# Az Európai Unió L 96/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 96 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. április 9. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 96

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. április 9.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 320/2008/EK rendelete (2008. április 7.) a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök behozatalára kivetett kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről és az eljárás befejezéséről | 1 |
| | | A Bizottság 321/2008/EK rendelete (2008. április 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2008/47/EK irányelve (2008. április 8.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (
  1
  ) | 15 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 320/2008/EK rendelete (2008. április 7.) a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök behozatalára kivetett kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről és az eljárás befejezéséről

1

A Bizottság 321/2008/EK rendelete (2008. április 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2008/47/EK irányelve (2008. április 8.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (
  1
  )

1

15

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/289/EK |
| | * | A Bizottság határozata 2008. április 3. a rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, genetikailag módosított Bt 63 szervezetre vonatkozó szükségintézkedésekről
  (az értesítés a C(2008) 1208. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/290/EK |
| | * | A Bizottság határozata 2008. április 4. a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 1230. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/289/EK

*

A Bizottság határozata 2008. április 3. a rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, genetikailag módosított Bt 63 szervezetre vonatkozó szükségintézkedésekről
  (az értesítés a C(2008) 1208. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1208. számú dokumentummal történt)

1

29

2008/290/EK

*

A Bizottság határozata 2008. április 4. a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 1230. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1230. számú dokumentummal történt)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 9.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 96/1

---

A TANÁCS 320/2008/EK RENDELETE

(2008. április 7.)

a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök behozatalára kivetett kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről és az eljárás befejezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

I.   Meglévő intézkedések

| (1) | Az 1480/2003/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges vám kivetéséről szóló rendelet) a Tanács 34,8 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó és a Samsung Electronics Co., Ltd (a továbbiakban: Samsung) kivételével bármely vállalat által gyártott egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (Dynamic Random Access Memory, a továbbiakban: DRAM) néven ismert elektronikus mikroáramkörök behozatalára. A Samsung által előállított DRAM-ok esetében 0 %-os vámtételt állapított meg. A véglegesvám-rendeletet a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről szóló, 2003. április 23-i 708/2003/EK bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: az ideiglenes vám kivetéséről szóló rendelet) előzte meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1480/2003/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges vám kivetéséről szóló rendelet) a Tanács 34,8 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó és a Samsung Electronics Co., Ltd (a továbbiakban: Samsung) kivételével bármely vállalat által gyártott egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (Dynamic Random Access Memory, a továbbiakban: DRAM) néven ismert elektronikus mikroáramkörök behozatalára. A Samsung által előállított DRAM-ok esetében 0 %-os vámtételt állapított meg. A véglegesvám-rendeletet a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről szóló, 2003. április 23-i 708/2003/EK bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: az ideiglenes vám kivetéséről szóló rendelet) előzte meg.

| (2) | A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testületének jelentését (4) (EC-Korea DRAMs Panel Report) követően a Tanács elfogadta az 584/2006/EK rendeletet (5) (a továbbiakban: végrehajtó rendelet), amely végrehajtotta a jelentés ajánlásait, és a végleges kiegyenlítő vámot 32,9 %-ra csökkentette. |
| --- | --- |

(2)

A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testületének jelentését (4) (EC-Korea DRAMs Panel Report) követően a Tanács elfogadta az 584/2006/EK rendeletet (5) (a továbbiakban: végrehajtó rendelet), amely végrehajtotta a jelentés ajánlásait, és a végleges kiegyenlítő vámot 32,9 %-ra csökkentette.

II.   Részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindítása

| (3) | A Micron Europe Ltd és a Qimonda AG (korábban Infineon Technologies AG) megalapozott bizonyítékot nyújtott be a Bizottságnak arról, hogy a Hynix Semiconductor Inc. (a továbbiakban: Hynix) az eredeti vizsgálatra vonatkozó vizsgálati időszakot követően is további támogatásban részesült. Ezenkívül a Hynix időszakos felülvizsgálati kérelmet nyújtott be azt állítva, hogy az eredeti vizsgálat során kiegyenlíthetőnek bizonyult támogatások megszűntek létezni. |
| --- | --- |

(3)

A Micron Europe Ltd és a Qimonda AG (korábban Infineon Technologies AG) megalapozott bizonyítékot nyújtott be a Bizottságnak arról, hogy a Hynix Semiconductor Inc. (a továbbiakban: Hynix) az eredeti vizsgálatra vonatkozó vizsgálati időszakot követően is további támogatásban részesült. Ezenkívül a Hynix időszakos felülvizsgálati kérelmet nyújtott be azt állítva, hogy az eredeti vizsgálat során kiegyenlíthetőnek bizonyult támogatások megszűntek létezni.

| (4) | A fenti beadványok nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy hivatalból eljárást indít. |
| --- | --- |

(4)

A fenti beadványok nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy hivatalból eljárást indít.

III.   Vizsgálat

| (5) | Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére egy részleges időközi felülvizsgálat megindításához, és miután konzultált a tanácsadó bizottsággal, 2006. március 18-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) közzétett egy értesítést a részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindításáról, az alaprendelet 19. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére egy részleges időközi felülvizsgálat megindításához, és miután konzultált a tanácsadó bizottsággal, 2006. március 18-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) közzétett egy értesítést a részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindításáról, az alaprendelet 19. cikkével összhangban.

| (6) | A felülvizsgálat hatálya egyetlen exportáló gyártó, a Hynix támogatásának megvizsgálására korlátozódott annak értékelése érdekében, hogy a meglévő intézkedések folytatódjanak-e, szűnjenek-e meg vagy módosuljanak-e. A vizsgálati időszak 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartott. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálat hatálya egyetlen exportáló gyártó, a Hynix támogatásának megvizsgálására korlátozódott annak értékelése érdekében, hogy a meglévő intézkedések folytatódjanak-e, szűnjenek-e meg vagy módosuljanak-e. A vizsgálati időszak 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartott.

| (7) | A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az érintett exportáló gyártót (a Hynixet), a Koreai Köztársaság kormányát és a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőkön belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az érintett exportáló gyártót (a Hynixet), a Koreai Köztársaság kormányát és a közösségi gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőkön belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (8) | A vizsgálatához szükséges információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert összes érintett félnek, és kapott is választ a vállalattól, a koreai kormánytól és néhány koreai banktól, továbbá a Deutsche Bank AG-től. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálatához szükséges információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert összes érintett félnek, és kapott is választ a vállalattól, a koreai kormánytól és néhány koreai banktól, továbbá a Deutsche Bank AG-től.

| (9) | A Bizottság megkísérelte ellenőrizni a kapott információkat, így ellenőrző látogatást tett a koreai kormánynál (Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium és Pénzügyi Felügyeleti Bizottság) és a következő szöuli vállalatoknál:






  — | Hynix Semiconductor Inc., |
| --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság megkísérelte ellenőrizni a kapott információkat, így ellenőrző látogatást tett a koreai kormánynál (Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium és Pénzügyi Felügyeleti Bizottság) és a következő szöuli vállalatoknál:

—

Hynix Semiconductor Inc.,

| — | Korea Exchange Bank (KEB), |
| --- | --- |

—

Korea Exchange Bank (KEB),

| — | Korea Development Bank (KDB), |
| --- | --- |

—

Korea Development Bank (KDB),

| — | Woori Bank, |
| --- | --- |

—

Woori Bank,

| — | Shinhan Bank, |
| --- | --- |

—

Shinhan Bank,

| — | Deutsche Bank AG, |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG,

| — | National Agricultural Cooperative Federation (NACF), |
| --- | --- |

—

National Agricultural Cooperative Federation (NACF),

| — | Hyundai Marine & Fire Insurance. |
| --- | --- |

—

Hyundai Marine & Fire Insurance.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (10) | Az érintett termék és a hasonló termék megegyezik azzal, amelyre az eredeti vizsgálat is kiterjedt, vagyis a Koreai Köztársaságból származó, bármilyen típusú, sűrűségű vagy változatú, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (DRAM) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök, összeszerelve is, feldolgozott szilíciumszeletben vagy -csipekben, a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változataival (köztük komplementer MOS [CMOS] típusú technológiával) előállítva, bármilyen (akár jövőbeni) sűrűséggel, függetlenül hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb. Az érintett termék körébe értendők a (nem egyedi kialakítású) memóriamodulok vagy (nem egyedi kialakítású) memórialapok formájában, illetve másféle egybeépített formában kiszerelt DRAM-ok is, amennyiben ezeknek fő rendeltetése az adattárolás. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék és a hasonló termék megegyezik azzal, amelyre az eredeti vizsgálat is kiterjedt, vagyis a Koreai Köztársaságból származó, bármilyen típusú, sűrűségű vagy változatú, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (DRAM) néven ismert egyes elektronikus mikroáramkörök, összeszerelve is, feldolgozott szilíciumszeletben vagy -csipekben, a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változataival (köztük komplementer MOS [CMOS] típusú technológiával) előállítva, bármilyen (akár jövőbeni) sűrűséggel, függetlenül hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb. Az érintett termék körébe értendők a (nem egyedi kialakítású) memóriamodulok vagy (nem egyedi kialakítású) memórialapok formájában, illetve másféle egybeépített formában kiszerelt DRAM-ok is, amennyiben ezeknek fő rendeltetése az adattárolás.

| (11) | Az érintett termék jelenleg az ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 és ex 8548 90 20 KN-kód alá van sorolva. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék jelenleg az ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 és ex 8548 90 20 KN-kód alá van sorolva.

C.   TÁMOGATÁSOK

I.   Bevezetés

| (12) | A vizsgálat megindításakor a Bizottság rendelkezésére álló információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő intézkedések vizsgáltattak meg:






  a) | a Hynix hitelező pénzintézeteinek tanácsa (Creditor Financial Institutions’ Council, a továbbiakban: hitelezői tanács) által 2002. december 30-án jóváhagyott mentőcsomag (a továbbiakban: új szerkezetátalakítás), amely egy adósság-részvény csereügyletet (swap-ügyletet), egy adósságátütemezést és a kamatfizetési feltételek módosulását tartalmazta; |
| --- | --- | --- |

(12)

A vizsgálat megindításakor a Bizottság rendelkezésére álló információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő intézkedések vizsgáltattak meg:

a)

a Hynix hitelező pénzintézeteinek tanácsa (Creditor Financial Institutions’ Council, a továbbiakban: hitelezői tanács) által 2002. december 30-án jóváhagyott mentőcsomag (a továbbiakban: új szerkezetátalakítás), amely egy adósság-részvény csereügyletet (swap-ügyletet), egy adósságátütemezést és a kamatfizetési feltételek módosulását tartalmazta;

| b) | koreai bankok által nyújtott állítólagosan kedvezményes finanszírozás a Beijing Orient Electronics (a továbbiakban: BOE) számára, hogy így megkönnyítsék a Hynixhoz tartozó Hydis felvásárlását; |
| --- | --- |

b)

koreai bankok által nyújtott állítólagosan kedvezményes finanszírozás a Beijing Orient Electronics (a továbbiakban: BOE) számára, hogy így megkönnyítsék a Hynixhoz tartozó Hydis felvásárlását;

| c) | koreai bankok által nyújtott állítólagosan kedvezményes finanszírozás a CVC számára, hogy így megkönnyítsék a Hynixhoz tartozó System IC felvásárlását, és ennek keretében a Hynix adósságának egy másik jogalanyhoz történő engedményes transzferét; |
| --- | --- |

c)

koreai bankok által nyújtott állítólagosan kedvezményes finanszírozás a CVC számára, hogy így megkönnyítsék a Hynixhoz tartozó System IC felvásárlását, és ennek keretében a Hynix adósságának egy másik jogalanyhoz történő engedményes transzferét;

| d) | a Hynix adósságának engedményes, készpénzes felvásárlása; |
| --- | --- |

d)

a Hynix adósságának engedményes, készpénzes felvásárlása;

| e) | a koreai kormány által a Hynixnek nyújtott állítólagosan kedvezményes adózási elbánás; |
| --- | --- |

e)

a koreai kormány által a Hynixnek nyújtott állítólagosan kedvezményes adózási elbánás;

| f) | a Hynix adósságának 2005. júliusi újrafinanszírozása. |
| --- | --- |

f)

a Hynix adósságának 2005. júliusi újrafinanszírozása.

| (13) | Az imént felsoroltak mind ad hoc intézkedések voltak. A fenti e) pont kivételével valamennyi megvizsgált intézkedést a Hynis hitelező bankjai/pénzintézetei hoztak meg, állítólag a koreai kormány irányításával. Az alaprendelet 2. cikke értelmében vett „kormányzati pénzügyi hozzájárulás” kérdése központi jelentőségű az eljárásban (akárcsak az eredeti vizsgálatban), így emlékeztetni kell a végleges vámot kivető rendelet (9)–(15) preambulumbekezdésére. |
| --- | --- |

(13)

Az imént felsoroltak mind ad hoc intézkedések voltak. A fenti e) pont kivételével valamennyi megvizsgált intézkedést a Hynis hitelező bankjai/pénzintézetei hoztak meg, állítólag a koreai kormány irányításával. Az alaprendelet 2. cikke értelmében vett „kormányzati pénzügyi hozzájárulás” kérdése központi jelentőségű az eljárásban (akárcsak az eredeti vizsgálatban), így emlékeztetni kell a végleges vámot kivető rendelet (9)–(15) preambulumbekezdésére.

II.   A Hynix pénzügyi helyzete az eredeti vizsgálat után

| (14) | A 2001-ben kapott nagy tőkeinjekciós csomagok ellenére a Hynix pénzügyi helyzete nem javult, és 2002-ben a Standard & Poor’s még mindig SD („selective default”, vagyis kötelezettségeit szelektív módon nem teljesítő) minősítéssel illette. 2002 első kilenc hónapjára 1,03 ezer milliárd koreai won (KRW) veszteséget jelentett; nyilvánvalóan nem volt olyan helyzetben, hogy esedékessé váló adósságát törleszteni tudta volna. A 2002. évi mérlegén alapuló mutatói azt mutatták, hogy akkori passzíváit nem képes akkori aktíváiból fedezni, kamatkiadásait pedig nem tudja jövedelmeiből fedezni, lényegesen több adóssággal volt finanszírozva mint tőkerésszel, és komoly nettó vesztesége volt. A 2001. októberi tőkeinjekció bizonyos javulást eredményezett, ám a vállalat még mindig komoly problémákkal küzdött. Egy 2002. szeptemberi jelentésében a Morgan Stanley Dean Witter, a Hynix egyik külső tanácsadója azt állította, hogy rendkívül valószínűtlen, hogy a Hynix „a következő két évben felhalmozzon annyi készpénzt, amennyivel meg tudna felelni esedékessé váló adósság-visszafizetési kötelezettségeinek”, vagy hogy annyira „kiterjessze kapacitását és finanszírozza a technológiai fejlesztéseket és a K+F tevékenységeket, amennyire DRAM-gyártóként szükséges lenne versenyképessége megőrzéséhez”. A Morgan Stanley Dean Witter még ennél is tovább ment, és kijelentette, hogy „a Hynix technikailag csődben van, és kizárólag adósságátstrukturálási programok tartják életben”, továbbá „A vállalat újbóli versenyképes szintre hozásához szükséges pénzügyi kötelezettségvállalások túlságosan nagynak látszanak. A hitelezők nem engedhetik meg maguknak, hogy egy vállalatot addig ápoljanak, ameddig meggyógyul. Bármi legyen is az eredmény, a befektetőknek szóló üzenet egyértelmű: A Hynix nem olyan vállalat, amelybe érdemes befektetni.” |
| --- | --- |

(14)

A 2001-ben kapott nagy tőkeinjekciós csomagok ellenére a Hynix pénzügyi helyzete nem javult, és 2002-ben a Standard & Poor’s még mindig SD („selective default”, vagyis kötelezettségeit szelektív módon nem teljesítő) minősítéssel illette. 2002 első kilenc hónapjára 1,03 ezer milliárd koreai won (KRW) veszteséget jelentett; nyilvánvalóan nem volt olyan helyzetben, hogy esedékessé váló adósságát törleszteni tudta volna. A 2002. évi mérlegén alapuló mutatói azt mutatták, hogy akkori passzíváit nem képes akkori aktíváiból fedezni, kamatkiadásait pedig nem tudja jövedelmeiből fedezni, lényegesen több adóssággal volt finanszírozva mint tőkerésszel, és komoly nettó vesztesége volt. A 2001. októberi tőkeinjekció bizonyos javulást eredményezett, ám a vállalat még mindig komoly problémákkal küzdött. Egy 2002. szeptemberi jelentésében a Morgan Stanley Dean Witter, a Hynix egyik külső tanácsadója azt állította, hogy rendkívül valószínűtlen, hogy a Hynix „a következő két évben felhalmozzon annyi készpénzt, amennyivel meg tudna felelni esedékessé váló adósság-visszafizetési kötelezettségeinek”, vagy hogy annyira „kiterjessze kapacitását és finanszírozza a technológiai fejlesztéseket és a K+F tevékenységeket, amennyire DRAM-gyártóként szükséges lenne versenyképessége megőrzéséhez”. A Morgan Stanley Dean Witter még ennél is tovább ment, és kijelentette, hogy „a Hynix technikailag csődben van, és kizárólag adósságátstrukturálási programok tartják életben”, továbbá „A vállalat újbóli versenyképes szintre hozásához szükséges pénzügyi kötelezettségvállalások túlságosan nagynak látszanak. A hitelezők nem engedhetik meg maguknak, hogy egy vállalatot addig ápoljanak, ameddig meggyógyul. Bármi legyen is az eredmény, a befektetőknek szóló üzenet egyértelmű: A Hynix nem olyan vállalat, amelybe érdemes befektetni.”

| (15) | A Merrill Lynch szintén 2002 szeptemberében jelentette ki a következőket: „Egyre jobban aggódunk a Hynix kedvezőtlen jövedelmezőségi kilátásai miatt. Második és harmadik negyedévi előrejelzéseinket deficitesre csökkentettük, mivel a technológiai folyamat modernizálásába történő beruházás hiánya korlátozza a költséghelyzet javulását és a kínálat növekedését.” A Hynix egy másik tanácsadója, a Deutsche Bank Korea bevallotta, hogy értékpapírrészlegük – jóllehet figyelemmel kísérte a félvezetőipart – nem kísérte figyelemmel a Hynixot, mivel „a befektetőknek nem volt hozzá étvágya”. Maga a vállalat sem vitatja, hogy az említett időben súlyos pénzügyi nehézségei voltak. |
| --- | --- |

(15)

A Merrill Lynch szintén 2002 szeptemberében jelentette ki a következőket: „Egyre jobban aggódunk a Hynix kedvezőtlen jövedelmezőségi kilátásai miatt. Második és harmadik negyedévi előrejelzéseinket deficitesre csökkentettük, mivel a technológiai folyamat modernizálásába történő beruházás hiánya korlátozza a költséghelyzet javulását és a kínálat növekedését.” A Hynix egy másik tanácsadója, a Deutsche Bank Korea bevallotta, hogy értékpapírrészlegük – jóllehet figyelemmel kísérte a félvezetőipart – nem kísérte figyelemmel a Hynixot, mivel „a befektetőknek nem volt hozzá étvágya”. Maga a vállalat sem vitatja, hogy az említett időben súlyos pénzügyi nehézségei voltak.

III.   Az új szerkezetátalakítás

| (16) | A vállalat újjáépítése végett a hitelezői tanács 2001 októberében elfogadott egy normalizációs üzleti tervet. A hitelezői tanács a Hynixnek hitelező bankokból és más intézetekből állt, döntéseit pedig 75 %-os többséggel hozták. Az egyes intézmények szavazati joga a Hynixszal szembeni kitettségük szerint volt meghatározva. |
| --- | --- |

(16)

A vállalat újjáépítése végett a hitelezői tanács 2001 októberében elfogadott egy normalizációs üzleti tervet. A hitelezői tanács a Hynixnek hitelező bankokból és más intézetekből állt, döntéseit pedig 75 %-os többséggel hozták. Az egyes intézmények szavazati joga a Hynixszal szembeni kitettségük szerint volt meghatározva.

| (17) | A Hynix a szerkezetátalakítás-támogatási törvény (Corporate Restructuring Promotion Act) hatálya – és mint ilyen, gyakorlatilag hitelezőinek ellenőrzése – alatt állt. A hitelezői tanács úgy döntött, hogy a vállalatot vagy egy részét eladja egy harmadik szamélynek. 2002 decemberében a szerkezetátalakítási bizottság, amely a hitelezői tanács albizottsága, tárgyalásokat kezdett a Micron Technology Inc. vállalattal. Ezek 5 hónapig tartottak; aláírtak egy egyetértési nyilatkozatot is, ám az eladás feltételeit a Hynix igazgatótanácsa végül elutasította. |
| --- | --- |

(17)

A Hynix a szerkezetátalakítás-támogatási törvény (Corporate Restructuring Promotion Act) hatálya – és mint ilyen, gyakorlatilag hitelezőinek ellenőrzése – alatt állt. A hitelezői tanács úgy döntött, hogy a vállalatot vagy egy részét eladja egy harmadik szamélynek. 2002 decemberében a szerkezetátalakítási bizottság, amely a hitelezői tanács albizottsága, tárgyalásokat kezdett a Micron Technology Inc. vállalattal. Ezek 5 hónapig tartottak; aláírtak egy egyetértési nyilatkozatot is, ám az eladás feltételeit a Hynix igazgatótanácsa végül elutasította.

| (18) | A Hynix pénzügyeinek folyamatos romlása nyomán 2002 májusában a hitelezői tanács felfogadott egy sor külső tanácsadót – köztük a Deutsche Bankot, a Morgan Stanley Dean Wittert, a Deloitte & Touche-t és az A. D. Little-t –, hogy elemezzék a Hynix helyzetét, és nyújtsanak be egy tervet a vállalat megmentésére. Ezek a külső tanácsadók és a Korea Exchange Bank – vezető hitelezőként a hitelezői tanács elnöke – kellő gondossággal jártak el egészen 2002 novemberéig. Az ennek eredményeként létrejövő jelentést a Deutsche Bank és a Korea Exchange Bank állította össze (Deutsche Bank-jelentés), és benyújtották a hitelezői tanácsnak. |
| --- | --- |

(18)

A Hynix pénzügyeinek folyamatos romlása nyomán 2002 májusában a hitelezői tanács felfogadott egy sor külső tanácsadót – köztük a Deutsche Bankot, a Morgan Stanley Dean Wittert, a Deloitte & Touche-t és az A. D. Little-t –, hogy elemezzék a Hynix helyzetét, és nyújtsanak be egy tervet a vállalat megmentésére. Ezek a külső tanácsadók és a Korea Exchange Bank – vezető hitelezőként a hitelezői tanács elnöke – kellő gondossággal jártak el egészen 2002 novemberéig. Az ennek eredményeként létrejövő jelentést a Deutsche Bank és a Korea Exchange Bank állította össze (Deutsche Bank-jelentés), és benyújtották a hitelezői tanácsnak.

| (19) | A hitelezői tanács 2002. december 30-án úgy döntött, hogy végrehajtja a Deutsche Bank-jelentésben felvázolt teljes átalakítással járó finanszírozást. A finanszírozás szerkezetátalakítással is járt, mégpedig:






  — | adósság-részvény swap-ügylet 1 861,5 milliárd KRW értékben, |
| --- | --- | --- |

(19)

A hitelezői tanács 2002. december 30-án úgy döntött, hogy végrehajtja a Deutsche Bank-jelentésben felvázolt teljes átalakítással járó finanszírozást. A finanszírozás szerkezetátalakítással is járt, mégpedig:

—

adósság-részvény swap-ügylet 1 861,5 milliárd KRW értékben,

| — | tőkeleszállítás 21:1 arányban, |
| --- | --- |

—

tőkeleszállítás 21:1 arányban,

| — | adósságátütemezés 3 293 milliárd KRW összegben, és |
| --- | --- |

—

adósságátütemezés 3 293 milliárd KRW összegben, és

| — | az átütemezett adósság kamatfizetési feltételeinek módosítása. |
| --- | --- |

—

az átütemezett adósság kamatfizetési feltételeinek módosítása.

