de kan visa myndigheten att kontroll under de förhållanden som råder under OBD-provcykeln skulle begränsa kontrollen när fordonet är i bruk.

3.   PROVNINGSMOTOR OCH BRÄNSLE

3.1.   Motor

Provningsmotorn ska uppfylla specifikationerna i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

3.2.   Bränsle

Tillämpligt referensbränsle enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter ska användas vid provning.

4.   PROVNINGSVILLKOR

Provningsvillkoren måste uppfylla kraven för utsläppsprovet enligt dessa föreskrifter.

5.   PROVNINGSUTRUSTNING

Motordynamometern ska uppfylla kraven i bilaga 4A till dessa föreskrifter.

6.   PROVCYKEL FÖR OBD-SYSTEM

| 6.1. | OBD-provcykeln är en enda förkortad ESC-provcykel. De enskilda stegen ska utföras i samma ordning som för ESC-provcykeln i enlighet med punkt 2.7.1 i tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter.
  Motorn ska köras högst 60 sekunder i varje steg efter att varvtalet uppnåtts och ändringen av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet ska hållas inom en avvikelse på ±50 min-1, och det angivna vridmomentet inom en avvikelse på ±2 % av det maximala vridmomentet vid varje varvtal.
  Utsläppen behöver inte mätas under OBD-provcykeln. |
| --- | --- |

6.1.

OBD-provcykeln är en enda förkortad ESC-provcykel. De enskilda stegen ska utföras i samma ordning som för ESC-provcykeln i enlighet med punkt 2.7.1 i tillägg 1 till bilaga 4A till dessa föreskrifter.

Motorn ska köras högst 60 sekunder i varje steg efter att varvtalet uppnåtts och ändringen av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet ska hållas inom en avvikelse på ±50 min-1, och det angivna vridmomentet inom en avvikelse på ±2 % av det maximala vridmomentet vid varje varvtal.

Utsläppen behöver inte mätas under OBD-provcykeln.

6.2.   Konditioneringscykel

| 6.2.1. | Efter det att någon av felen i punkt 6.3 har uppstått ska motorn och OBD-systemet konditioneras genom en konditioneringscykel. |
| --- | --- |

6.2.1.

Efter det att någon av felen i punkt 6.3 har uppstått ska motorn och OBD-systemet konditioneras genom en konditioneringscykel.

| 6.2.2. | På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande kan ett alternativt antal på varandra följande OBD-provcykler genomföras, dock högst nio. |
| --- | --- |

6.2.2.

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens godkännande kan ett alternativt antal på varandra följande OBD-provcykler genomföras, dock högst nio.

6.3.   Provning av omborddiagnossystemet

| 6.3.1. | Dieselmotorer och fordon med dieselmotor |
| --- | --- |

6.3.1.

Dieselmotorer och fordon med dieselmotor

| 6.3.1.1. | Efter en konditioneringscykel enligt punkt 6.2 är provmotorn i drift under den OBD-provcykel som beskrivs i punkt 6.1 i detta tillägg. Felfunktionsindikatorn ska aktiveras innan provet avslutas vid sådana förhållanden som avses i punkterna 6.3.1.2–6.3.1.7. Den tekniska tjänsten kan ersätta dessa villkor med andra i enlighet med punkt 6.3.1.7. När det gäller typgodkännande får det totala antalet fel för vilka provning ska utföras med avseende på olika system eller komponenter vara maximalt fyra.
  Om provet utförs för att typgodkänna en OBD-motorfamilj som består av motorer som inte hör till samma motorfamilj, kommer typgodkännandemyndigheten att öka antalet fel för vilka provning ska utföras till högst fyra gånger antalet motorfamiljer som ingår i OBD-motorfamiljen. Typgodkännandemyndigheten får besluta att avbryta provet när som helst innan detta maximala antal prov utförts. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Efter en konditioneringscykel enligt punkt 6.2 är provmotorn i drift under den OBD-provcykel som beskrivs i punkt 6.1 i detta tillägg. Felfunktionsindikatorn ska aktiveras innan provet avslutas vid sådana förhållanden som avses i punkterna 6.3.1.2–6.3.1.7. Den tekniska tjänsten kan ersätta dessa villkor med andra i enlighet med punkt 6.3.1.7. När det gäller typgodkännande får det totala antalet fel för vilka provning ska utföras med avseende på olika system eller komponenter vara maximalt fyra.

Om provet utförs för att typgodkänna en OBD-motorfamilj som består av motorer som inte hör till samma motorfamilj, kommer typgodkännandemyndigheten att öka antalet fel för vilka provning ska utföras till högst fyra gånger antalet motorfamiljer som ingår i OBD-motorfamiljen. Typgodkännandemyndigheten får besluta att avbryta provet när som helst innan detta maximala antal prov utförts.

| 6.3.1.2. | Om katalysatorn är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter, ska den bytas ut mot en försämrad eller defekt katalysator eller så ska ett sådant fel simuleras elektroniskt. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Om katalysatorn är monterad i ett separat hus, oavsett om den utgör en del av ett deNOx-system eller ett dieselpartikelfilter, ska den bytas ut mot en försämrad eller defekt katalysator eller så ska ett sådant fel simuleras elektroniskt.

| 6.3.1.3. | Om ett deNOx-system är monterat ska det (inbegripet eventuella givare som ingår i systemet) bytas ut mot ett försämrat eller defekt deNOx-system eller så ska ett försämrat eller defekt deNOx-system simuleras elektroniskt, så att utsläppen överstiger de OBD-gränsvärden för kväveoxider som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.
  När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av deNOx-systemet visa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:






  a) | Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

Om ett deNOx-system är monterat ska det (inbegripet eventuella givare som ingår i systemet) bytas ut mot ett försämrat eller defekt deNOx-system eller så ska ett försämrat eller defekt deNOx-system simuleras elektroniskt, så att utsläppen överstiger de OBD-gränsvärden för kväveoxider som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av deNOx-systemet visa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:

a)

Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system.

| b) | Brist på reagens för ett deNOx-system. |
| --- | --- |

b)

Brist på reagens för ett deNOx-system.

| c) | Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett deNOx-system, inbegripet eventuellt system för uppvärmning av reagens. |
| --- | --- |

c)

Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett deNOx-system, inbegripet eventuellt system för uppvärmning av reagens.

| d) | Fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump) i ett deNOx-system. |
| --- | --- |

d)

Fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump) i ett deNOx-system.

| e) | Större funktionsfel i systemet. |
| --- | --- |

e)

Större funktionsfel i systemet.

| 6.3.1.4. | Om ett partikelfilter är monterat ska det avlägsnas eller bytas ut mot ett defekt partikelfilter som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdet för partiklar enligt tabellen i punkt 5.5.4 i dessa föreskrifter.
  När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av partikelfiltret fastställa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:






  a) | Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

Om ett partikelfilter är monterat ska det avlägsnas eller bytas ut mot ett defekt partikelfilter som leder till utsläpp som överstiger OBD-gränsvärdet för partiklar enligt tabellen i punkt 5.5.4 i dessa föreskrifter.

När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av partikelfiltret fastställa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:

a)

Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system.

| b) | Omfattande smältning av partikelfiltrets substrat. |
| --- | --- |

b)

Omfattande smältning av partikelfiltrets substrat.

| c) | Omfattande sprickbildning i partikelfiltrets substrat. |
| --- | --- |

c)

Omfattande sprickbildning i partikelfiltrets substrat.

| d) | Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i partikelfiltret. |
| --- | --- |

d)

Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i partikelfiltret.

| e) | Om tillämpligt, fel i system för dosering av reagens (t.ex. igensatt munstycke, fel i doseringspump) för ett partikelfilter. |
| --- | --- |

e)

Om tillämpligt, fel i system för dosering av reagens (t.ex. igensatt munstycke, fel i doseringspump) för ett partikelfilter.

| f) | Ett igensatt partikelfilter som leder till ett differentialtryck utanför det intervall som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

f)

Ett igensatt partikelfilter som leder till ett differentialtryck utanför det intervall som angetts av tillverkaren.

| 6.3.1.5. | Om ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter är monterat ska det (inbegripet eventuella givare som ingår i systemet) bytas ut mot ett försämrat eller defekt system eller så ska ett försämrat eller defekt system simuleras elektroniskt, så att utsläppen överstiger de OBD-gränsvärden för kväveoxider och partiklar som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.
  När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av det kombinerade systemet med deNOx-katalysator och partikelfilter visa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:






  a) | Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

Om ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter är monterat ska det (inbegripet eventuella givare som ingår i systemet) bytas ut mot ett försämrat eller defekt system eller så ska ett försämrat eller defekt system simuleras elektroniskt, så att utsläppen överstiger de OBD-gränsvärden för kväveoxider och partiklar som anges i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

När en motor typgodkänns enligt punkt 5.4.1 i dessa föreskrifter med avseende på kontroll för större funktionsfel ska provningen av det kombinerade systemet med deNOx-katalysator och partikelfilter visa att felfunktionsindikatorn aktiveras under följande förhållanden:

a)

Fullständigt avlägsnande av systemet eller utbyte av systemet mot ett falskt system.

| b) | Brist på reagens för ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter. |
| --- | --- |

b)

Brist på reagens för ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter.

| c) | Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, inbegripet eventuellt system för uppvärmning av reagens. |
| --- | --- |

c)

Elektriskt fel i en komponent (t.ex. givare och manöverdon, styrdon för dosering) i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter, inbegripet eventuellt system för uppvärmning av reagens.

| d) | Fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump) i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter. |
| --- | --- |

d)

Fel i system för dosering av reagens (t.ex. ingen lufttillförsel, igensatt munstycke, fel i doseringspump) i ett kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter.

| e) | Större funktionsfel i ett system med kväveoxidfälla. |
| --- | --- |

e)

Större funktionsfel i ett system med kväveoxidfälla.

| f) | Omfattande smältning av partikelfiltrets substrat. |
| --- | --- |

f)

Omfattande smältning av partikelfiltrets substrat.

| g) | Omfattande sprickbildning i partikelfiltrets substrat. |
| --- | --- |

g)

Omfattande sprickbildning i partikelfiltrets substrat.

| h) | Ett igensatt partikelfilter som leder till ett differentialtryck utanför det intervall som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

h)

Ett igensatt partikelfilter som leder till ett differentialtryck utanför det intervall som angetts av tillverkaren.

| 6.3.1.6. | Urkoppling av elektroniskt manöverdon för bränslemängd och insprutningstider, som leder till utsläpp som överstiger något av OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Urkoppling av elektroniskt manöverdon för bränslemängd och insprutningstider, som leder till utsläpp som överstiger något av OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

| 6.3.1.7. | Urkoppling av annan utsläppsrelaterad komponent kopplad till en dator, som leder till utsläpp som överstiger något av OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Urkoppling av annan utsläppsrelaterad komponent kopplad till en dator, som leder till utsläpp som överstiger något av OBD-gränsvärdena i tabellen i punkt 5.4.4 i dessa föreskrifter.

| 6.3.1.8. | För att visa att kraven i punkterna 6.3.1.6 och 6.3.1.7 uppfylls ska tillverkaren med godkännandemyndighetens samtycke vidta lämpliga åtgärder för att visa att OBD-systemet signalerar ett fel då urkoppling sker. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

För att visa att kraven i punkterna 6.3.1.6 och 6.3.1.7 uppfylls ska tillverkaren med godkännandemyndighetens samtycke vidta lämpliga åtgärder för att visa att OBD-systemet signalerar ett fel då urkoppling sker.

---

BILAGA 9B

Tekniska krav på omborddiagnossystem (OBD) för dieselmotorer i landsvägfordon (WWH-OBD, globala tekniska föreskrifter nr 5)

1.   TILLÄMPLIGHET

Denna bilaga är för närvarande inte tillämplig på typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter. Den kommer att göras tillämplig senare.

| 2. | Reserverad (1). |
| --- | --- |

2.

Reserverad (1).

3.   DEFINITIONER

| 3.1. | varningssystem: system ombord på fordonet som underrättar fordonets förare eller annan berörd person om att OBD-systemet har upptäckt en felfunktion. |
| --- | --- |

3.1.

varningssystem: system ombord på fordonet som underrättar fordonets förare eller annan berörd person om att OBD-systemet har upptäckt en felfunktion.

| 3.2. | typgodkännandemyndighet: den myndighet som meddelar godkännande av ett OBD-system enligt denna bilaga. I utvidgad mening omfattas också den tekniska tjänst som ackrediterats för att kontrollera att OBD-systemet överensstämmer med de tekniska kraven. |
| --- | --- |

3.2.

typgodkännandemyndighet: den myndighet som meddelar godkännande av ett OBD-system enligt denna bilaga. I utvidgad mening omfattas också den tekniska tjänst som ackrediterats för att kontrollera att OBD-systemet överensstämmer med de tekniska kraven.

| 3.3. | kalibreringskontrolltal: tal som beräknas och rapporteras av motorsystemet för att kontrollera kalibreringens eller programvarans integritet. |
| --- | --- |

3.3.

kalibreringskontrolltal: tal som beräknas och rapporteras av motorsystemet för att kontrollera kalibreringens eller programvarans integritet.

| 3.4. | komponentövervakning: övervakning av insignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och rationalitetsfel samt övervakning av utsignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och funktionsfel. Den avser komponenter som är elektriskt anslutna till motorsystemets styrdon. |
| --- | --- |

3.4.

komponentövervakning: övervakning av insignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och rationalitetsfel samt övervakning av utsignalkomponenter med avseende på fel i elektriska kretsar och funktionsfel. Den avser komponenter som är elektriskt anslutna till motorsystemets styrdon.

| 3.5. | bekräftad och aktiv DTC: en DTC som lagras under den tid då OBD-systemet konstaterar att en felfunktion föreligger. |
| --- | --- |

3.5.

bekräftad och aktiv DTC: en DTC som lagras under den tid då OBD-systemet konstaterar att en felfunktion föreligger.

| 3.6. | kontinuerlig felfunktionsindikation: att felfunktionsindikatorn visar en ständig indikation under hela den tid då nyckeln är i läget på (körning) med motorn igång (tändning på, motor på). |
| --- | --- |

3.6.

kontinuerlig felfunktionsindikation: att felfunktionsindikatorn visar en ständig indikation under hela den tid då nyckeln är i läget på (körning) med motorn igång (tändning på, motor på).

| 3.7. | brist: en OBD-övervakningsstrategi eller annan OBD-egenskap som inte uppfyller alla detaljerade krav i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.7.

brist: en OBD-övervakningsstrategi eller annan OBD-egenskap som inte uppfyller alla detaljerade krav i denna bilaga.

| 3.8. | diagnosfelkod (DTC): en numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelas en felfunktion. |
| --- | --- |

3.8.

diagnosfelkod (DTC): en numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelas en felfunktion.

| 3.9. | fel i en elektrisk krets: felfunktion (t.ex. ej sluten krets eller kortslutning) som leder till att den uppmätta signalen (spänning, ström, frekvens e.d.) ligger utanför det intervall där givarens överföringsfunktion är konstruerad att fungera. |
| --- | --- |

3.9.

fel i en elektrisk krets: felfunktion (t.ex. ej sluten krets eller kortslutning) som leder till att den uppmätta signalen (spänning, ström, frekvens e.d.) ligger utanför det intervall där givarens överföringsfunktion är konstruerad att fungera.

| 3.10. | OBD-familj med avseende på utsläpp: en tillverkares gruppering av motorsystem med gemensamma metoder för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner. |
| --- | --- |

3.10.

OBD-familj med avseende på utsläpp: en tillverkares gruppering av motorsystem med gemensamma metoder för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner.

| 3.11. | övervakning av utsläppsgränsvärden: övervakning av felfunktion som leder till att OBD-gränsvärdena överskrids. Här ingår






  a) | direkt mätning av utsläpp med utsläppssensor(er) i avgasröret och en modell för att korrelera de direkta utsläppen med provningscykelspecifika utsläpp, och/eller |
| --- | --- | --- |

3.11.

övervakning av utsläppsgränsvärden: övervakning av felfunktion som leder till att OBD-gränsvärdena överskrids. Här ingår

a)

direkt mätning av utsläpp med utsläppssensor(er) i avgasröret och en modell för att korrelera de direkta utsläppen med provningscykelspecifika utsläpp, och/eller

| b) | indikering av ökade utsläpp genom korrelation av datorns insignaler/utsignaler med provningscykelspecifika utsläpp. |
| --- | --- |

b)

indikering av ökade utsläpp genom korrelation av datorns insignaler/utsignaler med provningscykelspecifika utsläpp.

| 3.12. | motorsystem: motorn i den utformning den har när den provas med avseende på avgasutsläpp på provbänken vid typgodkännande, inbegripet






  a) | motorns elektroniska styrdon, |
| --- | --- | --- |

3.12.

motorsystem: motorn i den utformning den har när den provas med avseende på avgasutsläpp på provbänken vid typgodkännande, inbegripet

a)

motorns elektroniska styrdon,

| b) | system för avgasefterbehandling, |
| --- | --- |

b)

system för avgasefterbehandling,

| c) | varje utsläppsrelaterad komponent i motorn eller avgassystemet som lämnar insignaler till eller tar emot utsignaler från motorns elektroniska styrdon, och |
| --- | --- |

c)

varje utsläppsrelaterad komponent i motorn eller avgassystemet som lämnar insignaler till eller tar emot utsignaler från motorns elektroniska styrdon, och

| d) | kommunikationsgränssnittet (maskinvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrdon och andra enheter i kraftöverföring eller fordonsstyrning om den överförda informationen påverkar utsläppsbegränsningen. |
| --- | --- |

d)

kommunikationsgränssnittet (maskinvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrdon och andra enheter i kraftöverföring eller fordonsstyrning om den överförda informationen påverkar utsläppsbegränsningen.

| 3.13. | funktionsfel: en felfunktion där en utsignalkomponent inte svarar på ett datorkommando på förväntat sätt. |
| --- | --- |

3.13.

funktionsfel: en felfunktion där en utsignalkomponent inte svarar på ett datorkommando på förväntat sätt.

| 3.14. | utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion: en strategi inom motorsystemet som aktiveras till följd av en utsläppsrelaterad felfunktion. |
| --- | --- |

3.14.

utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion: en strategi inom motorsystemet som aktiveras till följd av en utsläppsrelaterad felfunktion.

| 3.15. | felfunktionsindikator: en indikator som tydligt underrättar fordonets förare om felfunktion. Indikatorn är en del av varningssystemet (se kontinuerlig felindikation, felindikation på begäran och kort felindikation). |
| --- | --- |

3.15.

felfunktionsindikator: en indikator som tydligt underrättar fordonets förare om felfunktion. Indikatorn är en del av varningssystemet (se kontinuerlig felindikation, felindikation på begäran och kort felindikation).

| 3.16. | felfunktion: ett fel i eller en försämring av ett motorsystem, inbegripet OBD-systemet, som kan leda till en ökning av någon av de reglerade föroreningar som motorsystemet avger eller en minskning av ODB-systemets effektivitet. |
| --- | --- |

3.16.

felfunktion: ett fel i eller en försämring av ett motorsystem, inbegripet OBD-systemet, som kan leda till en ökning av någon av de reglerade föroreningar som motorsystemet avger eller en minskning av ODB-systemets effektivitet.

| 3.17. | felindikationsstatus: kommandoläget för felindikationen, som kan vara kontinuerlig felindikation, kort felindikation, felindikation på begäran eller av. |
| --- | --- |

3.17.

felindikationsstatus: kommandoläget för felindikationen, som kan vara kontinuerlig felindikation, kort felindikation, felindikation på begäran eller av.

| 3.18. | övervakning (se övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning och övervakning av totalt funktionsfel) |
| --- | --- |

3.18.

övervakning (se övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning och övervakning av totalt funktionsfel)

| 3.19. | OBD-provningscykel: cykel under vilken ett motorsystem körs i motorprovbänk för att bestämma ett OBD-systems reaktion på närvaron av en känd försämrad komponent. |
| --- | --- |

3.19.