IV.   Az intézkedések leírása

i.   Adósság-részvény swap-ügylet

| (20) | A hitelezői tanács úgy döntött, hogy 1 861,5 milliárd KRW összegű adósságot felcserél Hynix-részvényekre; ez körülbelül a Hynix fedezettel nem biztosított kölcsöneinek 50 %-át tette ki. A döntés 2002. decemberi meghozatala idején a becserélt részvények árát 435 KRW-ban rögzítették, ami az egy hónapos piaci átlagárnak felelt meg. A szerkezetátalakítás-támogatási törvény szerint a hitelezői tanácsnak ugyan kötelessége ésszerű módszert választani a csereár kiszámításához, konkrét módszer azonban nincs meghatározva. |
| --- | --- |

(20)

A hitelezői tanács úgy döntött, hogy 1 861,5 milliárd KRW összegű adósságot felcserél Hynix-részvényekre; ez körülbelül a Hynix fedezettel nem biztosított kölcsöneinek 50 %-át tette ki. A döntés 2002. decemberi meghozatala idején a becserélt részvények árát 435 KRW-ban rögzítették, ami az egy hónapos piaci átlagárnak felelt meg. A szerkezetátalakítás-támogatási törvény szerint a hitelezői tanácsnak ugyan kötelessége ésszerű módszert választani a csereár kiszámításához, konkrét módszer azonban nincs meghatározva.

| (21) | A szerkezetátalakítási terv a csereügylet létrejötte előtt egy tőkeleszállítást is tartalmazott, amelyhez szükség volt a részvényesek hozzájárulására, így a swap-ügyletre nem kerülhetett sor azonnal. Miután végrehajtották a 21:1 arányú tőkeleszállítást, a részvények swap-ára 9 135 KRW (vagyis 21 × 435 KRW) lett, majd lezajlott a csereügylet. Mivel a swap szerint a részvényeket 2003 áprilisáig nem bocsátották ki, ez az ár csupán alsó határként szolgált, felső határ viszont nem lett megszabva. A tényleges részvényár a döntés idején valójában 280 KRW volt, ami 2003 áprilisára 167 KRW-ra esett. |
| --- | --- |

(21)

A szerkezetátalakítási terv a csereügylet létrejötte előtt egy tőkeleszállítást is tartalmazott, amelyhez szükség volt a részvényesek hozzájárulására, így a swap-ügyletre nem kerülhetett sor azonnal. Miután végrehajtották a 21:1 arányú tőkeleszállítást, a részvények swap-ára 9 135 KRW (vagyis 21 × 435 KRW) lett, majd lezajlott a csereügylet. Mivel a swap szerint a részvényeket 2003 áprilisáig nem bocsátották ki, ez az ár csupán alsó határként szolgált, felső határ viszont nem lett megszabva. A tényleges részvényár a döntés idején valójában 280 KRW volt, ami 2003 áprilisára 167 KRW-ra esett.

ii.   Adósság-átütemezés

| (22) | A Hynix részvényre nem váltott adósságának esedékességét kiterjesztették 2006 decemberéig. Ez az átütemezett adósság összesen 3 293 milliárd KRW-ra rúgott. |
| --- | --- |

(22)

A Hynix részvényre nem váltott adósságának esedékességét kiterjesztették 2006 decemberéig. Ez az átütemezett adósság összesen 3 293 milliárd KRW-ra rúgott.

iii.   A kamatfizetési feltételek változásai

| (23) | Az átütemezett adósság kamatlába 6,5 %-ról 3,5 %-ra csökkent. A 3 %-os különbözetet kölcsöntőkeként kezelték és hozzáadták a kinnlevő adóssághoz, szintén 2006. decemberi esedékességgel. Ennek a kiegészítő kölcsöntőkének a kamatát 6 %-ban állapították meg, és negyedévenként kellett fizetni. |
| --- | --- |

(23)

Az átütemezett adósság kamatlába 6,5 %-ról 3,5 %-ra csökkent. A 3 %-os különbözetet kölcsöntőkeként kezelték és hozzáadták a kinnlevő adóssághoz, szintén 2006. decemberi esedékességgel. Ennek a kiegészítő kölcsöntőkének a kamatát 6 %-ban állapították meg, és negyedévenként kellett fizetni.

V.   A koreai kormány politikája a Hynix tekintetében

| (24) | Mint ez az ideiglenes és a végleges vámot kivető rendeletekben is le van írva, a koreai kormánynak igen komoly érdekei fűződtek a Hynix-ügyhöz. A koreai kormány elismerte, hogy a Hynix helyzete miatt külföldi befektetők vonakodtak Koreában beruházni, mert a koreai bankoknak ilyen magas volt a Hynixnek való kitettsége. A bizonytalanság megszüntetése érdekében meg kellett oldani a Hynix-problémát, sőt 2002 második felében a Hynix „szerkezeti kiigazítása” a fő politikai kérdések között szerepelt a Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium egyik jelentésében. Az ellenzéki Nagy Nemzeti Párt (Grand National Party, GNP) benyújtott egy jelentést a Nemzetgyűlésnek, amely kritizálja a koreai kormány azon igyekezetét, hogy megmentse a Hyundai-csoportot – amelynek a Hynix az egyik tagvállalata –, és azt állította, hogy a koreai kormány a Hynix megmentésével „feneketlen kútba önti a pénzt”. A Hynix szerint a jelentés – mivel 2002 novemberében nyújtották be – nem tekinthető bizonyítéknak arra, hogy a koreai kormány részt vett volna az új szerkezetátalakításban. Az új szerkezetátalakítást azonban a Nagy Nemzeti Párt jelentésének benyújtása után alig egy hónappal fogadták el a hitelezők, és már hónapok óta zajlottak a Hynix megmentésének legjobb módjára vonatkozó tanácskozások. A Nagy Nemzeti Párt jelentése tehát nem irreleváns annak a kérdésnek az eldöntésekor, hogy a koreai kormánynak volt-e saját politikája a Hynix megmentésére. |
| --- | --- |

(24)

Mint ez az ideiglenes és a végleges vámot kivető rendeletekben is le van írva, a koreai kormánynak igen komoly érdekei fűződtek a Hynix-ügyhöz. A koreai kormány elismerte, hogy a Hynix helyzete miatt külföldi befektetők vonakodtak Koreában beruházni, mert a koreai bankoknak ilyen magas volt a Hynixnek való kitettsége. A bizonytalanság megszüntetése érdekében meg kellett oldani a Hynix-problémát, sőt 2002 második felében a Hynix „szerkezeti kiigazítása” a fő politikai kérdések között szerepelt a Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium egyik jelentésében. Az ellenzéki Nagy Nemzeti Párt (Grand National Party, GNP) benyújtott egy jelentést a Nemzetgyűlésnek, amely kritizálja a koreai kormány azon igyekezetét, hogy megmentse a Hyundai-csoportot – amelynek a Hynix az egyik tagvállalata –, és azt állította, hogy a koreai kormány a Hynix megmentésével „feneketlen kútba önti a pénzt”. A Hynix szerint a jelentés – mivel 2002 novemberében nyújtották be – nem tekinthető bizonyítéknak arra, hogy a koreai kormány részt vett volna az új szerkezetátalakításban. Az új szerkezetátalakítást azonban a Nagy Nemzeti Párt jelentésének benyújtása után alig egy hónappal fogadták el a hitelezők, és már hónapok óta zajlottak a Hynix megmentésének legjobb módjára vonatkozó tanácskozások. A Nagy Nemzeti Párt jelentése tehát nem irreleváns annak a kérdésnek az eldöntésekor, hogy a koreai kormánynak volt-e saját politikája a Hynix megmentésére.

| (25) | Az év első felében a pénzügyminiszter-helyettes kijelentette, hogy „a hitelezőknek a lehető leggyorsabban megoldást kell találniuk a Hynix helyzetére, hogy minimálisra csökkenjen a gazdaságra gyakorolt negatív hatás”. Ebből a célból sor került egy találkozóra a koreai kormány és a Hynix hitelezői között, hogy a kormány kifejthesse álláspontját a Micronnal akkor zajló tárgyalások tekintetében. A Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium sem megerősíteni sem cáfolni nem tudta, hogy voltak-e további találkozók, és azt állította, hogy az ülések feljegyzéseit nem mindig őrizték meg. A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság viszont úgy nyilatkozott, hogy nem került sor több találkozóra, ám informális telefonhívások révén folyamatos tájékoztatást kapott a fejleményekről. A rendelkezésre álló bizonyítékokból azonban arra lehet következtetni, hogy a koreai kormány – nem feledve az Európai Közösségek és az Egyesült Államok korábbi vizsgálatait a Hynixszel való kapcsolatáról – úgy rendelkezett, hogy a Hynixre vonatkozó minden kommunikáció szóban történjék a visszakövethetőség elkerülése érdekében (7). A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság azt mondta, hogy nincs hatalma minden egyes vállalat szerkezetátalakítási erőfeszítéseibe beleavatkozni, de részben figyelemmel kíséri a folyamatot, például amikor úgy véli, hogy esetleges sokk érheti a piacot. Az ilyen monitoringot „munkaszintű”, közvetlenül a tényleges munkát végző személyekkel folytatott kapcsolatok segítségével végzi, ám ezekről nincsenek feljegyzések. Jóllehet a Pénzügyi Felügyeleti Bizottság bevallotta, hogy a Hynixet azért alakítják át, mert nagyon nagy, azonban hangsúlyozta, hogy a szerkezetátalakítás hogyanját és mikéntjét kizárólag a hitelezők szabják meg. A Hynix hitelező bankjai megerősítették, hogy a Pénzügyi Felügyeleti Bizottság telefonhívások és információkérések segítségével gondosan figyelemmel kísérte a szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

(25)

Az év első felében a pénzügyminiszter-helyettes kijelentette, hogy „a hitelezőknek a lehető leggyorsabban megoldást kell találniuk a Hynix helyzetére, hogy minimálisra csökkenjen a gazdaságra gyakorolt negatív hatás”. Ebből a célból sor került egy találkozóra a koreai kormány és a Hynix hitelezői között, hogy a kormány kifejthesse álláspontját a Micronnal akkor zajló tárgyalások tekintetében. A Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium sem megerősíteni sem cáfolni nem tudta, hogy voltak-e további találkozók, és azt állította, hogy az ülések feljegyzéseit nem mindig őrizték meg. A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság viszont úgy nyilatkozott, hogy nem került sor több találkozóra, ám informális telefonhívások révén folyamatos tájékoztatást kapott a fejleményekről. A rendelkezésre álló bizonyítékokból azonban arra lehet következtetni, hogy a koreai kormány – nem feledve az Európai Közösségek és az Egyesült Államok korábbi vizsgálatait a Hynixszel való kapcsolatáról – úgy rendelkezett, hogy a Hynixre vonatkozó minden kommunikáció szóban történjék a visszakövethetőség elkerülése érdekében (7). A Pénzügyi Felügyeleti Bizottság azt mondta, hogy nincs hatalma minden egyes vállalat szerkezetátalakítási erőfeszítéseibe beleavatkozni, de részben figyelemmel kíséri a folyamatot, például amikor úgy véli, hogy esetleges sokk érheti a piacot. Az ilyen monitoringot „munkaszintű”, közvetlenül a tényleges munkát végző személyekkel folytatott kapcsolatok segítségével végzi, ám ezekről nincsenek feljegyzések. Jóllehet a Pénzügyi Felügyeleti Bizottság bevallotta, hogy a Hynixet azért alakítják át, mert nagyon nagy, azonban hangsúlyozta, hogy a szerkezetátalakítás hogyanját és mikéntjét kizárólag a hitelezők szabják meg. A Hynix hitelező bankjai megerősítették, hogy a Pénzügyi Felügyeleti Bizottság telefonhívások és információkérések segítségével gondosan figyelemmel kísérte a szerkezetátalakítást.

| (26) | A koreai kormány a 2002. áprilisi találkozókon közölte hivatalos álláspontját a Hynix hitelezőivel: a sokk elhárítása érdekében a Hynixot vagy el kell adni, vagy meg kell menteni. Jóllehet a koreai kormány hangsúlyozta, hogy a felszámolásról szóló döntés mérlegelése a hitelezőkre volt bízva, azonban ezt a kijelentését meghazudtolják a koreai piacokban való bizalom helyreállítása érdekében a Hynix megmentésének (vagyis átalakításának vagy eladásának) fontosságáról szóló nyilatkozatai. A koreai kormány azon meggyőződését, hogy a Hynix túl nagy ahhoz, hogy tönkremenjen, alátámasztja az egyik hitelező bank közleménye, amely szerint a Hynix olyan nagy cég, annyi embert foglalkoztat, és annyi szerződése van, hogy „elképzelhetjük, mi történne, ha csődbe menne vagy fizetésképtelenné válna”. Ezenkívül a Hynix egyik külső tanácsadója is azt írta a kötelezettségvállalási levelében, hogy szívesen segít „...azokban az erőfeszítésekben, amelyekkel a Hynixnak olyan realisztikus és megvalósítható megoldást lehet találni, amely minimalizálja a társadalmi károkat ...” (kiemelés a szerzőtől). Egyértelmű tehát, hogy a Hynix felszámolása nem merült fel lehetőségként. |
| --- | --- |

(26)

A koreai kormány a 2002. áprilisi találkozókon közölte hivatalos álláspontját a Hynix hitelezőivel: a sokk elhárítása érdekében a Hynixot vagy el kell adni, vagy meg kell menteni. Jóllehet a koreai kormány hangsúlyozta, hogy a felszámolásról szóló döntés mérlegelése a hitelezőkre volt bízva, azonban ezt a kijelentését meghazudtolják a koreai piacokban való bizalom helyreállítása érdekében a Hynix megmentésének (vagyis átalakításának vagy eladásának) fontosságáról szóló nyilatkozatai. A koreai kormány azon meggyőződését, hogy a Hynix túl nagy ahhoz, hogy tönkremenjen, alátámasztja az egyik hitelező bank közleménye, amely szerint a Hynix olyan nagy cég, annyi embert foglalkoztat, és annyi szerződése van, hogy „elképzelhetjük, mi történne, ha csődbe menne vagy fizetésképtelenné válna”. Ezenkívül a Hynix egyik külső tanácsadója is azt írta a kötelezettségvállalási levelében, hogy szívesen segít „...azokban az erőfeszítésekben, amelyekkel a Hynixnak olyan realisztikus és megvalósítható megoldást lehet találni, amely minimalizálja a társadalmi károkat ...” (kiemelés a szerzőtől). Egyértelmű tehát, hogy a Hynix felszámolása nem merült fel lehetőségként.

VI.   A koreai kormány kapcsolatai a Hynix hitelező bankjaival

| (27) | A koreai kormány fő részvényes a Hynix hitelező bankjainak jó részében. A bankok, a Hynix és a koreai kormány által nyújtott információk azt mutatják, hogy a koreai kormánynak a hitelezői tanács szavazati jogainak 75 %-át birtokló ban kokban/pénzintézetekben legalább jelentős (>20 %) részesedése van. Emlékeztetni kell rá, hogy a hitelezői tanács döntéseihez szükséges szavazati arány 75 %, ezért nem vonható kétségbe a koreai kormány részvétele a hitelezői tanács döntéseiben. |
| --- | --- |

(27)

A koreai kormány fő részvényes a Hynix hitelező bankjainak jó részében. A bankok, a Hynix és a koreai kormány által nyújtott információk azt mutatják, hogy a koreai kormánynak a hitelezői tanács szavazati jogainak 75 %-át birtokló ban kokban/pénzintézetekben legalább jelentős (>20 %) részesedése van. Emlékeztetni kell rá, hogy a hitelezői tanács döntéseihez szükséges szavazati arány 75 %, ezért nem vonható kétségbe a koreai kormány részvétele a hitelezői tanács döntéseiben.

| (28) | Akárcsak az eredeti vizsgálatban, a Korea Development Bank és a National Agricultural Cooperative Federation (mezőgazdasági szövetkezetek országos szövetsége) teljes mértékben a kormány tulajdonában álló társaságok, és így az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében állami szervnek minősülnek. |
| --- | --- |

(28)

Akárcsak az eredeti vizsgálatban, a Korea Development Bank és a National Agricultural Cooperative Federation (mezőgazdasági szövetkezetek országos szövetsége) teljes mértékben a kormány tulajdonában álló társaságok, és így az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében állami szervnek minősülnek.

| (29) | Nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely azt sugallná, hogy a Woori Bank tekintetében a helyzet megváltozott volna ahhoz képest, amit az ideiglenes vámot kivető rendelet (80)–(82) preambulumbekezdése ír le. Továbbá amint azt az ideiglenes vámot kivető rendelet is megállapítja, a Chohung Bank – a Shinhan Bankkal történt 2006. április 1-jei egyesülését követően Shinhan Bank – aláírt egy egyetértési nyilatkozatot a Korean Deposit Insurance Corporationnel (koreai betétbiztosítási vállalat, KDIC), ami döntő befolyást biztosít a Chohung Bank döntéshozatalában a KDIC-nek, amely állami szerv. |
| --- | --- |

(29)

Nincs olyan rendelkezésre álló bizonyíték, amely azt sugallná, hogy a Woori Bank tekintetében a helyzet megváltozott volna ahhoz képest, amit az ideiglenes vámot kivető rendelet (80)–(82) preambulumbekezdése ír le. Továbbá amint azt az ideiglenes vámot kivető rendelet is megállapítja, a Chohung Bank – a Shinhan Bankkal történt 2006. április 1-jei egyesülését követően Shinhan Bank – aláírt egy egyetértési nyilatkozatot a Korean Deposit Insurance Corporationnel (koreai betétbiztosítási vállalat, KDIC), ami döntő befolyást biztosít a Chohung Bank döntéshozatalában a KDIC-nek, amely állami szerv.

| (30) | A 408. miniszterelnöki rendelet további bizonyíték arra, hogy a koreai kormánynak van jogi hatásköre arra, hogy politikai okokból beavatkozzék a pénzügyi ágazatba. A koreai kormány a rendeletet annak bizonyítékaként idézi, hogy hivatalosan kijelentette, nem fog beavatkozni a bankok és pénzintézetek tevékenységébe. A 408. miniszterelnöki rendelet 5. cikkének (1) bekezdése azonban kiköti, hogy „amennyiben egy pénzügyi felügyeleti szerv a pénzpiac stabilizációjához valamely pénzintézet együttműködését vagy támogatását kéri ..., ezt egy dokumentumban vagy egy ülésen kell megtennie.” Ezért aztán a rendelet nem hogy nem zárja ki eleve a kormány beavatkozását a pénzintézetek tevékenységébe, hanem kifejezetten meghatározza az ilyen közbelépések módját. |
| --- | --- |

(30)

A 408. miniszterelnöki rendelet további bizonyíték arra, hogy a koreai kormánynak van jogi hatásköre arra, hogy politikai okokból beavatkozzék a pénzügyi ágazatba. A koreai kormány a rendeletet annak bizonyítékaként idézi, hogy hivatalosan kijelentette, nem fog beavatkozni a bankok és pénzintézetek tevékenységébe. A 408. miniszterelnöki rendelet 5. cikkének (1) bekezdése azonban kiköti, hogy „amennyiben egy pénzügyi felügyeleti szerv a pénzpiac stabilizációjához valamely pénzintézet együttműködését vagy támogatását kéri ..., ezt egy dokumentumban vagy egy ülésen kell megtennie.” Ezért aztán a rendelet nem hogy nem zárja ki eleve a kormány beavatkozását a pénzintézetek tevékenységébe, hanem kifejezetten meghatározza az ilyen közbelépések módját.

| (31) | A Hynix állítása szerint a Korea Exchange Bankot nem a koreai kormány ellenőrzi, és a koreai kormány beavatkozásától való függetlenséget bizonyítandó bemutatta a Commerzbank részesedését. Benyújtott ezenkívül néhány olyan dokumentumot is, amelyek bizonyos kérdésekben – köztük a kockázatkezelésben – a Commerzbank vétójogára vonatkoztak. A Korea Exchange Bank ellenben nem tudta megerősíteni, hogy a Commerzbank – jóllehet küldött egy embert, hogy tagja legyen a hitelező csapatnak – valójában gyakorol-e bármilyen ellenőrzést a hitelezési döntések fölött, és tulajdonképpen kijelentette, hogy nem volt tudatában ezeknek a vétójogoknak. Ezenkívül az a nemrégiben elvégzett vizsgálat, amely arra irányult, hogy a koreai kormány 2003-ban hogyan vett részt a Lone Starnak a Korea Exchange Bankban való részvényszerzésében, szintén azt mutatja, hogy a Korea Exchange Bankot a koreai kormány tartja ellenőrzése alatt. Ezért vélhetően nincs ok eltérni az eredeti vizsgálat azon következtetéseitől, amelyek a koreai kormánynak a Korea Exchange Bank döntéseire gyakorolt befolyására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(31)

A Hynix állítása szerint a Korea Exchange Bankot nem a koreai kormány ellenőrzi, és a koreai kormány beavatkozásától való függetlenséget bizonyítandó bemutatta a Commerzbank részesedését. Benyújtott ezenkívül néhány olyan dokumentumot is, amelyek bizonyos kérdésekben – köztük a kockázatkezelésben – a Commerzbank vétójogára vonatkoztak. A Korea Exchange Bank ellenben nem tudta megerősíteni, hogy a Commerzbank – jóllehet küldött egy embert, hogy tagja legyen a hitelező csapatnak – valójában gyakorol-e bármilyen ellenőrzést a hitelezési döntések fölött, és tulajdonképpen kijelentette, hogy nem volt tudatában ezeknek a vétójogoknak. Ezenkívül az a nemrégiben elvégzett vizsgálat, amely arra irányult, hogy a koreai kormány 2003-ban hogyan vett részt a Lone Starnak a Korea Exchange Bankban való részvényszerzésében, szintén azt mutatja, hogy a Korea Exchange Bankot a koreai kormány tartja ellenőrzése alatt. Ezért vélhetően nincs ok eltérni az eredeti vizsgálat azon következtetéseitől, amelyek a koreai kormánynak a Korea Exchange Bank döntéseire gyakorolt befolyására vonatkoznak.

| (32) | Újabb példa a koreai kormánynak a Hynix hitelező bankjainak tevékenységébe történő beavatkozására, hogy a Hynix hitelezői tanácsának irányítóbizottsága egy korábbi ipari és kereskedelmi minisztert nevezett ki a hitelezői tanács szerkezetátalakítási bizottságának élére, aki aztán néhány hónappal később újból miniszter lett. |
| --- | --- |

(32)

Újabb példa a koreai kormánynak a Hynix hitelező bankjainak tevékenységébe történő beavatkozására, hogy a Hynix hitelezői tanácsának irányítóbizottsága egy korábbi ipari és kereskedelmi minisztert nevezett ki a hitelezői tanács szerkezetátalakítási bizottságának élére, aki aztán néhány hónappal később újból miniszter lett.

| (33) | A Kookmin Bank és a Woori Bank 2002-ben szintén jelezték az értékpapír- és tőzsdefelügyeletnek küldött tájékoztatóikban, hogy a koreai kormány beavatkozása politikai alapú döntések meghozatalát eredményezheti esetükben. A Hynix bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a kérdéses megszövegezés nem kifejezetten a Hynixre vonatkozik, és így nem szabad úgy venni, mintha azt sugallná, hogy a koreai kormány ellenőrzést gyakorol a koreai bankszektor fölött. A Hynix által benyújtott bizonyíték azonban nem vitatja a tájékoztató többi részét, például az arra figyelmeztetőt, hogy a koreai kormány részesedése „azt okozhatja, hogy [hitelezőink] érdekeivel ellentétes intézkedéseket kell hoznunk vagy irányvonalbeli célkitűzéseket kell követnünk”. |
| --- | --- |

(33)

A Kookmin Bank és a Woori Bank 2002-ben szintén jelezték az értékpapír- és tőzsdefelügyeletnek küldött tájékoztatóikban, hogy a koreai kormány beavatkozása politikai alapú döntések meghozatalát eredményezheti esetükben. A Hynix bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a kérdéses megszövegezés nem kifejezetten a Hynixre vonatkozik, és így nem szabad úgy venni, mintha azt sugallná, hogy a koreai kormány ellenőrzést gyakorol a koreai bankszektor fölött. A Hynix által benyújtott bizonyíték azonban nem vitatja a tájékoztató többi részét, például az arra figyelmeztetőt, hogy a koreai kormány részesedése „azt okozhatja, hogy [hitelezőink] érdekeivel ellentétes intézkedéseket kell hoznunk vagy irányvonalbeli célkitűzéseket kell követnünk”.

| (34) | A Bizottság betekintést kért a hitelező intézményeknek a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó döntésére vonatkozó dokumentációba. Ezek a bizalmas dokumentumok azt mutatják, hogy ugyan a szerkezetátalakításban való részvételről szóló döntés során a hitelezők végigmentek rendes belső eljárásaikon, azonban nem azzal a hitelminősítéssel összhangban cselekedtek, amelyet a kérdéses időszakban a Hynixnek adtak. Bár az összes hitelező a Standard & Poor’s „Selective Default” (SD) kategóriájának megfelelő minősítést adott a Hynixnek, mindazonáltal jóváhagyták a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítás jóváhagyásakor például az egyik bank Hynixnek adott hitelminősítése azt mutatta, hogy a vállalat rendkívül sérülékeny, és nagyon alacsony annak a valószínűsége, hogy az üzletmenet helyreáll. Egy másik érintett bank hitelminősítése azt jelezte, hogy rendkívül magas a nem teljesítés valószínűsége, és a jövőben sem lesz lehetőség a behajtásra. A bankok azonban mindezeken túlléptek, és jóváhagyták a szerkezetátalakítási javaslatot, jóllehet a bizonyítékok azt mutatták, hogy ez nem egyeztethető össze a piacorientált megközelítéssel, és ugyanezt mutatta a Deutsche Bank-jelentés is. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság betekintést kért a hitelező intézményeknek a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó döntésére vonatkozó dokumentációba. Ezek a bizalmas dokumentumok azt mutatják, hogy ugyan a szerkezetátalakításban való részvételről szóló döntés során a hitelezők végigmentek rendes belső eljárásaikon, azonban nem azzal a hitelminősítéssel összhangban cselekedtek, amelyet a kérdéses időszakban a Hynixnek adtak. Bár az összes hitelező a Standard & Poor’s „Selective Default” (SD) kategóriájának megfelelő minősítést adott a Hynixnek, mindazonáltal jóváhagyták a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítás jóváhagyásakor például az egyik bank Hynixnek adott hitelminősítése azt mutatta, hogy a vállalat rendkívül sérülékeny, és nagyon alacsony annak a valószínűsége, hogy az üzletmenet helyreáll. Egy másik érintett bank hitelminősítése azt jelezte, hogy rendkívül magas a nem teljesítés valószínűsége, és a jövőben sem lesz lehetőség a behajtásra. A bankok azonban mindezeken túlléptek, és jóváhagyták a szerkezetátalakítási javaslatot, jóllehet a bizonyítékok azt mutatták, hogy ez nem egyeztethető össze a piacorientált megközelítéssel, és ugyanezt mutatta a Deutsche Bank-jelentés is.

| (35) | Ezt mutatja az is, ahogyan a hitelezők az átütemezett adósságot és az adósság-részvény csereügyletben szerzett részvényeket kezelték: a Hynix adósságának 80–90 %-át – sőt, egy esetben 100 %-át – leírták veszteségként, a részvényeket pedig a hitelezők által fizetett ár 20 %-án könyvelték el. |
| --- | --- |

(35)

Ezt mutatja az is, ahogyan a hitelezők az átütemezett adósságot és az adósság-részvény csereügyletben szerzett részvényeket kezelték: a Hynix adósságának 80–90 %-át – sőt, egy esetben 100 %-át – leírták veszteségként, a részvényeket pedig a hitelezők által fizetett ár 20 %-án könyvelték el.

| (36) | A vállalat állítása szerint az ezt követő események azt mutatják, hogy a hitelezők helyes döntést hoztak: A Hynix 2005 óta nyereséges, a hitelezők pedig a vállalatban szerzett részesedésüket jelentős nyereséggel adták el. Először is azonban ez visszamenőleges elemzés, ami egyáltalán nem igazolja azt a következtetést, hogy akkor, amikor a hitelezők jóváhagyták a szerkezetátalakítási tervet, az összhangban állt volna a piacorientált megközelítéssel. Ráadásul a Hynix túlélése az általa kapott óriási támogatásoknak köszönhető. Nem lehet úgy érvelni, hogy mivel a Hynix túlélte az időszakot, a támogatások nem is voltak támogatások, ha a túlélés kizárólag e támogatások miatt következhetett be. Végül a hitelezőket 2002 végén jellemző helyzet azzal magyarázható, hogy részt vettek a – támogatásnak minősülő – szerkezetátalakításban. Ezért aztán nem érvelhetnek azzal, hogy olyan magánhitelezőkhöz kellene őket hasonlítani, akik egy meghatározott időpontban a helyzetükhöz vezető valamennyi lépést teljes egészében saját akaratukból tették meg. A Hynix érve így nem befolyásolja azt a következtetést, hogy a hitelezők nem piacorientált megközelítés szerint cselekedtek. |
| --- | --- |

(36)

A vállalat állítása szerint az ezt követő események azt mutatják, hogy a hitelezők helyes döntést hoztak: A Hynix 2005 óta nyereséges, a hitelezők pedig a vállalatban szerzett részesedésüket jelentős nyereséggel adták el. Először is azonban ez visszamenőleges elemzés, ami egyáltalán nem igazolja azt a következtetést, hogy akkor, amikor a hitelezők jóváhagyták a szerkezetátalakítási tervet, az összhangban állt volna a piacorientált megközelítéssel. Ráadásul a Hynix túlélése az általa kapott óriási támogatásoknak köszönhető. Nem lehet úgy érvelni, hogy mivel a Hynix túlélte az időszakot, a támogatások nem is voltak támogatások, ha a túlélés kizárólag e támogatások miatt következhetett be. Végül a hitelezőket 2002 végén jellemző helyzet azzal magyarázható, hogy részt vettek a – támogatásnak minősülő – szerkezetátalakításban. Ezért aztán nem érvelhetnek azzal, hogy olyan magánhitelezőkhöz kellene őket hasonlítani, akik egy meghatározott időpontban a helyzetükhöz vezető valamennyi lépést teljes egészében saját akaratukból tették meg. A Hynix érve így nem befolyásolja azt a következtetést, hogy a hitelezők nem piacorientált megközelítés szerint cselekedtek.

VII.   A pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó következtetés

| (37) | Rendelkezésre álló bizonyíték van a koreai kormány Hynixra vonatkozó politikájára és arra, hogy belefolyt a Hynix hitelezőinek döntéshozatali folyamatába, valamint bizonyíték van a Hynix katasztrofális helyzetére és arra, hogy a piac nem volt hajlandó tőkét nyújtani neki, ellenben nincs bizonyíték arra, hogy a meglévő hitelezők a – támogatásokkal nem torzított – piaci viszonyítási pont szerint cselekedtek volna. Ebből az következik, hogy a koreai kormány megbízta és utasította a Hynix hitelezőit, hogy a (19) preambulumbekezdésben leírt szerkezetátalakítás jóváhagyásával mentsék meg a Hynixot. Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint ez pénzügyi hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(37)

Rendelkezésre álló bizonyíték van a koreai kormány Hynixra vonatkozó politikájára és arra, hogy belefolyt a Hynix hitelezőinek döntéshozatali folyamatába, valamint bizonyíték van a Hynix katasztrofális helyzetére és arra, hogy a piac nem volt hajlandó tőkét nyújtani neki, ellenben nincs bizonyíték arra, hogy a meglévő hitelezők a – támogatásokkal nem torzított – piaci viszonyítási pont szerint cselekedtek volna. Ebből az következik, hogy a koreai kormány megbízta és utasította a Hynix hitelezőit, hogy a (19) preambulumbekezdésben leírt szerkezetátalakítás jóváhagyásával mentsék meg a Hynixot. Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint ez pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

| (38) | A Hynix azt állította, hogy a koreai kormánynak semmi köze az új szerkezetátalakításhoz, amelyet a hitelezők terveztek meg a külső tanácsadók segítségével. Állítása szerint továbbá a rendelkezésre álló bizonyítékok csak annyit mondanak, hogy a koreai kormány aggódott a Hynix jövőjéért, viszont nem alkalmasak annak alátámasztására, hogy kimutatható kapcsolat lett volna a koreai kormány és a bankok cselekedetei között. A koreai kormány részesedése ugyan nem döntő bizonyíték az utasításra vagy a megbízásra, azt azonban megfelelő erősséggel támasztja alá, hogy a kormány képes befolyásolni a bankok döntéshozatali folyamatát. Akárcsak az eredeti vizsgálatban, a rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatja, hogy a koreai kormány – fő részvényesként – igazgatókat tud kinevezni, és így a testület ülésein képes befolyásolni a szavazások eredményét. Ezenkívül a különböző rendelkezésre álló újságcikkek és jelentések egyértelműen azt mutatják, hogy a koreai kormány nem engedné, hogy a Hynixot bezárják. Ezt az is alátámasztja, hogy az egyik teljesen kormánytulajdonban lévő koreai bank megszerezte a Hynix adósságát a többi hitelezőtől, hogy így könnyítsen a Hynix megmentésével megbízott bankok pénzügyi terhén. Nem vitás, hogy az új szerkezetátalakítási tervet a Hynix külső tanácsadói tervezték meg a hitelezőkkel egyetértésben. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt mutatják, hogy a Hynix hitelezőit a koreai kormány bízta meg és utasította, hogy alakítsák át a Hynixot és ne hagyják tönkremenni. |
| --- | --- |

(38)

A Hynix azt állította, hogy a koreai kormánynak semmi köze az új szerkezetátalakításhoz, amelyet a hitelezők terveztek meg a külső tanácsadók segítségével. Állítása szerint továbbá a rendelkezésre álló bizonyítékok csak annyit mondanak, hogy a koreai kormány aggódott a Hynix jövőjéért, viszont nem alkalmasak annak alátámasztására, hogy kimutatható kapcsolat lett volna a koreai kormány és a bankok cselekedetei között. A koreai kormány részesedése ugyan nem döntő bizonyíték az utasításra vagy a megbízásra, azt azonban megfelelő erősséggel támasztja alá, hogy a kormány képes befolyásolni a bankok döntéshozatali folyamatát. Akárcsak az eredeti vizsgálatban, a rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatja, hogy a koreai kormány – fő részvényesként – igazgatókat tud kinevezni, és így a testület ülésein képes befolyásolni a szavazások eredményét. Ezenkívül a különböző rendelkezésre álló újságcikkek és jelentések egyértelműen azt mutatják, hogy a koreai kormány nem engedné, hogy a Hynixot bezárják. Ezt az is alátámasztja, hogy az egyik teljesen kormánytulajdonban lévő koreai bank megszerezte a Hynix adósságát a többi hitelezőtől, hogy így könnyítsen a Hynix megmentésével megbízott bankok pénzügyi terhén. Nem vitás, hogy az új szerkezetátalakítási tervet a Hynix külső tanácsadói tervezték meg a hitelezőkkel egyetértésben. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt mutatják, hogy a Hynix hitelezőit a koreai kormány bízta meg és utasította, hogy alakítsák át a Hynixot és ne hagyják tönkremenni.

| (39) | A bankok magatartása szintén egyértelműen mutatja, hogy nem a rendes kereskedelmi megfontolásokkal összhangban cselekedtek. Egyik bank sem minősítette a Hynixot befektetésre érdemes vállalatnak. Valójában a hitelezői által a Hynixnak adott összes minősítés azt mutatja, hogy jelentős kockázatnak vélték, és kételkedtek abban, hogy képes lesz-e túlélni. A vállalat állítása szerint a hitelezők viselkedését egy „tényleges hitelező” nézőpontjából kellene megvizsgálni. Ebben az esetben azonban – amint az a fenti (36) és az alábbi (41)–(44) preambulumbekezdésben részletesebben is ki van fejtve –, ahol alig egy évvel korábban hatalmas és hasonló támogatásokat ítéltek oda, a hitelezők kereskedelmi ésszerűségére tekintettel alkalmazandó helyes próba a magánbefektetői próba. Ezért fel sem kell tenni azt a kérdést, hogy egy tényleges hitelező hasonló módon viselkedett volna-e, mint a Hynix hitelezői. |
| --- | --- |

(39)

A bankok magatartása szintén egyértelműen mutatja, hogy nem a rendes kereskedelmi megfontolásokkal összhangban cselekedtek. Egyik bank sem minősítette a Hynixot befektetésre érdemes vállalatnak. Valójában a hitelezői által a Hynixnak adott összes minősítés azt mutatja, hogy jelentős kockázatnak vélték, és kételkedtek abban, hogy képes lesz-e túlélni. A vállalat állítása szerint a hitelezők viselkedését egy „tényleges hitelező” nézőpontjából kellene megvizsgálni. Ebben az esetben azonban – amint az a fenti (36) és az alábbi (41)–(44) preambulumbekezdésben részletesebben is ki van fejtve –, ahol alig egy évvel korábban hatalmas és hasonló támogatásokat ítéltek oda, a hitelezők kereskedelmi ésszerűségére tekintettel alkalmazandó helyes próba a magánbefektetői próba. Ezért fel sem kell tenni azt a kérdést, hogy egy tényleges hitelező hasonló módon viselkedett volna-e, mint a Hynix hitelezői.

VIII.   Előny

| (40) | A Hynixnak juttatott előny tekintetében a Korea Exchange Bank, a Woori Bank, a Shinhan Bank, a Korea Development Bank és a National Agricultural Cooperative Federation mind úgy érvelt, hogy azért vettek részt az új szerkezetátalakításban, mert azt akarták, hogy a Hynix a korábban neki juttatott kölcsönökből a lehető legtöbbet vissza is fizesse. Úgy ítélték meg, hogy a Hynix értéke folyamatosan működő konszernként nagyobb, mint közvetlen felszámolási értéke. Mindazonáltal ez az összehasonlítás – bármennyire hasznos is az előny meglétének elemzéséhez használt normaként – a jelenlegi esetben semmiképpen sem alkalmazható a fenti (36) és az alábbi (41)–(44) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt. Ezen túlmentően az a tény, hogy a súlyos mértékben kitett hitelezők számára mindez esetlegesen előnyt jelenthetett, még nem bizonyítja, hogy a Hynix nem részesült előnyben. |
| --- | --- |

(40)

A Hynixnak juttatott előny tekintetében a Korea Exchange Bank, a Woori Bank, a Shinhan Bank, a Korea Development Bank és a National Agricultural Cooperative Federation mind úgy érvelt, hogy azért vettek részt az új szerkezetátalakításban, mert azt akarták, hogy a Hynix a korábban neki juttatott kölcsönökből a lehető legtöbbet vissza is fizesse. Úgy ítélték meg, hogy a Hynix értéke folyamatosan működő konszernként nagyobb, mint közvetlen felszámolási értéke. Mindazonáltal ez az összehasonlítás – bármennyire hasznos is az előny meglétének elemzéséhez használt normaként – a jelenlegi esetben semmiképpen sem alkalmazható a fenti (36) és az alábbi (41)–(44) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt. Ezen túlmentően az a tény, hogy a súlyos mértékben kitett hitelezők számára mindez esetlegesen előnyt jelenthetett, még nem bizonyítja, hogy a Hynix nem részesült előnyben.

| (41) | A Hynix szerint az új szerkezetátalakítás piacalapú volt, hiszen külső tanácsadók – például a Deutsche Bank és a Deloitte – tervezték meg megfelelő alapossággal több hónap alatt, és a Deutsche Bank-jelentésre épült, amely azt a cselekvéssort javasolta, amely végül megvalósult. A Deutsche Bank-jelentés azonban a Hynix hitelezőinek szólt. Célja az volt, hogy maximalizálja az adósság behajtását, miközben megmenti a vállalatot a tönkremeneteltől. A Hynix érvei szerint a magánbefektetői próba helyett a magánhitelezői próbát kellene alkalmazni, hogy meg lehessen bizonyosodni a vállalat számára az új szerkezetátalakítás nyújtotta előnyről. A hitelezők pozíciója olyan tényező, amelyet egy elemzésben figyelembe lehetne venni, azonban – amint ez a (36) sk. preambulumbekezdésben ki van fejtve – ebben az esetben ez nem játszhat szerepet. |
| --- | --- |

(41)

A Hynix szerint az új szerkezetátalakítás piacalapú volt, hiszen külső tanácsadók – például a Deutsche Bank és a Deloitte – tervezték meg megfelelő alapossággal több hónap alatt, és a Deutsche Bank-jelentésre épült, amely azt a cselekvéssort javasolta, amely végül megvalósult. A Deutsche Bank-jelentés azonban a Hynix hitelezőinek szólt. Célja az volt, hogy maximalizálja az adósság behajtását, miközben megmenti a vállalatot a tönkremeneteltől. A Hynix érvei szerint a magánbefektetői próba helyett a magánhitelezői próbát kellene alkalmazni, hogy meg lehessen bizonyosodni a vállalat számára az új szerkezetátalakítás nyújtotta előnyről. A hitelezők pozíciója olyan tényező, amelyet egy elemzésben figyelembe lehetne venni, azonban – amint ez a (36) sk. preambulumbekezdésben ki van fejtve – ebben az esetben ez nem játszhat szerepet.

| (42) | Általánosságban az a megfelelő norma, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált, Hynixnak valóságosan kitett vagy nem kitett befektető vajon úgy értékelte volna-e a Hynixba való befektetést, mint amely megvalósításra érdemes. A Deutsche Bank-jelentés nem ad megbízható választ a kérdésre, mert a tényleges hitelezőknek íródott, és így a javasolt befektetés alapjaként általánosságban a Hynix fennálló adósságából és tőkeszerkezetéből indul ki, így pedig gyakorlatilag nullára csökkenti egy feltételezett külső befektetés lehetőségét ugyanilyen feltételek mellett. A Deutsche Bank-jelentés nem tartalmaz bizonyítékot arra, hogy külső befektetők egyáltalán érdeklődtek volna-e aziránt, hogy pénzt fektessenek a Hynixba. A Deutsche Bank magánbefektetőknek adott tanácsa valójában az volt, hogy ne fektessenek a Hynixba, amit az is mutat, hogy kutatási részlege nem követte nyomon a Hynix részvényeit. |
| --- | --- |

(42)

Általánosságban az a megfelelő norma, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált, Hynixnak valóságosan kitett vagy nem kitett befektető vajon úgy értékelte volna-e a Hynixba való befektetést, mint amely megvalósításra érdemes. A Deutsche Bank-jelentés nem ad megbízható választ a kérdésre, mert a tényleges hitelezőknek íródott, és így a javasolt befektetés alapjaként általánosságban a Hynix fennálló adósságából és tőkeszerkezetéből indul ki, így pedig gyakorlatilag nullára csökkenti egy feltételezett külső befektetés lehetőségét ugyanilyen feltételek mellett. A Deutsche Bank-jelentés nem tartalmaz bizonyítékot arra, hogy külső befektetők egyáltalán érdeklődtek volna-e aziránt, hogy pénzt fektessenek a Hynixba. A Deutsche Bank magánbefektetőknek adott tanácsa valójában az volt, hogy ne fektessenek a Hynixba, amit az is mutat, hogy kutatási részlege nem követte nyomon a Hynix részvényeit.

| (43) | A Hynix pénzügyi helyzete az új szerkezetátalakítás idején mindenesetre katasztrofális volt, mint erről a fenti (14) preambulumbekezdés is megemlékezik, és egyértelmű volt, hogy a Hynix nincs olyan helyzetben, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudná. Ennélfogva a piacról semmilyen finanszírozást sem lehetett várni, amint az a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésben idézett pénzügyi tanácsadók kijelentéseiből egyértelműen kitűnik. Miközben a Deutsche Bank-jelentés ahhoz mutat utat a Hynix hitelezőinek, hogy veszteségeiket minimalizálhassák, nem utal arra, miért folytatta volna a piac a – részlegesen nem teljesítő, vagyis SD hitelminősítésű – Hynix számára a kölcsönnyújtást vagy a cégbe való befektetést. Ezért a Hynix pozíciójára és a piaci helyzetre vonatkozó további rendelkezésre álló adatok megerősítik, hogy a Deutsche Bank-jelentés nem ad megbízható választ arra a kérdésre, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált befektető úgy értékelte volna-e a javasolt Hynixbe történő befektetést, mint amelyet érdemes megvalósítani. |
| --- | --- |

(43)

A Hynix pénzügyi helyzete az új szerkezetátalakítás idején mindenesetre katasztrofális volt, mint erről a fenti (14) preambulumbekezdés is megemlékezik, és egyértelmű volt, hogy a Hynix nincs olyan helyzetben, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudná. Ennélfogva a piacról semmilyen finanszírozást sem lehetett várni, amint az a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésben idézett pénzügyi tanácsadók kijelentéseiből egyértelműen kitűnik. Miközben a Deutsche Bank-jelentés ahhoz mutat utat a Hynix hitelezőinek, hogy veszteségeiket minimalizálhassák, nem utal arra, miért folytatta volna a piac a – részlegesen nem teljesítő, vagyis SD hitelminősítésű – Hynix számára a kölcsönnyújtást vagy a cégbe való befektetést. Ezért a Hynix pozíciójára és a piaci helyzetre vonatkozó további rendelkezésre álló adatok megerősítik, hogy a Deutsche Bank-jelentés nem ad megbízható választ arra a kérdésre, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált befektető úgy értékelte volna-e a javasolt Hynixbe történő befektetést, mint amelyet érdemes megvalósítani.

| (44) | Ezen túlmenően – félretéve azt a kérdést, hogy 2002-ben az akkori helyzetben milyen cselekvési pálya állt nyitva a felek előtt – továbbra is fennáll, hogy a Hynixot a koreai kormány által vagy nevében 2001-ben meghozott, gazdaságilag ésszerűtlen beruházási és kölcsönzési döntések taszították az adott helyzetbe, amelyeknek hatása 2002-ben és később is érződött. Az új szerkezetátalakítás kifejezett célja a Hynix refinanszírozása volt, és ez nem választható el a 2001-es kezdeti tőkeinjekciótól. A kettő elválaszthatatlan módon össze van kötve. Más szóval kizárólag a korábbi szerkezetátalakítás ésszerűtlen jellege és ezt követő kudarca miatt vált szükségessé a meglévő hitelezők kitettségének átütemezése a 2002-es intézkedésekkel. Ezért a Deutsche Bank-jelentésben javasolt megoldás kizárólag a 2001-es intézkedések következtében válhatott lehetségessé. Lehetetlen egy bizonyos cselekvési pályát piaci viszonyítási pontként kezelni, ha ez a cselekvési pálya már önmagában is egy korábbi ésszerűtlen kormányzati befektetési döntés folytatása. A Deutsche Bank-jelentés ezért sem ad megbízható választ arra a kérdésre, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált befektető úgy értékelte volna-e a Hynixba történő befektetést, mint amelyet érdemes megvalósítani. |
| --- | --- |

(44)

Ezen túlmenően – félretéve azt a kérdést, hogy 2002-ben az akkori helyzetben milyen cselekvési pálya állt nyitva a felek előtt – továbbra is fennáll, hogy a Hynixot a koreai kormány által vagy nevében 2001-ben meghozott, gazdaságilag ésszerűtlen beruházási és kölcsönzési döntések taszították az adott helyzetbe, amelyeknek hatása 2002-ben és később is érződött. Az új szerkezetátalakítás kifejezett célja a Hynix refinanszírozása volt, és ez nem választható el a 2001-es kezdeti tőkeinjekciótól. A kettő elválaszthatatlan módon össze van kötve. Más szóval kizárólag a korábbi szerkezetátalakítás ésszerűtlen jellege és ezt követő kudarca miatt vált szükségessé a meglévő hitelezők kitettségének átütemezése a 2002-es intézkedésekkel. Ezért a Deutsche Bank-jelentésben javasolt megoldás kizárólag a 2001-es intézkedések következtében válhatott lehetségessé. Lehetetlen egy bizonyos cselekvési pályát piaci viszonyítási pontként kezelni, ha ez a cselekvési pálya már önmagában is egy korábbi ésszerűtlen kormányzati befektetési döntés folytatása. A Deutsche Bank-jelentés ezért sem ad megbízható választ arra a kérdésre, hogy egy piacorientált vagy nem piacorientált befektető úgy értékelte volna-e a Hynixba történő befektetést, mint amelyet érdemes megvalósítani.

| (45) | Ezért úgy tekinthető, hogy az új szerkezetátalakítás az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyt jelentett a vállalat számára. |
| --- | --- |

(45)

Ezért úgy tekinthető, hogy az új szerkezetátalakítás az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyt jelentett a vállalat számára.

IX.   Egyedi jelleg

| (46) | Mivel az új szerkezetátalakításra vonatkozó intézkedésekre kizárólag a Hynix esetében került sor, ezért az adósságátütemezés, a kamat kölcsöntőkésítése és az adósság-részvény swapügylet egyedinek minősül az alaprendelet 3. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

(46)

Mivel az új szerkezetátalakításra vonatkozó intézkedésekre kizárólag a Hynix esetében került sor, ezért az adósságátütemezés, a kamat kölcsöntőkésítése és az adósság-részvény swapügylet egyedinek minősül az alaprendelet 3. cikkének értelmében.

X.   Az előny összegének kiszámítása

i.   Az előnyszerzés időpontja

| (47) | Az alaprendelet 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek nyújtott azon előny alapján kell kiszámítani, amelyet a támogatás vizsgálati időszaka alatt állapítottak meg. Amikor 2002. december 30-án meghozták a szerkezetátalakításról szóló döntést, a részvényre cserélendő összegnek megfelelő adósság összegét levonták a kölcsönökből, és tőkekiigazításként könyvelték el (lásd a Hynix 2002-es pénzügyi beszámolójához írt 14. jegyzetet). Ehhez hasonlóan ugyanezen a napon mentesítették a Hynixot az erre az adósságra vonatkozó kamatfizetési kötelezettségétől is. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek nyújtott azon előny alapján kell kiszámítani, amelyet a támogatás vizsgálati időszaka alatt állapítottak meg. Amikor 2002. december 30-án meghozták a szerkezetátalakításról szóló döntést, a részvényre cserélendő összegnek megfelelő adósság összegét levonták a kölcsönökből, és tőkekiigazításként könyvelték el (lásd a Hynix 2002-es pénzügyi beszámolójához írt 14. jegyzetet). Ehhez hasonlóan ugyanezen a napon mentesítették a Hynixot az erre az adósságra vonatkozó kamatfizetési kötelezettségétől is.

| (48) | A közösségi ipar érvelése szerint a Hynixnak 2003. április 13-ától származott előnye az új szerkezetátalakításból, amikor is a részvényeket ténylegesen is kibocsátották a hitelezők számára. Másrészt viszont a vállalat úgy érvelt, hogy az előny tényleges dátuma valójában 2002 decembere, hiszen ekkor hozták meg a hitelezők a szerkezetátalakításra vonatkozó döntést, és adóssága tekintetében ekkor mentesítették a Hynixot kötelezettségei alól. |
| --- | --- |

(48)

A közösségi ipar érvelése szerint a Hynixnak 2003. április 13-ától származott előnye az új szerkezetátalakításból, amikor is a részvényeket ténylegesen is kibocsátották a hitelezők számára. Másrészt viszont a vállalat úgy érvelt, hogy az előny tényleges dátuma valójában 2002 decembere, hiszen ekkor hozták meg a hitelezők a szerkezetátalakításra vonatkozó döntést, és adóssága tekintetében ekkor mentesítették a Hynixot kötelezettségei alól.

| (49) | Mivel a DRAM-okkal foglalkozó WTO Vitarendezési Testület kijelentette, hogy a támogatást a kedvezményezett szemszögéből kell nézni, a vállalatnak pedig az új szerkezetátalakításról szóló döntés időpontjától adósságaiból nem volt kötelezettsége a hitelezői felé, ezért úgy tekinthető, hogy a Hynix ténylegesen 2002. december 30-tól jutott előnyhöz. |
| --- | --- |

(49)

Mivel a DRAM-okkal foglalkozó WTO Vitarendezési Testület kijelentette, hogy a támogatást a kedvezményezett szemszögéből kell nézni, a vállalatnak pedig az új szerkezetátalakításról szóló döntés időpontjától adósságaiból nem volt kötelezettsége a hitelezői felé, ezért úgy tekinthető, hogy a Hynix ténylegesen 2002. december 30-tól jutott előnyhöz.

ii.   A számítás alapja

| (50) | Az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertannal összhangban az előny kiszámításakor az adósság-átütemezés kölcsönnek számít. Ebben az összefüggésben a kölcsöntőkésített kamat is kölcsönnek számít. Az eredeti vizsgálatban kölcsön kölcsöntőke-összegének a tárgyi eszközök ötéves értékcsökkenésére elosztott névértéke minősült a támogatásnak. Minden így leosztott éves összeget megnöveltek a rendes koreai kereskedelmi kamatlábbal (7 %). A WTO Vitarendezési Testületének (EC-Korea DRAMs Panel) kritikája szerint ez a „támogatásmódszertan” nem tükrözi azt a tényt, hogy a támogatással ellentétben a kölcsönt vissza kell fizetni, és „így magától értetődően kevésbé kedvező egy vállalatnak ha kölcsönt kap, mintha támogatást kapna” (8). A testület úgy vélte, hogy a Közösségnek számítását a rendes befektetői gyakorlatokat tükröző viszonyítási pontokra kellene alapoznia. |
| --- | --- |

(50)

Az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertannal összhangban az előny kiszámításakor az adósság-átütemezés kölcsönnek számít. Ebben az összefüggésben a kölcsöntőkésített kamat is kölcsönnek számít. Az eredeti vizsgálatban kölcsön kölcsöntőke-összegének a tárgyi eszközök ötéves értékcsökkenésére elosztott névértéke minősült a támogatásnak. Minden így leosztott éves összeget megnöveltek a rendes koreai kereskedelmi kamatlábbal (7 %). A WTO Vitarendezési Testületének (EC-Korea DRAMs Panel) kritikája szerint ez a „támogatásmódszertan” nem tükrözi azt a tényt, hogy a támogatással ellentétben a kölcsönt vissza kell fizetni, és „így magától értetődően kevésbé kedvező egy vállalatnak ha kölcsönt kap, mintha támogatást kapna” (8). A testület úgy vélte, hogy a Közösségnek számítását a rendes befektetői gyakorlatokat tükröző viszonyítási pontokra kellene alapoznia.