OBD-provningscykel: cykel under vilken ett motorsystem körs i motorprovbänk för att bestämma ett OBD-systems reaktion på närvaron av en känd försämrad komponent.

| 3.20. | huvudmotorsystem med avseende på OBD: ett motorsystem som har valts ut från en OBD-familj med avseende på utsläpp och för vilka de flesta elementen i OBD-konstruktionen är representativa för den familjen. |
| --- | --- |

3.20.

huvudmotorsystem med avseende på OBD: ett motorsystem som har valts ut från en OBD-familj med avseende på utsläpp och för vilka de flesta elementen i OBD-konstruktionen är representativa för den familjen.

| 3.21. | omborddiagnossystem (OBD): ett system ombord på ett fordon eller en motor som kan






  a) | upptäcka felfunktioner som påverkar motorsystemets utsläppsprestanda, |
| --- | --- | --- |

3.21.

omborddiagnossystem (OBD): ett system ombord på ett fordon eller en motor som kan

a)

upptäcka felfunktioner som påverkar motorsystemets utsläppsprestanda,

| b) | indikera dessas förekomst med hjälp av ett varningssystem, |
| --- | --- |

b)

indikera dessas förekomst med hjälp av ett varningssystem,

| c) | identifiera felfunktionernas sannolika läge med hjälp av information lagrad i ett dataminne och/eller genom att överföra den informationen utanför fordonet/motorn. |
| --- | --- |

c)

identifiera felfunktionernas sannolika läge med hjälp av information lagrad i ett dataminne och/eller genom att överföra den informationen utanför fordonet/motorn.

| 3.22. | felindikation på begäran: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering som svar på en manuell begäran från förarplatsen när nyckeln är i läge på (körning) med motorn av (tändning på – motor av). |
| --- | --- |

3.22.

felindikation på begäran: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering som svar på en manuell begäran från förarplatsen när nyckeln är i läge på (körning) med motorn av (tändning på – motor av).

| 3.23. | driftsekvens: sekvens som omfattar start av motorn, en driftfas, avstängning av motorn samt tiden fram till nästa motorstart, då OBD-kontroll sker och eventuella funktionsfel kan upptäckas. |
| --- | --- |

3.23.

driftsekvens: sekvens som omfattar start av motorn, en driftfas, avstängning av motorn samt tiden fram till nästa motorstart, då OBD-kontroll sker och eventuella funktionsfel kan upptäckas.

| 3.24. | vilande DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga under den pågående eller senast fullbordade driftsekvensen. |
| --- | --- |

3.24.

vilande DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga under den pågående eller senast fullbordade driftsekvensen.

| 3.25. | prestandaövervakning: övervakning av felfunktioner som består av funktionskontroller och övervakningsparametrar som inte korrelerar till utsläppsgränsvärden. Sådan övervakning görs normalt av komponenter eller system för att kontrollera att de drivs inom korrekt intervall (t.ex. differentialtryck för ett dieselpartikelfilter). |
| --- | --- |

3.25.

prestandaövervakning: övervakning av felfunktioner som består av funktionskontroller och övervakningsparametrar som inte korrelerar till utsläppsgränsvärden. Sådan övervakning görs normalt av komponenter eller system för att kontrollera att de drivs inom korrekt intervall (t.ex. differentialtryck för ett dieselpartikelfilter).

| 3.26. | potentiell DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga men ytterligare kontroll krävs för att bekräfta det. En potentiell DTC är en vilande DTC som inte är en bekräftad och aktiv DTC. |
| --- | --- |

3.26.

potentiell DTC: en diagnosfelkod (DTC) som lagras av OBD-systemet när en övervakare har upptäckt ett läge där en felfunktion kan föreligga men ytterligare kontroll krävs för att bekräfta det. En potentiell DTC är en vilande DTC som inte är en bekräftad och aktiv DTC.

| 3.27. | tidigare aktiv DTC: en tidigare bekräftad och aktiv diagnosfelkod (DTC) som förblir lagrad efter det att OBD-systemet har konstaterat att felfunktionen som orsakade diagnosfelkoden inte längre föreligger. |
| --- | --- |

3.27.

tidigare aktiv DTC: en tidigare bekräftad och aktiv diagnosfelkod (DTC) som förblir lagrad efter det att OBD-systemet har konstaterat att felfunktionen som orsakade diagnosfelkoden inte längre föreligger.

| 3.28. | kvalificerad försämrad komponent eller kvalificerat försämrat system (QDC): en komponent eller ett system som avsiktligt har försämrats (t.ex. påskyndat åldrande) och/eller manipulerats på kontrollerat sätt och som myndigheterna har godkänt enligt bestämmelserna i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.28.

kvalificerad försämrad komponent eller kvalificerat försämrat system (QDC): en komponent eller ett system som avsiktligt har försämrats (t.ex. påskyndat åldrande) och/eller manipulerats på kontrollerat sätt och som myndigheterna har godkänt enligt bestämmelserna i denna bilaga.

| 3.29. | rationalitetsfel: ett funktionsfel där signalen från en enskild givare eller komponent skiljer sig från vad som förväntas i förhållande till signaler från andra givare eller komponenter i kontrollsystemet. Rationalitetsfel inbegriper felfunktioner som leder till att den uppmätta signalen (spänning, ström, frekvens osv.) ligger inom det intervall där givarens överföringsfunktion är avsedd att verka. |
| --- | --- |

3.29.

rationalitetsfel: ett funktionsfel där signalen från en enskild givare eller komponent skiljer sig från vad som förväntas i förhållande till signaler från andra givare eller komponenter i kontrollsystemet. Rationalitetsfel inbegriper felfunktioner som leder till att den uppmätta signalen (spänning, ström, frekvens osv.) ligger inom det intervall där givarens överföringsfunktion är avsedd att verka.

| 3.30. | redoläge: ett läge som visar huruvida en övervakare eller en grupp av övervakare har aktiverats sedan den senaste raderingen på begäran av ett externt avsökningsverktyg. |
| --- | --- |

3.30.

redoläge: ett läge som visar huruvida en övervakare eller en grupp av övervakare har aktiverats sedan den senaste raderingen på begäran av ett externt avsökningsverktyg.

| 3.31. | avsökningsverktyg: extern provningsutrustning som används för standardiserad kommunikation mellan OBD-systemet och omvärlden enligt kraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.31.

avsökningsverktyg: extern provningsutrustning som används för standardiserad kommunikation mellan OBD-systemet och omvärlden enligt kraven i denna bilaga.

| 3.32. | kort felindikation: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering från det att nyckeln förs till läge på (körning) och motorn startas (tändning på – motor på) och släcks efter 15 s eller när nyckeln förs till läge av, beroende på vad som inträffar först. |
| --- | --- |

3.32.

kort felindikation: det att felfunktionsindikatorn visar en fast indikering från det att nyckeln förs till läge på (körning) och motorn startas (tändning på – motor på) och släcks efter 15 s eller när nyckeln förs till läge av, beroende på vad som inträffar först.

| 3.33. | mjukvarukalibreringsidentifikation: en serie alfanumeriska tecken som identifierar utsläppsrelaterade kalibrerings- eller mjukvaruversioner som är installerade i motorsystemet. |
| --- | --- |

3.33.

mjukvarukalibreringsidentifikation: en serie alfanumeriska tecken som identifierar utsläppsrelaterade kalibrerings- eller mjukvaruversioner som är installerade i motorsystemet.

| 3.34. | övervakning av totalt funktionsfel: övervakning av en felfunktion som leder till total förlust av ett systems önskade funktion. |
| --- | --- |

3.34.

övervakning av totalt funktionsfel: övervakning av en felfunktion som leder till total förlust av ett systems önskade funktion.

| 3.35. | uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång period för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K (22 oC) från och med det att motorn startas och uppnå minst 333 K (60 oC) (2). |
| --- | --- |

3.35.

uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång period för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K (22 oC) från och med det att motorn startas och uppnå minst 333 K (60 oC) (2).

| 3.36. | Förkortningar






  CV | Vevhusventilation |
| --- | --- | --- |
| DOC | Dieseloxidationskatalysator |
| DPF | Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT) |
| DTC | Diagnosfelkod |
| EGR | Återcirkulation av avgaser |
| HC | Kolväten |
| LNT | Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator) |
| MECS | Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion |
| NOx | Kväveoxider |
| OTL | OBD-gränsvärde |
| PM | Partiklar |
| SCR | Selektiv katalytisk reduktion |
| TFF | Övervakning av totalt funktionsfel |
| VGT | Turboladdare med variabel geometri |
| VVT | Variabel ventiltidsinställning |

3.36.

CV

Vevhusventilation

DOC

Dieseloxidationskatalysator

DPF

Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT)

DTC

Diagnosfelkod

EGR

Återcirkulation av avgaser

HC

Kolväten

LNT

Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator)

MECS

Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion

NOx

Kväveoxider

OTL

OBD-gränsvärde

PM

Partiklar

SCR

Selektiv katalytisk reduktion

TFF

Övervakning av totalt funktionsfel

VGT

Turboladdare med variabel geometri

VVT

Variabel ventiltidsinställning

4.   ALLMÄNNA KRAV

I samband med denna bilaga ska OBD-system kunna göra följande: vid felfunktion indikera deras förekomst med hjälp av en felfunktionsindikator, identifiera felfunktionens sannolika belägenhet med hjälp av information lagrad i ett dataminne samt överföra den informationen utanför fordonet.

OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorns hela livslängd. När detta mål bedöms ska myndigheten beakta att motorer som har använts längre än sin föreskrivna livslängd kan uppvisa en viss försämring i prestanda och känslighet hos sitt OBD-system så att OBD-gränsvärdena kan överskridas innan OBD-systemet varskor fordonsföraren om en felfunktion.

Ovanstående stycke innebär inte att tillverkarens ansvar för motorns överensstämmelse utsträcks bortom dess föreskrivna livslängd (dvs. den tid eller sträcka under vilken utsläppskrav eller utsläppsgränsvärden gäller).

4.1.   Ansökan om godkännande av ett OBD-system

| 4.1.1. | Grundläggande godkännande
  Tillverkaren av ett motorsystem får ansöka om godkännande av dess OBD-system på något av följande tre sätt:






  a) | Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett enskilt OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Grundläggande godkännande

Tillverkaren av ett motorsystem får ansöka om godkännande av dess OBD-system på något av följande tre sätt:

a)

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett enskilt OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga.

| b) | Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp genom att visa att huvud-OBD-systemet i den familjen uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp genom att visa att huvud-OBD-systemet i den familjen uppfyller alla bestämmelser i denna bilaga.

| c) | Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller kriterierna för att tillhöra en OBD-familj med avseende på utsläpp som redan har godkänts. |
| --- | --- |

c)

Motorsystemets tillverkare ansöker om godkännande av ett OBD-system genom att visa att OBD-systemet uppfyller kriterierna för att tillhöra en OBD-familj med avseende på utsläpp som redan har godkänts.

| 4.1.2. | Utökning/Ändring av befintligt godkännande |
| --- | --- |

4.1.2.

Utökning/Ändring av befintligt godkännande

| 4.1.2.1. | Utökning genom att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp
  På tillverkarens begäran och efter den administrativa myndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp, om alla motorsystem inom den på detta sätt utökade OBD-familjen med avseende på utsläpp fortfarande har gemensamma metoder att övervaka/diagnosticera utsläppsrelaterade felfunktioner.
  Om alla OBD-relaterade konstruktionselement i huvud-OBD-systemet är representativa för dem i det nya motorsystemet, ska huvud-OBD-systemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra dokumentationen i överensstämmelse med punkt 8 i denna bilaga.
  Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvud-OBD-systemet men i sig skulle vara representativa för hela familjen ska det nya motorsystemet bli ett nytt huvud-OBD-system. I så fall ska de nya OBD-relaterade konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Utökning genom att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp

På tillverkarens begäran och efter den administrativa myndighetens godkännande får ett nytt motorsystem tas med som medlem i en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp, om alla motorsystem inom den på detta sätt utökade OBD-familjen med avseende på utsläpp fortfarande har gemensamma metoder att övervaka/diagnosticera utsläppsrelaterade felfunktioner.

Om alla OBD-relaterade konstruktionselement i huvud-OBD-systemet är representativa för dem i det nya motorsystemet, ska huvud-OBD-systemet förbli oförändrat och tillverkaren ska ändra dokumentationen i överensstämmelse med punkt 8 i denna bilaga.

Om det nya motorsystemet innehåller konstruktionselement som inte representeras av huvud-OBD-systemet men i sig skulle vara representativa för hela familjen ska det nya motorsystemet bli ett nytt huvud-OBD-system. I så fall ska de nya OBD-relaterade konstruktionselementen visas uppfylla bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

| 4.1.2.2. | Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet
  På tillverkarens begäran och med myndighetens medgivande får ett befintligt godkännande utökas på grund av en konstruktionsändring av OBD-systemet, om tillverkaren kan visa att den ändrade konstruktionen uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.
  Dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.
  Om det befintliga godkännandet avser en OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillverkaren visa för myndigheten att metoderna för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner fortfarande är gemensamma inom motorfamiljen och att huvud-OBD-systemet fortfarande är representativt för familjen. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet

På tillverkarens begäran och med myndighetens medgivande får ett befintligt godkännande utökas på grund av en konstruktionsändring av OBD-systemet, om tillverkaren kan visa att den ändrade konstruktionen uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.

Dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

Om det befintliga godkännandet avser en OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillverkaren visa för myndigheten att metoderna för övervakning eller diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner fortfarande är gemensamma inom motorfamiljen och att huvud-OBD-systemet fortfarande är representativt för familjen.

| 4.1.2.3. | Ändringar av godkännande på grund av omklassificering av felfunktion
  Denna punkt äger tillämpning när tillverkaren på eget initiativ eller på begäran från den myndighet som beviljat godkännandet ansöker om ändring av ett befintligt godkännande på grund av omklassificering av en eller flera felfunktioner.
  Den nya klassificeringens giltighet ska sedan styrkas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Ändringar av godkännande på grund av omklassificering av felfunktion

Denna punkt äger tillämpning när tillverkaren på eget initiativ eller på begäran från den myndighet som beviljat godkännandet ansöker om ändring av ett befintligt godkännande på grund av omklassificering av en eller flera felfunktioner.

Den nya klassificeringens giltighet ska sedan styrkas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga och dokumentationen ska ändras i enlighet med punkt 8 i denna bilaga.

4.2.   Övervakningskrav

Alla utsläppsrelaterade komponenter och system i motorn ska övervakas av OBD-systemet i enlighet med kraven i tillägg 3. OBD-systemet måste dock inte använda en särskild övervakare för att upptäcka varje felfunktion som omnämns i tillägg 3.

OBD-systemet ska också övervaka sina egna komponenter.

I punkterna i tillägg 3 förtecknas de system eller komponenter som ska övervakas av OBD-systemet, och dessutom beskrivs vilken slags övervakning som förväntas för var och en av dessa komponenter eller system (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning).

Tillverkaren får övervaka ytterligare system eller komponenter.

| 4.2.1. | Val av övervakningsmetod
  Godkännandemyndigheterna får tillåta att tillverkaren använder en annan övervakningsmetod än den som omnämns i tillägg 3. Vald övervakningsmetod ska av tillverkaren visas vara störningstålig, exakt med avseende på tid och effektiv (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).
  Om ett system och/eller en komponent inte omfattas av tillägg 3 ska tillverkaren lämna en övervakningsstrategi till godkännandemyndigheten för godkännande. Myndigheten ska godkänna vald övervakning och övervakningsmetod (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) om tillverkaren har visat att de i förhållande till dem som anges i tillägg 3 är störningståliga, exakta med avseende på tid och effektiva (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser). |
| --- | --- |

4.2.1.

Val av övervakningsmetod

Godkännandemyndigheterna får tillåta att tillverkaren använder en annan övervakningsmetod än den som omnämns i tillägg 3. Vald övervakningsmetod ska av tillverkaren visas vara störningstålig, exakt med avseende på tid och effektiv (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).

Om ett system och/eller en komponent inte omfattas av tillägg 3 ska tillverkaren lämna en övervakningsstrategi till godkännandemyndigheten för godkännande. Myndigheten ska godkänna vald övervakning och övervakningsmetod (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) om tillverkaren har visat att de i förhållande till dem som anges i tillägg 3 är störningståliga, exakta med avseende på tid och effektiva (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).

| 4.2.1.1. | Korrelation med faktiska utsläpp
  För övervakning av utsläppsgränsvärden krävs korrelation till provningscykelspecifika utsläpp. Denna korrelation visas normalt på en provmotor i laboratoriemiljö.
  För alla andra former av övervakning (dvs. prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) krävs ingen korrelation med faktiska utsläpp. Myndigheten får dock kräva provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionens följder enligt punkt 6.2 i denna bilaga.
  Exempel:
  En elektrisk felfunktion kräver normalt inte korrelation eftersom det är fråga om ett ja/nej-fel. En felfunktion i ett dieselpartikelfilter som övervakas genom tryckskillnad kräver normalt inte korrelation eftersom felfunktionen föregrips.
  Om tillverkaren visar, enligt kraven i denna bilaga, att utsläppen inte skulle överstiga OBD-gränsvärdena vid totalt bortfall eller avlägsnande av en komponent eller ett system ska prestandaövervakning av denna komponent eller detta system godtas.
  När en givare i avgasröret används för att övervaka utsläppen av en viss förorening får alla andra övervakare undantas från ytterligare korrelation med de faktiska utsläppen av den föroreningen. Ett sådant undantag påverkar dock inte behovet av att ta med dessa övervakare, som fungerar enligt en annan övervakningsmetod, som en del av OBD-systemet eftersom övervakarna fortfarande behövs för att isolera felfunktioner.
  En felfunktion ska alltid klassificeras i enlighet med punkt 4.5 på grundval av dess påverkan på utsläppen, oavsett vilken övervakningsmetod som används för att uppspåra felfunktionen. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Korrelation med faktiska utsläpp

För övervakning av utsläppsgränsvärden krävs korrelation till provningscykelspecifika utsläpp. Denna korrelation visas normalt på en provmotor i laboratoriemiljö.

För alla andra former av övervakning (dvs. prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) krävs ingen korrelation med faktiska utsläpp. Myndigheten får dock kräva provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionens följder enligt punkt 6.2 i denna bilaga.

Exempel:

En elektrisk felfunktion kräver normalt inte korrelation eftersom det är fråga om ett ja/nej-fel. En felfunktion i ett dieselpartikelfilter som övervakas genom tryckskillnad kräver normalt inte korrelation eftersom felfunktionen föregrips.

Om tillverkaren visar, enligt kraven i denna bilaga, att utsläppen inte skulle överstiga OBD-gränsvärdena vid totalt bortfall eller avlägsnande av en komponent eller ett system ska prestandaövervakning av denna komponent eller detta system godtas.

När en givare i avgasröret används för att övervaka utsläppen av en viss förorening får alla andra övervakare undantas från ytterligare korrelation med de faktiska utsläppen av den föroreningen. Ett sådant undantag påverkar dock inte behovet av att ta med dessa övervakare, som fungerar enligt en annan övervakningsmetod, som en del av OBD-systemet eftersom övervakarna fortfarande behövs för att isolera felfunktioner.

En felfunktion ska alltid klassificeras i enlighet med punkt 4.5 på grundval av dess påverkan på utsläppen, oavsett vilken övervakningsmetod som används för att uppspåra felfunktionen.

| 4.2.2. | Komponentövervakning (komponenter och system med insignaler eller utsignaler)
  För insignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart rationalitetsfel.
  Diagnosen av rationalitetsfel ska sedan kontrollera att en givarsignal vare sig är orimligt hög eller orimligt låg (m.a.o. ska diagnosen vara tvåsidig).
  Där så är genomförbart och med myndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.
  För utsignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart om korrekt funktionellt svar på datorkommandon inte inträder.
  Där så är genomförbart och med myndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.
  OBD-systemet ska också utföra rationalitetsövervakning på informationen som kommer från eller skickas till komponenter som inte tillhör motorsystemet, om denna information påverkar det utsläppsbegränsande systemet och/eller motorsystemet med avseende på korrekta prestanda. |
| --- | --- |

4.2.2.

Komponentövervakning (komponenter och system med insignaler eller utsignaler)

För insignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart rationalitetsfel.

Diagnosen av rationalitetsfel ska sedan kontrollera att en givarsignal vare sig är orimligt hög eller orimligt låg (m.a.o. ska diagnosen vara tvåsidig).

Där så är genomförbart och med myndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.

För utsignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart om korrekt funktionellt svar på datorkommandon inte inträder.

Där så är genomförbart och med myndighetens samtycke ska OBD-systemet separat spåra rationalitetsfel (dvs. orimligt höga och låga värden) och elkretsfel (t.ex. värden som ligger över eller under driftsintervallet). Dessutom ska unika DTC för varje enskilt funktionsfel (t.ex. under intervallet, över intervallet eller rationalitetsfel) lagras.

OBD-systemet ska också utföra rationalitetsövervakning på informationen som kommer från eller skickas till komponenter som inte tillhör motorsystemet, om denna information påverkar det utsläppsbegränsande systemet och/eller motorsystemet med avseende på korrekta prestanda.

| 4.2.2.1. | Undantag från komponentövervakning
  Övervakning med avseende på elkretsfel och där så är genomförbart funktions- och rationalitetsfel i motorsystemet är inte obligatorisk om samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Felet resulterar i en ökning av alla föroreningar på mindre än 50 % av föreskriven utsläppsgräns. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Undantag från komponentövervakning

Övervakning med avseende på elkretsfel och där så är genomförbart funktions- och rationalitetsfel i motorsystemet är inte obligatorisk om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Felet resulterar i en ökning av alla föroreningar på mindre än 50 % av föreskriven utsläppsgräns.

| b) | Felet leder inte till att någon förorening överskrider föreskriven utsläppsgräns (3). |
| --- | --- |

b)

Felet leder inte till att någon förorening överskrider föreskriven utsläppsgräns (3).

| c) | Felet påverkar inte någon komponent eller något system som möjliggör korrekt funktion hos OBD-systemet. |
| --- | --- |

c)

Felet påverkar inte någon komponent eller något system som möjliggör korrekt funktion hos OBD-systemet.

Inverkan på utsläppen ska bestämmas på ett stabiliserat motorsystem på en dynamometerprovbänk för motorer, i enlighet med kraven i denna bilaga.

| 4.2.3. | Övervakningsfrekvens
  Övervakare ska vara i drift kontinuerligt, vid varje tidpunkt när övervakningsvillkoren är uppfyllda eller en gång per driftsekvens (t.ex. för övervakare som leder till ökade utsläpp när de är i drift).
  När en övervakare inte är i drift kontinuerligt ska tillverkaren tydligt meddela detta till myndigheten och redogöra för villkoren under vilka övervakaren är i drift.
  Övervakarna ska vara i drift enligt tillämplig OBD-provningscykel i enlighet med punkt 7.2.2.
  En övervakare ska anses vara i kontinuerlig drift om den är i drift med en frekvens av minst en gång per sekund. Om information inhämtas från en komponent som lämnar insignal eller utsignal till datorn mer sällan än en gång per sekund för motorstyrning ska den också anses vara i drift kontinuerligt, förutsatt att komponentens signal bedöms varje gång information inhämtas.
  För kontinuerligt övervakade komponenter eller system behöver inte en utsignalskomponent/system aktiveras enbart i syfte att övervaka komponenten/systemet. |
| --- | --- |

4.2.3.

Övervakningsfrekvens

Övervakare ska vara i drift kontinuerligt, vid varje tidpunkt när övervakningsvillkoren är uppfyllda eller en gång per driftsekvens (t.ex. för övervakare som leder till ökade utsläpp när de är i drift).

När en övervakare inte är i drift kontinuerligt ska tillverkaren tydligt meddela detta till myndigheten och redogöra för villkoren under vilka övervakaren är i drift.

Övervakarna ska vara i drift enligt tillämplig OBD-provningscykel i enlighet med punkt 7.2.2.

En övervakare ska anses vara i kontinuerlig drift om den är i drift med en frekvens av minst en gång per sekund. Om information inhämtas från en komponent som lämnar insignal eller utsignal till datorn mer sällan än en gång per sekund för motorstyrning ska den också anses vara i drift kontinuerligt, förutsatt att komponentens signal bedöms varje gång information inhämtas.

För kontinuerligt övervakade komponenter eller system behöver inte en utsignalskomponent/system aktiveras enbart i syfte att övervaka komponenten/systemet.

4.3.   Krav på lagring av OBD-information

När en felfunktion har upptäckts men ännu inte bekräftats ska den betraktas som en ”potentiell DTC” och följaktligen ska statusen ”vilande DTC” lagras. En ”potentiell DTC” ska inte leda till att varningssystemet aktiveras, i enlighet med punkt 4.6.

Inom den första driftsekvensen får en felfunktion direkt betraktas som ”bekräftad och aktiv” utan att den först har betraktats som ”potentiell DTC”. Den ska tilldelas statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC”.

Om en felfunktion med tidigare aktiv status inträffar igen får den felfunktionen efter tillverkarens gottfinnande direkt ges statusen ”vilande DTC” och ”bekräftad och aktiv DTC” utan att ha tilldelats statusen ”potentiell DTC”. Om felfunktionen tilldelas statusen som potentiell ska den också behålla sin tidigare aktiva status under den tid den ännu inte är bekräftad eller aktiv.

Övervakningssystemet ska avgöra huruvida en felfunktion föreligger före slutet av nästa driftsekvens efter den första upptäckten. Vid denna tidpunkt ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras och varningssystemet aktiveras enligt punkt 4.6.

Om en återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder (dvs. att driften automatiskt återgår till normalläge och den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion avaktiveras nästa gång motorn slås på) behöver inte en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras, om inte den utsläppsbegränsande strategin vid felfunktion åter aktiveras innan nästa driftsekvens avslutas. Om en icke återställbar utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion inträder ska en ”bekräftad och aktiv” DTC lagras så snart som strategin aktiveras.

I några enskilda fall där övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att korrekt upptäcka och bekräfta en felfunktion (t.ex. övervakare som använder statistiska modeller eller som avser fordonets vätskeförbrukning) får myndigheten tillåta att mer än två driftsekvenser används för övervakningen, förutsatt att tillverkaren motiverar behovet av en längre övervakning (genom t.ex. tekniska skäl, provningsresultat eller intern erfarenhet).

När en bekräftad och aktiv felfunktion inte längre upptäcks av systemet under en hel driftsekvens ska den tilldelas status som tidigare aktiv vid start av nästa driftsekvens och behålla denna status till dess att felfunktionen raderas av ett avsökningsverktyg eller raderas från dataminnet i enlighet med punkt 4.4.

| Observera | : | Kraven i denna punkt illustreras i tillägg 2. |
| --- | --- | --- |

Observera

:

Kraven i denna punkt illustreras i tillägg 2.

4.4.   Krav för radering av OBD-information

En DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) får inte raderas av OBD-systemet självt från dataminnet förrän denna DTC har haft tidigare aktiv status under minst 40 uppvärmningscykler eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först. OBD-systemet ska radera alla DTC och tillämplig information (inklusive tillhörande ögonblicksbild) på begäran av ett avsökningsverktyg eller underhållsverktyg.

4.5.   Krav på klassificering av felfunktioner

Genom klassificering av felfunktioner anges vilken klass en felfunktion tilldelas när den upptäcks, i enlighet med punkt 4.2 i denna bilaga.

En felfunktion ska tilldelas en klass under fordonets faktiska livslängd, om inte den myndighet som beviljade typgodkännande eller tillverkaren bedömer att felfunktionen behöver omklassificeras.

Om en felfunktion skulle resultera i en annan klassificering för olika reglerade utsläpp av föroreningar eller för dess inverkan på annan övervakningskapacitet ska felfunktionen tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin.

Om en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion aktiveras på grund av att en felfunktion har upptäckts ska denna felfunktion klassificeras på grundval av antingen den aktiverade strategins inverkan på utsläppen eller dess inverkan på annan övervakningskapacitet. Felfunktionen ska sedan tilldelas den klass som har företräde i den rangordnade visningsstrategin.

| 4.5.1. | Felfunktion klass A
  En felfunktion ska tilldelas klass A när relevanta OBD-gränsvärden (OTL) förväntas överskridas.
  Det är godtagbart om utsläppen inte överskrider OTL när denna klass av felfunktion inträffar. |
| --- | --- |

4.5.1.

Felfunktion klass A

En felfunktion ska tilldelas klass A när relevanta OBD-gränsvärden (OTL) förväntas överskridas.

Det är godtagbart om utsläppen inte överskrider OTL när denna klass av felfunktion inträffar.

| 4.5.2. | Felfunktion klass B1
  En felfunktion ska tilldelas klass B1 när omständigheter föreligger som kan föranleda att utsläppen överskrider OTL men för vilka den exakta inverkan på utsläppen inte kan uppskattas och de faktiska utsläppen beroende på omständigheterna kan ligga över eller under OTL.
  Exempel på felfunktioner i klass B1 är felfunktioner som upptäcks av övervakare som tillskriver utsläppsnivåer på grund av givaravläsningar eller begränsad övervakningskapacitet.
  Felfunktioner i klass B1 ska omfatta felfunktioner som begränar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klasserna A eller B1. |
| --- | --- |

4.5.2.

Felfunktion klass B1

En felfunktion ska tilldelas klass B1 när omständigheter föreligger som kan föranleda att utsläppen överskrider OTL men för vilka den exakta inverkan på utsläppen inte kan uppskattas och de faktiska utsläppen beroende på omständigheterna kan ligga över eller under OTL.

Exempel på felfunktioner i klass B1 är felfunktioner som upptäcks av övervakare som tillskriver utsläppsnivåer på grund av givaravläsningar eller begränsad övervakningskapacitet.

Felfunktioner i klass B1 ska omfatta felfunktioner som begränar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klasserna A eller B1.

| 4.5.3. | Felfunktion klass B2
  En felfunktion ska tilldelas klass B2 när omständigheter föreligger som antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att OTL överskrids.
  Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klass B2 ska klassificeras som klass B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.3.

Felfunktion klass B2

En felfunktion ska tilldelas klass B2 när omständigheter föreligger som antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att OTL överskrids.

Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klass B2 ska klassificeras som klass B1 eller B2.

| 4.5.4. | Felfunktion klass C
  En felfunktion ska tilldelas klass C när omständigheter föreligger som, om de övervakas, antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att de föreskrivna utsläppsgränsvärdena överskrids.
  Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klass C ska klassificeras som klass B1 eller B2. |
| --- | --- |

4.5.4.

Felfunktion klass C

En felfunktion ska tilldelas klass C när omständigheter föreligger som, om de övervakas, antas påverka utsläppen men inte i en omfattning som leder till att de föreskrivna utsläppsgränsvärdena överskrids.

Felfunktioner som begränsar OBD-systemets förmåga att övervaka felfunktioner i klass C ska klassificeras som klass B1 eller B2.

4.6.   Varningssystem

Fel hos en av varningssystemets komponenter får inte leda till att OBD-systemet slutar fungera.

| 4.6.1. | Krav på felfunktionsindikator
  Felfunktionsindikatorn ska vara förnimbar av föraren från förarsätets läge under alla belysningsförhållanden. Felfunktionsindikatorn ska omfatta en gul (enligt definitionen i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 7) eller brandgul (enligt definitionen i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 6) varningssignal utmärkt med symbolen F01 i enlighet med standarden ISO 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Krav på felfunktionsindikator

Felfunktionsindikatorn ska vara förnimbar av föraren från förarsätets läge under alla belysningsförhållanden. Felfunktionsindikatorn ska omfatta en gul (enligt definitionen i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 7) eller brandgul (enligt definitionen i bilaga 5 till FN/ECE:s föreskrifter nr 6) varningssignal utmärkt med symbolen F01 i enlighet med standarden ISO 2575:2004.

| 4.6.2. | Schema över tändning av felfunktionsindikator
  Beroende på vilka felfunktioner som OBD-systemet upptäcker ska felfunktionsindikatorn tändas enligt något av aktiveringslägena i följande tabell: | Aktiveringsläge 1 | Aktiveringsläge 2 | Aktiveringsläge 3 | Aktiveringsläge 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Villkor för aktivering | Inga fel | Felfunktion i klass C | Felfunktion i klass B och B1-räknare < 200 tim | Felfunktion i klass A eller B1-räknare > 200 tim |
| Tändning på motor på | Ingen visning | Rangordnad visningsstrategi | Rangordnad visningsstrategi | Rangordnad visningsstrategi |
| Tändning på motor av | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi | Harmoniserad visningsstrategi |

4.6.2.

Schema över tändning av felfunktionsindikator

Beroende på vilka felfunktioner som OBD-systemet upptäcker ska felfunktionsindikatorn tändas enligt något av aktiveringslägena i följande tabell:

Aktiveringsläge 1

Aktiveringsläge 2

Aktiveringsläge 3

Aktiveringsläge 4

Villkor för aktivering

Inga fel

Felfunktion i klass C

Felfunktion i klass B och B1-räknare < 200 tim

Felfunktion i klass A eller B1-räknare > 200 tim

Tändning på motor på

Ingen visning

Rangordnad visningsstrategi

Rangordnad visningsstrategi

Rangordnad visningsstrategi

Tändning på motor av

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Harmoniserad visningsstrategi

Visningsstrategin kräver att felfunktionsindikatorn är aktiverad i enlighet med den klass en felfunktion har tilldelats. Denna strategi ska vara låst av mjukvarukodning som inte rutinmässigt är tillgänglig via avsökningsverktyget.

Strategin för aktivering av felfunktionsindikatorn för tändning på, motor av, beskrivs i punkt 4.6.4.

I figurerna B1 och B2 visas föreskrivna aktiveringsstrategier för tändning på, motor på eller av.

Figur B1

Glödlampeprov och indikering av redoläge

Image

Figur B2

Felfunktionsvisningsstrategi: endast rangordnande strategi är tillämplig

Image

| 4.6.3. | Aktivering av felfunktionsindikatorn vid ”motor på”
  När tändningsnyckeln vrids till på-läget och motorn startas (motor på) ska felfunktionsindikatorn slås av, om inte villkoren i punkt 4.6.3.1 och/eller punkt 4.6.3.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.6.3.

Aktivering av felfunktionsindikatorn vid ”motor på”

När tändningsnyckeln vrids till på-läget och motorn startas (motor på) ska felfunktionsindikatorn slås av, om inte villkoren i punkt 4.6.3.1 och/eller punkt 4.6.3.2 är uppfyllda.

| 4.6.3.1. | Felindikationsstrategi
  Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kontinuerlig felindikation ha företräde före kort felindikation och felindikation på begäran. Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kort felindikation ha företräde över felindikation på begäran. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Felindikationsstrategi

Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kontinuerlig felindikation ha företräde före kort felindikation och felindikation på begäran. Vid aktivering av felfunktionsindikatorn ska kort felindikation ha företräde över felindikation på begäran.

| 4.6.3.1.1. | Felfunktioner i klass A
  OBD-systemet ska verkställa kontinuerlig felindikation när en bekräftad DTC som hör till en felfunktion i klass A lagras. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Felfunktioner i klass A

OBD-systemet ska verkställa kontinuerlig felindikation när en bekräftad DTC som hör till en felfunktion i klass A lagras.

| 4.6.3.1.2. | Felfunktioner i klass B
  OBD-systemet ska verkställa kort felindikation nästa gång tändningen slås på efter lagring av en bekräftad och aktiv DTC som hör till en felfunktion i klass B.
  Så snart som en B1-räknare når 200 timmar ska OBD-systemet verkställa kontinuerlig felindikation. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

Felfunktioner i klass B

OBD-systemet ska verkställa kort felindikation nästa gång tändningen slås på efter lagring av en bekräftad och aktiv DTC som hör till en felfunktion i klass B.

Så snart som en B1-räknare når 200 timmar ska OBD-systemet verkställa kontinuerlig felindikation.

| 4.6.3.1.3. | Felfunktioner i klass C
  Tillverkaren får tillhandahålla information om felfunktioner i klass C med hjälp av felindikation på begäran, som ska vara tillgänglig till dess att motorn startas. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Felfunktioner i klass C

Tillverkaren får tillhandahålla information om felfunktioner i klass C med hjälp av felindikation på begäran, som ska vara tillgänglig till dess att motorn startas.

| 4.6.3.1.4. | Schema för avaktivering av felindikation
  Kontinuerlig felindikation ska ställas om till kort felindikation om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade den kontinuerliga felindikationen inte upptäcks under innevarande driftsekvens och kontinuerlig felindikation inte aktiveras på grund av en annan felfunktion.
  Kort felindikation ska avaktiveras om felfunktionen inte upptäcks under tre efterföljande driftsekvenser och felindikationen inte aktiveras på grund av en annan felfunktion i klass A eller B. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Schema för avaktivering av felindikation

Kontinuerlig felindikation ska ställas om till kort felindikation om en enda övervakningshändelse inträffar och den felfunktion som ursprungligen aktiverade den kontinuerliga felindikationen inte upptäcks under innevarande driftsekvens och kontinuerlig felindikation inte aktiveras på grund av en annan felfunktion.

Kort felindikation ska avaktiveras om felfunktionen inte upptäcks under tre efterföljande driftsekvenser och felindikationen inte aktiveras på grund av en annan felfunktion i klass A eller B.

| 4.6.4. | Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av
  Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av ska bestå av två sekvenser åtskilda av en tid på 5 sekunder då felindikationen är av:






  a) | Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på att felindikationen fungerar och att de övervakade komponenterna är redo. |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av

Aktivering av felindikation vid tändning på/motor av ska bestå av två sekvenser åtskilda av en tid på 5 sekunder då felindikationen är av:

a)

Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på att felindikationen fungerar och att de övervakade komponenterna är redo.

| b) | Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på förekomst av felfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Den första sekvensen är utformad för att ge en indikation på förekomst av felfunktioner.

Den andra sekvensen upprepas till dess att motorn startas (motor på) eller tändningen slås av.

| 4.6.4.1. | Funktion och redoläge för felindikation
  Felfunktionsindikatorn ska visa stadig indikation i fem sekunder som tecken på att indikatorn fungerar.
  Felfunktionsindikatorn ska förbli i avstängt läge i 10 sekunder.
  Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”på” i fem sekunder för att visa att redoläget för alla övervakade komponenter är fullständigt.
  Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång i sekunden i fem sekunder för att visa att redoläge för en eller flera av de övervakade komponenterna inte är fullständigt.
  Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”av” i fem sekunder. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Funktion och redoläge för felindikation

Felfunktionsindikatorn ska visa stadig indikation i fem sekunder som tecken på att indikatorn fungerar.

Felfunktionsindikatorn ska förbli i avstängt läge i 10 sekunder.

Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”på” i fem sekunder för att visa att redoläget för alla övervakade komponenter är fullständigt.

Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång i sekunden i fem sekunder för att visa att redoläge för en eller flera av de övervakade komponenterna inte är fullständigt.

Felfunktionsindikatorn ska sedan förbli i läget ”av” i fem sekunder.

| 4.6.4.2. | Förekomst/frånvaro av ev. felfunktion
  I enlighet med den sekvens som beskrivs i punkt 4.6.4.1 ska felfunktionsindikatorn visa förekomst av en felfunktion genom en serie blinkningar eller kontinuerligt ljus, beroende på tillämpligt aktiveringsläge, enligt vad som anges i följande punkter, eller att inga fel föreligger genom en serie åtskilda blinkningar. I förekommande fall består varje blinkning av att indikatorn är på i 1 s och av i 1 s, och serien blinkningar åtföljs av en period på 5 s med indikatorn av.
  Fyra aktiveringslägen är aktuella: aktiveringsläge 4 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1, 2 och 3, aktiveringsläge 3 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1 och 2 och aktiveringsläge 2 ska ha företräde framför aktiveringsläge 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Förekomst/frånvaro av ev. felfunktion

I enlighet med den sekvens som beskrivs i punkt 4.6.4.1 ska felfunktionsindikatorn visa förekomst av en felfunktion genom en serie blinkningar eller kontinuerligt ljus, beroende på tillämpligt aktiveringsläge, enligt vad som anges i följande punkter, eller att inga fel föreligger genom en serie åtskilda blinkningar. I förekommande fall består varje blinkning av att indikatorn är på i 1 s och av i 1 s, och serien blinkningar åtföljs av en period på 5 s med indikatorn av.

Fyra aktiveringslägen är aktuella: aktiveringsläge 4 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1, 2 och 3, aktiveringsläge 3 ska ha företräde framför aktiveringslägena 1 och 2 och aktiveringsläge 2 ska ha företräde framför aktiveringsläge 1.

| 4.6.4.2.1. | Aktiveringsläge 1 – inga felfunktioner föreligger
  Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Aktiveringsläge 1 – inga felfunktioner föreligger

Felfunktionsindikatorn ska blinka en gång.

| 4.6.4.2.2. | Aktiveringsläge 2 – ”Felindikation på begäran”
  Felfunktionsindikatorn ska blinka två gånger om OBD-system verkställer felindikation på begäran i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Aktiveringsläge 2 – ”Felindikation på begäran”

Felfunktionsindikatorn ska blinka två gånger om OBD-system verkställer felindikation på begäran i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Aktiveringsläge 3 – ”kort felindikation”
  Felfunktionsindikatorn ska blinka tre gånger om OBD-systemet verkställer kort felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Aktiveringsläge 3 – ”kort felindikation”

Felfunktionsindikatorn ska blinka tre gånger om OBD-systemet verkställer kort felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Aktiveringsläge 4 – ”kontinuerlig felindikation”
  Felfunktionsindikatorn ska förbli kontinuerligt på (”kontinuerlig felindikation”) om OBD-systemet verkställer kontinuerlig felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Aktiveringsläge 4 – ”kontinuerlig felindikation”

Felfunktionsindikatorn ska förbli kontinuerligt på (”kontinuerlig felindikation”) om OBD-systemet verkställer kontinuerlig felindikation i enlighet med den rangordnade visningsstrategi som avses i punkt 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Felfunktionsräknare |
| --- | --- |

4.6.5.

Felfunktionsräknare

| 4.6.5.1. | Felfunktionsindikatorräknare |
| --- | --- |

4.6.5.1.

Felfunktionsindikatorräknare

| 4.6.5.1.1. | Räknare vid kontinuerlig felindikation
  OBD-systemet ska innehålla en räknare vid kontinuerlig felindikation för att registrera antal timmar som motorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.
  Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska räkna upp till det största värde som är tillgängligt i en räknare med 2 byte med en timmes upplösning och behålla det värdet, om inte villkoren för nollställning av räknaren är uppfyllda.
  Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska fungera på följande sätt:






  a) | Om den startar från noll ska räknaren börja räkna så snart som kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Räknare vid kontinuerlig felindikation

OBD-systemet ska innehålla en räknare vid kontinuerlig felindikation för att registrera antal timmar som motorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.

Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska räkna upp till det största värde som är tillgängligt i en räknare med 2 byte med en timmes upplösning och behålla det värdet, om inte villkoren för nollställning av räknaren är uppfyllda.

Räknaren vid kontinuerlig felindikation ska fungera på följande sätt:

a)

Om den startar från noll ska räknaren börja räkna så snart som kontinuerlig felindikation aktiveras.

| b) | Räknaren ska stanna och bevara sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och bevara sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad.

| c) | Räknaren ska fortsätta räkna från det läge där den stannat om en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks inom tre driftsekvenser. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska fortsätta räkna från det läge där den stannat om en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks inom tre driftsekvenser.

| d) | Räknaren ska starta igen från noll när en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks mer än tre driftsekvenser efter det att räknaren senast stannat. |
| --- | --- |

d)

Räknaren ska starta igen från noll när en felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks mer än tre driftsekvenser efter det att räknaren senast stannat.

| e) | Räknaren ska nollställas






  i) | när ingen felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks under 40 uppvärmningscykler eller 200 timmars motorkörtid efter det att räknaren stannade senast, beroende på vad som inträffar först, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Räknaren ska nollställas

i)

när ingen felfunktion som leder till kontinuerlig felindikation upptäcks under 40 uppvärmningscykler eller 200 timmars motorkörtid efter det att räknaren stannade senast, beroende på vad som inträffar först, eller

| ii) | OBD-avsökningsverktyget beordrar OBD-systemet att radera OBD-information. |
| --- | --- |

ii)

OBD-avsökningsverktyget beordrar OBD-systemet att radera OBD-information.

Figur C1

Principerna för aktivering av felindikationsräknarna

Image

Figur C2

Principerna för aktivering av B1-räknare

Image

| 4.6.5.1.2. | Kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare
  OBD-systemet ska innehålla en kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare för att registrera antalet timmar under motorns livslängd då motorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.
  Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren ska räkna upp till det största värde som medges av en räknare på 2 byte med en timmes upplösning och hålla det värdet.
  Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren får inte nollställas av motorsystemet, av ett avsökningsverktyg eller på grund av att ett batteri kopplas ifrån.
  Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren ska fungera på följande sätt:






  a) | Räknaren ska börja räkna när kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare

OBD-systemet ska innehålla en kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare för att registrera antalet timmar under motorns livslängd då motorn har körts med kontinuerlig felindikation aktiverad.

Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren ska räkna upp till det största värde som medges av en räknare på 2 byte med en timmes upplösning och hålla det värdet.

Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren får inte nollställas av motorsystemet, av ett avsökningsverktyg eller på grund av att ett batteri kopplas ifrån.

Den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren ska fungera på följande sätt:

a)

Räknaren ska börja räkna när kontinuerlig felindikation aktiveras.

| b) | Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde när kontinuerlig felindikation inte längre är aktiverad.

| c) | Räknaren ska fortsätta räkna från den punkt den stannat när kontinuerlig felindikation aktiveras. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska fortsätta räkna från den punkt den stannat när kontinuerlig felindikation aktiveras.

Figur C1 visar principerna för den kumulativa kontinuerliga felfunktionsindikatorräknaren och i tillägg 2 ges exempel som visar dess logik.

| 4.6.5.2. | Räknare för felfunktioner i klass B1 |
| --- | --- |

4.6.5.2.

Räknare för felfunktioner i klass B1

| 4.6.5.2.1. | Enkel B1-räknare
  OBD-systemet ska innehålla en B1-räknare för att registrera antalet timmar då motorn har körts med en felfunktion i klass B1.
  B1-räknaren ska fungera på följande sätt:






  a) | Räknaren ska börja räkna så snart som en felfunktion i klass B1 upptäcks och en bekräftad och aktiv DTC har lagrats. |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Enkel B1-räknare

OBD-systemet ska innehålla en B1-räknare för att registrera antalet timmar då motorn har körts med en felfunktion i klass B1.