| (51) | Az eredeti vizsgálatban alkalmazott támogatási módszertan kapcsán a WTO testülete által tett észrevételeket követően az tűnt megfelelőnek, hogy ebben a felülvizsgálatban olyan kölcsönalapú viszonyítási pont legyen alkalmazva, amelyhez képest kiszámítható az előny. |
| --- | --- |

(51)

Az eredeti vizsgálatban alkalmazott támogatási módszertan kapcsán a WTO testülete által tett észrevételeket követően az tűnt megfelelőnek, hogy ebben a felülvizsgálatban olyan kölcsönalapú viszonyítási pont legyen alkalmazva, amelyhez képest kiszámítható az előny.

| (52) | A Hynix pénzügyi helyzete az új szerkezetátalakítás idején katasztrofális volt, mint ezt a fenti (14) és (15) preambulumbekezdés is leírja, és egyértelmű volt, hogy a Hynix nincs olyan helyzetben, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudná, így a piacról sem lehetett finanszírozást várni. Az új szerkezetátalakítás idején a Hynixnek nem nyújtottak kereskedelmi szempontból összehasonlítható kölcsönt, és olyan ehhez hasonló kereskedelmi kölcsön költségeiről és feltételeiről sem állt rendelkezésre ellenőrizhető bizonyíték, amelyet a Hynix vagy egy hozzá hasonló helyzetben lévő cég kapott volna az adott időben. Az a tény, hogy az új szerkezetátalakításban magánvállalatok is részt vettek, nem nyújt megbízható viszonyítási pontot. A részt vevő cégek kicsik voltak, és a koreai kormány által vezéreltekhez képest jelentéktelen adóssággal tartozott nekik a Hynix. Továbbá a WTO testületének a japán DRAM-ok esetében tett megállapításaival összhangban, amely ugyanazokat a tényeket mérlegelte, mint a jelenlegi vizsgálat, az a döntéshozatali folyamatba való egyidejű kormányzati beavatkozás az új szerkezetátalakítás tekintetében torzítja a piacot, és így magánkézben lévő, nem irányított vállalkozások nem tekinthetők megbízható viszonyítási pontnak (9). |
| --- | --- |

(52)

A Hynix pénzügyi helyzete az új szerkezetátalakítás idején katasztrofális volt, mint ezt a fenti (14) és (15) preambulumbekezdés is leírja, és egyértelmű volt, hogy a Hynix nincs olyan helyzetben, hogy kötelezettségeit teljesíteni tudná, így a piacról sem lehetett finanszírozást várni. Az új szerkezetátalakítás idején a Hynixnek nem nyújtottak kereskedelmi szempontból összehasonlítható kölcsönt, és olyan ehhez hasonló kereskedelmi kölcsön költségeiről és feltételeiről sem állt rendelkezésre ellenőrizhető bizonyíték, amelyet a Hynix vagy egy hozzá hasonló helyzetben lévő cég kapott volna az adott időben. Az a tény, hogy az új szerkezetátalakításban magánvállalatok is részt vettek, nem nyújt megbízható viszonyítási pontot. A részt vevő cégek kicsik voltak, és a koreai kormány által vezéreltekhez képest jelentéktelen adóssággal tartozott nekik a Hynix. Továbbá a WTO testületének a japán DRAM-ok esetében tett megállapításaival összhangban, amely ugyanazokat a tényeket mérlegelte, mint a jelenlegi vizsgálat, az a döntéshozatali folyamatba való egyidejű kormányzati beavatkozás az új szerkezetátalakítás tekintetében torzítja a piacot, és így magánkézben lévő, nem irányított vállalkozások nem tekinthetők megbízható viszonyítási pontnak (9).

| (53) | A Bizottság ezért létrehozott egy helyettesítő viszonyítási pontot, amely a kockázati prémiummal megnövelt kereskedelmi kamaton alapul, amely a hasonló kockázattal rendelkező vállalatok nemfizetési valószínűségének arányait is tükrözi. Ez a viszonyítási pont figyelembe veszi a kölcsön futamidejét, az egy hitelképes vállalat által fizetendő, viszonyítási alapnak tekinthető kamatlábat, továbbá egy nem hitelképes és egy hitelképes vállalat meghatározott időszakon belüli nemfizetésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ezért létrehozott egy helyettesítő viszonyítási pontot, amely a kockázati prémiummal megnövelt kereskedelmi kamaton alapul, amely a hasonló kockázattal rendelkező vállalatok nemfizetési valószínűségének arányait is tükrözi. Ez a viszonyítási pont figyelembe veszi a kölcsön futamidejét, az egy hitelképes vállalat által fizetendő, viszonyítási alapnak tekinthető kamatlábat, továbbá egy nem hitelképes és egy hitelképes vállalat meghatározott időszakon belüli nemfizetésének valószínűségét.

| (54) | A Bizottság az alábbi képletet használta a megfelelő nem hitelképes viszonyítási kamatláb kiszámításához:
  ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1
  Ahol:







  n | = | a kölcsön futamideje |
| --- | --- | --- | --- |
| ib | = | viszonyítási kamatláb egy nem hitelképes kölcsönfelvevő esetében |
| if | = | hosszú távú kamatláb, amelyet egy hitelképes vállalat fizetne |
| pn | = | egy nem hitelképes vállalat nemfizetésének valószínűsége „n” éven belül |
| qn | = | egy hitelképes vállalat nemfizetésének valószínűsége „n” éven belül |

(54)

A Bizottság az alábbi képletet használta a megfelelő nem hitelképes viszonyítási kamatláb kiszámításához:

ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1

Ahol:

n

=

a kölcsön futamideje

ib

=

viszonyítási kamatláb egy nem hitelképes kölcsönfelvevő esetében

if

=

hosszú távú kamatláb, amelyet egy hitelképes vállalat fizetne

pn

=

egy nem hitelképes vállalat nemfizetésének valószínűsége „n” éven belül

qn

=

egy hitelképes vállalat nemfizetésének valószínűsége „n” éven belül

| (55) | A számítás céljából a Bizottság a hitelképes vállalatok esetében a KRW-ra szóló hitelek kamatlábaként a Bank of Korea – befektetési besorolású vállalati kötvényekre vonatkozó – 2003. évi átlagkamatlábát vette figyelembe, ami 10,43 % volt. A hitelképes és nem hitelképes vállalatok vonatkozásában a nemfizetési valószínűség aránya a kérdéses intézkedések időtartamára a Moody’s Investor Servicestől származik. A nem hitelképes vállalatok esetében 2003-ban a három évre megállapított nemfizetési valószínűség aránya (az átütemezés lejárata) 54,86 % volt, míg a hitelképes vállalatok esetében a 2003-ban a három évre megállapított nemfizetési valószínűség aránya 0,33 % volt. Ez 43,8 %-os összkamatlábat eredményezett. Ezzel ellentétben a Hynix által az átütemezett adósságra fizetendő kamatláb 3,5 % volt, ami 40,3 %-os kamatláb-különbözetet jelent, és 23,7 %-os kiegyenlítő vámot eredményez. |
| --- | --- |

(55)

A számítás céljából a Bizottság a hitelképes vállalatok esetében a KRW-ra szóló hitelek kamatlábaként a Bank of Korea – befektetési besorolású vállalati kötvényekre vonatkozó – 2003. évi átlagkamatlábát vette figyelembe, ami 10,43 % volt. A hitelképes és nem hitelképes vállalatok vonatkozásában a nemfizetési valószínűség aránya a kérdéses intézkedések időtartamára a Moody’s Investor Servicestől származik. A nem hitelképes vállalatok esetében 2003-ban a három évre megállapított nemfizetési valószínűség aránya (az átütemezés lejárata) 54,86 % volt, míg a hitelképes vállalatok esetében a 2003-ban a három évre megállapított nemfizetési valószínűség aránya 0,33 % volt. Ez 43,8 %-os összkamatlábat eredményezett. Ezzel ellentétben a Hynix által az átütemezett adósságra fizetendő kamatláb 3,5 % volt, ami 40,3 %-os kamatláb-különbözetet jelent, és 23,7 %-os kiegyenlítő vámot eredményez.

| (56) | Amint azt a fenti (21) preambulumbekezdés is leírja, a hitelezői tanács 2002. december 30-án az adósság-részvény csereüzletben – az egy hónapos piaci átlagár alapján – 435 KRW-os csereárral számolt. A vállalat szerint ez kereskedelmileg érvényes módszere volt a részvényár-megállapításnak, és a piaci valóságot tükrözte. A valóságban az ár egy plafont tükrözött. Ha a részvényár 2002. december 30. és a részvények tényleges kibocsátása között emelkedett volna, akkor az ár ennek megfelelően módosult volna. Az új szerkezetátalakításra vonatkozó döntés napján a valódi ár 280 KRW volt. Amikor az adósságot a tőkeleszállítást követően végül valóban részvényre váltották 9 135 KRW (vagyis 435 × 21 KRW) részvényáron, akkor a részvények valódi ára 3 500 KRW volt. Ha figyelmen kívül hagyjuk a tőkeleírás hatását, akkor a kibocsátott részvényekkel jóval névérték alatt, 167 KRW áron kereskedtek. A hitelezői tanács kétségkívül körültekintően járt el azzal kapcsolatban, milyen módszerrel határozza meg a csereárat. Azonban – nem vitatva a gondosságot – a csereár nem rögzített ár volt, hanem annak garanciája, hogy a vállalat részvényeiért megkap egy minimális összeget, és így nem tekinthető olyan árnak, amely megfelel a kereskedelmi valóságnak, különösen ha figyelembe vesszük a csereár meghatározásának idején tapasztalható tényleges árat, és a hitelezői tanács ülései közötti egészen a swapügylet 2003. április időpontjáig – nem meglepő módon – csökkenő tendenciát. |
| --- | --- |

(56)

Amint azt a fenti (21) preambulumbekezdés is leírja, a hitelezői tanács 2002. december 30-án az adósság-részvény csereüzletben – az egy hónapos piaci átlagár alapján – 435 KRW-os csereárral számolt. A vállalat szerint ez kereskedelmileg érvényes módszere volt a részvényár-megállapításnak, és a piaci valóságot tükrözte. A valóságban az ár egy plafont tükrözött. Ha a részvényár 2002. december 30. és a részvények tényleges kibocsátása között emelkedett volna, akkor az ár ennek megfelelően módosult volna. Az új szerkezetátalakításra vonatkozó döntés napján a valódi ár 280 KRW volt. Amikor az adósságot a tőkeleszállítást követően végül valóban részvényre váltották 9 135 KRW (vagyis 435 × 21 KRW) részvényáron, akkor a részvények valódi ára 3 500 KRW volt. Ha figyelmen kívül hagyjuk a tőkeleírás hatását, akkor a kibocsátott részvényekkel jóval névérték alatt, 167 KRW áron kereskedtek. A hitelezői tanács kétségkívül körültekintően járt el azzal kapcsolatban, milyen módszerrel határozza meg a csereárat. Azonban – nem vitatva a gondosságot – a csereár nem rögzített ár volt, hanem annak garanciája, hogy a vállalat részvényeiért megkap egy minimális összeget, és így nem tekinthető olyan árnak, amely megfelel a kereskedelmi valóságnak, különösen ha figyelembe vesszük a csereár meghatározásának idején tapasztalható tényleges árat, és a hitelezői tanács ülései közötti egészen a swapügylet 2003. április időpontjáig – nem meglepő módon – csökkenő tendenciát.

| (57) | A Hynix által az adósság-részvény swapügyletből nyert előny kiszámításához a részvények kibocsátásának Hynixnál felmerülő költségeit kell figyelembe venni. A Bizottság megjegyezte, hogy a kedvezményezett szempontjából a swapügylet kapcsán felmerülő esetleges költségek vizsgálata céljából azokat a kötelezettségeket kellett volna figyelembe venni, amelyeket a vállalat számára az új részvények kibocsátása jelent. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy a törzsrészvénytőke-injekciók általánosságban nem rónak külön kötelezettségeket a vállalatra, mivel egyrészt nincs megállapítva olyan fix megtérülési ráta, melyet a vállalatnak el kell érnie, másrészt nincsenek teljesítendő kifizetések. A vállalatnak azonban elvileg legalábbis kötelessége felosztani a nyereséget vagy annak egy részét részvényesei között; a részvénymegtérülés valamennyire jelezheti azt a megtérülési szintet, amelyet a vállalat részvényesei számára várhatóan biztosít, illetve felhasználható a Hynix-előny mértékének kiszámításához is. Ugyanakkor a Hynix részvénymegtérülése 2003-ban negatív volt, mint az a vállalat adott évi pénzügyi beszámolója alapján kiszámítható. Ezért a Hynix adósság-részvény swapügylet időpontjában tapasztalható helyzetének objektív értékelése alapján ésszerűtlen lenne feltételezni, hogy a Hynix képes lett volna az adott évben részvényesei között bármiféle nyereséget kiosztani. Ennélfogva ha a részvénymegtérülést vesszük is viszonyítási pontnak, továbbra is azt a következtetést kell levonni, hogy az adósság-részvény swapügylet teljes összege kiegyenlíthető támogatás. |
| --- | --- |

(57)

A Hynix által az adósság-részvény swapügyletből nyert előny kiszámításához a részvények kibocsátásának Hynixnál felmerülő költségeit kell figyelembe venni. A Bizottság megjegyezte, hogy a kedvezményezett szempontjából a swapügylet kapcsán felmerülő esetleges költségek vizsgálata céljából azokat a kötelezettségeket kellett volna figyelembe venni, amelyeket a vállalat számára az új részvények kibocsátása jelent. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy a törzsrészvénytőke-injekciók általánosságban nem rónak külön kötelezettségeket a vállalatra, mivel egyrészt nincs megállapítva olyan fix megtérülési ráta, melyet a vállalatnak el kell érnie, másrészt nincsenek teljesítendő kifizetések. A vállalatnak azonban elvileg legalábbis kötelessége felosztani a nyereséget vagy annak egy részét részvényesei között; a részvénymegtérülés valamennyire jelezheti azt a megtérülési szintet, amelyet a vállalat részvényesei számára várhatóan biztosít, illetve felhasználható a Hynix-előny mértékének kiszámításához is. Ugyanakkor a Hynix részvénymegtérülése 2003-ban negatív volt, mint az a vállalat adott évi pénzügyi beszámolója alapján kiszámítható. Ezért a Hynix adósság-részvény swapügylet időpontjában tapasztalható helyzetének objektív értékelése alapján ésszerűtlen lenne feltételezni, hogy a Hynix képes lett volna az adott évben részvényesei között bármiféle nyereséget kiosztani. Ennélfogva ha a részvénymegtérülést vesszük is viszonyítási pontnak, továbbra is azt a következtetést kell levonni, hogy az adósság-részvény swapügylet teljes összege kiegyenlíthető támogatás.

| (58) | A Bizottság azt is megvizsgálta, keletkeztek-e a Hynixnek költségei abból adódóan, hogy a swapügylet eredményeképpen tulajdonosi részvényekről kellett lemondania, illetve hogy esetlegesen felhígultak-e a részvényárak az új részvények kibocsátása miatt. A meglévő bizonyítékokat áttekintve a Bizottság nem gondolja, hogy a Hynixnek a teljes adósság-részvény swapügyletből származó nettó előnye csökkent az új részvények kibocsátása miatt. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, elengedhetetlenül fontos felismerni, milyen hatást gyakorolt az adósság-részvény swapügylet a Hynix pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság azt is megvizsgálta, keletkeztek-e a Hynixnek költségei abból adódóan, hogy a swapügylet eredményeképpen tulajdonosi részvényekről kellett lemondania, illetve hogy esetlegesen felhígultak-e a részvényárak az új részvények kibocsátása miatt. A meglévő bizonyítékokat áttekintve a Bizottság nem gondolja, hogy a Hynixnek a teljes adósság-részvény swapügyletből származó nettó előnye csökkent az új részvények kibocsátása miatt. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, elengedhetetlenül fontos felismerni, milyen hatást gyakorolt az adósság-részvény swapügylet a Hynix pénzügyi helyzetére.

| (59) | Küszöbértékről lévén szó, fontos felismerni, hogy nem közvetlen részvényinfúzió történt. A Hynix számára az előnyt alapvetően az jelentette, hogy a swapügylet eredményeként adósságának jelentős része – 1 861,5 milliárd KRW – megszűnt. Ez felmentette a Hynixot a kölcsön összegének visszafizetése és a kamatok megfizetése alól. Ehelyett a tetemes adósságot felváltották a hitelező bankok részére kibocsátott részvények. A Hynix számára mindazonáltal nem járt számszerűsíthető költséggel az új részvények kibocsátása. Bár a kibocsátás miatt a meglévő részvények értéke felhígult, ez egyáltalán semmilyen hatást sem gyakorolt a Hynix mérlegére. Nem eredményezett készpénzkiadást (az új részvények kibocsátásához kapcsolódó kiadásoktól eltekintve), és nem kötelezte a Hynixot jövőbeli készpénzfizetésre, ahogy ez adósságpapírokkal egyébként lett volna. |
| --- | --- |

(59)

Küszöbértékről lévén szó, fontos felismerni, hogy nem közvetlen részvényinfúzió történt. A Hynix számára az előnyt alapvetően az jelentette, hogy a swapügylet eredményeként adósságának jelentős része – 1 861,5 milliárd KRW – megszűnt. Ez felmentette a Hynixot a kölcsön összegének visszafizetése és a kamatok megfizetése alól. Ehelyett a tetemes adósságot felváltották a hitelező bankok részére kibocsátott részvények. A Hynix számára mindazonáltal nem járt számszerűsíthető költséggel az új részvények kibocsátása. Bár a kibocsátás miatt a meglévő részvények értéke felhígult, ez egyáltalán semmilyen hatást sem gyakorolt a Hynix mérlegére. Nem eredményezett készpénzkiadást (az új részvények kibocsátásához kapcsolódó kiadásoktól eltekintve), és nem kötelezte a Hynixot jövőbeli készpénzfizetésre, ahogy ez adósságpapírokkal egyébként lett volna.

| (60) | A vállalat szerint a részvények piaci értékét le kell vonni a megállapított előnyből, és ehhez a kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos vizsgálatokban a támogatás kiszámításához adott bizottsági iránymutatást idézte, amely az E. szakasz f) pontjának iii. alpontjában úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a kormány részvényeket vásárol egy vállalatban és ezekért a piaci ár fölött fizet (figyelembe véve minden olyan körülményt, amely egy magánbefektetőt befolyásolhatott), a támogatás összege a két ár különbsége” (kiemelés a szerzőtől). Az érintett időszakban azonban magánbefektető egyáltalán nem vett volna Hynix-részvényt. A rendelkezésre álló bizonyítékok valójában azt mutatják, hogy a Hynix részvényeivel olyan alacsony szinten kereskedtek, hogy fel kellett volna függeszteni őket, hacsak nincs a koreai tőzsdeszabályzatban (Korean Listing Regulations) egy kivétel, amely et szemlátomást kizárólag a Hynix kedvéért alkottak meg. Továbbá az a tény, hogy a részvényekhez piaci értéket rendeltek, nincs hatással a vállalatra, amelynek nem kell ezért fizetnie. Ez csupán akkor lenne releváns megfontolás, ha az adósság-részvény csereügyletben lett volna egy olyan elem is, amely arra kötelezte volna a Hynixot, hogy részvény-visszavásárlásba fogjon. |
| --- | --- |

(60)

A vállalat szerint a részvények piaci értékét le kell vonni a megállapított előnyből, és ehhez a kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos vizsgálatokban a támogatás kiszámításához adott bizottsági iránymutatást idézte, amely az E. szakasz f) pontjának iii. alpontjában úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a kormány részvényeket vásárol egy vállalatban és ezekért a piaci ár fölött fizet (figyelembe véve minden olyan körülményt, amely egy magánbefektetőt befolyásolhatott), a támogatás összege a két ár különbsége” (kiemelés a szerzőtől). Az érintett időszakban azonban magánbefektető egyáltalán nem vett volna Hynix-részvényt. A rendelkezésre álló bizonyítékok valójában azt mutatják, hogy a Hynix részvényeivel olyan alacsony szinten kereskedtek, hogy fel kellett volna függeszteni őket, hacsak nincs a koreai tőzsdeszabályzatban (Korean Listing Regulations) egy kivétel, amely et szemlátomást kizárólag a Hynix kedvéért alkottak meg. Továbbá az a tény, hogy a részvényekhez piaci értéket rendeltek, nincs hatással a vállalatra, amelynek nem kell ezért fizetnie. Ez csupán akkor lenne releváns megfontolás, ha az adósság-részvény csereügyletben lett volna egy olyan elem is, amely arra kötelezte volna a Hynixot, hogy részvény-visszavásárlásba fogjon.

| (61) | Mindezen megfontolások figyelembevételével és mivel a Hynix nem jelentette be, hogy a részvénykibocsátás kapcsán költségei merültek volna fel, tekinthető úgy, hogy az adósság-részvény swapügyletből származó előny mérésére megfelelő módszer a swap teljes összegének figyelembevétele. |
| --- | --- |

(61)

Mindezen megfontolások figyelembevételével és mivel a Hynix nem jelentette be, hogy a részvénykibocsátás kapcsán költségei merültek volna fel, tekinthető úgy, hogy az adósság-részvény swapügyletből származó előny mérésére megfelelő módszer a swap teljes összegének figyelembevétele.

iii.   Az előny végleges kiszámítása

| (62) | Mint ezt a fenti (61) preambulumbekezdés kifejti, úgy vették, hogy a Hynixnak az adósság-részvény csereügyletből az ügylet teljes összege előnyére vált. Ez a támogatás nagy, meg nem ismétlődő előnyt jelent, mivel – amint ez fentebb le van írva – megfelelőnek tűnt az 5 éves időszakra szóló elosztási módszer alkalmazása. Az így elosztott támogatás összege a Hynix 2005-ös összeladásának százalékában került kifejezésre. Kamatostul – a felülvizsgálati időszakban Koreában alkalmazott átlagos kereskedelmi kamatlábak felhasználásával – a kiegyenlíthető támogatás 6,8 %. Mivel azonban az adósság-részvény swapügylet egyszeri, meg nem ismétlődő, adott időre elosztott támogatás, és mivel ez az elosztási időszak vélhetően az előny tényleges megkapásának idején kezdődött, így 2007. december 31-én lejártnak tekinthető. |
| --- | --- |

(62)

Mint ezt a fenti (61) preambulumbekezdés kifejti, úgy vették, hogy a Hynixnak az adósság-részvény csereügyletből az ügylet teljes összege előnyére vált. Ez a támogatás nagy, meg nem ismétlődő előnyt jelent, mivel – amint ez fentebb le van írva – megfelelőnek tűnt az 5 éves időszakra szóló elosztási módszer alkalmazása. Az így elosztott támogatás összege a Hynix 2005-ös összeladásának százalékában került kifejezésre. Kamatostul – a felülvizsgálati időszakban Koreában alkalmazott átlagos kereskedelmi kamatlábak felhasználásával – a kiegyenlíthető támogatás 6,8 %. Mivel azonban az adósság-részvény swapügylet egyszeri, meg nem ismétlődő, adott időre elosztott támogatás, és mivel ez az elosztási időszak vélhetően az előny tényleges megkapásának idején kezdődött, így 2007. december 31-én lejártnak tekinthető.

| (63) | Amint ez a fenti (50) preambulumbekezdésben is említésre került, az adósságátütemezés és a kölcsöntőkésített kamat kölcsönnek minősült, és ismétlődő támogatásnak tekintendő. Érvelése szerint a vállalat visszafizette a 2002. decemberi szerkezetátalakításkor kapott támogatást, amikor 2005 júliusában refinanszírozta az adósságát egy koreai és nem koreai bankokból álló konzorciumnak (lásd az alábbi (75) és (76) preambulumbekezdést). A Hynix azt állítja, hogy a támogatást megszüntette a refinanszírozás, amellyel új adósságokat vállalt annak érdekében, hogy az új szerkezetátalakításkor szerzett adósságait kifizesse és kiszabaduljon a szerkezetátalakítás-támogatási törvény alól. A refinanszírozáskor 2005-ben a Hynix újra nyereséges volt, és a Korea Investors Services Inc. szerint BBB+ volt a hitelminősítése. Azzal, hogy a Hynix kereskedelmi feltételek szerint refinanszírozta saját adósságát, a támogatás ismétlődése – és így az előny is – megszűnt. Ennek eredményeként elmondható, hogy 2005. július 13-tól kezdve az adósságátütemezés és a kölcsöntőkésített kamat megszűnt előnyt jelenteni a Hynix számára. |
| --- | --- |

(63)

Amint ez a fenti (50) preambulumbekezdésben is említésre került, az adósságátütemezés és a kölcsöntőkésített kamat kölcsönnek minősült, és ismétlődő támogatásnak tekintendő. Érvelése szerint a vállalat visszafizette a 2002. decemberi szerkezetátalakításkor kapott támogatást, amikor 2005 júliusában refinanszírozta az adósságát egy koreai és nem koreai bankokból álló konzorciumnak (lásd az alábbi (75) és (76) preambulumbekezdést). A Hynix azt állítja, hogy a támogatást megszüntette a refinanszírozás, amellyel új adósságokat vállalt annak érdekében, hogy az új szerkezetátalakításkor szerzett adósságait kifizesse és kiszabaduljon a szerkezetátalakítás-támogatási törvény alól. A refinanszírozáskor 2005-ben a Hynix újra nyereséges volt, és a Korea Investors Services Inc. szerint BBB+ volt a hitelminősítése. Azzal, hogy a Hynix kereskedelmi feltételek szerint refinanszírozta saját adósságát, a támogatás ismétlődése – és így az előny is – megszűnt. Ennek eredményeként elmondható, hogy 2005. július 13-tól kezdve az adósságátütemezés és a kölcsöntőkésített kamat megszűnt előnyt jelenteni a Hynix számára.

XI.   További állítólagos támogatási programok

| (64) | 2003 januárjában a Hynix körülbelül 380 millió USD-ért eladta folyadékkristályos (LCD) kijelzőkkel foglalkozó üzletágát (a Hydist) egy kínai vállalatnak, a Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limitednek (a továbbiakban: BOE). A vételárat nagymértékben a Hynix hitelezői – mégpedig a Korea Exchange Bank, a Korea Development Bank, a Woori Bank és a Hyundai Marine and Fire Insurance – által nyújtott hitelekből fedezték; ezek összesen 188 millió USD-t kölcsönöztek a tárgyi eszközöket megvásárló új vállalatnak, a BOE-Hydisnak. |
| --- | --- |

(64)

2003 januárjában a Hynix körülbelül 380 millió USD-ért eladta folyadékkristályos (LCD) kijelzőkkel foglalkozó üzletágát (a Hydist) egy kínai vállalatnak, a Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limitednek (a továbbiakban: BOE). A vételárat nagymértékben a Hynix hitelezői – mégpedig a Korea Exchange Bank, a Korea Development Bank, a Woori Bank és a Hyundai Marine and Fire Insurance – által nyújtott hitelekből fedezték; ezek összesen 188 millió USD-t kölcsönöztek a tárgyi eszközöket megvásárló új vállalatnak, a BOE-Hydisnak.

| (65) | A közösségi ipar állítása szerint a koreai kormány bízta meg és utasította a koreai bankokat arra, hogy kedvezményes feltételekkel nyújtott finanszírozással tegyék lehetővé a BOE-nak a tárgyi eszközök megvásárlását, és így adjanak készpénzinjekciót az erre igencsak rászoruló Hynixnak. |
| --- | --- |

(65)

A közösségi ipar állítása szerint a koreai kormány bízta meg és utasította a koreai bankokat arra, hogy kedvezményes feltételekkel nyújtott finanszírozással tegyék lehetővé a BOE-nak a tárgyi eszközök megvásárlását, és így adjanak készpénzinjekciót az erre igencsak rászoruló Hynixnak.

| (66) | Jóllehet van rá némi bizonyíték, hogy a Korea Exchange Bank és a Hynix nyomást gyakorolt néhány másik kölcsönadóra, és hogy független hitelezőktől a BOE nem volt képes finanszírozást szerezni, azonban nincs bizonyíték arra, hogy a nyújtott finanszírozás valóban kiegyenlíthető támogatás lett volna. Nem elegendő annak megállapítása, hogy a koreai kormány megbízta és/vagy felszólította a koreai bankokat. Annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat által leírt körülmények között kiegyenlíthető támogatást lehessen megállapítani, azt kell kimutatni, hogy a koreai kormány magát a BOE-t bízta meg és utasította arra, hogy szerezze meg a Hydist. A koreai bankok által nyújtott finanszírozási feltételek ugyan nagylelkűek voltak, a BOE azonban még így is felvállalt 188 millió USD adósságot, a felvásárlási ár maradékát pedig kifizette készpénzben; nincs bizonyíték arra, hogy a koreai kormány bízta volna meg vagy utasította volna a BOE-t. A finanszírozást mindenesetre a BOE-Hydis kapta, arra pedig nem mutattak be bizonyítékot, hogy az előny átszállt volna a Hynixra. Ezért a koreai bankok által a BOE-Hydisnak nyújtott 188 millió USD értékű kölcsönök nem tekinthetők úgy, mint amelyek az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak minősülnének. |
| --- | --- |

(66)

Jóllehet van rá némi bizonyíték, hogy a Korea Exchange Bank és a Hynix nyomást gyakorolt néhány másik kölcsönadóra, és hogy független hitelezőktől a BOE nem volt képes finanszírozást szerezni, azonban nincs bizonyíték arra, hogy a nyújtott finanszírozás valóban kiegyenlíthető támogatás lett volna. Nem elegendő annak megállapítása, hogy a koreai kormány megbízta és/vagy felszólította a koreai bankokat. Annak érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazat által leírt körülmények között kiegyenlíthető támogatást lehessen megállapítani, azt kell kimutatni, hogy a koreai kormány magát a BOE-t bízta meg és utasította arra, hogy szerezze meg a Hydist. A koreai bankok által nyújtott finanszírozási feltételek ugyan nagylelkűek voltak, a BOE azonban még így is felvállalt 188 millió USD adósságot, a felvásárlási ár maradékát pedig kifizette készpénzben; nincs bizonyíték arra, hogy a koreai kormány bízta volna meg vagy utasította volna a BOE-t. A finanszírozást mindenesetre a BOE-Hydis kapta, arra pedig nem mutattak be bizonyítékot, hogy az előny átszállt volna a Hynixra. Ezért a koreai bankok által a BOE-Hydisnak nyújtott 188 millió USD értékű kölcsönök nem tekinthetők úgy, mint amelyek az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak minősülnének.

| (67) | Ahogy azt az új szerkezetátalakítás feltételei már előrevetítették, 2004 októberében a Hynix 954,3 milliárd KRW-ért eladta a System IC eszközeit egy konzorciumnak, amelyet a CVC Partners, egy a Citigroup Venture Capital által irányított magántőkebefektető-társaság vezetett. A felvásárlás finanszírozása a felvásárlási árból 481,3 milliárd KRW-t tett ki, és javarészt adósságtranszferből állt a Hynixtól a MagnaChip, a System IC megvásárlására alakult vállalat felé. A Hynix hitelezői a Hynixtól származó biztosítatlan adósságaikat 21 %-os diszkont kamatlábbal adták át a MagnaChipnek, biztosított adósságaikat pedig engedmény nélkül. |
| --- | --- |

(67)

Ahogy azt az új szerkezetátalakítás feltételei már előrevetítették, 2004 októberében a Hynix 954,3 milliárd KRW-ért eladta a System IC eszközeit egy konzorciumnak, amelyet a CVC Partners, egy a Citigroup Venture Capital által irányított magántőkebefektető-társaság vezetett. A felvásárlás finanszírozása a felvásárlási árból 481,3 milliárd KRW-t tett ki, és javarészt adósságtranszferből állt a Hynixtól a MagnaChip, a System IC megvásárlására alakult vállalat felé. A Hynix hitelezői a Hynixtól származó biztosítatlan adósságaikat 21 %-os diszkont kamatlábbal adták át a MagnaChipnek, biztosított adósságaikat pedig engedmény nélkül.

| (68) | A közösségi ipar azt állítja, hogy a diszkontált adósságtranszfer hozzáadódik a kiegyenlíthető adóssághoz. Azonban – mivel a MagnaChip 481,3 milliárd KRW adósságot vállalt, 481,3 milliárd KRW-t pedig kifizetett készpénzben – annak megállapításához, hogy a tranzakció pénzügyi hozzájárulással járt, először azt kellene bebizonyítani, hogy a MagnaChipet/CVC Partnerst megbízták vagy utasították; erre pedig nem lehet bizonyítékot találni. A hitelezők önkéntes alapon vettek részt a diszkontált adósságtranszferben. A BOE-Hydis-eladáshoz hasonlóan a finanszírozást egy harmadik személy kapta, nem pedig a Hynix, és így nincs bizonyíték arra, hogy az előny átszállt volna a Hynixra. Ezért a MagnaChip számára történő diszkontált adósságtranszfer nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak. |
| --- | --- |

(68)

A közösségi ipar azt állítja, hogy a diszkontált adósságtranszfer hozzáadódik a kiegyenlíthető adóssághoz. Azonban – mivel a MagnaChip 481,3 milliárd KRW adósságot vállalt, 481,3 milliárd KRW-t pedig kifizetett készpénzben – annak megállapításához, hogy a tranzakció pénzügyi hozzájárulással járt, először azt kellene bebizonyítani, hogy a MagnaChipet/CVC Partnerst megbízták vagy utasították; erre pedig nem lehet bizonyítékot találni. A hitelezők önkéntes alapon vettek részt a diszkontált adósságtranszferben. A BOE-Hydis-eladáshoz hasonlóan a finanszírozást egy harmadik személy kapta, nem pedig a Hynix, és így nincs bizonyíték arra, hogy az előny átszállt volna a Hynixra. Ezért a MagnaChip számára történő diszkontált adósságtranszfer nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak.

| (69) | A Hynix 2004 októberében a System IC eszközök eladásából származó bevételét egy – a hitelezői tanács által jóváhagyott – készpénzes kivásárlási terv végrehajtására használta fel, mely szerint a Hynix diszkontáltan „visszavásárolta” azokat az adósságait, amelyekkel hitelezőinek tartozott. Valójában a Hynix felajánlotta, hogy idő előtt – bár csökkentett mértékben – visszafizeti adósságát. 2004 decemberében egy második készpénzes kivásárlásra is sor került. A közösségi gazdasági ágazat szerint ezek a diszkontált készpénzes kivásárlások kiegyenlíthető támogatást jelentenek. |
| --- | --- |

(69)

A Hynix 2004 októberében a System IC eszközök eladásából származó bevételét egy – a hitelezői tanács által jóváhagyott – készpénzes kivásárlási terv végrehajtására használta fel, mely szerint a Hynix diszkontáltan „visszavásárolta” azokat az adósságait, amelyekkel hitelezőinek tartozott. Valójában a Hynix felajánlotta, hogy idő előtt – bár csökkentett mértékben – visszafizeti adósságát. 2004 decemberében egy második készpénzes kivásárlásra is sor került. A közösségi gazdasági ágazat szerint ezek a diszkontált készpénzes kivásárlások kiegyenlíthető támogatást jelentenek.

| (70) | Az októberi készpénzes kivásárlásban részt venni kívánó hitelezők beleegyeztek, hogy a Hynix a 70 %-át fizeti vissza annak a biztosítatlan adósságnak, amellyel nekik tartozik, és 96 %-át minden biztosított adósságnak. A decemberi készpénzes kivásárlásnál 21,84 %-ra csökkent a biztosítatlan adósság diszkont kamatlába. |
| --- | --- |

(70)

Az októberi készpénzes kivásárlásban részt venni kívánó hitelezők beleegyeztek, hogy a Hynix a 70 %-át fizeti vissza annak a biztosítatlan adósságnak, amellyel nekik tartozik, és 96 %-át minden biztosított adósságnak. A decemberi készpénzes kivásárlásnál 21,84 %-ra csökkent a biztosítatlan adósság diszkont kamatlába.

| (71) | A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a készpénzes kivásárlásban való részvétel önkéntes volt. Ezenkívül nincs arra mutató bizonyíték, hogy a részt vevő hitelezők viselkedése kereskedelmileg ésszerűtlen lett volna, hiszen a biztosítatlan adósság diszkontálását ellentételezte a korai visszafizetés, vagyis a pénz időértéke. Ezért a készpénzes kivásárlások nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak. |
| --- | --- |

(71)

A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a készpénzes kivásárlásban való részvétel önkéntes volt. Ezenkívül nincs arra mutató bizonyíték, hogy a részt vevő hitelezők viselkedése kereskedelmileg ésszerűtlen lett volna, hiszen a biztosítatlan adósság diszkontálását ellentételezte a korai visszafizetés, vagyis a pénz időértéke. Ezért a készpénzes kivásárlások nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak.

| (72) | A közösségi ipar állítása szerint a koreai kormány kedvezményes adózási elbánásban részesítette a Hynixot azzal, hogy nem követelte meg, hogy az új szerkezetátalakítás során az adósság-részvény swapügyletben szerzett nyereségét bevételnek ismerje el. Ugyan a Hynix veszteségei 2003-ban akkorák voltak, hogy még akkor sem kellett volna társasági adót fizetnie, ha bevételként ismeri el a swapügyletből származó nyereségét, a közösségi ipar szerint azonban a Hynix előnyben részesült, mert a nyereség el nem ismerésével nem csökkentette az adóköteles veszteségének átvitelét, amelyet így 2005-ben, amikor nyereségessé vált, fel tudott mutatni az adóköteles nyereségével szemben. |
| --- | --- |

(72)

A közösségi ipar állítása szerint a koreai kormány kedvezményes adózási elbánásban részesítette a Hynixot azzal, hogy nem követelte meg, hogy az új szerkezetátalakítás során az adósság-részvény swapügyletben szerzett nyereségét bevételnek ismerje el. Ugyan a Hynix veszteségei 2003-ban akkorák voltak, hogy még akkor sem kellett volna társasági adót fizetnie, ha bevételként ismeri el a swapügyletből származó nyereségét, a közösségi ipar szerint azonban a Hynix előnyben részesült, mert a nyereség el nem ismerésével nem csökkentette az adóköteles veszteségének átvitelét, amelyet így 2005-ben, amikor nyereségessé vált, fel tudott mutatni az adóköteles nyereségével szemben.

| (73) | Az állítólagos kedvezményes adózási elbánás egy törvénymódosítás elhalasztásából származik, amely előírná az önkéntes szerkezetátalakítást végző vállalatoknak – például a Hynixnak –, hogy adósság-részvény swapügyleteikből származó nyereségüket adóköteles bevételként ismerjék el. A közösségi ipar szerint a koreai kormány úgy kívánta módosítani a jogszabályt, hogy az 2003 márciusában hatályba lépjen, aminek következtében a Hynixnak az új szerkezetátalakítás során elvégzett adósság-részvény csereügyletéből származó nyeresége adóköteles bevétellé vált volna. A közösségi ipar azt állítja, hogy miután a koreai kormányhoz panasz érkezett legalább három olyan vállalattól – köztük a Hynixtól –, amelyet ez a törvénymódosítás közvetlenül érintene, az új rendelkezés hatálybalépését elhalasztotta 2004 januárjára. A Hynix állítása szerint az új rendelkezés hatálybalépési időpontjának eltolására akkor került sor, amikor a koreai kormány felismerte, hogy a szabályozás azonnali hatása ellentétes lenne a visszaható hatály tilalmának elvével és az adózási jogszabályok azon állandósult gyakorlatával, hogy az adózási év elején lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(73)

Az állítólagos kedvezményes adózási elbánás egy törvénymódosítás elhalasztásából származik, amely előírná az önkéntes szerkezetátalakítást végző vállalatoknak – például a Hynixnak –, hogy adósság-részvény swapügyleteikből származó nyereségüket adóköteles bevételként ismerjék el. A közösségi ipar szerint a koreai kormány úgy kívánta módosítani a jogszabályt, hogy az 2003 márciusában hatályba lépjen, aminek következtében a Hynixnak az új szerkezetátalakítás során elvégzett adósság-részvény csereügyletéből származó nyeresége adóköteles bevétellé vált volna. A közösségi ipar azt állítja, hogy miután a koreai kormányhoz panasz érkezett legalább három olyan vállalattól – köztük a Hynixtól –, amelyet ez a törvénymódosítás közvetlenül érintene, az új rendelkezés hatálybalépését elhalasztotta 2004 januárjára. A Hynix állítása szerint az új rendelkezés hatálybalépési időpontjának eltolására akkor került sor, amikor a koreai kormány felismerte, hogy a szabályozás azonnali hatása ellentétes lenne a visszaható hatály tilalmának elvével és az adózási jogszabályok azon állandósult gyakorlatával, hogy az adózási év elején lépnek hatályba.

| (74) | A vizsgálat alapvető tényeinek és megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően benyújtott állításait és észrevételeit a közösségi gazdasági ágazat megismételte. Nem áll azonban rendelkezésre kielégítő bizonyíték a koreai kormány azon szándékáról, hogy biztosítani akarta volna, hogy a Hynix adósság-részvény csereügyletéből származó nyeresége ne adózzék, illetve arról, hogy az állítólag kedvezményes adózási elbánás az alaprendelet 3. cikke értelmében egyedi jellegű volt. Kétséges továbbá, hogy – nettó működési veszteségeinek mérete okán és amiatt, hogy ezek csak öt évig vihetők át – a Hynix részesült-e egyáltalán bármilyen előnyben ebből az adómentességből. A Hynix végül 2005-ben termelt profitot, veszteségei azonban akkorák voltak, hogy még ha az adósság-részvény swapügyletből származó nyeresége el is lett volna ismerve adóköteles bevételként, adóköteles veszteségeinek fennmaradó átvitele még mindig bőségesen elegendő lett volna ahhoz, hogy 2005-ös nyereségét felszívja, és így ebből a vizsgálati időszak alatt (vagy előtt) nem származott volna előnye. Ráadásul mivel az adósság-részvény csereügyletből származó bevétel „bruttó” módon lett kiegyenlítve (vagyis anélkül, hogy bármilyen esetleges adózási hatást figyelembe vettek volna), az ebből a kedvezményes adózási elbánásból származó minden előny figyelembe lett már véve, így ennek kiegyenlítése már kettős számítás lenne. Ezért a Hynix adósság-részvény swapügylete iránt a koreai kormány által tanúsított adózási elbánás nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak. |
| --- | --- |

(74)

A vizsgálat alapvető tényeinek és megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően benyújtott állításait és észrevételeit a közösségi gazdasági ágazat megismételte. Nem áll azonban rendelkezésre kielégítő bizonyíték a koreai kormány azon szándékáról, hogy biztosítani akarta volna, hogy a Hynix adósság-részvény csereügyletéből származó nyeresége ne adózzék, illetve arról, hogy az állítólag kedvezményes adózási elbánás az alaprendelet 3. cikke értelmében egyedi jellegű volt. Kétséges továbbá, hogy – nettó működési veszteségeinek mérete okán és amiatt, hogy ezek csak öt évig vihetők át – a Hynix részesült-e egyáltalán bármilyen előnyben ebből az adómentességből. A Hynix végül 2005-ben termelt profitot, veszteségei azonban akkorák voltak, hogy még ha az adósság-részvény swapügyletből származó nyeresége el is lett volna ismerve adóköteles bevételként, adóköteles veszteségeinek fennmaradó átvitele még mindig bőségesen elegendő lett volna ahhoz, hogy 2005-ös nyereségét felszívja, és így ebből a vizsgálati időszak alatt (vagy előtt) nem származott volna előnye. Ráadásul mivel az adósság-részvény csereügyletből származó bevétel „bruttó” módon lett kiegyenlítve (vagyis anélkül, hogy bármilyen esetleges adózási hatást figyelembe vettek volna), az ebből a kedvezményes adózási elbánásból származó minden előny figyelembe lett már véve, így ennek kiegyenlítése már kettős számítás lenne. Ezért a Hynix adósság-részvény swapügylete iránt a koreai kormány által tanúsított adózási elbánás nem tekinthető az alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak.

| (75) | A Hynix 2005 júliusában adósságából 1,2 ezer milliárd KRW-t refinanszírozott, és így korán kiszabadult a szerkezetátalakítás-támogatási törvény hatálya alól. A refinanszírozás a következőkből állt: 500 millió USD értékű határidős kölcsön, amelyet a New York-i Értéktőzsdén kibocsátott kötvényekből fedeztek, valamint egy 250 milliárd KRW és egy 550 millió USD értékű automatikusan megújítható hitelről szóló megállapodás koreai és külföldi bankok részvételével. A közösségi ipar állítása szerint a 2005. júliusi refinanszírozás további támogatást jelent, mivel ekkor a Hynix még súlyosan eladósodott vállalat volt, amelynek a piacon nem lehetett hitelt találni. |
| --- | --- |

(75)

A Hynix 2005 júliusában adósságából 1,2 ezer milliárd KRW-t refinanszírozott, és így korán kiszabadult a szerkezetátalakítás-támogatási törvény hatálya alól. A refinanszírozás a következőkből állt: 500 millió USD értékű határidős kölcsön, amelyet a New York-i Értéktőzsdén kibocsátott kötvényekből fedeztek, valamint egy 250 milliárd KRW és egy 550 millió USD értékű automatikusan megújítható hitelről szóló megállapodás koreai és külföldi bankok részvételével. A közösségi ipar állítása szerint a 2005. júliusi refinanszírozás további támogatást jelent, mivel ekkor a Hynix még súlyosan eladósodott vállalat volt, amelynek a piacon nem lehetett hitelt találni.

| (76) | 2005 júliusára a Hynix már sokkal egészségesebb vállalat volt, bár továbbra is alaposan el volt adósodva. Újra nyereséges lett, hitelminősítése pedig BBB+ volt. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a koreai bankok által nyújtott finanszírozás nem állt ellentétben a hitelminősítésével. A külföldi bankok részvételének mértéke pedig a Hynix azon állítását támasztja alá, hogy a refinanszírozásra kereskedelmi feltételek között került sor. Ezen kívül nincs bizonyíték arra, hogy a koreai bankokat a refinanszírozáshoz a Hynixnak nyújtott kölcsönökkel kapcsolatban megbízták vagy utasították volna. A 2005. júliusi refinanszírozás ezért nem minősül támogatásnak az alaprendelet 2. cikke szerint. |
| --- | --- |

(76)

2005 júliusára a Hynix már sokkal egészségesebb vállalat volt, bár továbbra is alaposan el volt adósodva. Újra nyereséges lett, hitelminősítése pedig BBB+ volt. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a koreai bankok által nyújtott finanszírozás nem állt ellentétben a hitelminősítésével. A külföldi bankok részvételének mértéke pedig a Hynix azon állítását támasztja alá, hogy a refinanszírozásra kereskedelmi feltételek között került sor. Ezen kívül nincs bizonyíték arra, hogy a koreai bankokat a refinanszírozáshoz a Hynixnak nyújtott kölcsönökkel kapcsolatban megbízták vagy utasították volna. A 2005. júliusi refinanszírozás ezért nem minősül támogatásnak az alaprendelet 2. cikke szerint.

XII.   Az intézkedésekből levont következtetés

| (77) | Az eredeti vizsgálatban kiegyenlített támogatásokból származó előny vélhetően 2001. január 1-jén indult, és egy ötéves időszakra osztották el, amely megfelel tárgyi eszközök félvezetőiparban általános értékcsökkenési időszakának. |
| --- | --- |

(77)

Az eredeti vizsgálatban kiegyenlített támogatásokból származó előny vélhetően 2001. január 1-jén indult, és egy ötéves időszakra osztották el, amely megfelel tárgyi eszközök félvezetőiparban általános értékcsökkenési időszakának.

| (78) | Az eredeti vizsgálatban kiszabott intézkedések egyszeri, meg nem ismétlődő, adott időre elosztott támogatásokra vonatkoztak, és mivel ez az elosztási időszak vélhetően az előny tényleges megkapásának idején kezdődött, így úgy tekinthető, hogy a végleges vámot kivető rendelettel kiszabott intézkedések 2006. január 1-jén lejártak. Mivel a 2002. decemberi adósság-átütemezés és a kölcsöntőkésített kamat 2005. július 13-án megszűnt előnyt jelenteni a Hynix számára, továbbá mivel a 2002. decemberi adósság-részvény swapügylet 2007. december 31-én lejárt, ezért az intézkedéseket 2007. december 31-ével hatályon kívül kell helyezni, az eljárást pedig le kell zárni. |
| --- | --- |

(78)

Az eredeti vizsgálatban kiszabott intézkedések egyszeri, meg nem ismétlődő, adott időre elosztott támogatásokra vonatkoztak, és mivel ez az elosztási időszak vélhetően az előny tényleges megkapásának idején kezdődött, így úgy tekinthető, hogy a végleges vámot kivető rendelettel kiszabott intézkedések 2006. január 1-jén lejártak. Mivel a 2002. decemberi adósság-átütemezés és a kölcsöntőkésített kamat 2005. július 13-án megszűnt előnyt jelenteni a Hynix számára, továbbá mivel a 2002. decemberi adósság-részvény swapügylet 2007. december 31-én lejárt, ezért az intézkedéseket 2007. december 31-ével hatályon kívül kell helyezni, az eljárást pedig le kell zárni.

| (79) | Következésképpen vissza kell fizetni vagy el kell engedni azokat a kiegyenlítő vámokat, amelyeket az 1480/2003/EK rendelet értelmében a Koreai Köztársaságból származó és 2007. december 31-től szabad forgalomba bocsátott DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert a fémoxid félvezető (MOS) folyamattechnológia változataival, köztük komplementer MOS (CMOS) technológiákkal előállított elektronikus integrált áramkörökre (függetlenül azok típusától, sűrűségétől, változatától, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb.) befizettek vagy könyvelésbe vettek. |
| --- | --- |

(79)

Következésképpen vissza kell fizetni vagy el kell engedni azokat a kiegyenlítő vámokat, amelyeket az 1480/2003/EK rendelet értelmében a Koreai Köztársaságból származó és 2007. december 31-től szabad forgalomba bocsátott DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert a fémoxid félvezető (MOS) folyamattechnológia változataival, köztük komplementer MOS (CMOS) technológiákkal előállított elektronikus integrált áramkörökre (függetlenül azok típusától, sűrűségétől, változatától, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb.) befizettek vagy könyvelésbe vettek.

| (80) | A Hynix, a koreai kormány, a közösségi gazdasági ágazat és az összes többi érdekelt fél tájékoztatást kapott, és lehetősége volt észrevételei megtételére azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezését és az eljárás befejezését kívánták javasolni. Megfelelő esetben ezekre az észrevételekre reagálnak is ennek a rendeletnek azok a szakaszai, amelyek a felmerülő kérdéskörrel foglalkoznak. |
| --- | --- |

(80)

A Hynix, a koreai kormány, a közösségi gazdasági ágazat és az összes többi érdekelt fél tájékoztatást kapott, és lehetősége volt észrevételei megtételére azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezését és az eljárás befejezését kívánták javasolni. Megfelelő esetben ezekre az észrevételekre reagálnak is ennek a rendeletnek azok a szakaszai, amelyek a felmerülő kérdéskörrel foglalkoznak.

| (81) | A visszafizetést vagy az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. |
| --- | --- |

(81)

A visszafizetést vagy az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.

| (82) | Észrevételeiben a közösségi ipar azt állította, hogy az intézkedéseknek hatályban kellene maradniuk 2008. augusztusi lejáratukig – a végleges intézkedések kivetését követő öt évig – annak érdekében, hogy a kiegyenlítő támogatás ellentételezve legyen, és ehhez az alaprendelet 19. cikkét idézték. A 19. cikk azonban többek között annak lehetőségéről is rendelkezik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezhetők, amennyiben már nincs szükség támogatás kiegyenlítésére. Az alaprendelet 15. cikke, amely az intézkedések kivetésének alapját adja, megállapítja, hogy intézkedések kivethetők – és ennek analógiájára fenntarthatók – „kivéve akkor, ha a támogatást vagy a támogatásokat visszavonják, illetve bizonyítást nyer, hogy a támogatás nem juttatja előnyhöz az érintett exportőröket.” Mivel a vizsgálat eredménye azt mutatja, hogy a Hynixnak adott támogatások megszűntek előnyt jelenteni, az intézkedések nem tarthatók hatályban, a közösségi gazdasági ágazat állítását pedig el kell utasítani, |
| --- | --- |

(82)

Észrevételeiben a közösségi ipar azt állította, hogy az intézkedéseknek hatályban kellene maradniuk 2008. augusztusi lejáratukig – a végleges intézkedések kivetését követő öt évig – annak érdekében, hogy a kiegyenlítő támogatás ellentételezve legyen, és ehhez az alaprendelet 19. cikkét idézték. A 19. cikk azonban többek között annak lehetőségéről is rendelkezik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezhetők, amennyiben már nincs szükség támogatás kiegyenlítésére. Az alaprendelet 15. cikke, amely az intézkedések kivetésének alapját adja, megállapítja, hogy intézkedések kivethetők – és ennek analógiájára fenntarthatók – „kivéve akkor, ha a támogatást vagy a támogatásokat visszavonják, illetve bizonyítást nyer, hogy a támogatás nem juttatja előnyhöz az érintett exportőröket.” Mivel a vizsgálat eredménye azt mutatja, hogy a Hynixnak adott támogatások megszűntek előnyt jelenteni, az intézkedések nem tarthatók hatályban, a közösségi gazdasági ágazat állítását pedig el kell utasítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1480/2003/EK rendelettel a Koreai Köztársaságból származó egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (DRAM) néven ismert, a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változatai, köztük komplementer MOS (CMOS) technológiák révén előállított elektronikus integrált áramkörökre – azok típusától, sűrűségétől, változatától, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb. függetlenül – kivetett végleges kiegyenlítő vám 2007. december 31-ével hatályát veszti, az eljárás pedig befejeződik.