B1-räknaren ska fungera på följande sätt:

a)

Räknaren ska börja räkna så snart som en felfunktion i klass B1 upptäcks och en bekräftad och aktiv DTC har lagrats.

| b) | Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde om inga felfunktioner i klass B1 är bekräftade och aktiva, eller när alla felfunktioner i klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg. |
| --- | --- |

b)

Räknaren ska stanna och behålla sitt innevarande värde om inga felfunktioner i klass B1 är bekräftade och aktiva, eller när alla felfunktioner i klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg.

| c) | Räknaren ska börja räkna från den punkt där den stannat om en ny felfunktion i klass B1 upptäcks inom tre driftsekvenser. |
| --- | --- |

c)

Räknaren ska börja räkna från den punkt där den stannat om en ny felfunktion i klass B1 upptäcks inom tre driftsekvenser.

Om B1-räknaren har överskridit 200 motorkörtimmar ska OBD-systemet sätta räknaren till 190 motorkörtimmar om OBD-systemet har funnit att en felfunktion i klass B1 inte längre är bekräftad och aktiv eller när alla felfunktioner i klass B1 har raderats av ett avsökningsverktyg. B1-räknaren ska börja räkna från 190 motorkörtimmar om en ny felfunktion i klass B1 föreligger inom tre driftsekvenser.

B1-räknaren ska nollställas när tre på varandra följande driftsekvenser har genomförts då inga felfunktioner i klass B1 har upptäckts.

| Anm. | : | B1-räknaren visar inte antalet motorkörtimmar då en enda felfunktion i klass B1 förelegat.
  B1-räknaren får kumulera antalet timmar då två eller flera olika felfunktioner i klass B1 förelegat men ingen av dem uppnått den tid som räknaren visar.
  B1-räknaren är bara avsedd att avgöra när kontinuerlig felindikation ska aktiveras.
  Figur C2 visar principen för B1-räknaren och i tillägg 2 ges exempel på dess logik. |
| --- | --- | --- |

Anm.

:

B1-räknaren visar inte antalet motorkörtimmar då en enda felfunktion i klass B1 förelegat.

B1-räknaren får kumulera antalet timmar då två eller flera olika felfunktioner i klass B1 förelegat men ingen av dem uppnått den tid som räknaren visar.

B1-räknaren är bara avsedd att avgöra när kontinuerlig felindikation ska aktiveras.

Figur C2 visar principen för B1-räknaren och i tillägg 2 ges exempel på dess logik.

| 4.6.5.2.2. | Multipla B1-räknare
  En tillverkare får använda multipla B1-räknare. I så fall ska systemet kunna tilldela varje felfunktion i klass B1 en särskild B1-räknare.
  Styrningen av den särskilda B1-räknaren ska följa samma regler som den enkla B1-räknaren, så att varje särskild B1-räknare ska börja räkna när dess särskilda felfunktion i klass B1 upptäcks. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Multipla B1-räknare

En tillverkare får använda multipla B1-räknare. I så fall ska systemet kunna tilldela varje felfunktion i klass B1 en särskild B1-räknare.

Styrningen av den särskilda B1-räknaren ska följa samma regler som den enkla B1-räknaren, så att varje särskild B1-räknare ska börja räkna när dess särskilda felfunktion i klass B1 upptäcks.

4.7.   OBD-information

| 4.7.1. | Lagrad information
  Den information som lagras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i följande paket:






  a) | information om motorns tillstånd, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Lagrad information

Den information som lagras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i följande paket:

a)

information om motorns tillstånd,

| b) | information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner, |
| --- | --- |

b)

information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner,

| c) | information för reparationer. |
| --- | --- |

c)

information för reparationer.

| 4.7.1.1. | Information om motorns tillstånd
  Denna information ska ge tillsynsorgan (4) status för felfunktionindikatorn och tillhörande uppgifter (t.ex. räknare för kontinuerlig felindikation, redoläge).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en tillsynstjänsteman med följande information:






  a) | rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Information om motorns tillstånd

Denna information ska ge tillsynsorgan (4) status för felfunktionindikatorn och tillhörande uppgifter (t.ex. räknare för kontinuerlig felindikation, redoläge).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en tillsynstjänsteman med följande information:

a)

rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi,

| b) | fordonets identifieringsnummer (VIN) |
| --- | --- |

b)

fordonets identifieringsnummer (VIN)

| c) | förekomst av kontinuerlig felindikation, |
| --- | --- |

c)

förekomst av kontinuerlig felindikation,

| d) | OBD-systemets redoläge, |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets redoläge,

| e) | antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation). |
| --- | --- |

e)

antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation).

Denna information ska tillhandahållas utan radering.

| 4.7.1.2. | Information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner
  Denna information ska ge en kontrollstation (5) en del av motorrelaterade OBD-uppgifter, inkl. status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (felindikationsräknare), en lista över aktiva/bekräftade felfunktioner i klasserna A och B med tillhörande uppgifter (t.ex. B1-räknare).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:






  a) | nummer på globala tekniska föreskrifter (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrifter nr 49, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Information om aktiva utsläppsrelaterade felfunktioner

Denna information ska ge en kontrollstation (5) en del av motorrelaterade OBD-uppgifter, inkl. status för felfunktionsindikatorn och tillhörande uppgifter (felindikationsräknare), en lista över aktiva/bekräftade felfunktioner i klasserna A och B med tillhörande uppgifter (t.ex. B1-räknare).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern kontrollutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:

a)

nummer på globala tekniska föreskrifter (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrifter nr 49,

| b) | rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi, |
| --- | --- |

b)

rangordnande/icke rangordnande visningsstrategi,

| c) | fordonets identifieringsnummer (VIN) |
| --- | --- |

c)

fordonets identifieringsnummer (VIN)

| d) | status för felfunktionsindikator, |
| --- | --- |

d)

status för felfunktionsindikator,

| e) | OBD-systemets redoläge, |
| --- | --- |

e)

OBD-systemets redoläge,

| f) | antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades, |
| --- | --- |

f)

antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades,

| g) | antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation), |
| --- | --- |

g)

antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation),

| h) | kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare), |
| --- | --- |

h)

kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare),

| i) | värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar, |
| --- | --- |

i)

värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar,

| j) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass A, |
| --- | --- |

j)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass A,

| k) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B (B1 och B2), |
| --- | --- |

k)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B (B1 och B2),

| l) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B1, |
| --- | --- |

l)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B1,

| m) | identifiering av mjukvarukalibreringen, |
| --- | --- |

m)

identifiering av mjukvarukalibreringen,

| n) | kontrollnummer för kalibrering. |
| --- | --- |

n)

kontrollnummer för kalibrering.

Denna information ska tillhandahållas utan radering.

| 4.7.1.3. | Information för reparationer
  Denna information ska ge reparatörer alla de OBD-uppgifter som anges i denna bilaga (t.ex. ögonblicksbild).
  OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern reparationsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en reparatör med följande information:






  a) | nummer på globala tekniska föreskrifter (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrifter nr 49, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Information för reparationer

Denna information ska ge reparatörer alla de OBD-uppgifter som anges i denna bilaga (t.ex. ögonblicksbild).

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern reparationsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en reparatör med följande information:

a)

nummer på globala tekniska föreskrifter (med revision), som ska integreras i typgodkännandemärkning enligt föreskrifter nr 49,

| b) | fordonsidentifieringsnummer (VIN) |
| --- | --- |

b)

fordonsidentifieringsnummer (VIN)

| c) | status för felfunktionsindikator, |
| --- | --- |

c)

status för felfunktionsindikator,

| d) | OBD-systemets redoläge, |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets redoläge,

| e) | antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades, |
| --- | --- |

e)

antal uppvärmningscykler och antal motorkörtimmar sedan lagrad OBD-information senast raderades,

| f) | övervakarstatus (dvs. frånkopplad för resten av denna körcykel, fullständig för denna körcykel eller inte fullständig för denna körcykel) sedan senaste gången motorn stängdes av för varje övervakare som används för redoläge, |
| --- | --- |

f)

övervakarstatus (dvs. frånkopplad för resten av denna körcykel, fullständig för denna körcykel eller inte fullständig för denna körcykel) sedan senaste gången motorn stängdes av för varje övervakare som används för redoläge,

| g) | antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation), |
| --- | --- |

g)

antal motorkörtimmar då kontinuerlig felindikation senast var aktiverad (räknare vid kontinuerlig felindikation),

| h) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass A, |
| --- | --- |

h)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass A,

| i) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B (B1 och B2), |
| --- | --- |

i)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B (B1 och B2),

| j) | kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare), |
| --- | --- |

j)

kumulerade körtimmar med kontinuerlig felindikation aktiverad (kumulativ kontinuerlig felfunktionsindikatorräknare),

| k) | värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar, |
| --- | --- |

k)

värde på den B1-räknare som har det högsta antalet motorkörtimmar,

| l) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B1 och antal motorkörtimmar från B1-räknaren/na, |
| --- | --- |

l)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass B1 och antal motorkörtimmar från B1-räknaren/na,

| m) | bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass C, |
| --- | --- |

m)

bekräftade och aktiva DTC för felfunktioner i klass C,

| n) | vilande DTC med tillhörande klass, |
| --- | --- |

n)

vilande DTC med tillhörande klass,

| o) | tidigare aktiva DTC med tillhörande klass, |
| --- | --- |

o)

tidigare aktiva DTC med tillhörande klass,

| p) | realtidsinformation om av originaltillverkaren valda och stödda givarsignaler, interna signaler och utsignaler (se punkt 4.7.2 och tillägg 5), |
| --- | --- |

p)

realtidsinformation om av originaltillverkaren valda och stödda givarsignaler, interna signaler och utsignaler (se punkt 4.7.2 och tillägg 5),

| q) | uppgifter i ögonblicksbilden enligt denna bilaga (se punkt 4.7.1.4 och tillägg 5), |
| --- | --- |

q)

uppgifter i ögonblicksbilden enligt denna bilaga (se punkt 4.7.1.4 och tillägg 5),

| r) | identifiering av mjukvarukalibreringen, |
| --- | --- |

r)

identifiering av mjukvarukalibreringen,

| s) | kontrollnummer för kalibrering. |
| --- | --- |

s)

kontrollnummer för kalibrering.

OBD-systemet ska radera alla lagrade felfunktioner i motorsystemet och tillhörande uppgifter (körtider, ögonblicksbilder osv.) i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga, om begäran om det lämnas genom extern reparationsutrustning enligt tillämpliga standarder som anges i tillägg 6.

| 4.7.1.4. | Ögonblicksbild
  Minst en ”ögonblicksbild” av information ska lagras när en potentiell DTC eller en bekräftad och aktiv DTC lagras, enligt tillverkarens bedömning. Tillverkaren får uppdatera informationen i ögonblicksbilden så snart som en vilande DTC upptäcks igen.
  Ögonblicksbilden ska innehålla fordonets driftförhållanden vid tidpunkten för upptäckten av felfunktionen och den DTC som hör till de lagrade uppgifterna. Ögonblicksbilden ska omfatta den information som anges i tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga. Ögonblicksbilden ska också omfatta all information i tabellerna 2 och 3 i tillägg 5 till denna bilaga som används för övervakning eller styrning i den särskilda styrenhet som lagrade en DTC.
  Lagring av information i en ögonblicksbild med anknytning till en felfunktion i klass A ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion i klass B1, som i sin tur ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion i klass B2, som i sin tur ska ha företräde för information med anknytning till en felfunktion i klass C. Den först upptäckta felfunktionen ska ha företräde framför den senaste felfunktionen, om inte den senaste felfunktionen tillhör en högre klass.
  Om en anordning övervakas av OBD-systemet och inte omfattas av tillägg 5 ska informationen i ögonblicksbilden inbegripa uppgifter från anordningens givare och manöverorgan på liknande sätt som anges i tillägg 5. Detta ska föreläggas myndigheten för godkännande i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Ögonblicksbild

Minst en ”ögonblicksbild” av information ska lagras när en potentiell DTC eller en bekräftad och aktiv DTC lagras, enligt tillverkarens bedömning. Tillverkaren får uppdatera informationen i ögonblicksbilden så snart som en vilande DTC upptäcks igen.

Ögonblicksbilden ska innehålla fordonets driftförhållanden vid tidpunkten för upptäckten av felfunktionen och den DTC som hör till de lagrade uppgifterna. Ögonblicksbilden ska omfatta den information som anges i tabell 1 i tillägg 5 till denna bilaga. Ögonblicksbilden ska också omfatta all information i tabellerna 2 och 3 i tillägg 5 till denna bilaga som används för övervakning eller styrning i den särskilda styrenhet som lagrade en DTC.

Lagring av information i en ögonblicksbild med anknytning till en felfunktion i klass A ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion i klass B1, som i sin tur ska ha företräde framför information med anknytning till en felfunktion i klass B2, som i sin tur ska ha företräde för information med anknytning till en felfunktion i klass C. Den först upptäckta felfunktionen ska ha företräde framför den senaste felfunktionen, om inte den senaste felfunktionen tillhör en högre klass.

Om en anordning övervakas av OBD-systemet och inte omfattas av tillägg 5 ska informationen i ögonblicksbilden inbegripa uppgifter från anordningens givare och manöverorgan på liknande sätt som anges i tillägg 5. Detta ska föreläggas myndigheten för godkännande i samband med typgodkännandet.

| 4.7.1.5. | Redoläge
  Redoläget ska sättas till ”fullständigt” när en övervakare eller grupp av övervakare som denna status omfattar har körts sedan den senaste raderingen på begäran av ett externt OBD-avsökningsverktyg. Redoläget ska sättas till ”inte fullständigt” genom radering av felkodsminnet för en övervakare eller grupp av övervakare på begäran av ett externt avsökningsverktyg.
  Normal avstängning av motorn ska inte leda till att redoläget ändras.
  Tillverkaren får, om myndigheten godkänner det, begära att redoläget för en övervakare sätts till ”fullständigt” utan att övervakaren fullständigt genomfört sin övervakning om övervakningen är frånkopplad för flera driftsekvenser på grund av kvarstående extrema driftförhållanden (t.ex. sträng kyla eller hög höjd). I varje sådan begäran ska anges villkoren för frånkoppling av övervakningssystemet och antal driftsekvenser som förlöper utan fullständig övervakning innan redoläget anges som ”fullständigt”. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Redoläge

Redoläget ska sättas till ”fullständigt” när en övervakare eller grupp av övervakare som denna status omfattar har körts sedan den senaste raderingen på begäran av ett externt OBD-avsökningsverktyg. Redoläget ska sättas till ”inte fullständigt” genom radering av felkodsminnet för en övervakare eller grupp av övervakare på begäran av ett externt avsökningsverktyg.

Normal avstängning av motorn ska inte leda till att redoläget ändras.

Tillverkaren får, om myndigheten godkänner det, begära att redoläget för en övervakare sätts till ”fullständigt” utan att övervakaren fullständigt genomfört sin övervakning om övervakningen är frånkopplad för flera driftsekvenser på grund av kvarstående extrema driftförhållanden (t.ex. sträng kyla eller hög höjd). I varje sådan begäran ska anges villkoren för frånkoppling av övervakningssystemet och antal driftsekvenser som förlöper utan fullständig övervakning innan redoläget anges som ”fullständigt”.

| 4.7.2 | Information om dataström
  OBD-systemet ska i realtid förse avsökningsverktyget med den information som visas i tabellerna 1–4 i tillägg 5 till denna bilaga på begäran (faktiska signalvärden bör användas istället för surrogatvärden).
  Beträffande beräknad belastning och vridmoment ska OBD-systemet rapportera de noggrannaste värden som beräknas i tillämplig elektronisk styrenhet (t.ex. motorstyrningsdatorn).
  I tabell 1 i tillägg 5 förtecknas obligatorisk OBD-information rörande motorbelastning och varvtal.
  I tabell 2 i tillägg 5 visas annan OBD-information som måste inkluderas om den används av utsläppssystemet eller OBD-systemet för att koppla till eller från OBD-övervakare.
  I tabell 3 i tillägg 5 visas den information som måste inkluderas om motorn är utrustad för, känner av eller beräknar informationen (6). Om tillverkaren bestämmer det får annan information från ögonblicksbild eller dataström inkluderas.
  Om en anordning övervakas av OBD-systemet men inte omfattas av tillägg 5 (t.ex. selektiv katalytisk reduktion) ska informationen om dataströmmen innehålla data från anordningens givare och manöverorgan på ett sätt som liknar det som anges i tillägg 5. Detta ska föreläggas myndigheten för godkännande i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

4.7.2

Information om dataström

OBD-systemet ska i realtid förse avsökningsverktyget med den information som visas i tabellerna 1–4 i tillägg 5 till denna bilaga på begäran (faktiska signalvärden bör användas istället för surrogatvärden).

Beträffande beräknad belastning och vridmoment ska OBD-systemet rapportera de noggrannaste värden som beräknas i tillämplig elektronisk styrenhet (t.ex. motorstyrningsdatorn).

I tabell 1 i tillägg 5 förtecknas obligatorisk OBD-information rörande motorbelastning och varvtal.

I tabell 2 i tillägg 5 visas annan OBD-information som måste inkluderas om den används av utsläppssystemet eller OBD-systemet för att koppla till eller från OBD-övervakare.

I tabell 3 i tillägg 5 visas den information som måste inkluderas om motorn är utrustad för, känner av eller beräknar informationen (6). Om tillverkaren bestämmer det får annan information från ögonblicksbild eller dataström inkluderas.

Om en anordning övervakas av OBD-systemet men inte omfattas av tillägg 5 (t.ex. selektiv katalytisk reduktion) ska informationen om dataströmmen innehålla data från anordningens givare och manöverorgan på ett sätt som liknar det som anges i tillägg 5. Detta ska föreläggas myndigheten för godkännande i samband med typgodkännandet.

| 4.7.3. | Tillgång till OBD-information
  Tillgång till OBD-information ska ges endast i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och i följande stycken (7).
  Tillgång till OBD-informationen får inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av OBD-information får inte kräva någon unik avkodningsnyckel, om inte nyckeln har gjorts offentlig.
  En enda tillgångsmetod (t.ex. en enda tillgångspunkt eller nod) till OBD-information ska tillhandahållas för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till all OBD-information som anges i denna bilaga. Metoden ska också medge tillgång till särskilda mindre informationspaket som definieras i denna bilaga (t.ex. informationspaket för trafikduglighet för utsläppsrelaterad OBD).
  Tillgång till OBD-informationen ska ges genom minst en av följande serier av standarder som nämns i tillägg 6:






  a) | ISO/PAS 27145 (CAN-baserad) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Tillgång till OBD-information

Tillgång till OBD-information ska ges endast i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till denna bilaga och i följande stycken (7).

Tillgång till OBD-informationen får inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av OBD-information får inte kräva någon unik avkodningsnyckel, om inte nyckeln har gjorts offentlig.

En enda tillgångsmetod (t.ex. en enda tillgångspunkt eller nod) till OBD-information ska tillhandahållas för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till all OBD-information som anges i denna bilaga. Metoden ska också medge tillgång till särskilda mindre informationspaket som definieras i denna bilaga (t.ex. informationspaket för trafikduglighet för utsläppsrelaterad OBD).

Tillgång till OBD-informationen ska ges genom minst en av följande serier av standarder som nämns i tillägg 6:

a)

ISO/PAS 27145 (CAN-baserad)

| b) | ISO 27145 (TCP/IP-baserad) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 (TCP/IP-baserad)

| c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-71

Tillgång till OBD-information ska vara möjlig genom en trådförbindelse.

OBD-uppgifter ska lämnas av OBD-systemet på begäran via ett avsökningsverktyg som uppfyller kraven i tillämplig standard i tillägg 6 (kommunikation med externt provningsverktyg).

| 4.7.3.1. | CAN-baserad trådburen kommunikation
  Överföringshastigheten på den trådburna datalänken till OBD-systemet ska vara antingen 250 kb/s eller 500 kb/s.
  Det är tillverkarens ansvar att välja överföringshastighet och konstruera OBD-systemet enligt de krav som anges i standarderna som nämns i tillägg 6 och som det hänvisas till i denna bilaga. OBD-systemet ska stödja att extern provningsutrustning automatiskt detekterar dessa två överföringshastigheter.
  Gränssnittet mellan fordonet och extern diagnosutrustning (avsökningsverktyg) ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 15031-3 Typ A (kraftförsörjning med 12 V likström), Typ B (kraftförsörjning med 24 V likström) eller SAE J1939-13 (kraftförsörjning med 12 V eller 24 V likström). |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN-baserad trådburen kommunikation

Överföringshastigheten på den trådburna datalänken till OBD-systemet ska vara antingen 250 kb/s eller 500 kb/s.

Det är tillverkarens ansvar att välja överföringshastighet och konstruera OBD-systemet enligt de krav som anges i standarderna som nämns i tillägg 6 och som det hänvisas till i denna bilaga. OBD-systemet ska stödja att extern provningsutrustning automatiskt detekterar dessa två överföringshastigheter.

Gränssnittet mellan fordonet och extern diagnosutrustning (avsökningsverktyg) ska vara standardiserat och uppfylla alla krav i ISO 15031-3 Typ A (kraftförsörjning med 12 V likström), Typ B (kraftförsörjning med 24 V likström) eller SAE J1939-13 (kraftförsörjning med 12 V eller 24 V likström).

| 4.7.3.2. | Förbehållen för TCP/IP-baserad trådburen kommunikation (Ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2.