2. cikk

Az 1480/2003/EK rendelet 1. cikke szerint befizetett vagy könyvelésbe vett végleges kiegyenlítő vámokat 2007. december 31-től vissza kell fizetni vagy el kell engedni, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGL tanácsi rendelet (10) 236. cikkének értelmében. A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2008. április 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŽERJAV

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 212., 2003.8.22., 1. o. A 2116/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 7. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 102., 2003.4.24., 7. o.

3

(4)  WT/DS299/R European Communities – Countervailing Measures on Dynamic Random Access Memory Chips from Korea, elfogadva: 2005. augusztus 3.

4

(5)  HL L 103., 2006.4.12., 1. o.

5

(6)  HL C 67., 2006.3.18., 16. o.

6

(7)  Kangwon Lee, a Korea Exchange Bank vezérigazgatója „I will not tell” (nem fogom elmondani), Maeil Business Newspaper, 2002. augusztus 23.

7

(8)  EC-Korea DRAMs Panel Report, 7.212. pont.

8

EC-Korea DRAMs Panel Report, 7.212. pont.

(9)  Japan – Korea DRAMs WT/DS336/R Panel Report 7.283–7.298. pont.

9

Japan – Korea DRAMs WT/DS336/R Panel Report 7.283–7.298. pont.

(10)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

10

---

| 9.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 96/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 96/13

---

A BIZOTTSÁG 321/2008/EK RENDELETE

(2008. április 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. április 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 8-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. április 8-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,4 |
| TN | 115,9 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 85,2 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 101,8 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | MA | 80,5 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 10 20 | EG | 55,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 55,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 64,5 |
| US | 54,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| TR | 132,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 85,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 83,8 |
| CN | 90,7 |
| MK | 50,7 |
| US | 117,7 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| CL | 95,4 |
| CN | 57,9 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,4

TN

115,9

TR

98,1

ZZ

85,2

0707 00 05

EG

178,8

MA

101,8

TR

132,4

ZZ

137,7

0709 90 70

MA

80,5

TR

98,4

ZZ

89,5

0805 10 20

EG

55,5

IL

56,2

MA

55,1

TN

53,2

TR

64,5

US

54,1

ZZ

56,4

0805 50 10

AR

117,4

TR

132,8

ZA

125,5

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

91,8

BR

85,2

CA

97,5

CL

83,8

CN

90,7

MK

50,7

US

117,7

UY

45,1

ZA

73,1

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

83,5

CL

95,4

CN

57,9

UY

89,6

ZA

103,7

ZZ

86,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 9.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 96/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 96/15

---

A BIZOTTSÁG 2008/47/EK IRÁNYELVE

(2008. április 8.)

az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/324/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikkére és 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A műszaki fejlődés és innováció lehetővé tette, hogy egyre több, komplex műszaki formatervezésű, a hagyományostól eltérő jellemzőkkel rendelkező aeroszoladagoló kerüljön forgalomba. A 75/324/EGK irányelv rendelkezései azonban nem elegendőek ahhoz, hogy az említett nem hagyományos aeroszoladagolók nagyfokú biztonságát szavatolják. A nem hagyományos aeroszoladagolók egyedi formatervezése olyan biztonsági kockázatokhoz vezethet, amelyekre az irányelv biztonsági rendelkezései, melyek a hagyományos aeroszoladagolók ismert formatervezéséből indulnak ki, nincsenek felkészülve. Ezért a gyártónak veszélyelemzést kell végeznie, mégpedig valamennyi biztonsági szempont megfelelő figyelembevételével. |
| --- | --- |

(1)

A műszaki fejlődés és innováció lehetővé tette, hogy egyre több, komplex műszaki formatervezésű, a hagyományostól eltérő jellemzőkkel rendelkező aeroszoladagoló kerüljön forgalomba. A 75/324/EGK irányelv rendelkezései azonban nem elegendőek ahhoz, hogy az említett nem hagyományos aeroszoladagolók nagyfokú biztonságát szavatolják. A nem hagyományos aeroszoladagolók egyedi formatervezése olyan biztonsági kockázatokhoz vezethet, amelyekre az irányelv biztonsági rendelkezései, melyek a hagyományos aeroszoladagolók ismert formatervezéséből indulnak ki, nincsenek felkészülve. Ezért a gyártónak veszélyelemzést kell végeznie, mégpedig valamennyi biztonsági szempont megfelelő figyelembevételével.

| (2) | A veszélyelemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben, mivel a kis aeroszolcseppek belélegzése káros hatással lehet a felhasználó egészségére az említett használati feltételek mellett, még abban az esetben is, ha az aeroszoladagolót megfelelően osztályozták és címkézték, mint ahogy azt a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezései előírják. |
| --- | --- |

(2)

A veszélyelemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben, mivel a kis aeroszolcseppek belélegzése káros hatással lehet a felhasználó egészségére az említett használati feltételek mellett, még abban az esetben is, ha az aeroszoladagolót megfelelően osztályozták és címkézték, mint ahogy azt a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezései előírják.

| (3) | A 75/324/EGK irányelv 10. cikkében előírt védzáradékot egyetlen tagállam alkalmazta. A védintézkedés elfogadását a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóban tárolt anyagok tűzveszélyességéből fakadó kockázat indokolja. |
| --- | --- |

(3)

A 75/324/EGK irányelv 10. cikkében előírt védzáradékot egyetlen tagállam alkalmazta. A védintézkedés elfogadását a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóban tárolt anyagok tűzveszélyességéből fakadó kockázat indokolja.

| (4) | A „tűzveszélyes tartalom” jelenlegi meghatározása nem elegendő minden esetben a nagyfokú biztonság szavatolására. Kiváltképpen azért, mert néhány, az aeroszoladagolók által diszpergált anyag a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében felsorolt kritériumok szerint ugyan nem minősül „tűzveszélyesnek”, mégis meggyulladhat az aeroszoladagoló rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használata során. Ezenkívül a tűzveszélyesség jelen kritériumai csak a vegyi anyagokra és készítményekre vonatkoznak, és nem veszik megfelelő mértékben figyelembe az aeroszolpermet fizikai jellemzőit illetve sajátos felhasználási körülményeit. |
| --- | --- |

(4)

A „tűzveszélyes tartalom” jelenlegi meghatározása nem elegendő minden esetben a nagyfokú biztonság szavatolására. Kiváltképpen azért, mert néhány, az aeroszoladagolók által diszpergált anyag a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében felsorolt kritériumok szerint ugyan nem minősül „tűzveszélyesnek”, mégis meggyulladhat az aeroszoladagoló rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használata során. Ezenkívül a tűzveszélyesség jelen kritériumai csak a vegyi anyagokra és készítményekre vonatkoznak, és nem veszik megfelelő mértékben figyelembe az aeroszolpermet fizikai jellemzőit illetve sajátos felhasználási körülményeit.

| (5) | A biztonság optimális szintjének érdekében és az aeroszoladagolók sajátos tulajdonságainak eleget téve az aeroszoladagolók tűzveszélyességének új osztályozási kritériumainak a töltet fizikai és kémiai tulajdonságain túlmenően az aeroszoladagoló tartalmának diszpergálásához kapcsolódó veszélyeket és az aeroszoladagolók sajátos használati körülményeit is figyelembe kell venniük. |
| --- | --- |

(5)

A biztonság optimális szintjének érdekében és az aeroszoladagolók sajátos tulajdonságainak eleget téve az aeroszoladagolók tűzveszélyességének új osztályozási kritériumainak a töltet fizikai és kémiai tulajdonságain túlmenően az aeroszoladagoló tartalmának diszpergálásához kapcsolódó veszélyeket és az aeroszoladagolók sajátos használati körülményeit is figyelembe kell venniük.

| (6) | A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései előírják, hogy minden töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell mártani azok szivárgásbiztosságának és felszakítási szilárdságának felmérésére. A hőérzékeny aeroszoladagolókat azonban nem lehet ilyen vizsgálatnak alávetni. A műszaki fejlődésnek köszönhetően az aeroszoladagolók felszakítási szilárdságának és szivárgásbiztosságának végső értékelését már alternatív vizsgálati módszerekkel is lehet végezni, amelyek ugyanolyan fokú biztonságot nyújtanak. |
| --- | --- |

(6)

A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései előírják, hogy minden töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell mártani azok szivárgásbiztosságának és felszakítási szilárdságának felmérésére. A hőérzékeny aeroszoladagolókat azonban nem lehet ilyen vizsgálatnak alávetni. A műszaki fejlődésnek köszönhetően az aeroszoladagolók felszakítási szilárdságának és szivárgásbiztosságának végső értékelését már alternatív vizsgálati módszerekkel is lehet végezni, amelyek ugyanolyan fokú biztonságot nyújtanak.

| (7) | A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései más vizsgálati rendszer használatát is megengedik, amely a vízfürdőben végzett vizsgálattal egyenértékű eredményhez vezet; ezt azonban az irányelv 6. cikkében említett bizottságnak is jóvá kell hagynia. Mivel ezen eljárás gyakorlati alkalmazása rendkívül körülményesnek tűnik, sosem került alkalmazásra. Ezért, hogy a gazdasági szereplők élvezhessék a műszaki fejlődés előnyeit, de a meglévő biztonsági szint se kerüljön veszélybe, a megfelelő műszaki szakértelem bevetésével az alternatív vizsgálati módszereket az irányelv 6. cikkében említett bizottság helyett a tagállamok által a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv (4) alapján kijelölt illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk. |
| --- | --- |

(7)

A jelenleg hatályos 75/324/EGK irányelv rendelkezései más vizsgálati rendszer használatát is megengedik, amely a vízfürdőben végzett vizsgálattal egyenértékű eredményhez vezet; ezt azonban az irányelv 6. cikkében említett bizottságnak is jóvá kell hagynia. Mivel ezen eljárás gyakorlati alkalmazása rendkívül körülményesnek tűnik, sosem került alkalmazásra. Ezért, hogy a gazdasági szereplők élvezhessék a műszaki fejlődés előnyeit, de a meglévő biztonsági szint se kerüljön veszélybe, a megfelelő műszaki szakértelem bevetésével az alternatív vizsgálati módszereket az irányelv 6. cikkében említett bizottság helyett a tagállamok által a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv (4) alapján kijelölt illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk.

| (8) | A magas hőmérsékletre hevített fém aeroszoladagolók megrepedését és szivárgását követően biztonsági aggályok merültek fel, mivel a napsugárzásnak kitett személygépkocsikban is hasonló körülmények uralkodnak. Ezért a különböző típusú aeroszoladagolók maximális feltöltési szintjét ugyanazon az értéken kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(8)

A magas hőmérsékletre hevített fém aeroszoladagolók megrepedését és szivárgását követően biztonsági aggályok merültek fel, mivel a napsugárzásnak kitett személygépkocsikban is hasonló körülmények uralkodnak. Ezért a különböző típusú aeroszoladagolók maximális feltöltési szintjét ugyanazon az értéken kell rögzíteni.

| (9) | A környezetbarát és nem tűzveszélyes hajtógázak többsége sűrített gáz. A sűrített hajtógázt tartalmazó aeroszoladagolókban azonban élettartamuk végén jellemzően csökken a nyomás, ezért nem olyan hatékony az adagolóban lévő anyag felhasználása. Következésképpen a sűrített gázok hajtógázként történő felhasználását az aeroszoladagoló maximális belső nyomásának növelésével kellene elősegíteni, de csak fogyasztó általi biztonságos használatot megengedő mértékben. |
| --- | --- |

(9)

A környezetbarát és nem tűzveszélyes hajtógázak többsége sűrített gáz. A sűrített hajtógázt tartalmazó aeroszoladagolókban azonban élettartamuk végén jellemzően csökken a nyomás, ezért nem olyan hatékony az adagolóban lévő anyag felhasználása. Következésképpen a sűrített gázok hajtógázként történő felhasználását az aeroszoladagoló maximális belső nyomásának növelésével kellene elősegíteni, de csak fogyasztó általi biztonságos használatot megengedő mértékben.

| (10) | A 75/324/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 75/324/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az irányelvben meghatározott intézkedések megfelelnek az aeroszoladagolókról szóló irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az irányelvben meghatározott intézkedések megfelelnek az aeroszoladagolókról szóló irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 75/324/EGK irányelv ennek az irányelvnek a mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2009. október 29-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az ennek az irányelvnek való megfeleléshez szükségesek. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2010. április 29-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 8-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 147., 1975.6.9., 40. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb az 1907/2006/EK rendelettel (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 3. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 396., 2006.12.30., 852 o.; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 281. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 319., 1994.12.12., 7. o. A legutóbb a 2006/89/EK bizottsági irányelvvel (HL L 305., 2006.11.4., 4. o.) módosított irányelv.

4

---

MELLÉKLET

A 75/324/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk az alábbi (1a) bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Amennyiben az aeroszoladagoló tűzveszélyes összetevőket tartalmaz a melléklet 1.8. pontja értelmében, de a melléklet 1.9. pontjában meghatározott kritériumok szerint nem minősül »tűzveszélyesnek« vagy »fokozottan tűzveszélyesnek«, az aeroszoladagolóban lévő tűzveszélyes anyag mennyiségét az alábbi szövegezéssel olvasható és eltávolíthatatlan formában világosan fel kell tüntetni a termék címkéjén: »A töltet tömegének x %-a tűzveszélyes«.” |
| --- | --- |

1.

A 8. cikk az alábbi (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amennyiben az aeroszoladagoló tűzveszélyes összetevőket tartalmaz a melléklet 1.8. pontja értelmében, de a melléklet 1.9. pontjában meghatározott kritériumok szerint nem minősül »tűzveszélyesnek« vagy »fokozottan tűzveszélyesnek«, az aeroszoladagolóban lévő tűzveszélyes anyag mennyiségét az alábbi szövegezéssel olvasható és eltávolíthatatlan formában világosan fel kell tüntetni a termék címkéjén: »A töltet tömegének x %-a tűzveszélyes«.”

| 2. | A 9a. cikk hatályát veszti. |
| --- | --- |

2.

A 9a. cikk hatályát veszti.

| 3. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1.8. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.8.   Tűzveszélyes tartalom
  Az aeroszoltöltetet tűzveszélyesnek kell tekinteni, ha bármilyen tűzveszélyesnek minősülő összetevőt tartalmaz:






  a) | »tűzveszélyes folyadék«: olyan folyadék, amelynek lobbanáspontja nem haladja meg a 93°C-ot; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1.8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.8.   Tűzveszélyes tartalom

Az aeroszoltöltetet tűzveszélyesnek kell tekinteni, ha bármilyen tűzveszélyesnek minősülő összetevőt tartalmaz:

a)

»tűzveszélyes folyadék«: olyan folyadék, amelynek lobbanáspontja nem haladja meg a 93°C-ot;

| b) | »tűzveszélyes szilárd anyag«: olyan szilárd anyag vagy keverék, amely könnyen ég, illetve súrlódás hatására tüzet okozhat vagy hozzájárulhat a tűz kitöréséhez. »Könnyen égő szilárd anyagok«: olyan porított, granulált vagy képlékeny anyagok vagy keverékek, amelyek veszélyesek, ha a gyújtóforrással – például égő gyufával – való rövid érintkezést követően könnyen meggyulladnak, illetve ha a láng gyorsan terjed; |
| --- | --- |

b)

»tűzveszélyes szilárd anyag«: olyan szilárd anyag vagy keverék, amely könnyen ég, illetve súrlódás hatására tüzet okozhat vagy hozzájárulhat a tűz kitöréséhez. »Könnyen égő szilárd anyagok«: olyan porított, granulált vagy képlékeny anyagok vagy keverékek, amelyek veszélyesek, ha a gyújtóforrással – például égő gyufával – való rövid érintkezést követően könnyen meggyulladnak, illetve ha a láng gyorsan terjed;

| c) | »tűzveszélyes gáz«: olyan gáz vagy gázkeverék, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

»tűzveszélyes gáz«: olyan gáz vagy gázkeverék, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik.

Ez a meghatározás nem terjed ki a piroforos, önmelegedő illetve a vízzel reakcióba lépő anyagokra és keverékekre, mivel az ilyen összetevőket soha nem alkalmazzák aeroszolok részeként.”

| b) | A melléklet a következő 1.9. ponttal egészül ki:
  „1.9.   Tűzveszélyes aeroszolok
  Ezen irányelv alkalmazásában az aeroszolok kémiai égéshőjüknek és a tűzveszélyes összetevőik tömegszázalékának megfelelően lehetnek »nem tűzveszélyesek«, »tűzveszélyesek« és »fokozottan tűzveszélyesek«, az alábbiak szerint:






  a) | az aeroszol »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, ha legalább 85 %-ban tűzveszélyes összetevőkből áll, valamint kémiai égéshője legalább 30 kJ/g; |
| --- | --- | --- |

b)

A melléklet a következő 1.9. ponttal egészül ki:

„1.9.   Tűzveszélyes aeroszolok

Ezen irányelv alkalmazásában az aeroszolok kémiai égéshőjüknek és a tűzveszélyes összetevőik tömegszázalékának megfelelően lehetnek »nem tűzveszélyesek«, »tűzveszélyesek« és »fokozottan tűzveszélyesek«, az alábbiak szerint:

a)

az aeroszol »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, ha legalább 85 %-ban tűzveszélyes összetevőkből áll, valamint kémiai égéshője legalább 30 kJ/g;

| b) | az aeroszol »nem tűzveszélyesnek« minősül, ha összetevőinek legfeljebb 1 %-a tűzveszélyes, valamint kémiai égéshője nem haladja meg a 20 kJ/g-ot; |
| --- | --- |

b)

az aeroszol »nem tűzveszélyesnek« minősül, ha összetevőinek legfeljebb 1 %-a tűzveszélyes, valamint kémiai égéshője nem haladja meg a 20 kJ/g-ot;

| c) | minden egyéb aeroszolt az alábbi tűzveszélyességi besorolási eljárásoknak kell alávetni, vagy »fokozottan tűzveszélyesnek« kell minősíteni. A gyulladási távolság vizsgálatának, a zárt téri vizsgálatnak és a hab tűzveszélyességi vizsgálatának meg kell felelnie a 6.3. pontban leírtakkal. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb aeroszolt az alábbi tűzveszélyességi besorolási eljárásoknak kell alávetni, vagy »fokozottan tűzveszélyesnek« kell minősíteni. A gyulladási távolság vizsgálatának, a zárt téri vizsgálatnak és a hab tűzveszélyességi vizsgálatának meg kell felelnie a 6.3. pontban leírtakkal.

1.9.1.   Tűzveszélyes permetaeroszolok

A permetaeroszolok besorolása a kémiai égéshő és a gyulladási távolság vizsgálatának eredményei alapján történik, az alábbiak szerint:

| a) | Amennyiben a kémiai égéshő nem haladja meg a 20 kJ/g-ot:






  i. | ha a gyulladási távolság legalább 15 cm, de nem haladja meg a 75 cm-t, az aeroszol „tűzveszélyesnek” minősül; |
| --- | --- | --- |

a)

Amennyiben a kémiai égéshő nem haladja meg a 20 kJ/g-ot:

i.

ha a gyulladási távolság legalább 15 cm, de nem haladja meg a 75 cm-t, az aeroszol „tűzveszélyesnek” minősül;

| ii. | ha a gyulladási távolság legalább 75 cm, az aeroszol „fokozottan tűzveszélyesnek” minősül; |
| --- | --- |

ii.

ha a gyulladási távolság legalább 75 cm, az aeroszol „fokozottan tűzveszélyesnek” minősül;

| iii. | ha a gyulladási távolság vizsgálata során nem következik be gyulladás, zárt téri vizsgálatot kell végezni. Ebben az esetben az aeroszol akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha az időekvivalens legfeljebb 300 s/m3 vagy a deflagrációs sűrűség legfeljebb 300 g/m3; minden egyéb esetben az aeroszol a »nem tűzveszélyes« besorolást kapja. |
| --- | --- |

iii.

ha a gyulladási távolság vizsgálata során nem következik be gyulladás, zárt téri vizsgálatot kell végezni. Ebben az esetben az aeroszol akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha az időekvivalens legfeljebb 300 s/m3 vagy a deflagrációs sűrűség legfeljebb 300 g/m3; minden egyéb esetben az aeroszol a »nem tűzveszélyes« besorolást kapja.

| b) | Legalább 20 kJ/g kémiai égéshő mellett az aeroszol akkor minősül »fokozottan tűzveszélyesnek«, ha a gyulladási távolság meghaladja a 75 cm-t; minden egyéb esetben az aeroszol a »tűzveszélyes« besorolást kapja. |
| --- | --- |

b)

Legalább 20 kJ/g kémiai égéshő mellett az aeroszol akkor minősül »fokozottan tűzveszélyesnek«, ha a gyulladási távolság meghaladja a 75 cm-t; minden egyéb esetben az aeroszol a »tűzveszélyes« besorolást kapja.

1.9.2.   Tűzveszélyes habaeroszolok

A habaeroszolokat a hab tűzveszélyességi vizsgálatának eredményei alapján kell besorolni.

| a) | Az aeroszoltermék »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, amennyiben:






  i. | a láng magassága legalább 20 cm, időtartama legalább 2 s;
  vagy |
| --- | --- | --- |

a)

Az aeroszoltermék »fokozottan tűzveszélyesnek« minősül, amennyiben:

i.

a láng magassága legalább 20 cm, időtartama legalább 2 s;

vagy

| ii. | a láng magassága legalább 4 cm, időtartama legalább 7 s. |
| --- | --- |

ii.

a láng magassága legalább 4 cm, időtartama legalább 7 s.

| b) | Az az aeroszoltermék, amelyik nem tesz eleget az a) pontban leírt kritériumoknak, akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha a láng magassága legalább 4 cm és időtartama legalább 2 s.” |
| --- | --- |

b)

Az az aeroszoltermék, amelyik nem tesz eleget az a) pontban leírt kritériumoknak, akkor minősül »tűzveszélyesnek«, ha a láng magassága legalább 4 cm és időtartama legalább 2 s.”

| c) | A melléklet a következő 1.10. ponttal egészül ki:
  „1.10.   Kémiai égéshő
  A kémiai égéshőt ΔHč az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:






  a) | elismert műszaki eljárások, amelyek leírása például az ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 és a NFPA 30B szabványban, valamint a szakirodalomban található
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

A melléklet a következő 1.10. ponttal egészül ki:

„1.10.   Kémiai égéshő

A kémiai égéshőt ΔHč az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

a)

elismert műszaki eljárások, amelyek leírása például az ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 és a NFPA 30B szabványban, valamint a szakirodalomban található

vagy

| b) | az alábbi számítási módszer: |
| --- | --- |

b)

az alábbi számítási módszer:

A kilojoule per grammban (kJ/g) megadott kémiai égéshőt (ΔHč) az elméleti égéshő (ΔHčomb) és az égési hatásfok szorzataként lehet kiszámolni, mely utóbbi rendszerint nem haladja meg az 1,0-t (a tipikus égési hatásfok 0,95, azaz 95 %).

Összetett aeroszolkészítmény esetén a kémiai égéshő az egyedi összetevők súlyozott égéshőjének összege, a következők szerint:

Formula

ahol:

| ΔHc | = | a termék kémiai égéshője (kJ/g); |
| --- | --- | --- |
| wi% | = | az i összetevő tömegtörtje a termékben; |
| ΔHc(i) | = | a termék i összetevőjének fajlagos égéshője (kJ/g). |

ΔHc

=

a termék kémiai égéshője (kJ/g);

wi%

=

az i összetevő tömegtörtje a termékben;

ΔHc(i)

=

a termék i összetevőjének fajlagos égéshője (kJ/g).

Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek le kell írnia, hogy milyen módszert használt a kémiai égéshő meghatározására. A leírást tartalmazó dokumentumot valamelyik hivatalos közösségi nyelven kell írni, és könnyen hozzáférhetően azon a címen kell tartani, amelyet az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint fel kell tüntetni az aeroszoladagoló címkéjén, amennyiben a kémiai égéshő volt az a paraméter, amelyet az aeroszol tűzveszélyességének megállapítására használtak ezen irányelv rendelkezéseinek értelmében.”

| d) | A melléklet a következő rendelkezéssel egészül ki a 2. pont („Általános rendelkezések”) után és a 2.1. pont előtt:
  „A tűzveszélyességgel és a nyomásveszéllyel kapcsolatos követelményekről szóló melléklet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személy köteles veszélyelemzést végezni, hogy azonosítani tudja azon veszélyeket, amelyek az általa forgalmazott aeroszoladagolókra vonatkoznak. Ennek az elemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatokra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben. Az aeroszoladagolót forgalomba hozó személy az elemzést figyelembe véve tervezi meg, állítja elő és vizsgálja meg az aeroszoladagolót, valamint szükség esetén írja meg a különleges használati előírásokat.” |
| --- | --- |

d)

A melléklet a következő rendelkezéssel egészül ki a 2. pont („Általános rendelkezések”) után és a 2.1. pont előtt:

„A tűzveszélyességgel és a nyomásveszéllyel kapcsolatos követelményekről szóló melléklet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személy köteles veszélyelemzést végezni, hogy azonosítani tudja azon veszélyeket, amelyek az általa forgalmazott aeroszoladagolókra vonatkoznak. Ennek az elemzésnek adott esetben ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen előrelátható használat során az aeroszoladagolóból kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatokra, figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben. Az aeroszoladagolót forgalomba hozó személy az elemzést figyelembe véve tervezi meg, állítja elő és vizsgálja meg az aeroszoladagolót, valamint szükség esetén írja meg a különleges használati előírásokat.”

| e) | A 2.2. b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | Amennyiben az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta:






  — | a 67/548/EGK rendelet II. mellékletében található modellnek megfelelő láng szimbólum, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A 2.2. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

Amennyiben az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta:

—

a 67/548/EGK rendelet II. mellékletében található modellnek megfelelő láng szimbólum,

| — | a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« felirat az aeroszol besorolásától függően.” |
| --- | --- |

—

a »tűzveszélyes« vagy »fokozottan tűzveszélyes« felirat az aeroszol besorolásától függően.”

| f) | A 2.3. a) és a 2.3. b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Tartalomtól függetlenül: azokat a kiegészítő jellegű, használattal kapcsolatos óvintézkedéseket, amelyek figyelmeztetik a fogyasztót a termék használatával kapcsolatos különleges veszélyekre; ha az aeroszoladagolóhoz külön használati utasítást mellékelnek, ez utóbbinak szintén tükröznie kell az említett óvintézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

f)

A 2.3. a) és a 2.3. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Tartalomtól függetlenül: azokat a kiegészítő jellegű, használattal kapcsolatos óvintézkedéseket, amelyek figyelmeztetik a fogyasztót a termék használatával kapcsolatos különleges veszélyekre; ha az aeroszoladagolóhoz külön használati utasítást mellékelnek, ez utóbbinak szintén tükröznie kell az említett óvintézkedéseket;

| b) | Ha az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy a »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta, a következő figyelmeztető feliratokat:






  — | a 67/548/EGK irányelv IV. mellékletében megadott S2 és S16 biztonsági feliratokat, |
| --- | --- | --- |

b)

Ha az aeroszol az 1.9. pontban meghatározott kritériumok szerint a »tűzveszélyes« vagy a »fokozottan tűzveszélyes« besorolást kapta, a következő figyelmeztető feliratokat:

—

a 67/548/EGK irányelv IV. mellékletében megadott S2 és S16 biztonsági feliratokat,

| — | »Tilos nyílt lángba vagy izzó anyagra porlasztani«.” |
| --- | --- |

—

»Tilos nyílt lángba vagy izzó anyagra porlasztani«.”

| g) | A melléklet a következő 2.4. ponttal egészül ki:
  „2.4.   A folyékony fázis térfogata
  A folyékony fázis térfogata 50 °C-on nem haladhatja meg a hasznos űrtartalom 90 %-át.” |
| --- | --- |

g)

A melléklet a következő 2.4. ponttal egészül ki:

„2.4.   A folyékony fázis térfogata

A folyékony fázis térfogata 50 °C-on nem haladhatja meg a hasznos űrtartalom 90 %-át.”

| h) | A 3.1.2. pont a helyébe a következő szöveg lép:
  „3.1.2.   Töltés
  Az aeroszoladagolóban uralkodó nyomás 50 °C-on nem haladhatja meg a 12 bart.
  Ha azonban az aeroszol nem tartalmaz olyan gázt vagy gázkeveréket, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik, 50 °C-on a megengedett maximális nyomás 13,2 bar. ” |
| --- | --- |

h)

A 3.1.2. pont a helyébe a következő szöveg lép:

„3.1.2.   Töltés

Az aeroszoladagolóban uralkodó nyomás 50 °C-on nem haladhatja meg a 12 bart.

Ha azonban az aeroszol nem tartalmaz olyan gázt vagy gázkeveréket, amely levegővel érintkezve 20 °C hőmérsékleten és 1,013 bar légköri nyomás mellett tűzveszélyes tartománnyal rendelkezik, 50 °C-on a megengedett maximális nyomás 13,2 bar. ”

| i) | A 3.1.3., a 4.1.5. és a 4.2.4. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

i)

A 3.1.3., a 4.1.5. és a 4.2.4. pontot el kell hagyni.

| j) | A 6.1.4. pont a helyébe a következő szöveg lép:
  „6.1.4.   Töltött aeroszoladagolók végső vizsgálata
  6.1.4.1.   Az aeroszoladagolókat az alábbi végső vizsgálati módszerek egyikének kell alávetni.
  a)   Forró vizes vizsgálat
  Minden egyes töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell meríteni.






  i. | A vízfürdő hőmérsékletének és a bemerítés időtartamának olyannak kell lennie, hogy a belső nyomás elérje azt az értéket, amelyet a töltet egyenletes 50 °C hőmérsékleten gyakorolna. |
| --- | --- | --- |

j)

A 6.1.4. pont a helyébe a következő szöveg lép:

„6.1.4.   Töltött aeroszoladagolók végső vizsgálata

6.1.4.1.   Az aeroszoladagolókat az alábbi végső vizsgálati módszerek egyikének kell alávetni.

a)   Forró vizes vizsgálat

Minden egyes töltött aeroszoladagolót forró vízfürdőbe kell meríteni.

i.

A vízfürdő hőmérsékletének és a bemerítés időtartamának olyannak kell lennie, hogy a belső nyomás elérje azt az értéket, amelyet a töltet egyenletes 50 °C hőmérsékleten gyakorolna.

| ii. | Minden olyan aeroszoladagolót, amely látható, tartós alakváltozást vagy szivárgást mutat, le kell selejtezni. |
| --- | --- |

ii.

Minden olyan aeroszoladagolót, amely látható, tartós alakváltozást vagy szivárgást mutat, le kell selejtezni.

b)   Végső vizsgálati módszerek hevítéssel

Az aeroszoladagolók töltetének felhevítésére egyéb módszereket is lehet használni, amennyiben azokkal is minden egyes feltöltött aeroszoladagolóban ugyanakkora nyomást és hőmérsékletet el lehet érni, mint amekkorát a forró vizes tesztelés vált ki, és ha az alakváltozásokat és a szivárgást ugyanolyan pontossággal kimutatják, mint a forró vizes tesztelés.

c)   Hevítés nélküli végső vizsgálati módszerek

Hevítés nélküli alternatív vizsgálati módszert is lehet alkalmazni, amennyiben az megfelel a 94/55/EK irányelv A. melléklete 6.2.4.3.2.2. pontjában kifejtett, az aeroszoladagolók forró vizes vizsgálatát kiváltó módszerekről szóló rendelkezéseknek.

6.1.4.2.   Azokat az aeroszoladagolókat, amelyek töltete olyan fizikai vagy kémiai átalakuláson megy keresztül, amely megváltoztatja nyomásukat az adagoló feltöltése után és az első használat előtt, a 6.1.4.1. c) pontnak megfelelően hevítés nélküli vizsgálati módszernek kell alávetni.

6.1.4.3.   A 6.1.4.1. b) és 6.1.4.1. c) pontnak megfelelő tesztelési módszerek esetében:

| a) | A tesztelési módszert valamely illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

a)

A tesztelési módszert valamely illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.

| b) | Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek jóváhagyás iránti kérelmet kell benyújtania valamelyik illetékes hatósághoz. A kérelem mellé csatolni kell a módszert ismertető műszaki dokumentációt. |
| --- | --- |

b)

Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek jóváhagyás iránti kérelmet kell benyújtania valamelyik illetékes hatósághoz. A kérelem mellé csatolni kell a módszert ismertető műszaki dokumentációt.

| c) | Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek felügyeleti célokra meg kell őriznie az illetékes hatóságtól kapott jóváhagyást, a módszert ismertető műszaki dokumentációt, valamint szükség esetén az ellenőrzési jelentéseket, amelyeknek könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük azon a címen, amelyet az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint fel kell tüntetni az aeroszoladagoló címkéjén. |
| --- | --- |

c)

Az aeroszoladagoló forgalomba hozataláért felelős személynek felügyeleti célokra meg kell őriznie az illetékes hatóságtól kapott jóváhagyást, a módszert ismertető műszaki dokumentációt, valamint szükség esetén az ellenőrzési jelentéseket, amelyeknek könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük azon a címen, amelyet az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint fel kell tüntetni az aeroszoladagoló címkéjén.

| d) | A műszaki dokumentációt valamelyik hivatalos közösségi nyelven kell megírni, vagy egy hitelesített másolatát készen kell tartani. |
| --- | --- |

d)

A műszaki dokumentációt valamelyik hivatalos közösségi nyelven kell megírni, vagy egy hitelesített másolatát készen kell tartani.

| e) | »illetékes hatóság«: az egyes tagállamokban a 94/55/EK irányelvnek megfelelően kijelölt hatóságok.” |
| --- | --- |

e)

»illetékes hatóság«: az egyes tagállamokban a 94/55/EK irányelvnek megfelelően kijelölt hatóságok.”

| k) | A melléklet a következő 6.3. ponttal egészül ki:
  „6.3.   Az aeroszolok tűzveszélyességi tesztelése
  6.3.1.   A permetaeroszolok gyulladásitávolság-vizsgálata
  6.3.1.1.   Bevezetés






  6.3.1.1.1. | Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel az aeroszolpermetek gyulladási távolságát meg lehet határozni, és az ezzel járó gyulladási kockázatot fel lehet mérni. Az aeroszolt 15 cm távolságból rápermetezik a gyújtóforrásra, hogy megfigyeljék, meggyullad-e, illetve huzamosan ég-e a permet. Gyulladásról és huzamosabb ideig tartó égésről akkor beszélünk, ha a stabil láng legalább 5 s-ig megmarad. A gyújtóforrás olyan gázégő, amelynek kék, nem világító, 4–5 cm magas lángja van. |
| --- | --- | --- |

k)

A melléklet a következő 6.3. ponttal egészül ki:

„6.3.   Az aeroszolok tűzveszélyességi tesztelése

6.3.1.   A permetaeroszolok gyulladásitávolság-vizsgálata

6.3.1.1.   Bevezetés

6.3.1.1.1.

Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel az aeroszolpermetek gyulladási távolságát meg lehet határozni, és az ezzel járó gyulladási kockázatot fel lehet mérni. Az aeroszolt 15 cm távolságból rápermetezik a gyújtóforrásra, hogy megfigyeljék, meggyullad-e, illetve huzamosan ég-e a permet. Gyulladásról és huzamosabb ideig tartó égésről akkor beszélünk, ha a stabil láng legalább 5 s-ig megmarad. A gyújtóforrás olyan gázégő, amelynek kék, nem világító, 4–5 cm magas lángja van.

| 6.3.1.1.2. | Ez a vizsgálat a legalább 15 cm-es permettávolsággal rendelkező aeroszoltermékek esetében alkalmazandó. A 15 cm-t nem meghaladó permettávolságú aeroszoltermékek, mint például a habok, gélek, paszták vagy az adagolószeleppel ellátott aeroszoltermékek nem tesztelhetők ezzel a módszerrel. A habot, gélt vagy pasztát adagoló aeroszoltermékeket az aeroszolhab tűzveszélyességi vizsgálatával kell tesztelni. |
| --- | --- |

6.3.1.1.2.

Ez a vizsgálat a legalább 15 cm-es permettávolsággal rendelkező aeroszoltermékek esetében alkalmazandó. A 15 cm-t nem meghaladó permettávolságú aeroszoltermékek, mint például a habok, gélek, paszták vagy az adagolószeleppel ellátott aeroszoltermékek nem tesztelhetők ezzel a módszerrel. A habot, gélt vagy pasztát adagoló aeroszoltermékeket az aeroszolhab tűzveszélyességi vizsgálatával kell tesztelni.

6.3.1.2.   Felszerelés és anyagok

| 6.3.1.2.1. | Az alábbi felszerelésre van szükség:






  20 °C-os vízfürdő | ± 1 °C pontosságú |
| --- | --- | --- |
| Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg) | ± 0,1 g pontosságú |
| Kronométer (stopperóra) | ± 0,2 s pontosságú |
| Skála tartóval és szorítókapoccsal | cm-beosztás |
| Gázégő tartóval és szorítókapoccsal | |
| Hőmérő | ± 1 °C pontosságú |
| Higrométer (légnedvességmérő) | ± 5 % pontosságú |
| Manométer | ± 0,1 bar pontosságú |

6.3.1.2.1.

Az alábbi felszerelésre van szükség:

20 °C-os vízfürdő

± 1 °C pontosságú

Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

± 0,1 g pontosságú

Kronométer (stopperóra)

± 0,2 s pontosságú

Skála tartóval és szorítókapoccsal

cm-beosztás

Gázégő tartóval és szorítókapoccsal

Hőmérő

± 1 °C pontosságú

Higrométer (légnedvességmérő)

± 5 % pontosságú

Manométer

± 0,1 bar pontosságú

6.3.1.3.   Az eljárás

6.3.1.3.1.   Általános követelmények

| 6.3.1.3.1.1. | Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.1.

Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

| 6.3.1.3.1.2. | A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.2.

A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

| 6.3.1.3.1.3. | A tesztet huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.3.

A tesztet huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

| 6.3.1.3.1.4. | Minden aeroszoladagolót az alábbi módon kell tesztelni:






  a) | teljesen feltöltött aeroszolos doboz esetén a teljes eljárást alkalmazni kell, a gázégőt 15–90 cm-re tartva az aeroszolos doboz szelepétől; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.1.4.

Minden aeroszoladagolót az alábbi módon kell tesztelni:

a)

teljesen feltöltött aeroszolos doboz esetén a teljes eljárást alkalmazni kell, a gázégőt 15–90 cm-re tartva az aeroszolos doboz szelepétől;

| b) | ha a doboz töltési szintje a névleges töltési tömeg csupán 10–12 %-ának felel meg (tömegszázalékban megadva), akkor elegendő egy vizsgálat elvégzése; amennyiben a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet egyáltalán nem gyulladt meg, a szeleptől 15 cm távolságra, ellenkező esetben pedig a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet gyulladási távolságához hozzáadott 15 cm-re kell a gázégőt elhelyezni. |
| --- | --- |

b)

ha a doboz töltési szintje a névleges töltési tömeg csupán 10–12 %-ának felel meg (tömegszázalékban megadva), akkor elegendő egy vizsgálat elvégzése; amennyiben a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet egyáltalán nem gyulladt meg, a szeleptől 15 cm távolságra, ellenkező esetben pedig a teli aeroszolos dobozból kibocsátott permet gyulladási távolságához hozzáadott 15 cm-re kell a gázégőt elhelyezni.

| 6.3.1.3.1.5. | A vizsgálat során a dobozt a címkéjén olvasható utasítások szerinti helyzetben kell tartani. A gyújtóforrást ennek megfelelően kell elhelyezni. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.5.

A vizsgálat során a dobozt a címkéjén olvasható utasítások szerinti helyzetben kell tartani. A gyújtóforrást ennek megfelelően kell elhelyezni.

| 6.3.1.3.1.6. | Az alábbi eljárás során a permetet az aeroszol szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon belül 15 cm-enként kell vizsgálni. Célravezető a vizsgálatot a lángtól 60 cm-re kezdeni. Amennyiben a permet gyújtótávolsága 60 cm, a vizsgálatot a láng és az aeroszol szelepe közötti távolság 15 cm-enkénti növelésével folytassuk. Amennyiben a láng és az aeroszolszelep közötti 60 cm távolságon nem következett be gyulladás, a távolságot 15 cm-enként csökkentsük. Az eljárás azt hivatott meghatározni, hogy mekkora az a maximális távolság az aeroszolszelep és a láng között, amelyen a permet huzamosabb ideig tartó égése tapasztalható, illetve azt hivatott megállapítani, hogy az aeroszolszelep és a láng közötti 15 cm-es távolság esetében nem következik be gyulladás. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.6.

Az alábbi eljárás során a permetet az aeroszol szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon belül 15 cm-enként kell vizsgálni. Célravezető a vizsgálatot a lángtól 60 cm-re kezdeni. Amennyiben a permet gyújtótávolsága 60 cm, a vizsgálatot a láng és az aeroszol szelepe közötti távolság 15 cm-enkénti növelésével folytassuk. Amennyiben a láng és az aeroszolszelep közötti 60 cm távolságon nem következett be gyulladás, a távolságot 15 cm-enként csökkentsük. Az eljárás azt hivatott meghatározni, hogy mekkora az a maximális távolság az aeroszolszelep és a láng között, amelyen a permet huzamosabb ideig tartó égése tapasztalható, illetve azt hivatott megállapítani, hogy az aeroszolszelep és a láng közötti 15 cm-es távolság esetében nem következik be gyulladás.

6.3.1.3.2.   Vizsgálati eljárás

| a) | Minden vizsgálat előtt termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő); |
| --- | --- |

a)

Minden vizsgálat előtt termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

| b) | Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát; |
| --- | --- |

b)

Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

| c) | Mérjen meg egy aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét; |
| --- | --- |

c)

Mérjen meg egy aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét;

| d) | Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat); |
| --- | --- |

d)

Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

| e) | Támassza ki a gázégőt egy egyenletes, vízszintes felületen, vagy rögzítse az égőt a tartó és a szorítókapocs segítségével; |
| --- | --- |

e)

Támassza ki a gázégőt egy egyenletes, vízszintes felületen, vagy rögzítse az égőt a tartó és a szorítókapocs segítségével;

| f) | Gyújtsa meg a gázégőt; állítsa be úgy, hogy nem-világító, kb. 4–5 cm magas láng keletkezzen; |
| --- | --- |

f)

Gyújtsa meg a gázégőt; állítsa be úgy, hogy nem-világító, kb. 4–5 cm magas láng keletkezzen;

| g) | Helyezze el a szelep kibocsátó nyílását a lángtól előírt távolságban. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva; |
| --- | --- |

g)

Helyezze el a szelep kibocsátó nyílását a lángtól előírt távolságban. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva;

| h) | Állítsa be egy szintre a szelep kibocsátó nyílását és az égő lángját. Győződjön meg arról, hogy a kibocsátó nyílás a láng felé néz, és egy vonalban található azzal (lásd 6.3.1.1. ábra). A permetnek a láng felső felén kell áthatolnia;
  6.3.1.1   ábra |
| --- | --- |

h)

Állítsa be egy szintre a szelep kibocsátó nyílását és az égő lángját. Győződjön meg arról, hogy a kibocsátó nyílás a láng felé néz, és egy vonalban található azzal (lásd 6.3.1.1. ábra). A permetnek a láng felső felén kell áthatolnia;

6.3.1.1   ábra

Image

| i) | Tartsa be az általános követelményeket, különös tekintettel arra, hogy használat előtt felrázandó termékről van-e szó; |
| --- | --- |

i)

Tartsa be az általános követelményeket, különös tekintettel arra, hogy használat előtt felrázandó termékről van-e szó;

| j) | Permetezzen a töltetből az aeroszoladagoló szelepének 5 s-en keresztüli lenyomva tartásával (amennyiben nem következik be hamarabb gyulladás). Gyulladás esetén tartsa a szelepet továbbra is lenyomva, hogy a láng időtartama elérje a belobbanástól számított 5 s-t; |
| --- | --- |

j)

Permetezzen a töltetből az aeroszoladagoló szelepének 5 s-en keresztüli lenyomva tartásával (amennyiben nem következik be hamarabb gyulladás). Gyulladás esetén tartsa a szelepet továbbra is lenyomva, hogy a láng időtartama elérje a belobbanástól számított 5 s-t;

| k) | Jegyezze fel az erre a célra előkészített táblázatba a gázégő és az aeroszoladagoló közötti távolság gyulladási eredményeit; |
| --- | --- |

k)

Jegyezze fel az erre a célra előkészített táblázatba a gázégő és az aeroszoladagoló közötti távolság gyulladási eredményeit;

| l) | Ha a j) lépés során nem következik be gyulladás, az aeroszolt más pozíciókban (pl. fejjel lefelé, ha a használati útmutató ennek ellenkezőjét írja elő) is meg kell vizsgálni, hogy ellenőrizzük, történik-e gyulladás; |
| --- | --- |

l)

Ha a j) lépés során nem következik be gyulladás, az aeroszolt más pozíciókban (pl. fejjel lefelé, ha a használati útmutató ennek ellenkezőjét írja elő) is meg kell vizsgálni, hogy ellenőrizzük, történik-e gyulladás;

| m) | Ismételje meg a g)–l) lépést további két alkalommal (összesen háromszor) ugyanazon aeroszolos doboz esetében az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett; |
| --- | --- |

m)

Ismételje meg a g)–l) lépést további két alkalommal (összesen háromszor) ugyanazon aeroszolos doboz esetében az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett;

| n) | Ismételje meg a vizsgálati eljárást ugyanazon termék további két aeroszolos dobozán az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett; |
| --- | --- |

n)

Ismételje meg a vizsgálati eljárást ugyanazon termék további két aeroszolos dobozán az aeroszolszelep és a gázégő ugyanakkora távolsága mellett;

| o) | Ismételje meg a vizsgálati eljárás g)–n) lépését az aeroszolos doboz szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon az egyes vizsgálatok eredményétől függően (lásd a 6.3.1.3.1.4. és 6.3.1.3.1.5. pontban leírtakat); |
| --- | --- |

o)

Ismételje meg a vizsgálati eljárás g)–n) lépését az aeroszolos doboz szelepe és az égő lángja közötti 15–90 cm távolságon az egyes vizsgálatok eredményétől függően (lásd a 6.3.1.3.1.4. és 6.3.1.3.1.5. pontban leírtakat);

| p) | Ha 15 cm távolságon nem történik gyulladás, az eljárás befejezettnek tekintendő a kezdetben teli dobozok esetében. Az eljárás szintén befejezettnek tekintendő, ha a gyulladás és a huzamosabb ideig tartó égés 90 cm távolságban következett be. Ha 15 cm távolságban nem történt gyulladás, jegyezze fel ezt. Minden más körülmény esetén a »gyulladási távolság« az égő lángja és az aeroszolszelep közötti azon legnagyobb távolság, amelyen a gyulladást és a huzamosabb ideig tartó égést megfigyelték; |
| --- | --- |

p)

Ha 15 cm távolságon nem történik gyulladás, az eljárás befejezettnek tekintendő a kezdetben teli dobozok esetében. Az eljárás szintén befejezettnek tekintendő, ha a gyulladás és a huzamosabb ideig tartó égés 90 cm távolságban következett be. Ha 15 cm távolságban nem történt gyulladás, jegyezze fel ezt. Minden más körülmény esetén a »gyulladási távolság« az égő lángja és az aeroszolszelep közötti azon legnagyobb távolság, amelyen a gyulladást és a huzamosabb ideig tartó égést megfigyelték;

| q) | Három 10–12%-os névleges töltési szinten lévő aeroszolos dobozon is kell végezni egy vizsgálatot. E dobozok tesztelése során az aeroszolszelep és az égő lángja közötti távolság a következő: »a tele doboz gyulladási távolsága + 15 cm«; |
| --- | --- |

q)

Három 10–12%-os névleges töltési szinten lévő aeroszolos dobozon is kell végezni egy vizsgálatot. E dobozok tesztelése során az aeroszolszelep és az égő lángja közötti távolság a következő: »a tele doboz gyulladási távolsága + 15 cm«;

| r) | Ürítsen ki egy aeroszolos dobozt 10–12 % névleges töltési szintre (tömegszázalékban megadva) egyenként legfeljebb 30 s-ig tartó sorozatos permetezéssel. A permetezések között iktasson be legalább 300 s szünetet. Ebben a köztes időszakban kondicionálja az adagolókat vízfürdőben; |
| --- | --- |

r)

Ürítsen ki egy aeroszolos dobozt 10–12 % névleges töltési szintre (tömegszázalékban megadva) egyenként legfeljebb 30 s-ig tartó sorozatos permetezéssel. A permetezések között iktasson be legalább 300 s szünetet. Ebben a köztes időszakban kondicionálja az adagolókat vízfürdőben;

| s) | Ismételje meg a g)–n) lépést a 10–12 % névleges töltési szinten levő aeroszolos dobozok esetében az l) és m) lépés kihagyásával. Ezt a tesztet csak az aeroszoladagoló egy pozíciójában kell elvégezni, pl. álló helyzetben vagy fordítva, a teli dobozok gyulladási eredményének (ha történt gyulladás) függvényében; |
| --- | --- |

s)

Ismételje meg a g)–n) lépést a 10–12 % névleges töltési szinten levő aeroszolos dobozok esetében az l) és m) lépés kihagyásával. Ezt a tesztet csak az aeroszoladagoló egy pozíciójában kell elvégezni, pl. álló helyzetben vagy fordítva, a teli dobozok gyulladási eredményének (ha történt gyulladás) függvényében;

| t) | Jegyezze fel valamennyi eredményt a lenti 6.3.1.1. táblázatba. |
| --- | --- |

t)

Jegyezze fel valamennyi eredményt a lenti 6.3.1.1. táblázatba.