Förbehållen för TCP/IP-baserad trådburen kommunikation (Ethernet).

| 4.7.3.3. | Uttagets läge
  Uttaget ska vara beläget i fotutrymmet på förarsidan på fordonets insida i det område som begränsas av fordonets förarsida och förarsidans kant av mittkonsolen (eller fordonets mittlinje om fordonet inte har någon mittkonsol) och i ett läge som inte är högre än ratten när denna är i sitt lägsta inställbara läge. Uttaget får inte vara beläget på eller i mittkonsolen (dvs. inte på de horisontella ytorna nära en golvmonterad växelspak, handbromsspak eller kopphållare eller på de vertikala ytorna nära stereon/radion, luftkonditioneringen eller navigationssystemets reglage). Uttagets läge ska lätt kunna identifieras och nås (t.ex. för att ansluta ett externt verktyg). För fordon med dörr på förarsidan ska uttaget lätt kunna identifieras och nås av någon som står (eller står på huk) utanför fordonets förarsida med dörren öppen på förarsidan.
  Myndigheten kan på tillverkarens begäran tillåta ett alternativt läge, förutsatt att läget är lätt tillgängligt och skyddat från oavsiktlig skada under normal användning, t.ex. ett läge enligt standardserien ISO 15031.
  Om uttaget är övertäckt eller beläget i en särskild utrustningslåda måste övertäckningen eller dörren till utrymmet kunna avlägsnas för hand utan användning av verktyg och tydligt vara märkt ”OBD” så att uttagets läge identifieras.
  Tillverkaren får förse fordon med ytterligare diagnosuttag och datauttag för sina egna syften förutom föreskrivna OBD-funktioner. Om de ytterligare uttagen överensstämmer med de standarddiagnosuttag som medges enligt tillägg 6, ska endast det uttag som föreskrivs i denna bilaga tydligt märkas ”OBD” för att skilja det från andra uttag. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Uttagets läge

Uttaget ska vara beläget i fotutrymmet på förarsidan på fordonets insida i det område som begränsas av fordonets förarsida och förarsidans kant av mittkonsolen (eller fordonets mittlinje om fordonet inte har någon mittkonsol) och i ett läge som inte är högre än ratten när denna är i sitt lägsta inställbara läge. Uttaget får inte vara beläget på eller i mittkonsolen (dvs. inte på de horisontella ytorna nära en golvmonterad växelspak, handbromsspak eller kopphållare eller på de vertikala ytorna nära stereon/radion, luftkonditioneringen eller navigationssystemets reglage). Uttagets läge ska lätt kunna identifieras och nås (t.ex. för att ansluta ett externt verktyg). För fordon med dörr på förarsidan ska uttaget lätt kunna identifieras och nås av någon som står (eller står på huk) utanför fordonets förarsida med dörren öppen på förarsidan.

Myndigheten kan på tillverkarens begäran tillåta ett alternativt läge, förutsatt att läget är lätt tillgängligt och skyddat från oavsiktlig skada under normal användning, t.ex. ett läge enligt standardserien ISO 15031.

Om uttaget är övertäckt eller beläget i en särskild utrustningslåda måste övertäckningen eller dörren till utrymmet kunna avlägsnas för hand utan användning av verktyg och tydligt vara märkt ”OBD” så att uttagets läge identifieras.

Tillverkaren får förse fordon med ytterligare diagnosuttag och datauttag för sina egna syften förutom föreskrivna OBD-funktioner. Om de ytterligare uttagen överensstämmer med de standarddiagnosuttag som medges enligt tillägg 6, ska endast det uttag som föreskrivs i denna bilaga tydligt märkas ”OBD” för att skilja det från andra uttag.

| 4.7.4. | Radering/återställning av OBD-information med hjälp av ett avsökningsverktyg
  På begäran från avsökningsverktyget ska följande uppgifter raderas från dataminnet eller återställas till det värde som anges i denna bilaga.







  OBD-uppgift | Raderas | Återställs (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| status för felfunktionsindikator | | X |
| OBD-systemets redoläge | | X |
| antal motorkörtimmar sedan felfunktionsindikatorn aktiverades (kontinuerlig räknare) | X | |
| alla DTC | X | |
| värdet för den B1-räknare som har störst antal motorkörtimmar | | X |
| antal motorkörtimmar från B1-räknaren/na | | X |
| ögonblicksbild enligt denna bilaga | X | |

4.7.4.

Radering/återställning av OBD-information med hjälp av ett avsökningsverktyg

På begäran från avsökningsverktyget ska följande uppgifter raderas från dataminnet eller återställas till det värde som anges i denna bilaga.

OBD-uppgift

Raderas

Återställs (8)

status för felfunktionsindikator

X

OBD-systemets redoläge

X

antal motorkörtimmar sedan felfunktionsindikatorn aktiverades (kontinuerlig räknare)

X

alla DTC

X

värdet för den B1-räknare som har störst antal motorkörtimmar

X

antal motorkörtimmar från B1-räknaren/na

X

ögonblicksbild enligt denna bilaga

X

OBD-information får inte raderas genom att fordonsbatteriet/erna kopplas från.

4.8.   Elektronisk säkerhet

Fordon som är utrustade med en dator för kontroll av utsläpp ska vara försedda med anordningar som förhindrar alla ändringar som inte är tillåtna av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa är nödvändiga för diagnos, underhåll, kontroll, montering eller reparation.

Alla datorkoder som kan programmeras om och alla driftparametrar ska vara skyddade mot manipulering och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73, förutsatt att utbyte av säkerhetsdata sker via de protokoll och den diagnosanslutare som anges i denna bilaga. Alla utbytbara minneschip för kalibrering ska sitta i socklar, vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och inte kunna ändras utom med speciella verktyg och förfaranden.

Kodade motordriftsparametrar ska inte kunna bytas ut annat än med hjälp av särskilda verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller förseglade [eller fastlödda] datorkapslar).

Tillverkarna ska vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulation då fordonet är i drift.

Tillverkarna får hos myndigheten ansöka om undantag från något av dessa krav för fordon som sannolikt inte kommer att behöva skydd. De kriterier som myndigheten ska bedöma när den överväger ett undantag ska bl.a. omfatta aktuell tillgång till prestandahöjande chip, fordonets högprestandakapacitet och den sannolika försäljningsvolymen för fordonet.

Tillverkare som använder kodsystem som kan programmeras (t.ex. Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) ska försvåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska tillämpa förbättrade strategier för att skydda mot manipulering och införa skyddsanordningar som kräver elektronisk tillgång till en dator på annan plats som underhålls av tillverkaren. Myndigheten kan godkänna alternativa metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulation.

4.9.   OBD-systemets hållbarhet

OBD-systemet ska vara konstruerat och tillverkat så att det kan identifiera typer av felfunktioner under fordonets eller motorsystemets hela livslängd.

Alla ytterligare bestämmelser om OBD-systemens hållbarhet finns i denna bilaga.

Ett OBD-system får inte programmeras eller på annat sätt utformas för att helt eller delvis avaktiveras på grund av fordonets ålder eller körsträcka under fordonets faktiska livslängd, och systemet får inte heller innehålla någon algoritm eller strategi avsedd att minska OBD-systemets effektivitet med tiden.

5.   PRESTATIONSKRAV

5.1.   Gränsvärden

De OBD-gränsvärden för tillämpliga övervakningskriterier som omnämns i tillägg 3 definieras i huvuddelen av dessa föreskrifter.

5.2.   Tillfällig avstängning av omborddiagnossystemet

Godkännandemyndigheterna får godkänna att OBD-systemet tillfälligt stängs av om de förhållanden som anges i följande stycken inträder.

Vid tidpunkten för godkännande eller typgodkännande ska tillverkaren förse myndigheten med en utförlig beskrivning av var och en av strategierna för tillfällig avstängning av OBD och uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som visar att övervakning under de aktuella förhållandena skulle vara otillförlitlig eller svårgenomförbar.

I samtliga fall ska övervakningen återupptas så snart som förhållandena som föranlett den tillfälliga avstängningen inte längre råder.

| 5.2.1. | Driftsäkerhet för motorn/fordonet
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när strategier för driftsäkerhet är aktiverade.
  Det är inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet vid felfunktion om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säker användning av fordonet. |
| --- | --- |

5.2.1.

Driftsäkerhet för motorn/fordonet

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när strategier för driftsäkerhet är aktiverade.

Det är inte nödvändigt att kontrollera komponenter genom OBD-systemet vid felfunktion om en sådan kontroll skulle kunna utgöra en fara för säker användning av fordonet.

| 5.2.2. | Omgivningstemperatur och höjd
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem vid omgivningstemperaturer vid motorstart på lägre än 266 K (-7 oC) eller över 308 K (35 oC) eller vid höjder på mer än 2 500 m.ö.h.
  Tillverkaren får vidare begära godkännande att ett OBD-övervakningssystem stängs av vid andra omgivningstemperaturer vid motorstart om det kan visas med hjälp av uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som visar att en feldiagnos skulle inträffa vid omgivningstemperaturerna på grund av dess inverkan på komponenten (t.ex. genom att komponenten fryser).








  Anm. | : | Omgivningsförhållandena får skattas med indirekta metoder. Exempelvis kan omgivningstemperaturen bestämmas utifrån insugsluftens temperatur. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Omgivningstemperatur och höjd

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem vid omgivningstemperaturer vid motorstart på lägre än 266 K (-7 oC) eller över 308 K (35 oC) eller vid höjder på mer än 2 500 m.ö.h.

Tillverkaren får vidare begära godkännande att ett OBD-övervakningssystem stängs av vid andra omgivningstemperaturer vid motorstart om det kan visas med hjälp av uppgifter och/eller en teknisk utvärdering som visar att en feldiagnos skulle inträffa vid omgivningstemperaturerna på grund av dess inverkan på komponenten (t.ex. genom att komponenten fryser).

Anm.

:

Omgivningsförhållandena får skattas med indirekta metoder. Exempelvis kan omgivningstemperaturen bestämmas utifrån insugsluftens temperatur.

| 5.2.3. | Låg bränslenivå
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning). Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst. |
| --- | --- |

5.2.3.

Låg bränslenivå

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning). Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst.

| 5.2.4. | Fordonsbatteriets eller systemets spänning
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som kan påverkas av fordonsbatteriets eller systemets spänning. |
| --- | --- |

5.2.4.

Fordonsbatteriets eller systemets spänning

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som kan påverkas av fordonsbatteriets eller systemets spänning.

| 5.2.4.1. | Låg spänning
  För övervakningssystem som påverkas av låg spänning från fordonsbatteriet eller i systemet får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystemet när batteriets eller systemets spänning underskrider 90 % av nominell spänning (eller 11,0 V för ett tolvvoltsbatteri och 22,0 V för ett tjugofyravoltsbatteri). Tillverkaren får begära godkännande att använda en högre spänningsgräns för att stänga av systemövervakningen.
  Tillverkaren ska visa att övervakning vid de aktuella spänningarna skulle vara otillförlitlig och att drift av fordonet under avstängningskriterierna under en längre tid är osannolik eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Låg spänning

För övervakningssystem som påverkas av låg spänning från fordonsbatteriet eller i systemet får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystemet när batteriets eller systemets spänning underskrider 90 % av nominell spänning (eller 11,0 V för ett tolvvoltsbatteri och 22,0 V för ett tjugofyravoltsbatteri). Tillverkaren får begära godkännande att använda en högre spänningsgräns för att stänga av systemövervakningen.

Tillverkaren ska visa att övervakning vid de aktuella spänningarna skulle vara otillförlitlig och att drift av fordonet under avstängningskriterierna under en längre tid är osannolik eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna.

| 5.2.4.2. | Hög spänning
  För utsläppsrelaterade övervakningssystem som påverkas av hög batteri- eller systemspänning får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystem när batteri- eller systemspänningen överskrider ett värde som tillverkaren anger.
  Tillverkaren ska visa att övervakningen över denna spänning skulle vara otillförlitlig och att det elektriska laddningssystemets/generatorns varningslampa lyser (eller spänningsmätaren ”står på rött”) eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Hög spänning

För utsläppsrelaterade övervakningssystem som påverkas av hög batteri- eller systemspänning får tillverkaren begära godkännande att stänga av övervakningssystem när batteri- eller systemspänningen överskrider ett värde som tillverkaren anger.

Tillverkaren ska visa att övervakningen över denna spänning skulle vara otillförlitlig och att det elektriska laddningssystemets/generatorns varningslampa lyser (eller spänningsmätaren ”står på rött”) eller att OBD-systemet övervakar batteri- eller systemspänningen och kommer att upptäcka en felfunktion vid den spänning som används för att stänga av de andra övervakarna.

| 5.2.5. | Aktivt kraftuttag
  Tillverkaren får begära godkännande att tillfälligt stänga av aktuella övervakningssystem i fordon som är utrustade med kraftuttag, förutsatt att kraftuttaget tillfälligt är aktivt. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktivt kraftuttag

Tillverkaren får begära godkännande att tillfälligt stänga av aktuella övervakningssystem i fordon som är utrustade med kraftuttag, förutsatt att kraftuttaget tillfälligt är aktivt.

| 5.2.6. | Påtvingad regenerering
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem under påtvingad regenerering av ett utsläppsbegränsande system nedströms motorn (t.ex. partikelfilter). |
| --- | --- |

5.2.6.

Påtvingad regenerering

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem under påtvingad regenerering av ett utsläppsbegränsande system nedströms motorn (t.ex. partikelfilter).

| 5.2.7. | Utsläppsbegränsande strategi
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när en utsläppsbegränsande strategi är aktiv, även vid felfunktion, under andra förhållanden än de som anges i punkt 5.2 om en övervakares övervakningsförmåga påverkas av att strategin är aktiv. |
| --- | --- |

5.2.7.

Utsläppsbegränsande strategi

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av aktuella OBD-övervakningssystem när en utsläppsbegränsande strategi är aktiv, även vid felfunktion, under andra förhållanden än de som anges i punkt 5.2 om en övervakares övervakningsförmåga påverkas av att strategin är aktiv.

6.   DEMONSTRATIONSKRAV

Grunderna för att visa att ett OBD-system överensstämmer med kraven i denna bilaga är följande:

| a) | Förfarande för val av OBD-huvudmotorsystem. Huvudmotorsystemet väljs av tillverkaren med myndighetens samtycke. |
| --- | --- |

a)

Förfarande för val av OBD-huvudmotorsystem. Huvudmotorsystemet väljs av tillverkaren med myndighetens samtycke.

| b) | Förfarande för demonstration av klassificering av en felfunktion. Tillverkaren lämnar till myndigheten en klassificering av varje felfunktion för OBD-huvudmotorsystemet med erforderligt underlag för varje klassificering. |
| --- | --- |

b)

Förfarande för demonstration av klassificering av en felfunktion. Tillverkaren lämnar till myndigheten en klassificering av varje felfunktion för OBD-huvudmotorsystemet med erforderligt underlag för varje klassificering.

| c) | Förfarande för kvalificering av en försämrad komponent. Tillverkaren ska på myndighetens begäran tillhandahålla försämrade komponenter för provning av OBD-systemet. Komponenterna ska kvalificeras med ledning av ett underlag som tillverkaren tillhandahåller. |
| --- | --- |

c)

Förfarande för kvalificering av en försämrad komponent. Tillverkaren ska på myndighetens begäran tillhandahålla försämrade komponenter för provning av OBD-systemet. Komponenterna ska kvalificeras med ledning av ett underlag som tillverkaren tillhandahåller.

6.1.   Motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD

Tillverkaren är ansvarig för att bestämma sammansättningen på en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD. Grupperingen av motorsystem inom en sådan familj ska bygga på sunda tekniska överväganden och godkännas av myndigheten.

Motorer som inte tillhör samma motorfamilj kan ändå tillhöra samma motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD.

| 6.1.1. | Parametrar som definierar en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD
  En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara desamma för motorsystem inom familjen.
  För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma OBD-motorfamilj måste de ha följande grundläggande parametrar gemensamma:






  a) | utsläppsbegränsande system, |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Parametrar som definierar en motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD

En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara desamma för motorsystem inom familjen.

För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma OBD-motorfamilj måste de ha följande grundläggande parametrar gemensamma:

a)

utsläppsbegränsande system,

| b) | metoder för OBD-övervakning, |
| --- | --- |

b)

metoder för OBD-övervakning,

| c) | kriterier för prestanda- och komponentövervakning, |
| --- | --- |

c)

kriterier för prestanda- och komponentövervakning,

| d) | övervakningsparametrar (t.ex. frekvens). |
| --- | --- |

d)

övervakningsparametrar (t.ex. frekvens).

Dessa likheter ska visas av tillverkaren genom en relevant teknisk demonstration eller andra lämpliga förfaranden och ska bli föremål för myndighetens godkännande.

Tillverkaren får begära att myndigheten godkänner mindre skillnader i metoderna för övervakning eller diagnos av motorns utsläppsbegränsande system på grund av variationer i motorsystemkonfigurationen, om tillverkaren anser att dessa metoder är liknande och

| a) | skiljer sig åt endast för att ta hänsyn till de aktuella komponenternas särdrag (t.ex. storlek eller avgasflöde), eller |
| --- | --- |

a)

skiljer sig åt endast för att ta hänsyn till de aktuella komponenternas särdrag (t.ex. storlek eller avgasflöde), eller

| b) | deras likheter grundas på sunt tekniskt omdöme. |
| --- | --- |

b)

deras likheter grundas på sunt tekniskt omdöme.

| 6.1.2. | Huvudmotor i OBD-motorfamilj
  En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD visas överensstämma med kraven i denna bilaga genom att det visas att familjens huvudmotorsystem överensstämmer med kraven.
  Valet av OBD-huvudmotorsystem görs av tillverkaren med myndighetens godkännande.
  Före provning får myndigheten besluta att begära att tillverkaren väljer ytterligare en motor för demonstration.
  Tillverkaren får också erbjuda sig att prova ytterligare motorer för att täcka hela familjen. |
| --- | --- |

6.1.2.

Huvudmotor i OBD-motorfamilj

En motorfamilj med avseende på utsläpp och OBD visas överensstämma med kraven i denna bilaga genom att det visas att familjens huvudmotorsystem överensstämmer med kraven.

Valet av OBD-huvudmotorsystem görs av tillverkaren med myndighetens godkännande.

Före provning får myndigheten besluta att begära att tillverkaren väljer ytterligare en motor för demonstration.

Tillverkaren får också erbjuda sig att prova ytterligare motorer för att täcka hela familjen.

6.2.   Förfaranden för demonstration av felfunktionsklassificering

Tillverkaren ska till myndigheten lämna dokumentation som styrker korrekt klassificering av varje felfunktion. Dokumentationen ska innehålla en felanalys (t.ex. elementen i en failure mode and effect analysis) och får också innehålla:

| a) | Simuleringsresultat. |
| --- | --- |

a)

Simuleringsresultat.

| b) | Provningsresultat. |
| --- | --- |

b)

Provningsresultat.

| c) | Hänvisning till tidigare godkänd klassificering. |
| --- | --- |

c)

Hänvisning till tidigare godkänd klassificering.

I följande stycken anges kraven på demonstration av korrekt klassificering, inbegripet provningskrav. Det minsta antalet provningar är fyra och det största antalet provningar är fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen. Myndigheten får besluta att avbryta provet när som helst innan detta maximala antal prov utförts.

I särskilda fall när det inte är möjligt att prova med avseende på klassificering (t.ex. om en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiverad och motorn inte kan utföra den tillämpliga provningen) får felfunktionen klassificeras enligt en teknisk motivering. Sådana undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för myndighetens godkännande.

| 6.2.1. | Demonstration av klassificering i klass A
  Tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass A ska inte bli föremål för en demonstrationsprovning.
  Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass A får den kräva att felfunktionen klassificeras i klasserna B1, B2 eller C beroende på vad som är lämpligt.
  I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.1.

Demonstration av klassificering i klass A

Tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass A ska inte bli föremål för en demonstrationsprovning.

Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass A får den kräva att felfunktionen klassificeras i klasserna B1, B2 eller C beroende på vad som är lämpligt.

I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran.

| 6.2.2. | Demonstration av klassificering i klass B1 (skillnad mellan A och B1)
  För att motivera klassificering av en felfunktion i klass B1 ska det tydligt visas i dokumentationen att felfunktionen under vissa omständigheter (9) leder till utsläpp som är lägre än OBD-gränsvärdena.
  Om myndigheten kräver en utsläppsprovning för att demonstrera klassificeringen av en felfunktion i klass B1 ska tillverkaren visa att utsläppen på grund av den felfunktionen under vissa omständigheter ligger under OBD-gränsvärdena:






  a) | Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med myndighetens samtycke. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Demonstration av klassificering i klass B1 (skillnad mellan A och B1)

För att motivera klassificering av en felfunktion i klass B1 ska det tydligt visas i dokumentationen att felfunktionen under vissa omständigheter (9) leder till utsläpp som är lägre än OBD-gränsvärdena.

Om myndigheten kräver en utsläppsprovning för att demonstrera klassificeringen av en felfunktion i klass B1 ska tillverkaren visa att utsläppen på grund av den felfunktionen under vissa omständigheter ligger under OBD-gränsvärdena:

a)

Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med myndighetens samtycke.

| b) | Tillverkaren ska inte vara skyldig att visa att utsläppen på grund av felfunktionen under andra omständigheter faktiskt ligger över OBD-gränsvärdena. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska inte vara skyldig att visa att utsläppen på grund av felfunktionen under andra omständigheter faktiskt ligger över OBD-gränsvärdena.

Om tillverkaren inte lyckas visa att felfunktionen bör klassificeras i klass B1 ska den klassificeras i klass A.

| 6.2.3. | Demonstration av klassificering i klass B1 (skillnad mellan B2 och B1)
  Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B1 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena inte överskrids, kan den kräva att felfunktionen omklassificeras till klass B2 eller C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.3.

Demonstration av klassificering i klass B1 (skillnad mellan B2 och B1)

Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B1 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena inte överskrids, kan den kräva att felfunktionen omklassificeras till klass B2 eller C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran.

| 6.2.4. | Demonstration av klassificering i klass B2 (skillnad mellan B2 och B1)
  För att motivera klassificering av en felfunktion i klass B2 ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än OBD-gränsvärdena.
  Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B2 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena överskrids, kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under OBD-gränsvärdena. Om provningen misslyckas ska myndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass A eller B1 och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras. |
| --- | --- |

6.2.4.

Demonstration av klassificering i klass B2 (skillnad mellan B2 och B1)

För att motivera klassificering av en felfunktion i klass B2 ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än OBD-gränsvärdena.

Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B2 eftersom den anser att OBD-gränsvärdena överskrids, kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under OBD-gränsvärdena. Om provningen misslyckas ska myndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass A eller B1 och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras.

| 6.2.5. | Demonstration av klassificering i klass B2 (skillnad mellan B2 och C)
  Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B2 B1 eftersom den anser att de föreskrivna gränsvärdena inte överskrids, ska den kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran. |
| --- | --- |

6.2.5.

Demonstration av klassificering i klass B2 (skillnad mellan B2 och C)

Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass B2 B1 eftersom den anser att de föreskrivna gränsvärdena inte överskrids, ska den kräva att den felfunktionen omklassificeras som klass C. I så fall ska det framgå av godkännandehandlingen att felfunktionen har klassificerats enligt myndighetens begäran.

| 6.2.6. | Demonstration av klassificering i klass C
  För att motivera att en felfunktion klassificeras som klass C ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än föreskriva utsläppsgränsvärden.
  Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass C kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under de föreskrivna gränsvärdena.
  Om provningen misslyckas ska myndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras, och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras. |
| --- | --- |

6.2.6.

Demonstration av klassificering i klass C

För att motivera att en felfunktion klassificeras som klass C ska tillverkaren visa att utsläppen är lägre än föreskriva utsläppsgränsvärden.

Om myndigheten inte samtycker till tillverkarens klassificering av en felfunktion i klass C kan tillverkaren åläggas att visa genom provning att utsläppen på grund av felfunktion ligger under de föreskrivna gränsvärdena.

Om provningen misslyckas ska myndigheten kräva att den felfunktionen omklassificeras, och tillverkaren ska sedan demonstrera tillämplig klassificering och dokumentationen ska uppdateras.

6.3.   Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda

Tillverkaren ska till myndigheten lämna fullständig dokumentation som visar att OBD-systemet överensstämmer med kraven på övervakningskapacitet, bl.a.

| a) | algoritmer och beslutsdiagram, |
| --- | --- |

a)

algoritmer och beslutsdiagram,

| b) | provnings- och simulationsresultat, eller |
| --- | --- |

b)

provnings- och simulationsresultat, eller

| c) | hänvisningar till tidigare godkända övervakningssystem. |
| --- | --- |

c)

hänvisningar till tidigare godkända övervakningssystem.

I följande stycken förtecknas kraven på demonstration av OBD-prestanda, inbegripet krav på provning. Det minsta antalet prov är fyra och det största antalet prov är fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen. Myndigheten får besluta att avbryta provet när som helst innan detta maximala antal prov utförts.

| 6.3.1. | Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda genom provning
  Förutom de uppgifter som avses i punkt 6.3 ska tillverkaren visa att övervakningen av enskilda utsläppsbegränsande system eller komponenter sker korrekt genom att prova dem i provbänk enligt de provningsförfaranden som anges i punkt 7.2 i denna bilaga.
  I dessa fall ska tillverkaren tillhandahålla kvalificerade försämrade komponenter eller en elektronisk anordning som används för att simulera en felfunktion.
  Det ska visas i enlighet med punkt 7.2 att OBD-systemet korrekt upptäcker en felfunktion och reagerar korrekt på upptäckten (t.ex. felfunktionsindikation och lagring av DTC-koder). |
| --- | --- |

6.3.1.

Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda genom provning

Förutom de uppgifter som avses i punkt 6.3 ska tillverkaren visa att övervakningen av enskilda utsläppsbegränsande system eller komponenter sker korrekt genom att prova dem i provbänk enligt de provningsförfaranden som anges i punkt 7.2 i denna bilaga.

I dessa fall ska tillverkaren tillhandahålla kvalificerade försämrade komponenter eller en elektronisk anordning som används för att simulera en felfunktion.

Det ska visas i enlighet med punkt 7.2 att OBD-systemet korrekt upptäcker en felfunktion och reagerar korrekt på upptäckten (t.ex. felfunktionsindikation och lagring av DTC-koder).

| 6.3.2. | Förfaranden för känd försämring av komponenter (eller system)
  Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (10) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2.). En komponent ska alltså försämras på ett känt sätt så att utsläppsprovningen kan kontrolleras.
  Under mycket speciella omständigheter kan det vara omöjligt att kvalificera försämrade komponenter eller system med provning (om t.ex. en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiv och motorn inte kan utföra det aktuella provet). I så fall ska den försämrade komponenten kvalificeras utan provning. Detta undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för myndighetens godkännande. |
| --- | --- |

6.3.2.

Förfaranden för känd försämring av komponenter (eller system)

Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (10) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2.). En komponent ska alltså försämras på ett känt sätt så att utsläppsprovningen kan kontrolleras.

Under mycket speciella omständigheter kan det vara omöjligt att kvalificera försämrade komponenter eller system med provning (om t.ex. en utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion är aktiv och motorn inte kan utföra det aktuella provet). I så fall ska den försämrade komponenten kvalificeras utan provning. Detta undantag ska dokumenteras av tillverkaren och bli föremål för myndighetens godkännande.

| 6.3.2.1. | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klasserna A och B1
  Om den felfunktion som myndigheten har valt leder till utsläpp från avgasröret som kan överskrida ett OBD-gränsvärde ska tillverkaren genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte leder till att det aktuella utsläppet överskrider sitt OBD-gränsvärde med mer än 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klasserna A och B1

Om den felfunktion som myndigheten har valt leder till utsläpp från avgasröret som kan överskrida ett OBD-gränsvärde ska tillverkaren genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte leder till att det aktuella utsläppet överskrider sitt OBD-gränsvärde med mer än 20 %.

| 6.3.2.2. | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klass B2
  För felfunktioner i klass B2 ska tillverkaren, om myndigheten begär det, genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider sitt tillämpliga OBD-gränsvärde. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klass B2

För felfunktioner i klass B2 ska tillverkaren, om myndigheten begär det, genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider sitt tillämpliga OBD-gränsvärde.

| 6.3.2.3. | Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klass C
  För felfunktioner i klass C ska tillverkaren, om myndigheten begär det, genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider tillämplig föreskriven utsläppsgräns. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Förfaranden för kvalificering av försämrade komponenter som används för att demonstrera upptäckt av felfunktioner i klass C

För felfunktioner i klass C ska tillverkaren, om myndigheten begär det, genom ett utsläppsprov i enlighet med punkt 7 demonstrera att den försämrade komponenten eller anordningen inte medför att det aktuella utsläppet överskrider tillämplig föreskriven utsläppsgräns.

| 6.3.3. | Provningsrapport
  Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4. |
| --- | --- |

6.3.3.

Provningsrapport

Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4.

6.4.   Typgodkännande av OBD-system med brister

| 6.4.1. | Godkännandemyndigheten får godkänna en ansökan från en tillverkare av ett OBD-system även om systemet innehåller en eller flera brister.
  När myndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.
  Myndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla dem.
  Myndigheten får inte godkänna en ansökan om brister som omfattar total avsaknad av en erforderlig diagnostisk övervakare (dvs. total avsaknad av de övervakare som krävs enligt tillägg 3). |
| --- | --- |

6.4.1.

Godkännandemyndigheten får godkänna en ansökan från en tillverkare av ett OBD-system även om systemet innehåller en eller flera brister.

När myndigheten granskar ansökan ska den avgöra om det är genomförbart eller orimligt att uppfylla kraven i denna bilaga.

Myndigheten ska beakta tillverkarens uppgifter om bl.a. teknisk genomförbarhet, framtagningstid och produktionscykler inklusive införande eller ersättande av motorkonstruktioner och planerade uppdateringar av datorer, och ska avgöra huruvida det framtagna OBD-systemet kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och om tillverkaren har gjort tillräckliga ansträngningar för att uppfylla dem.

Myndigheten får inte godkänna en ansökan om brister som omfattar total avsaknad av en erforderlig diagnostisk övervakare (dvs. total avsaknad av de övervakare som krävs enligt tillägg 3).

| 6.4.2. | Tid under vilken brister godtas
  En brist medges under ett år från och med den dag då motorsystemet godkändes.
  Om tillverkaren på ett tillfredsställande sätt kan visa för myndigheten att omfattande ändringar av motorn och ytterligare tidsutdräkt skulle krävas för att avhjälpa bristen, kan denna bristtid medges för ytterligare ett år, förutsatt att den totala bristtiden inte överskrider 3 år (dvs. att en bristtid på tre gånger ett år är tillåten).
  Tillverkaren får inte ansöka om förlängning av bristtiden. |
| --- | --- |

6.4.2.

Tid under vilken brister godtas

En brist medges under ett år från och med den dag då motorsystemet godkändes.

Om tillverkaren på ett tillfredsställande sätt kan visa för myndigheten att omfattande ändringar av motorn och ytterligare tidsutdräkt skulle krävas för att avhjälpa bristen, kan denna bristtid medges för ytterligare ett år, förutsatt att den totala bristtiden inte överskrider 3 år (dvs. att en bristtid på tre gånger ett år är tillåten).

Tillverkaren får inte ansöka om förlängning av bristtiden.

7.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

7.1.   Provning

Demonstration genom provning av att felfunktioner klassificerats på rätt sätt och demonstration genom provning av att ett OBD-system har korrekta övervakningsprestanda är frågor som ska beaktas separat under provningen. Exempelvis kräver en felfunktion i klass A ingen klassificeringsprovning medan den kan kräva en OBD-prestandaprovning.

Där så är lämpligt får samma prov användas för att demonstrera att en felfunktion klassificerats korrekt, för bestämning av en känd försämrad komponent som tillhandahålls av tillverkaren samt för kontroll av att OBD-systemets övervakning fungerar korrekt.

Det motorsystem på vilket OBD-systemet provas ska uppfylla utsläppskraven i dessa föreskrifter.

| 7.1.1. | Provning för demonstration av felfunktionens klassificering
  När myndigheten i enlighet med punkt 6.2 ålägger tillverkaren att genom provning motivera klassificeringen av en viss felfunktion ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av en serie utsläppsprovningar.
  I enlighet med punkt 6.2.2 ska tillverkaren, när myndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion i klass B1 i stället för klass A, demonstrera att utsläppen på grund av den felfunktionen under valda omständigheter underskrider OBD-gränsvärdena:






  a) | Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med myndighetens samtycke. |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Provning för demonstration av felfunktionens klassificering

När myndigheten i enlighet med punkt 6.2 ålägger tillverkaren att genom provning motivera klassificeringen av en viss felfunktion ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av en serie utsläppsprovningar.

I enlighet med punkt 6.2.2 ska tillverkaren, när myndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion i klass B1 i stället för klass A, demonstrera att utsläppen på grund av den felfunktionen under valda omständigheter underskrider OBD-gränsvärdena:

a)

Tillverkaren väljer omständigheterna för provningen med myndighetens samtycke.

| b) | Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska inte åläggas att demonstrera att utsläppen under andra omständigheter faktiskt överskrider OBD-gränsvärdena.

Utsläppsprovningen får upprepas på tillverkarens begäran högst tre gånger.

Om någon av dessa provningar leder till utsläpp under de aktuella OBD-gränsvärdena ska klassificeringen av felfunktionen i klass B1 godkännas.

Om myndigheten begär provning för att motivera klassificeringen av en felfunktion i klass B2 i stället för klass B1 eller i klass C i stället för klass B2 ska utsläppsprovningen inte upprepas. Om de utsläpp som uppmätts under provningen ligger under OBD-gränsvärdena respektive utsläppsgränsen ska felfunktionen omklassificeras.

| Anm. | : | I enlighet med punkt 6.2.1 ska denna punkt inte tillämpas på felfunktioner som klassificerats i klass A. |
| --- | --- | --- |

Anm.

:

I enlighet med punkt 6.2.1 ska denna punkt inte tillämpas på felfunktioner som klassificerats i klass A.

| 7.1.2. | Provning för demonstration av OBD-prestanda
  När myndigheten i enlighet med punkt 6.3 begär att OBD-systemets prestanda ska provas ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av följande faser:






  a) | Myndigheten väljer en felfunktion och motsvarande försämrad komponent eller försämrat system ska tillhandahållas av tillverkaren. |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Provning för demonstration av OBD-prestanda

När myndigheten i enlighet med punkt 6.3 begär att OBD-systemets prestanda ska provas ska demonstrationen av överensstämmelse utgöras av följande faser:

a)

Myndigheten väljer en felfunktion och motsvarande försämrad komponent eller försämrat system ska tillhandahållas av tillverkaren.

| b) | Där så är lämpligt och om så begärs ska tillverkaren genom utsläppsprovning visa att den försämrade komponenten är kvalificerad för demonstration av övervakning. |
| --- | --- |

b)

Där så är lämpligt och om så begärs ska tillverkaren genom utsläppsprovning visa att den försämrade komponenten är kvalificerad för demonstration av övervakning.

| c) | Tillverkaren ska visa att OBD-systemet reagerar på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i denna bilaga (bl.a. felindikation och lagring av DTC-koder) senast i slutet av en serie OBD-provningscykler. |
| --- | --- |

c)

Tillverkaren ska visa att OBD-systemet reagerar på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i denna bilaga (bl.a. felindikation och lagring av DTC-koder) senast i slutet av en serie OBD-provningscykler.

| 7.1.2.1. | Kvalificering av försämrad komponent
  När myndigheten i enlighet med punkt 6.3.2 begär att tillverkaren ska kvalificera en försämrad komponent genom provning ska denna demonstration utföras i form av utsläppsprovning.
  Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provcykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med myndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram.
  Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås under provet, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med myndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Kvalificering av försämrad komponent

När myndigheten i enlighet med punkt 6.3.2 begär att tillverkaren ska kvalificera en försämrad komponent genom provning ska denna demonstration utföras i form av utsläppsprovning.

Om det fastställs att montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor innebär att det inte är möjligt att göra jämförelser med OBD-gränsvärdena (t.ex. på grund av att de statistiska villkoren för validering av ETC-provcykeln inte uppfylls), kan ett fel i en sådan komponent eller anordning betraktas som kvalificerat genom överenskommelse med myndigheten på grundval av tekniska argument som tillverkaren fört fram.

Om montering av en försämrad komponent eller anordning i en motor leder till att fullbelastningskurvan (som bestämts med en korrekt fungerande motor) inte kan uppnås under provet, betraktas den försämrade komponenten eller anordningen som kvalificerad genom överenskommelse med myndigheten på grundval av tillverkarens tekniska argument.

| 7.1.2.2. | Upptäckt av felfunktion
  Varje övervakare som myndigheten väljer för provning i motorprovbänk ska reagera på montering av en kvalificerad försämrad komponent på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga inom två på varandra följande OBD-provningscykler, i enlighet med punkt 7.2.2 i denna bilaga.
  Om det anges i övervakningsbeskrivningen, och myndigheten samtycker till detta, att en viss övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att slutföra sin övervakning får antalet OBD-provningscykler ökas på tillverkarens begäran.
  Varje enskild OBD-provningscykel i demonstrationen ska åtskiljas av avstängning av motorn. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av all övervakning som kan förekomma efter motorns avstängning och alla nödvändiga villkor som måste föreligga för att övervakningen ska inträffa vid nästa start.
  Provningen anses färdig så snart som OBD-systemet har reagerat på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Upptäckt av felfunktion

Varje övervakare som myndigheten väljer för provning i motorprovbänk ska reagera på montering av en kvalificerad försämrad komponent på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga inom två på varandra följande OBD-provningscykler, i enlighet med punkt 7.2.2 i denna bilaga.

Om det anges i övervakningsbeskrivningen, och myndigheten samtycker till detta, att en viss övervakare behöver mer än två driftsekvenser för att slutföra sin övervakning får antalet OBD-provningscykler ökas på tillverkarens begäran.

Varje enskild OBD-provningscykel i demonstrationen ska åtskiljas av avstängning av motorn. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av all övervakning som kan förekomma efter motorns avstängning och alla nödvändiga villkor som måste föreligga för att övervakningen ska inträffa vid nästa start.

Provningen anses färdig så snart som OBD-systemet har reagerat på ett sätt som uppfyller kraven i denna bilaga.

7.2.   Tillämpliga prov

Utsläppsprovningen är den provningscykel som används för mätning av reglerade utsläpp.

OBD-provningscykeln är den provningscykel som används för bestämning av OBD-övervakningens prestanda. I många fall är dessa provningscykler desamma.

| 7.2.1. | Utsläppsprovningscykel
  Den provningscykel som är aktuell i denna bilaga för utsläppsmätning är WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 10. |
| --- | --- |

7.2.1.

Utsläppsprovningscykel

Den provningscykel som är aktuell i denna bilaga för utsläppsmätning är WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 10.

| 7.2.2. | OBD-provningscykeln
  Den globalt harmoniserade OBD-provningscykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykel enligt beskrivningen i bilaga 10.
  På tillverkarens begäran och med myndighetens samtycke får den kalla delen av WHTC-cykeln användas som alternativ OBD-provningscykel. Begäran ska innehålla underlag (tekniska överväganden, simulerings- och provresultat o.d.) som visar






  a) | att den begärda provningscykeln medför en övervakning som kommer att inträffa under verklig körning, och |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

OBD-provningscykeln

Den globalt harmoniserade OBD-provningscykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykel enligt beskrivningen i bilaga 10.

På tillverkarens begäran och med myndighetens samtycke får den kalla delen av WHTC-cykeln användas som alternativ OBD-provningscykel. Begäran ska innehålla underlag (tekniska överväganden, simulerings- och provresultat o.d.) som visar

a)

att den begärda provningscykeln medför en övervakning som kommer att inträffa under verklig körning, och

| b) | att tillämpliga globalt harmoniserade eller regionalt vedertagna OBD-provningscykler kan visas vara mindre lämpliga för den aktuella övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning). |
| --- | --- |

b)

att tillämpliga globalt harmoniserade eller regionalt vedertagna OBD-provningscykler kan visas vara mindre lämpliga för den aktuella övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning).

| 7.2.3. | Provningsförhållanden
  Förhållandena (temperatur, höjd över havet, bränslekvalitet osv.) under de provningar som avses i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska vara de som krävs för WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 10.
  För utsläppsprovning som syftar till att motivera klassificeringen av en viss felfunktion som klass B1 får provningsförhållandena enligt tillverkarens beslut avvika från dem som anges i ovanstående punkter, i enlighet med punkt 6.2.2. |
| --- | --- |

7.2.3.

Provningsförhållanden

Förhållandena (temperatur, höjd över havet, bränslekvalitet osv.) under de provningar som avses i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska vara de som krävs för WHTC-provningscykeln enligt beskrivningen i bilaga 10.

För utsläppsprovning som syftar till att motivera klassificeringen av en viss felfunktion som klass B1 får provningsförhållandena enligt tillverkarens beslut avvika från dem som anges i ovanstående punkter, i enlighet med punkt 6.2.2.

7.3.   Provningsrapport

Provningsrapporten ska minst innehålla den information som anges i tillägg 4.

8.   DOKUMENTATIONSKRAV

8.1.   Dokumentation för godkännande

Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation med fullständig beskrivning av OBD-systemet. Denna dokumentation ska bestå av två delar:

| a) | En första del, som kan vara kortfattad, förutsatt att den innehåller bevis på förhållandet mellan övervakare, givare/manöverorgan och driftvillkor (dvs. beskriver de villkor som ska vara uppfyllda för att övervakarna ska köras respektive inte köras). Dokumentationen ska beskriva OBD-systemets funktion, inbegripet rangordningen av felfunktioner i den rangordnade klassificeringen. Detta material ska behållas av myndigheten. Denna information får lämnas ut till alla intresserade parter på begäran. |
| --- | --- |

a)

En första del, som kan vara kortfattad, förutsatt att den innehåller bevis på förhållandet mellan övervakare, givare/manöverorgan och driftvillkor (dvs. beskriver de villkor som ska vara uppfyllda för att övervakarna ska köras respektive inte köras). Dokumentationen ska beskriva OBD-systemets funktion, inbegripet rangordningen av felfunktioner i den rangordnade klassificeringen. Detta material ska behållas av myndigheten. Denna information får lämnas ut till alla intresserade parter på begäran.

| b) | En andra del som innehåller alla uppgifter, inbegripet närmare uppgifter om kvalificerade försämrade komponenter eller system och därtill hörande provningsresultat, som används som underlag för den beslutsprocess som avses ovan, och en förteckning över alla in- och utsignaler som motorsystemet har tillgång till och som OBD-systemet övervakar. Den andra delen ska också skissera varje övervakningsstrategi och beslutsprocessen. |
| --- | --- |

b)

En andra del som innehåller alla uppgifter, inbegripet närmare uppgifter om kvalificerade försämrade komponenter eller system och därtill hörande provningsresultat, som används som underlag för den beslutsprocess som avses ovan, och en förteckning över alla in- och utsignaler som motorsystemet har tillgång till och som OBD-systemet övervakar. Den andra delen ska också skissera varje övervakningsstrategi och beslutsprocessen.

Den andra delen ska förbli strängt konfidentiell. Den får behållas av myndigheten eller av tillverkaren, beroende på vad myndigheten bestämmer, men ska göras tillgänglig för myndigheten vid tidpunkten för godkännande eller när som helst under godkännandets giltighetstid.

| 8.1.1. | Dokumentation av övervakade komponenter eller system
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information för varje övervakad komponent eller övervakat system:






  a) | felfunktioner och tillhörande diagnosfelkoder, |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Dokumentation av övervakade komponenter eller system

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information för varje övervakad komponent eller övervakat system:

a)

felfunktioner och tillhörande diagnosfelkoder,

| b) | övervakningsmetod som används för att upptäcka felfunktioner, |
| --- | --- |

b)

övervakningsmetod som används för att upptäcka felfunktioner,

| c) | parametrar och villkor som är nödvändiga för upptäckt av felfunktioner och i förekommande fall gränser för felkriterierna (prestanda- och komponentövervakning), |
| --- | --- |

c)

parametrar och villkor som är nödvändiga för upptäckt av felfunktioner och i förekommande fall gränser för felkriterierna (prestanda- och komponentövervakning),

| d) | kriterierna för lagring av en diagnosfelkod, |
| --- | --- |

d)

kriterierna för lagring av en diagnosfelkod,

| e) | övervakningens tidslängd (dvs. drifttid/förfarande som krävs för att fullborda övervakningen) och övervakningens frekvens (t.ex. kontinuerlig eller en gång per resa). |
| --- | --- |

e)

övervakningens tidslängd (dvs. drifttid/förfarande som krävs för att fullborda övervakningen) och övervakningens frekvens (t.ex. kontinuerlig eller en gång per resa).

| 8.1.2. | Dokumentation av klassificering av felfunktioner
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information beträffande klassificering av felfunktioner:
  Klassificeringen av felfunktionerna för varje diagnosfelkod ska dokumenteras. Denna klassificering kan skilja sig år för olika motortyper (t.ex. olika motorklassificering) i samma OBD-familj med avseende på utsläpp.
  Denna information ska inbegripa den tekniska motivering som krävs enligt punkt 4.2 i denna bilaga för klassificering i klasserna A, B1 eller B2. |
| --- | --- |

8.1.2.

Dokumentation av klassificering av felfunktioner

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information beträffande klassificering av felfunktioner:

Klassificeringen av felfunktionerna för varje diagnosfelkod ska dokumenteras. Denna klassificering kan skilja sig år för olika motortyper (t.ex. olika motorklassificering) i samma OBD-familj med avseende på utsläpp.

Denna information ska inbegripa den tekniska motivering som krävs enligt punkt 4.2 i denna bilaga för klassificering i klasserna A, B1 eller B2.

| 8.1.3. | Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp
  Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information om OBD-familj med avseende på utsläpp:
  En beskrivning av OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillhandahållas. Beskrivningen ska innehålla en förteckning och beskrivning av motortyperna i familjen, en beskrivning av OBD-huvudmotorsystemet samt alla upplysningar som är kännetecknande för familjen i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga.
  Om en OBD-familj med avseende på utsläpp inbegriper motorer som tillhör olika motorfamiljer ska en kortfattad beskrivning av dessa motorfamiljer lämnas.
  Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder. |
| --- | --- |

8.1.3.

Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp

Den andra delen av dokumentationen ska bl.a. innehålla följande information om OBD-familj med avseende på utsläpp:

En beskrivning av OBD-familj med avseende på utsläpp ska tillhandahållas. Beskrivningen ska innehålla en förteckning och beskrivning av motortyperna i familjen, en beskrivning av OBD-huvudmotorsystemet samt alla upplysningar som är kännetecknande för familjen i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga.

Om en OBD-familj med avseende på utsläpp inbegriper motorer som tillhör olika motorfamiljer ska en kortfattad beskrivning av dessa motorfamiljer lämnas.

Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder.

8.2.   Dokumentation för installation av ett OBD-utrustat motorsystem i ett fordon

Motortillverkaren ska i installationshandlingarna för sitt motorsystem ange lämpliga krav som medför att fordonet framförs på väg, eller på eventuellt annat sätt, uppfyller kraven i denna bilaga. Dokumentationen ska bl.a. innehålla följande:

| a) | Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibel med motorsystemet. |
| --- | --- |

a)

Detaljerade tekniska krav, inkl. bestämmelser för att se till att OBD-systemet är kompatibel med motorsystemet.

| b) | Vilka kontroller som ska utföras. |
| --- | --- |

b)

Vilka kontroller som ska utföras.

I samband med godkännandet av motorsystemet kan det kontrolleras att sådana installationskrav finns och är tillräckliga.

| Observera | : | Om en fordonstillverkare ansöker om direkt godkännande av installation av OBD-systemet i fordonet krävs inte denna dokumentation. |
| --- | --- | --- |

Observera

:

Om en fordonstillverkare ansöker om direkt godkännande av installation av OBD-systemet i fordonet krävs inte denna dokumentation.

8.3.   Dokumentation av OBD-relaterad information

Kraven i tillägg 7 ska uppfyllas.

9.   TILLÄGG

| Tillägg 1 | : | Godkännande av installation av OBD-system |
| --- | --- | --- |
| Tillägg 2 | : | Felfunktioner- DTC-status – felindikation och aktivering av räknare |
| Tillägg 3 | : | Övervakningskrav |
| Tillägg 4 | : | Rapport om teknisk överensstämmelse |
| Tillägg 5 | : | Information om ögonblicksbild och dataström |
| Tillägg 6 | : | Hänvisningar till standarder |
| Tillägg 7 | : | Dokumentation av OBD-relaterad information |

Tillägg 1

:

Godkännande av installation av OBD-system

Tillägg 2

:

Felfunktioner- DTC-status – felindikation och aktivering av räknare

Tillägg 3

:

Övervakningskrav

Tillägg 4

:

Rapport om teknisk överensstämmelse

Tillägg 5

:

Information om ögonblicksbild och dataström

Tillägg 6

:

Hänvisningar till standarder

Tillägg 7

:

Dokumentation av OBD-relaterad information

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i utkastet till globala tekniska föreskrifter om WWH-OBD. Några punkter i de globala tekniska föreskrifterna behövs dock inte i denna bilaga.

(2)  Denna definition innebär inte att en temperaturgivare krävs för övervakning av kylmedlets temperatur.

(3)  Uppmätt värde ska beaktas under hänsynstagande till provbänkssystemets relevanta toleranser och provningsresultatens ökade spridning på grund av felfunktionen.

(4)  Typisk användning för detta informationspaket är att kontrollera om motorsystemet är i grundläggande vägdugligt skick med avseende på utsläpp.

(5)  Typisk användning för detta informationspaket är att ingående kontrollera om motorsystemet är i vägdugligt skick med avseende på utsläpp.

(6)  Motorn behöver inte förses med utrustning enbart i syfte att tillhandahålla informationen i tabellerna 2 och 3 i tillägg 5.

(7)  Tillverkaren får använda ytterligare diagnosvisning ombord, t.ex. en videoskärm på instrumentbrädan, för att ge tillgång till OBD-information. För sådana ytterligare anordningar gäller inte kraven i denna bilaga.

(8)  Till det värde som anges i tillämpligt avsnitt av denna bilaga.

(9)  Exempel på omständigheter som kan påverka om och när OBD-gränsvärden överskrids är motorsystemets ålder och huruvida provningen utförs med en ny eller åldrad komponent.

(10)  Denna punkt kommer senare att utökas med andra övervakare än dem för utsläppsgränsvärden.

Tillägg 1

Godkännande av installation av obd-system

För detta tillägg antas att fordonstillverkaren ansöker om godkännande av installation i ett fordon av ett eller flera OBD-system inom samma OBD-familj med avseende på utsläpp, som har godkänts enligt kraven i denna bilaga.

I så fall ska det, förutom de allmänna kraven i denna bilaga, demonstreras att installationen är korrekt utförd. Denna demonstration ska bygga på konstruktionselementens lämplighet, kontrollresultat osv., och följande element ska överensstämma med kraven i denna bilaga:

| a) | installationen ombord på fordonet med avseende på dess kompatibilitet med motorsystemets OBD-system, |
| --- | --- |

a)

installationen ombord på fordonet med avseende på dess kompatibilitet med motorsystemets OBD-system,

| b) | felindikation (symbol, aktivering osv.), och |
| --- | --- |

b)

felindikation (symbol, aktivering osv.), och

| c) | gränssnittet för trådburen kommunikation. |
| --- | --- |

c)

gränssnittet för trådburen kommunikation.

Korrekt tändning av felfunktionsindikatorn, informationslagring och OBD-kommunikation ombord och med omvärlden ska kontrolleras. Kontrollerna får dock inte innebära att motorsystemet demonteras (exempelvis kan en elektrisk urkoppling användas).

Tillägg 2

Felfunktioner

DTC-status

Aktivering av felindikation och räknare

Syftet med detta tillägg är att illustrera kraven i punkterna 4.3 och 4.6.6 i denna bilaga.

Tillägget innehåller följande figurer:

| Figur 1 | : | DTC-status vid felfunktion i klass B1 |
| --- | --- | --- |
| Figur 2 | : | DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner i klass B1 |
| Figur 3 | : | DTC-status vid upprepad felfunktion i klass B1 |
| Figur 4 | : | Felfunktion i klass A - aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren |
| Figur 5 | : | Felfunktion i klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall |

Figur 1

:

DTC-status vid felfunktion i klass B1

Figur 2

:

DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner i klass B1

Figur 3

:

DTC-status vid upprepad felfunktion i klass B1

Figur 4

:

Felfunktion i klass A - aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren

Figur 5

:

Felfunktion i klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall

Figur 1

DTC-status vid felfunktion i klass B1

Image

Anm.

| | — | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M.
  Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV. |

Image

—

den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar

N, M

—

Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M.

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

Figur 2

DTC-status vid två på varandra följande olika felfunktioner i klass B1

Image

Anm.

| | — | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- | --- |
| N, M,N', M' | — | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra.
  Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV. |
| N + 40 | — | Den fyrtionde driftsekvensen efter det att felfunktionsindikatorn har släckts för första gången eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först. |

Image

—

den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar

N, M,N', M'

—

Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra.

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

N + 40

—

Den fyrtionde driftsekvensen efter det att felfunktionsindikatorn har släckts för första gången eller 200 motordrifttimmar, beroende på vad som inträffar först.

Figur 3

DTC-status vid upprepad felfunktion i klass B1

Image

Anm.

| | — | den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra.
  Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV. |

Image

—

den tidpunkt då övervakning av den aktuella felfunktionen inträffar

N, M, N', M'

—

Enligt bilagan ska nyckeldriftsekvenser utpekas då vissa händelser inträffar, och efterföljande driftsekvenser ska räknas. Som illustration till detta krav betecknas nyckeldriftsekvenserna N och M för den första felfunktionen och N' och M' för den andra.

Exempelvis avses med M den första driftsekvensen efter det att en potentiell felfunktion har upptäckts, medan N avser den driftsekvens under vilken felfunktionsindikatorn ställs i läge AV.

Figur 4

Felfunktion i klass A -aktivering av felfunktionsindikatorn och räknaren

Image

Figur 5

Felfunktion i klass B1 – aktivering av B1-räknaren i fem användningsfall

Image

Anm.

I detta exempel antas det finnas en enda B1-räknare.

Tillägg 3

Övervakningskrav

I punkterna i denna bilaga förtecknas de system eller komponenter som i enlighet med punkt 4.2 ska övervakas av OBD-systemet.

PUNKT 1

ÖVERVAKNING AV ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA KOMPONENTER

Elektriska/elektroniska komponenter som används för att styra eller övervaka de utsläppsbegränsande system som beskrivs i detta tillägg ska bli föremål för komponentövervakning i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.1 i denna bilaga. Detta inbegriper bl.a. tryckgivare, temperaturgivare, avgasgivare, bränsle- eller reducerarinjektorer i avgasströmmen, brännare eller värmeelement i avgasströmmen, glödstift och insugsluftvärmare.

Om återkopplingsstyrning finns ska OBD-systemet övervaka systemets förmåga att upprätthålla nominell återkopplingsstyrning (t.ex. inleda återkopplingsstyrning inom den av tillverkaren angivna tiden, systemet kan inte upprätthålla återkopplingsstyrning, återkopplingsstyrningen har ianspråktagit all manövermarginal som tillverkaren tillåter) genom komponentövervakning.

PUNKT 2

DIESELPARTIKELFILTER (DPF) ELLER PARTIKELFÄLLA

OBD-systemet ska övervaka följande delar av DPF-systemet på motorer som är försedda med sådant med avseende på korrekt funktion:

| a) | DPF-substratet: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel |
| --- | --- |

a)

DPF-substratet: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel

| b) | DPF-prestanda: igensättning av DPF – övervakning av totalt funktionsfel |
| --- | --- |

b)

DPF-prestanda: igensättning av DPF – övervakning av totalt funktionsfel

| c) | DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning (t.ex. övervakning av mätbara filteregenskaper såsom mottryck eller differentialtryck, som kanske inte kan upptäcka alla feltyper som minskar infångningseffektiviteten). |
| --- | --- |

c)

DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning (t.ex. övervakning av mätbara filteregenskaper såsom mottryck eller differentialtryck, som kanske inte kan upptäcka alla feltyper som minskar infångningseffektiviteten).

PUNKT 3

ÖVERVAKNING AV SELEKTIV KATALYTISK REDUKTION (SCR)

I denna punkt avses med SCR selektiv katalytisk reduktion eller någon annan anordning med mager NOx-katalyst. OBD-systemet ska övervaka följande delar av SCR-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: systemets kapacitet att reglera tillförseln av reducerare korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern, genom prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: systemets kapacitet att reglera tillförseln av reducerare korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern, genom prestandaövervakning.

| b) | Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: tillgång ombord av reduceraren, korrekt förbrukning av reduceraren om annan reducerare än bränslet används (t.ex. urinämne), genom prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: tillgång ombord av reduceraren, korrekt förbrukning av reduceraren om annan reducerare än bränslet används (t.ex. urinämne), genom prestandaövervakning.

| c) | Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: i görligaste mån reducerarens kvalitet om annan reducerare än bränslet används (t.ex. urinämne), genom prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: i görligaste mån reducerarens kvalitet om annan reducerare än bränslet används (t.ex. urinämne), genom prestandaövervakning.

PUNKT 4

MAGER NOX-FÄLLA (LNT ELLER NOX-ADSORBATOR)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av LNT-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning.

| b) | LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: systemets kapacitet att styra tillförseln av reducerare korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern, genom prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reducerare: systemets kapacitet att styra tillförseln av reducerare korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern, genom prestandaövervakning.

PUNKT 5

ÖVERVAKNING AV DIESELOXIDATIONKATALYSATOR (DOC)

Denna punkt är tillämplig på DOC som är separata från andra efterbehandlingssystem. De som sitter innanför höljet på ett efterbehandlingssystem omfattas av tillämplig punkt i detta tillägg.

OBD-systemet ska övervaka följande delar av DOC i motorer som är försedda med sådan för korrekt funktion:

| a) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: förmåga hos DOC att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: förmåga hos DOC att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

| b) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: förmåga hos DOC att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

b)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: förmåga hos DOC att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

PUNKT 6

ÖVERVAKNING AV AVGASÅTERFÖRINGSSYSTEM (EGR)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av EGR-systemet på motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet, så att både för lågt och för högt flöde upptäcks – övervakning av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

a)

Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet, så att både för lågt och för högt flöde upptäcks – övervakning av utsläppsgränsvärden.

| b) | Långsamt svar från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsamt svar från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning.

| c) | Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgivna kylprestanda – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgivna kylprestanda – prestandaövervakning.

PUNKT 7

ÖVERVAKNING AV BRÄNSLESYSTEM

OBD-systemet ska övervaka följande delar av bränslesystemet på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning.

| b) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning.

| c) | Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning.

PUNKT 8

LUFTHANTERINGS- OCH REGLERSYSTEM FÖR TURBOLADDARE/ÖVERTRYCK

OBD-systemet ska övervaka följande delar av lufthanterings- och reglersystem för turboladdare/övertryck på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, så att det upptäcker både för lågt och för högt övertryck – övervakning av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

a)

Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, så att det upptäcker både för lågt och för högt övertryck – övervakning av utsläppsgränsvärden.

| b) | Långsamt svar från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsamt svar från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning.

| c) | Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

c)

Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – totalt funktionsfel.

PUNKT 9

SYSTEM FÖR VARIABEL VENTILTIDSINSTÄLLNING (VVT)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av system för variabel ventiltidsinställning (VVT) på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning.

| b) | Långsamt svar från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsamt svar från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning.

PUNKT 10

ÖVERVAKNING AV FELTÄNDNING

Inga bestämmelser.

PUNKT 11

ÖVERVAKNING AV VEVHUSVENTILATIONSSYSTEM

Inga bestämmelser.

PUNKT 12

ÖVERVAKNING AV MOTORNS KYLSYSTEM

OBD-systemet ska övervaka följande delar av motorns kylsystem för korrekt funktion:

| a) | Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel.

Tillverkaren behöver inte övervaka motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel om motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel inte används för att möjliggöra reglering i sluten slinga/genom återkoppling av några utsläppsbegränsande system och/eller inte medför att någon annan övervakare upphör att fungera.

Tillverkarna får tillfälligt koppla från eller fördröja övervakaren under den tid det tar att uppnå den temperatur där sluten slinga kan användas, om motorn är utsatt för förhållanden som kan leda till en felaktig diagnos (t.ex. tomgång i 50–75 % av uppvärmningstiden).

PUNKT 13

ÖVERVAKNING AV AVGASGIVARE

OBD-systemet ska övervaka avgasgivarnas elsystem på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg.

PUNKT 14

ÖVERVAKNING AV REGLERSYSTEM FÖR TOMGÅNGSVARVTAL

OBD-systemet ska övervaka elsystemet i reglersystem för tomgångsvarvtal på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg.

Tillägg 4

Rapport om teknisk överensstämmelse

Denna rapport utfärdas av myndigheten i enlighet med punkterna 6.3.3 och 7.3, efter granskning av ett OBD-system eller en OBD-familj med avseende på utsläpp om systemet eller familjen uppfyller kraven i detta tillägg.

En närmare hänvisning (inkl. versionsnummer) till detta tillägg ska ingå i rapporten.

En närmare hänvisning (inkl. versionsnummer) till dessa föreskrifter ska ingå.

Rapporten innehåller ett försättsblad som anger huruvida OBD-systemet eller OBD-familjen med avseende på utsläpp slutgiltigt överensstämmer med kraven, jämte följande fem punkter:

| Punkt 1 | INFORMATION OM OBD-SYSTEMET |
| --- | --- |
| Punkt 2 | INFORMATION OM OBD-SYSTEMETS ÖVERENSSTÄMMELSE |
| Punkt 3 | INFORMATION OM BRISTER |
| Punkt 4 | INFORMATION OM DEMONSTRATIONSPROVNING AV OBD-SYSTEMET |
| Punkt 5 | PROVNINGSRAPPORTER |

Punkt 1

INFORMATION OM OBD-SYSTEMET

Punkt 2

INFORMATION OM OBD-SYSTEMETS ÖVERENSSTÄMMELSE

Punkt 3

INFORMATION OM BRISTER

Punkt 4

INFORMATION OM DEMONSTRATIONSPROVNING AV OBD-SYSTEMET

Punkt 5

PROVNINGSRAPPORTER

Den tekniska rapporten, inbegripet punkterna i den, ska minst innehålla de upplysningar som anges i följande exempel.

I rapporten ska anges att efterbildning av eller offentliggörande av utdrag ur rapporten inte är tillåtet utan nedanstående myndighets skriftliga medgivande.

SLUTGILTIG RAPPORT OM ÖVERENSSTÄMMELSE

Dokumentationen och nedanstående OBD-system/OBD-familj med avseende på utsläpp överensstämmer med kraven i följande föreskrifter:

Föreskrifter .../version .../dag för ikraftträdande ....

globala tekniska föreskrifter .../A + B/version .../datum ....

Rapporten om teknisk överensstämmelse omfattar ... sidor.

Ort, datum: ...

Undertecknad av (namnteckning och namnförtydligande)

Myndighet (namn, stämpel)

Punkt 1 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

INFORMATION OM OBD-SYSTEMET

1.   Typ av godkännande som ansökan avser

| Typ av godkännande | |
| --- | --- |
| — | Godkännande av ett individuellt OBD-system |

Typ av godkännande

—

Godkännande av ett individuellt OBD-system

JA/NEJ

| — | Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp

JA/NEJ

| — | Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp

JA/NEJ

| — | Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp

JA/NEJ

| — | Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet

JA/NEJ

| — | Utökning på grund av omklassificering av felfunktion |
| --- | --- |

—

Utökning på grund av omklassificering av felfunktion

JA/NEJ

2.   Information om OBD-systemet

| Godkännande av ett individuellt OBD-system | |
| --- | --- |
| — | Motorsystemfamiljens typ(er) (1) (i förekommande fall, se punkt 6.1 i denna bilaga) eller det/de enskilda motorsystemens typ(er) (1) |

Godkännande av ett individuellt OBD-system

—

Motorsystemfamiljens typ(er) (1) (i förekommande fall, se punkt 6.1 i denna bilaga) eller det/de enskilda motorsystemens typ(er) (1)

...

| — | OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Godkännande av en OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

...

| — | Typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Förteckning över motortyper (1) i OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning över motortyper (1) i OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Godkännande av ett OBD-system som medlem av en godkänd OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

...

| — | Typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Förteckning över motortyper (1) inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning över motortyper (1) inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Namn på den motorsystemsfamilj som berörs av det nya OBD-systemet (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Namn på den motorsystemsfamilj som berörs av det nya OBD-systemet (i förekommande fall)

...

| — | Typ (1) för det motorsystem som berörs av det nya OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Typ (1) för det motorsystem som berörs av det nya OBD-systemet

...

| — | Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Utökning så att ett nytt motorsystem tas med i en OBD-familj med avseende på utsläpp

| — | Förteckning (om nödvändigt utökad) över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Förteckning (om nödvändigt utökad) över de motorfamiljer som berörs av OBD-familjen med avseende på utsläpp (i förekommande fall, se punkt 6.1)

...

| — | Förteckning (om nödvändigt utökad) över motortyperna (1) inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Förteckning (om nödvändigt utökad) över motortyperna (1) inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Aktuell (ny eller oförändrad) typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Aktuell (ny eller oförändrad) typ (1) för huvudmotorsystemet inom OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Utökad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Utökning på grund av konstruktionsändring som påverkar OBD-systemet

| — | Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av konstruktionsändringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av konstruktionsändringen

...

| — | Förteckning över de motortyper (1) som berörs av konstruktionsändringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motortyper (1) som berörs av konstruktionsändringen

...

| — | Aktuell (ny eller oförändrad) typ (1) för huvudmotorsystemet i OBD-familjen med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

Aktuell (ny eller oförändrad) typ (1) för huvudmotorsystemet i OBD-familjen med avseende på utsläpp

...

| — | Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Utökning på grund av omklassificering av felfunktion

| — | Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motorfamiljer (om tillämpligt) som berörs av omklassificeringen

...

| — | Förteckning över de motortyper (1) som berörs av omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Förteckning över de motortyper (1) som berörs av omklassificeringen

...

| — | Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum |
| --- | --- |

—

Ändrad OBD-beskrivning (utfärdad av tillverkaren): hänvisning och datum

...

Punkt 2 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

INFORMATION OM OBD-SYSTEMETS ÖVERENSSTÄMMELSE

1.   Dokumentation

| De upplysningar som tillverkaren lämnar i dokumentationen av OBD-familjen med avseende på utsläpp är fullständig och uppfyller kraven i punkt 8 i denna bilaga i följande avseenden: | |
| --- | --- |
| — | dokumentation av varje övervakad komponent eller system |

De upplysningar som tillverkaren lämnar i dokumentationen av OBD-familjen med avseende på utsläpp är fullständig och uppfyller kraven i punkt 8 i denna bilaga i följande avseenden:

—

dokumentation av varje övervakad komponent eller system

JA/NEJ

| — | dokumentation av varje diagnosfelkod (DTC) |
| --- | --- |

—

dokumentation av varje diagnosfelkod (DTC)

JA/NEJ

| — | dokumentation av klassificeringen av felfunktioner |
| --- | --- |

—

dokumentation av klassificeringen av felfunktioner

JA/NEJ

| — | dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp |
| --- | --- |

—

dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp

JA/NEJ

Den dokumentation som krävs enligt punkt 8.2 i denna bilaga för installation av ett OBD-system i ett fordon har lämnats av tillverkaren i dokumentationen, i fullständigt skick och i överensstämmelse med kraven i denna bilaga:

JA/NEJ

Installationen av det OBD-försedda motorsystemet överensstämmer med tillägg 1 till denna bilaga:

JA/NEJ

2.   Dokumentationens innehåll

| Övervakning | |
| --- | --- |
| — | Övervakarna uppfyller kraven i punkt 4.2 i denna bilaga: |

Övervakning

—

Övervakarna uppfyller kraven i punkt 4.2 i denna bilaga:

JA/NEJ

Klassificering

| — | Klassificeringen av felfunktioner uppfyller kraven i punkt 4.5 i denna bilaga: |
| --- | --- |

—

Klassificeringen av felfunktioner uppfyller kraven i punkt 4.5 i denna bilaga:

JA/NEJ

Schema för aktivering av felindikation

| — | I enlighet med punkt 4.6.3 i denna bilaga är strategin för aktivering av felindikation |
| --- | --- |

—

I enlighet med punkt 4.6.3 i denna bilaga är strategin för aktivering av felindikation

diskriminerande/icke-diskriminerande

Aktivering och avaktivering av felfunktionsindikatorn uppfyller kraven i punkt 4.6 i denna bilaga:

JA/NEJ

Lagring och radering av DTC

| — | Lagring och radering av DTC uppfyller kraven i punkterna 4.3 och 4.4 i denna bilaga: |
| --- | --- |

—

Lagring och radering av DTC uppfyller kraven i punkterna 4.3 och 4.4 i denna bilaga:

JA/NEJ

Frånkoppling av OBD-systemet

| — | Strategierna i dokumentationen för tillfällig frånkoppling eller avaktivering av OBD-systemet uppfyller kraven i punkt 5.2 i denna bilaga |
| --- | --- |

—

Strategierna i dokumentationen för tillfällig frånkoppling eller avaktivering av OBD-systemet uppfyller kraven i punkt 5.2 i denna bilaga

JA/NEJ

Elektronisk systemsäkerhet

| — | De av tillverkaren beskrivna åtgärderna för elektronisk systemsäkerhet uppfyller kraven i punkt 4.8 i denna bilaga |
| --- | --- |

—

De av tillverkaren beskrivna åtgärderna för elektronisk systemsäkerhet uppfyller kraven i punkt 4.8 i denna bilaga

JA/NEJ

Punkt 3 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

INFORMATION OM BRISTER

| Antal brister i OBD-systemet | (ex: 4 brister) |
| --- | --- |
| Bristerna uppfyller kraven i punkt 6.4. i denna bilaga | JA/NEJ |
| Brist nr 1 | |
| — | Bristens karaktär |

Antal brister i OBD-systemet

(ex: 4 brister)

Bristerna uppfyller kraven i punkt 6.4. i denna bilaga

JA/NEJ

Brist nr 1

—

Bristens karaktär

t.ex. mätning av koncentrationen av urinämne (SCR) inom angiven tolerans

| — | Bristens löptid |
| --- | --- |

—

Bristens löptid

t.ex. ett år/sex månader efter dagen för godkännande

(Beskrivning av brist nr 2 till och med brist nr n-1)

Brist nr n

| — | Bristens karaktär |
| --- | --- |

—

Bristens karaktär

t.ex. mätning av NH3-koncentration efter SCR-systemet

| — | Bristens löptid |
| --- | --- |

—

Bristens löptid

t.ex. ett år/sex månader efter dagen för godkännande

Punkt 4 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

DEMONSTRATIONSPROVNING AV OBD-SYSTEMET

1.   OBD-systemets provningsresultat

| Provningsresultat: | |
| --- | --- |
| Det OBD-system som beskrivs i ovannämnda dokumentation har framgångsrikt provats i enlighet med punkt 6 i denna bilaga för att demonstrera att övervakare och klassifikation av felfunktioner överensstämmer med kraven enligt punkt 5: | JA/NEJ |

Provningsresultat:

Det OBD-system som beskrivs i ovannämnda dokumentation har framgångsrikt provats i enlighet med punkt 6 i denna bilaga för att demonstrera att övervakare och klassifikation av felfunktioner överensstämmer med kraven enligt punkt 5:

JA/NEJ

Närmare upplysningar om genomförda demonstrationsprovningar anges i punkt 5.

1.1.   OBD-system provat i motorprovbänk

| Motor | |
| --- | --- |
| — | Motorns namn (tillverkare och handelsnamn): |

Motor

—

Motorns namn (tillverkare och handelsnamn):

...

| — | Motortyp (enligt godkännandehandlingarna): |
| --- | --- |

—

Motortyp (enligt godkännandehandlingarna):

...

| — | Motornummer (serienummer): |
| --- | --- |

—

Motornummer (serienummer):

...

Styrenheter som berörs av denna bilaga (inkl. motorns elektroniska styrenheter)

| — | Huvudfunktion: |
| --- | --- |

—

Huvudfunktion:

...

| — | Identifikationsnummer (mjukvara och kalibrering): |
| --- | --- |

—

Identifikationsnummer (mjukvara och kalibrering):

...

Diagnosverktyg (avsökningsverktyg som använts under provning)

| — | Tillverkare: |
| --- | --- |

—

Tillverkare:

...

| — | Typ: |
| --- | --- |

—

Typ:

...

| — | Mjukvara/version |
| --- | --- |

—

Mjukvara/version

...

Provningsinformation

| — | Omgivningsförhållanden (temperatur, luftfuktighet, tryck): |
| --- | --- |

—

Omgivningsförhållanden (temperatur, luftfuktighet, tryck):

...

| — | Provningsort (inkl. höjd över havet): |
| --- | --- |

—

Provningsort (inkl. höjd över havet):

...

| — | Provbränsle: |
| --- | --- |

—

Provbränsle:

...

| — | Motorsmörjmedel: |
| --- | --- |

—

Motorsmörjmedel:

...

| — | Datum för provning: |
| --- | --- |

—

Datum för provning:

...

2.   Demonstrationsprovning av OBD-systemets installation

| Förutom demonstration av OBD-systemet/OBD-familjen med avseende på utsläpp, har installationen av OBD-systemet/av OBD-systemen inom OBD-familjen med avseende på utsläpp provats på ett fordon i enlighet med bestämmelserna i tillägg 1 till tillämplig bilaga: | JA/NEJ |
| --- | --- |

Förutom demonstration av OBD-systemet/OBD-familjen med avseende på utsläpp, har installationen av OBD-systemet/av OBD-systemen inom OBD-familjen med avseende på utsläpp provats på ett fordon i enlighet med bestämmelserna i tillägg 1 till tillämplig bilaga:

JA/NEJ

2.1.   Provningsresultat för OBD-systemets installation

| Provningsresultat: | |
| --- | --- |
| Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon, har OBD-systemets installation provats framgångsrikt i enlighet med tillägg 1 till tillämplig bilaga | JA/NEJ |

Provningsresultat:

Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon, har OBD-systemets installation provats framgångsrikt i enlighet med tillägg 1 till tillämplig bilaga

JA/NEJ

2.2.   Provad installation

Om OBD-systemets installation har provats på ett fordon:

| Provningsfordon | |
| --- | --- |
| — | Fordonets namn (tillverkare och handelsnamn): |

Provningsfordon

—

Fordonets namn (tillverkare och handelsnamn):

...

| — | Fordonstyp: |
| --- | --- |

—

Fordonstyp:

...

| — | Fordonets identifieringsmärkning (VIN). |
| --- | --- |

—

Fordonets identifieringsmärkning (VIN).

...

Diagnosverktyg (avsökningsverktyg som använts för provning)

| — | Tillverkare: |
| --- | --- |

—

Tillverkare:

...

| — | Typ: |
| --- | --- |

—

Typ:

...

| — | Mjukvara/version: |
| --- | --- |

—

Mjukvara/version:

...

Provningsinformation

| — | Ort och datum: |
| --- | --- |

—

Ort och datum:

...

Punkt 5 i rapporten om teknisk överensstämmelse (exempel)

PROVNINGSRAPPORT

Demonstrationsprovning av OBD-system

| Allmänt | Demonstration av felklassificering | Demonstration av OBD-prestanda |
| --- | --- | --- |
| | Provning | Utsläppsnivå | Klassificering | Kvalificering av försämrad komponent | Aktivering av felindikation |
| Fel | Felkod | Provad enligt punkt | Provcykel | Över OBD-gräns | UnderOBD-gräns | Under EL + X | Tillverkarens förslag på klassificering | Slutlig klassificering (1) | Provad enligt punkt | Provcykel | Kvalificerad | Provad enligt punkt | Provcykel | Kontinuerlig efter ... cykler | Kort efter... cykler | På begäran efter ... cykler |
| SCR-system doserings ventil | P2... | Ej provat | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | Ja | 6.3.1. | WHTC | 2 | | |
| EGR-ventil elektriskt | P1... | Ej provat | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | Ja | 6.3.1. | WHTC | | 1 | |
| EGR-ventil mekaniskt | P1... | Ej provat | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | Ja | 6.3.1. | WHTC | | 2 | |
| EGR-ventil mekaniskt | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | Ej provat | | Ja | | | | | |
| EGR-ventil mekaniskt | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | Ja | 6.3.1. | WHTC | | 2 | |
| Lufttemp. givare elektriskt | P1... | Ej provat | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | Ja | 6.3.1. | WHTC | | 1 | |
| Oljetemp. givare elektriskt | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | Ej provat | | Ja | | | | | |
| Anmärkningar: 1) På myndighetens begäran får felet omklassificeras i en annan klass än den som tillverkaren föreslår.
  Endast de fel som har provats antingen med avseende på klassificering eller prestanda samt fel som har omklassificerats på typgodkännandemyndighetens begäran förtecknas här.
  En felfunktion kan provas antingen med avseende på dess klassificering eller med avseende på prestanda eller bäggedera.
  Exemplet för mekanisk EGR-ventil anger hur dessa tre fall betraktas i tabellen. |

Allmänt

Demonstration av felklassificering

Demonstration av OBD-prestanda

Provning

Utsläppsnivå

Klassificering

Kvalificering av försämrad komponent

Aktivering av felindikation

Fel

Felkod

Provad enligt punkt

Provcykel

Över OBD-gräns

UnderOBD-gräns

Under EL + X

Tillverkarens förslag på klassificering

Slutlig klassificering (1)

Provad enligt punkt

Provcykel

Kvalificerad

Provad enligt punkt

Provcykel

Kontinuerlig efter ... cykler

Kort efter... cykler

På begäran efter ... cykler

SCR-system doserings ventil

P2...

Ej provat

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

Ja

6.3.1.

WHTC

2

EGR-ventil elektriskt

P1...

Ej provat

A

B1

6.3.2.1

WHTC

Ja

6.3.1.

WHTC

1

EGR-ventil mekaniskt

P1...

Ej provat

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

Ja

6.3.1.

WHTC

2

EGR-ventil mekaniskt

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

Ej provat

Ja

EGR-ventil mekaniskt

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

Ja

6.3.1.

WHTC

2

Lufttemp. givare elektriskt

P1...

Ej provat

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

Ja

6.3.1.

WHTC

1

Oljetemp. givare elektriskt

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

Ej provat

Ja

Anmärkningar: 1) På myndighetens begäran får felet omklassificeras i en annan klass än den som tillverkaren föreslår.

Endast de fel som har provats antingen med avseende på klassificering eller prestanda samt fel som har omklassificerats på typgodkännandemyndighetens begäran förtecknas här.

En felfunktion kan provas antingen med avseende på dess klassificering eller med avseende på prestanda eller bäggedera.

Exemplet för mekanisk EGR-ventil anger hur dessa tre fall betraktas i tabellen.

---

(1)  Enligt vad som anges i godkännandehandlingen.

Tillägg 5

Information om ögonblicksbild och dataflöde

I följande tabeller förtecknas de upplysningar som avses i punkterna 4.7.1.4 och 4.7.2 i denna bilaga.

Tabell 1

Obligatoriska krav

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Beräknad belastning (motorvridmoment som andel av maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal) | x | x |
| Motorvarvtal | x | x |
| Temperatur i motorns kylmedel (eller motsvarande) | x | x |
| Barometertryck (uppmätt eller skattat) | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Beräknad belastning (motorvridmoment som andel av maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal)

x

x

Motorvarvtal

x

x

Temperatur i motorns kylmedel (eller motsvarande)

x

x

Barometertryck (uppmätt eller skattat)

x

x

Tabell 2

Valfri information om varvtal och belastning

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Av föraren begärt motorvridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment) | x | x |
| Faktiskt motorvridmoment (beräknat som andel av maximalt motorvridmoment, t.ex. från begärd mängd insprutat bränsle) | x | x |
| Motorns maximala referensvridmoment | | x |
| Motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal | | x |
| Tid sedan start av motorn | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Av föraren begärt motorvridmoment (som andel av maximalt tillgängligt motorvridmoment)

x

x

Faktiskt motorvridmoment (beräknat som andel av maximalt motorvridmoment, t.ex. från begärd mängd insprutat bränsle)

x

x

Motorns maximala referensvridmoment

x

Motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal

x

Tid sedan start av motorn

x

x

Tabell 3

Valfri information, om den används av utsläpps- eller obd-systemet för att koppla av eller på obd-information

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Bränslenivå | x | x |
| Motoroljetemperatur | x | x |
| Fordonets hastighet | x | x |
| Systemspänning för motorstyrdatorn (för huvudkontrollchippet) | x | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Bränslenivå

x

x

Motoroljetemperatur

x

x

Fordonets hastighet

x

x

Systemspänning för motorstyrdatorn (för huvudkontrollchippet)

x

x

Tabell 4

Valfri information om motorn har erforderlig utrustning, känner av eller beräknar informationen

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Absolut spjälläge/läge för insugsluftventil (läge för den ventil som reglerar insugsluft) | x | x |
| Status för dieselbränslestyrsystem vid system med sluten slinga (t.ex. bränsletrycksystem med sluten slinga) | x | x |
| Bränsleledningstryck | x | x |
| Insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutning) | x | x |
| Representativ tidsinställning för bränsleinsprutning (start för första huvudsakliga insprutningen) | x | x |
| Begärt bränsleledningstryck | x | x |
| Begärt insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutning) | x | x |
| Insugsluftens temperatur | x | x |
| Omgivningsluftens temperatur | x | x |
| Turboladdarinloppets/-utloppets lufttemperatur (kompressor och turbin) | x | x |
| Turboladdarinloppets/-utloppets tryck (kompressor och turbin) | x | x |
| Laddlufttemperatur (efter ev. mellankylare) | x | x |
| Faktiskt övertryck | x | x |
| Luftflöde från massluftflödesgivare | x | x |
| Begärd cykel/läge för EGR-ventil (om EGR regleras på det sättet) | x | x |
| Faktisk cykel/läge för EGR-ventil | x | x |
| PTO-status (aktiv/icke aktiv) | x | x |
| Gaspedalens läge | x | x |
| Redundant absolut pedalläge | x | om avkänt |
| Momentan bränsleförbrukning | x | x |
| Begärt värde/börvärde för övertryck (om övertryck används för att styra turbodrift) | x | x |
| DPF-insugstryck | x | x |
| DPF-utblåstryck | x | x |
| DPF-deltatryck | x | x |
| Motoravgastryck | x | x |
| DPF-insugstemperatur | x | x |
| DPF-utblåstemperatur | x | x |
| Motoravgastemperatur | x | x |
| Turboladdare-/turbinvarvtal | x | x |
| Läge för turbo med variabel geometri | x | x |
| Begärt läge för turbo med variabel geometri | x | x |
| Läge för tömningsventil | x | x |
| Givarsignal för luft/bränsleförhållande | | x |
| Givarsignal för syre | | x |
| Givarsignal för NOx | | x |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Absolut spjälläge/läge för insugsluftventil (läge för den ventil som reglerar insugsluft)

x

x

Status för dieselbränslestyrsystem vid system med sluten slinga (t.ex. bränsletrycksystem med sluten slinga)

x

x

Bränsleledningstryck

x

x

Insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutning)

x

x

Representativ tidsinställning för bränsleinsprutning (start för första huvudsakliga insprutningen)

x

x

Begärt bränsleledningstryck

x

x

Begärt insprutningsreglertryck (dvs. tryck i den fluid som reglerar bränsleinsprutning)

x

x

Insugsluftens temperatur

x

x

Omgivningsluftens temperatur

x

x

Turboladdarinloppets/-utloppets lufttemperatur (kompressor och turbin)

x

x

Turboladdarinloppets/-utloppets tryck (kompressor och turbin)

x

x

Laddlufttemperatur (efter ev. mellankylare)

x

x

Faktiskt övertryck

x

x

Luftflöde från massluftflödesgivare

x

x

Begärd cykel/läge för EGR-ventil (om EGR regleras på det sättet)

x

x

Faktisk cykel/läge för EGR-ventil

x

x

PTO-status (aktiv/icke aktiv)

x

x

Gaspedalens läge

x

x

Redundant absolut pedalläge

x

om avkänt

Momentan bränsleförbrukning

x

x

Begärt värde/börvärde för övertryck (om övertryck används för att styra turbodrift)

x

x

DPF-insugstryck

x

x

DPF-utblåstryck

x

x

DPF-deltatryck

x

x

Motoravgastryck

x

x

DPF-insugstemperatur

x

x

DPF-utblåstemperatur

x

x

Motoravgastemperatur

x

x

Turboladdare-/turbinvarvtal

x

x

Läge för turbo med variabel geometri

x

x

Begärt läge för turbo med variabel geometri

x

x

Läge för tömningsventil

x

x

Givarsignal för luft/bränsleförhållande

x

Givarsignal för syre

x

Givarsignal för NOx

x

Tillägg 6

Hänvisningar till standarder

Detta tillägg innehåller hänvisningar till standarder som ska användas i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga för att ombesörja det seriella kommunikationsgränssnittet till fordonet/motorn. Tre tillåtna lösningar anges: ISO 15765-4, SAE J1939-73 eller ISO/PAS 27145. Dessutom är andra ISO- eller SAE-standarder tillämpliga i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga.

ISO 15765-4 och specifikationerna som ingår i den standarden genom hänvisningar i den för överensstämmelse med WWH-OBD-kraven.

ISO 15765-4 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” från 2006.

SAE J1939-73 och specifikationerna som ingår i den standarden genom hänvisningar i den för överensstämmelse med WWH-OBD-kraven.

J1939-73 ”APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS” från 2006.

ISO/PAS 27145 och specifikationerna som ingår i den standarden genom hänvisningar i den för överensstämmelse med WWH-OBD-kraven.

| i) | ISO/PAS 27145-1:2006 ”Road vehicles – On board diagnostics (WWH-OBD) implementation – Part 1 – General Information and use case definitions” |
| --- | --- |

i)

ISO/PAS 27145-1:2006 ”Road vehicles – On board diagnostics (WWH-OBD) implementation – Part 1 – General Information and use case definitions”

| ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 2 – Common emissions-related data dictionary” |
| --- | --- |

ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 2 – Common emissions-related data dictionary”

| iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 3 – Common message dictionary” |
| --- | --- |

iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 3 – Common message dictionary”

| iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 4 – Connection between vehicle and test equipment” |
| --- | --- |

iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 ”Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 4 – Connection between vehicle and test equipment”

Följande handlingar från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) inordnas genom hänvisning i dessa föreskrifter:

ISO 15031-3: 2004 ”Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics – Part 3: General information. Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use”

Följande handlingar från Society of Automotive Engineers (SAE) inordnas genom hänvisning i dessa föreskrifter:

SAE J2403 ”Medium/Heavy-Duty E/E Systems Diagnosis Nomenclature” från augusti 2004.

SAE J1939-13 ”Off-Board Diagnostic Connector” från mars 2004.

Tillägg 7

Dokumentation av OBD-relaterad information

Den OBD-relaterade information som anges i detta tillägg ska lämnas av fordonstillverkaren för att möjliggöra tillverkning av OBD-kompatibla ersättnings- eller servicedelar, diagnosverktyg och provningsutrustning på det sätt som anges i dessa föreskrifter.

Reservdelar, diagnosverktyg och provningsutrustning

Denna information ska göra det möjligt för tillverkare av reservdelar eller tillbyggnadsdelar att göra delarna kompatibla med OBD-systemet och därmed försäkra användaren om felfri drift av fordonet. På samma sätt ska sådan relevant information göra det möjligt för tillverkare av diagnosverktyg och provningsutrustning att utforma dessa så att diagnosen av systemen för avgasrening blir effektiv och korrekt.

När det gäller reservdelar eller servicedelar kan sådan information endast begäras för komponenter som kräver EG-typgodkännande eller som ingår i ett system som kräver EG-typgodkännande.

Begäran om information ska innehålla exakt specifikation för den motormodelltyp eller modelltyp inom en motorfamilj som avses. Den ska styrka att informationen krävs för utveckling av ersättnings- eller tillsatsdelar eller av delar, diagnosverktyg eller provningsutrustning.

Reparationsinformation

Senast tre månader efter det att tillverkaren har försett en auktoriserad försäljare eller reparationsverkstad inom gemenskapen med reparationsinformation ska tillverkaren ställa denna information (inklusive alla följande ändringar och tillägg) till förfogande till ett rimligt och icke diskriminerande pris.

Tillverkaren ska också, eventuellt mot betalning, göra den tekniska information som krävs för reparation eller underhåll av motorfordonen tillgänglig, såvida inte denna information omfattas av immaterialrättsskydd eller utgör väsentligt och hemligt know-how som identifierats på lämpligt sätt. Otillbörligt undanhållande av nödvändig teknisk information är dock inte tillåten.

Rätt att ta del av sådan information har alla personer som är yrkesmässigt verksamma inom service eller reparation, väghjälp, kontroll eller provning av fordon eller inom tillverkning eller försäljning av reservdelar eller tillsatsdelar, diagnosverktyg och provningsutrustning.

Om denna bestämmelse inte iakttas ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att reparationsinformationen finns tillgänglig, i enlighet med de förfaranden som föreskrivits för typgodkännande och besiktning av fordon i bruk.

---