6.3.1.3.2.1.   Valamennyi kísérletet egy jól szellőztethető helyiségben, füstelszívó süveg alatt kell végezni. A füstelszívó süveget és a helyiséget minden vizsgálat után legalább 3 percig szellőztetni kell. Tegyen meg minden szükséges óvintézkedést az égéstermékek belélegzésének elkerülésére.

6.3.1.3.2.2.   A 10–12 % névleges töltési szinten levő aeroszolos dobozokat csak egyszer kell vizsgálni. Az eredménytáblákba elegendő dobozonként egy eredményt felvezetni.

6.3.1.3.2.3.   Amennyiben a vizsgálat az aeroszoladagoló rendeltetésszerű használata szerinti helyzetben negatív eredményhez vezet, a vizsgálatot meg kell ismételni abban a helyzetben, amelyben minden valószínűség szerint pozitív eredmény várható.

6.3.1.4.   Az eredmények becslésének módszere

6.3.1.4.1.   Az összes eredményt rögzítsük. Az eredmények rögzítésére szolgáló mintatáblázat a 6.3.1.1. pontban található.

6.3.1.1.   táblázat

| Dátum | Hőmérséklet: ... °C
  Relatív páratartalom: ... % |
| --- | --- |
| A termék elnevezése | |
| Nettó térfogat | | 1. doboz | 2. doboz | 3. doboz |
| Kezdeti töltési szint | | % | % | % |
| Az adagoló és a gyújtóforrás közti távolság | Vizsgálat | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 |
| 15 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| 30 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| 45 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| 60 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| 75 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| 90 cm | Gyulladás?
  Igen/nem | | | |
| Megfigyelések – többek között a doboz helyzetével kapcsolatban | | | | |

Dátum

Hőmérséklet: ... °C

Relatív páratartalom: ... %

A termék elnevezése

Nettó térfogat

1. doboz

2. doboz

3. doboz

Kezdeti töltési szint

%

%

%

Az adagoló és a gyújtóforrás közti távolság

Vizsgálat

1

2

3

1

2

3

1

2

3

15 cm

Gyulladás?

Igen/nem

30 cm

Gyulladás?

Igen/nem

45 cm

Gyulladás?

Igen/nem

60 cm

Gyulladás?

Igen/nem

75 cm

Gyulladás?

Igen/nem

90 cm

Gyulladás?

Igen/nem

Megfigyelések – többek között a doboz helyzetével kapcsolatban

6.3.2.   Zárt térben végzett gyulladási teszt

6.3.2.1.   Bevezetés

Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel az aeroszoladagolóval permetezett termékek zárt vagy körülhatárolt térben való gyúlékonyságából fakadó tűzveszélyességét lehet vizsgálni. Permetezzük az aeroszoladagoló tartalmát egy hengeres vizsgálati edénybe, amelybe előzőleg égő gyertyát helyeztünk. Ha mérhető gyulladás történik, jegyezzük fel az eltelt időt és a kibocsátott töltet mennyiségét.

6.3.2.2.   Felszerelés és anyagok

6.3.2.2.1.   Az alábbi felszerelésre van szükség:

| Kronométer (stopperóra) | ± 0,2 s pontosságú |
| --- | --- |
| 20 °C-os vízfürdő | ± 1 °C eltérés megengedett |
| Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg) | ± 0,1 g pontosságú |
| Hőmérő | ± 1 °C pontosságú |
| Higrométer (légnedvességmérő) | ± 5 % pontosságú |
| Manométer | ± 0,1 bar pontosságú |
| Hengeres vizsgálati tartály | részletes leírását lásd lenn |

Kronométer (stopperóra)

± 0,2 s pontosságú

20 °C-os vízfürdő

± 1 °C eltérés megengedett

Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

± 0,1 g pontosságú

Hőmérő

± 1 °C pontosságú

Higrométer (légnedvességmérő)

± 5 % pontosságú

Manométer

± 0,1 bar pontosságú

Hengeres vizsgálati tartály

részletes leírását lásd lenn

6.3.2.2.2.   A vizsgálati berendezés előkészítése

6.3.2.2.2.1.   Alakítsunk át egy kb. 200 dm3 űrtartalmú, 600 mm átmérőjű és 720 mm hosszú, egyik végén nyitott hengeres vizsgálati tartályt az alábbiak szerint:

| a) | Rögzítsünk az edény nyitott végére egy csuklósan kapcsolt fedelet; vagy |
| --- | --- |

a)

Rögzítsünk az edény nyitott végére egy csuklósan kapcsolt fedelet; vagy

| b) | Az edényt 0,01–0,02 mm vastagságú műanyag fóliával is lezárhatjuk. Ha a vizsgálat során műanyag fóliát használunk, azt az alábbiak szerint tegyük: Feszítse ki a fóliát a henger nyitott vége fölött, majd rögzítse gumigyűrűvel. A gumigyűrű olyan erősségű legyen, hogy az elfektetett hengerre feszítve csak 25 mm-t engedjen, mikor 0,45 kg súlyt akasztunk a gumigyűrű legalsó pontjára. Vágjon egy 25 mm-es hasadékot a fóliába a henger peremétől 50 mm távolságban. Ellenőrizze, hogy feszes-e a fólia; |
| --- | --- |

b)

Az edényt 0,01–0,02 mm vastagságú műanyag fóliával is lezárhatjuk. Ha a vizsgálat során műanyag fóliát használunk, azt az alábbiak szerint tegyük: Feszítse ki a fóliát a henger nyitott vége fölött, majd rögzítse gumigyűrűvel. A gumigyűrű olyan erősségű legyen, hogy az elfektetett hengerre feszítve csak 25 mm-t engedjen, mikor 0,45 kg súlyt akasztunk a gumigyűrű legalsó pontjára. Vágjon egy 25 mm-es hasadékot a fóliába a henger peremétől 50 mm távolságban. Ellenőrizze, hogy feszes-e a fólia;

| c) | Fúrjon egy 50 mm-es lyukat a henger másik végébe a henger peremétől 100 mm távolságra, hogy a vizsgálatra előkészített, elfektetett edényben a nyílás felül legyen (6.3.2.1. ábra);
  6.3.2.1.   ábra |
| --- | --- |

c)

Fúrjon egy 50 mm-es lyukat a henger másik végébe a henger peremétől 100 mm távolságra, hogy a vizsgálatra előkészített, elfektetett edényben a nyílás felül legyen (6.3.2.1. ábra);

6.3.2.1.   ábra

Image

| d) | Helyezzen el egy 20–40 mm átmérőjű, 100 mm magas paraffingyertyát egy 200 × 200 mm felületű fémtalapzatra. Amikor a gyertya magassága 80 mm alá csökken, ki kell cserélni. A gyertya lángját a permet hatásától egy 150 mm széles, 200 mm magas terelőlappal védjük. A terelőlap folytatásaként egy, a vízszintessel 45°-ot bezáró lapot is kell szerelni, a terelőlap aljától 150 mm magasságban (6.3.2.2. ábra);
  6.3.2.2.   ábra |
| --- | --- |

d)

Helyezzen el egy 20–40 mm átmérőjű, 100 mm magas paraffingyertyát egy 200 × 200 mm felületű fémtalapzatra. Amikor a gyertya magassága 80 mm alá csökken, ki kell cserélni. A gyertya lángját a permet hatásától egy 150 mm széles, 200 mm magas terelőlappal védjük. A terelőlap folytatásaként egy, a vízszintessel 45°-ot bezáró lapot is kell szerelni, a terelőlap aljától 150 mm magasságban (6.3.2.2. ábra);

6.3.2.2.   ábra

Image

| e) | A fémtalapzatra helyezett gyertyát a henger két végétől egyenlő távolságra kell elhelyezni (6.3.2.3. ábra);
  6.3.2.3.   ábra |
| --- | --- |

e)

A fémtalapzatra helyezett gyertyát a henger két végétől egyenlő távolságra kell elhelyezni (6.3.2.3. ábra);

6.3.2.3.   ábra

Image

| f) | Fektessük le a hengert a padlóra vagy egy talpazatra egy 15–25 °C-os hőmérsékletű helyen. A vizsgálandó terméket permetezzük a körülbelül 200 dm3 űrtartalmú hengerbe, amelybe gyújtóforrást helyeztünk. |
| --- | --- |

f)

Fektessük le a hengert a padlóra vagy egy talpazatra egy 15–25 °C-os hőmérsékletű helyen. A vizsgálandó terméket permetezzük a körülbelül 200 dm3 űrtartalmú hengerbe, amelybe gyújtóforrást helyeztünk.

6.3.2.2.2.2.   A termék rendszerint az aeroszolos doboz függőleges tengelyével bezárt 90°-os szögben hagyja el a dobozt. A leírt eljárás és az ábrák az ilyen típusú aeroszoltermékre vonatkoznak. A nem szokásos módon működő aeroszolok (pl. függőleges irányban permetező aeroszoladagolók) esetében fel kell jegyezni az eljárással és felszereléssel kapcsolatos változásokat a helyes laboratóriumi gyakorlatnak megfelelően, lásd pl. »Vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumok felkészültségének általános követelményei« című ISO/IEC 17025:1999 szabvány.

6.3.2.3.   Az eljárás

6.3.2.3.1.   Általános követelmények

| 6.3.2.3.1.1. | Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.1.

Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

| 6.3.2.3.1.2. | A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.2.

A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani használat közben. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

| 6.3.2.3.1.3. | A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.3.

A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

6.3.2.3.2.   Vizsgálati eljárás

| a) | Termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő); |
| --- | --- |

a)

Termékenként legalább 3 teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

| b) | Mérje le vagy számítsa ki a henger tényleges űrtartalmát dm3-ben kifejezve; |
| --- | --- |

b)

Mérje le vagy számítsa ki a henger tényleges űrtartalmát dm3-ben kifejezve;

| c) | Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát; |
| --- | --- |

c)

Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

| d) | Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C-os hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat); |
| --- | --- |

d)

Mérje meg a belső nyomást és a töltet kezdeti kiáramlási sebességét 20 °C ± 1 °C-os hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

| e) | Mérje le az egyik aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét; |
| --- | --- |

e)

Mérje le az egyik aeroszoladagolót és jegyezze fel tömegét;

| f) | Gyújtsa meg a gyertyát és zárja le a hengert (a fedéllel vagy a műanyag fóliával); |
| --- | --- |

f)

Gyújtsa meg a gyertyát és zárja le a hengert (a fedéllel vagy a műanyag fóliával);

| g) | Helyezze el az aeroszoladagolót úgy, hogy annak szelepnyílása a henger bejárati nyílásának közepétől 35 mm-re (széles sugárban permetező aeroszoladagolók esetében közelebb) legyen. Indítsa el a kronométert (a stopperórát), majd a termék használati utasításait követve irányítsa a permetet a henger másik (fedéllel illetve műanyag fóliával fedett) végének közepe felé. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva; |
| --- | --- |

g)

Helyezze el az aeroszoladagolót úgy, hogy annak szelepnyílása a henger bejárati nyílásának közepétől 35 mm-re (széles sugárban permetező aeroszoladagolók esetében közelebb) legyen. Indítsa el a kronométert (a stopperórát), majd a termék használati utasításait követve irányítsa a permetet a henger másik (fedéllel illetve műanyag fóliával fedett) végének közepe felé. Az aeroszolt abban a helyzetben kell tartani vizsgálat közben, mint rendeltetésszerű használata során, tehát álló helyzetben vagy fordítva;

| h) | Tartsa lenyomva a szelepet a gyulladás bekövetkeztéig. Állítsa le a kronométert, és jegyezze fel az eltelt időt. Ismét mérje le az aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét; |
| --- | --- |

h)

Tartsa lenyomva a szelepet a gyulladás bekövetkeztéig. Állítsa le a kronométert, és jegyezze fel az eltelt időt. Ismét mérje le az aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét;

| i) | Szellőztesse ki és tisztítsa meg a hengert minden olyan maradék anyagtól, amely befolyásolhatná a további vizsgálatok eredményeit. Szükség esetén hagyja a hengert lehűlni; |
| --- | --- |

i)

Szellőztesse ki és tisztítsa meg a hengert minden olyan maradék anyagtól, amely befolyásolhatná a további vizsgálatok eredményeit. Szükség esetén hagyja a hengert lehűlni;

| j) | Ismételje meg a vizsgálati eljárás d)–i) lépését ugyanazon termék további két aeroszoladagolója esetében (összesen tehát 3 aeroszoladagolón, megjegyzés: minden adagolót csak egyszer kell vizsgálni); |
| --- | --- |

j)

Ismételje meg a vizsgálati eljárás d)–i) lépését ugyanazon termék további két aeroszoladagolója esetében (összesen tehát 3 aeroszoladagolón, megjegyzés: minden adagolót csak egyszer kell vizsgálni);

6.3.2.4.   Az eredmények becslésének módszere

6.3.2.4.1.   Írjon jelentést a vizsgálat eredményeiről, amelyben kitér az alábbi információkra:

| a) | a vizsgált termék neve és referenciái; |
| --- | --- |

a)

a vizsgált termék neve és referenciái;

| b) | az aeroszoladagoló belső nyomása és a töltet kezdeti kiáramlási sebessége; |
| --- | --- |

b)

az aeroszoladagoló belső nyomása és a töltet kezdeti kiáramlási sebessége;

| c) | a környezet hőmérséklete és relatív páratartalma; |
| --- | --- |

c)

a környezet hőmérséklete és relatív páratartalma;

| d) | minden egyes vizsgálat esetén a gyújtáshoz szükséges kiáramlási idő (s) (ha a termék nem gyullad meg, jegyezze fel ezt); |
| --- | --- |

d)

minden egyes vizsgálat esetén a gyújtáshoz szükséges kiáramlási idő (s) (ha a termék nem gyullad meg, jegyezze fel ezt);

| e) | minden egyes vizsgálat során kipermetezett termék tömege (g-ban megadva); |
| --- | --- |

e)

minden egyes vizsgálat során kipermetezett termék tömege (g-ban megadva);

| f) | a henger tényleges űrtartalma (dm3-ben megadva). |
| --- | --- |

f)

a henger tényleges űrtartalma (dm3-ben megadva).

6.3.2.4.2.   Az egy köbméterben elért gyulladáshoz szükséges időekvivalenst (teq) a következő módon lehet kiszámolni:

Formula

6.3.2.4.3.   A vizsgálat során bekövetkező gyulladáshoz szükséges deflagrációs sűrűséget (Ddef) a következő módon lehet kiszámolni:

Formula

6.3.3.   Az aeroszolhab tűzveszélyességi vizsgálata

6.3.3.1.   Bevezetés

6.3.3.1.1.   Ez a szabványos vizsgálat azt a módszert írja le, amellyel a hab, gél vagy paszta formájában kibocsátott aeroszolpermet tűzveszélyességét lehet meghatározni. Permetezzünk kb. 5 g habot, gélt vagy pasztát kibocsátó aeroszolt egy kémlelőüvegre. Helyezzünk gyújtóforrást (gyertyát, vékony viaszgyertyát, gyufát vagy öngyújtót) a kémlelőüveg aljára, hogy megfigyeljük, bekövetkezik-e gyulladás és hosszan tartó égés. Gyulladásról akkor beszélünk, ha a stabil láng legalább 2 s-ig megmarad, és magassága legalább 4 cm.

6.3.3.2.   Felszerelés és anyagok

6.3.3.2.1.   Az alábbi felszerelésre van szükség:

| Skála tartóval és szorítókapoccsal | cm-beosztással |
| --- | --- |
| Kb. 150 mm átmérőjű, tűzálló kémlelőüveg | |
| Kronométer (stopperóra) | ± 0,2 s pontosságú |
| Gyertya, vékony viaszgyertya, gyufa vagy öngyújtó | |
| Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg) | ± 0,1 g pontosságú |
| 20 °C-os vízfürdő | ± 1 °C pontosságú |
| Hőmérő | ± 1 °C pontosságú |
| Higrométer (légnedvességmérő) | ± 5 % pontosságú |
| Manométer | ± 0,1 bar pontosságú |

Skála tartóval és szorítókapoccsal

cm-beosztással

Kb. 150 mm átmérőjű, tűzálló kémlelőüveg

Kronométer (stopperóra)

± 0,2 s pontosságú

Gyertya, vékony viaszgyertya, gyufa vagy öngyújtó

Kalibrált laboratóriumi lépték (mérleg)

± 0,1 g pontosságú

20 °C-os vízfürdő

± 1 °C pontosságú

Hőmérő

± 1 °C pontosságú

Higrométer (légnedvességmérő)

± 5 % pontosságú

Manométer

± 0,1 bar pontosságú

6.3.3.2.2.   Helyezzük a kémlelőüveget tűzálló felületre, olyan huzatmentes környezetben, amelyet minden vizsgálat után ki lehet szellőztetni. Helyezzük a skálát pontosan a kémlelőüveg mögé, és rögzítsük függőleges helyzetben a tartó és szorítókapocs segítségével.

6.3.3.2.3.   A skálát úgy kell rögzíteni, hogy kezdőpontja egy szinten legyen a vízszintes síkon elhelyezett kémlelőüveg aljával.

6.3.3.3.   Az eljárás

6.3.3.3.1.   Általános követelmények

| 6.3.3.3.1.1. | Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.1.

Minden egyes aeroszoladagolót vizsgálat előtt kondicionálni kell, majd az adagolószelep 1 s-en keresztüli lenyomásával be kell indítani. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy a merülőcsőből távozzon az inhomogén anyag.

| 6.3.3.3.1.2. | A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani a rendeltetésszerű használat során. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.2.

A használati utasításokat pontosan követni kell, különös tekintettel arra, hogy az adagolót álló helyzetben vagy fordítva kell-e tartani a rendeltetésszerű használat során. Ha használat előtt felrázandó termékről van szó, akkor közvetlenül vizsgálat előtt rázzuk fel az adagolót.

| 6.3.3.3.1.3. | A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.3.

A vizsgálatokat huzatmentes, szellőztethető környezetben kell végezni, ahol az ellenőrzött hőmérséklet 20 °C ± 5 °C, a relatív páratartalom pedig 30–80 %.

6.3.3.3.2.   Vizsgálati eljárás

| a) | Minden vizsgálat előtt termékenként legalább négy teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő); |
| --- | --- |

a)

Minden vizsgálat előtt termékenként legalább négy teli aeroszoladagolót 20 °C ± 1 °C-on legalább 30 percig kondicionálni kell az aeroszoladagoló legalább 95 %-ának vízbemerítésével (az aeroszoladagoló teljes bemerítése mellett 30 perc kondicionálás is elegendő);

| b) | Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát; |
| --- | --- |

b)

Tartsa be az általános követelményeket. Jegyezze fel a környezet hőmérsékletét és relatív páratartalmát;

| c) | Mérje meg a belső nyomást 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat); |
| --- | --- |

c)

Mérje meg a belső nyomást 20 °C ± 1 °C hőmérsékleten (hogy ezáltal kiszűrje a hibás vagy nem teljesen feltöltött aeroszoladagolókat);

| d) | Mérje meg a vizsgálandó aeroszoltermék kiáramlási sebességét, hogy a permetezett termék mennyiségét még pontosabban le lehessen mérni; |
| --- | --- |

d)

Mérje meg a vizsgálandó aeroszoltermék kiáramlási sebességét, hogy a permetezett termék mennyiségét még pontosabban le lehessen mérni;

| e) | Mérje le az egyik aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét; |
| --- | --- |

e)

Mérje le az egyik aeroszoladagolót, és jegyezze fel tömegét;

| f) | A lemért kibocsátás illetve kiáramlási sebesség, valamint a gyártó utasításai alapján permetezzen mintegy 5 g terméket egy tiszta kémlelőüveg közepére, 25 mm-nél nem magasabb halmot képezve; |
| --- | --- |

f)

A lemért kibocsátás illetve kiáramlási sebesség, valamint a gyártó utasításai alapján permetezzen mintegy 5 g terméket egy tiszta kémlelőüveg közepére, 25 mm-nél nem magasabb halmot képezve;

| g) | A kibocsátás utáni 5 s-en belül közelítse a gyújtóforrást a minta alsó széléhez, és ezzel egyidejűleg indítsa el a kronométert (stopperórát). Szükség esetén távolítsa el a gyújtóforrást a minta szélétől mintegy 2 s múlva, hogy világosan látszódjon, történt-e gyulladás. Amennyiben a minta nem mutat gyulladásra utaló jelet, ismét közelítse a gyújtóforrást a minta széléhez; |
| --- | --- |

g)

A kibocsátás utáni 5 s-en belül közelítse a gyújtóforrást a minta alsó széléhez, és ezzel egyidejűleg indítsa el a kronométert (stopperórát). Szükség esetén távolítsa el a gyújtóforrást a minta szélétől mintegy 2 s múlva, hogy világosan látszódjon, történt-e gyulladás. Amennyiben a minta nem mutat gyulladásra utaló jelet, ismét közelítse a gyújtóforrást a minta széléhez;

| h) | Gyulladás esetén jegyezze fel az alábbi adatokat:






  i. | a láng maximális magasságát a kémlelőüveg aljától mérve cm-ben; |
| --- | --- | --- |

h)

Gyulladás esetén jegyezze fel az alábbi adatokat:

i.

a láng maximális magasságát a kémlelőüveg aljától mérve cm-ben;

| ii. | a láng időtartamát (s); |
| --- | --- |

ii.

a láng időtartamát (s);

| iii. | szárítsa meg, majd mérje le újból az aeroszoladagolót, és számítsa ki a kibocsátott termék tömegét; |
| --- | --- |

iii.

szárítsa meg, majd mérje le újból az aeroszoladagolót, és számítsa ki a kibocsátott termék tömegét;

| i) | Minden vizsgálatot követően szellőztesse ki azt a helyiséget, ahol a vizsgálatot végezte; |
| --- | --- |

i)

Minden vizsgálatot követően szellőztesse ki azt a helyiséget, ahol a vizsgálatot végezte;

| j) | Ha nem következik be gyulladás, ill. változás a kibocsátott termék hab vagy paszta állagában felhasználása során, ismételje meg az e)–i) lépést. Hagyja a terméket 30 s, illetve 1, 2 vagy 4 percig állni, mielőtt a gyújtóforrással megint feléje közelít; |
| --- | --- |

j)

Ha nem következik be gyulladás, ill. változás a kibocsátott termék hab vagy paszta állagában felhasználása során, ismételje meg az e)–i) lépést. Hagyja a terméket 30 s, illetve 1, 2 vagy 4 percig állni, mielőtt a gyújtóforrással megint feléje közelít;

| k) | Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–i) lépéseit még kétszer (azaz összesen három alkalommal) ugyanazon doboz esetében. |
| --- | --- |

k)

Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–i) lépéseit még kétszer (azaz összesen három alkalommal) ugyanazon doboz esetében.

| l) | Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–k) lépéseit még két (azaz összesen három) aeroszolos doboz esetében; |
| --- | --- |

l)

Ismételje meg a vizsgálati eljárás e)–k) lépéseit még két (azaz összesen három) aeroszolos doboz esetében;

6.3.3.4.   Az eredmények becslésének módszere

6.3.3.4.1.   Írjon jelentést a vizsgálat eredményeiről, amelyben kitér az alábbi információkra:

| a) | meggyullad-e a termék; |
| --- | --- |

a)

meggyullad-e a termék;

| b) | a láng maximális magassága cm-ben; |
| --- | --- |

b)

a láng maximális magassága cm-ben;

| c) | a láng időtartama s-ben; |
| --- | --- |

c)

a láng időtartama s-ben;

| d) | a vizsgált termék tömege.” |
| --- | --- |

d)

a vizsgált termék tömege.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 9.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 96/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 96/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2008. április 3.

a rizstermékekben előforduló, nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” szervezetre vonatkozó szükségintézkedésekről

(az értesítés a C(2008) 1208. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/289/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A genetikailag módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy genetikailag módosított élelmiszert vagy takarmányt nem szabad forgalomba hozni a Közösségben a rendelettel összhangban megadott engedély nélkül. Szintén e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (3) bekezdése írja elő, hogy a genetikailag módosított élelmiszert vagy takarmányt csak akkor lehet engedélyezni, ha kérelmezője megfelelő és kielégítő mértékben bizonyította, hogy a termék nem gyakorol kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, nem téveszti meg a fogyasztót vagy a felhasználót, és nem különbözik a helyettesíteni kívánt élelmiszertől vagy takarmánytól olyan mértékben, hogy normál fogyasztása táplálkozási szempontból káros legyen az emberre vagy állatra nézve. |
| --- | --- |

(1)

A genetikailag módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy genetikailag módosított élelmiszert vagy takarmányt nem szabad forgalomba hozni a Közösségben a rendelettel összhangban megadott engedély nélkül. Szintén e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (3) bekezdése írja elő, hogy a genetikailag módosított élelmiszert vagy takarmányt csak akkor lehet engedélyezni, ha kérelmezője megfelelő és kielégítő mértékben bizonyította, hogy a termék nem gyakorol kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, nem téveszti meg a fogyasztót vagy a felhasználót, és nem különbözik a helyettesíteni kívánt élelmiszertől vagy takarmánytól olyan mértékben, hogy normál fogyasztása táplálkozási szempontból káros legyen az emberre vagy állatra nézve.

| (2) | 2006. szeptemberében Kínából származó, nem engedélyezett genetikailag módosított „Bt 63” rizst tartalmazó rizskészítményeket találtak az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Németországban, és értesítették az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszert (RASFF). |
| --- | --- |

(2)

2006. szeptemberében Kínából származó, nem engedélyezett genetikailag módosított „Bt 63” rizst tartalmazó rizskészítményeket találtak az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Németországban, és értesítették az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszert (RASFF).

| (3) | Az illetékes kínai hatóságokat haladéktalanul felkérték, hogy nyújtsanak részletes tájékoztatást a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs genetikai felépítésére vonatkozóan. Magyarázatot kértek a kínai piacon jelen lévő genetikailag módosított rizs származására is, valamint arra, hogy milyen módon kívánták a kínai hatóságok biztosítani azt, hogy az exportált termékek megfeleljenek a közösségi követelményeknek. Válaszképpen a kínai hatóságok kivizsgálták az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszernek jelentett eseteket, és felfüggesztették az érintett vállalatok kiviteli tevékenységét. Továbbá arról is döntöttek, hogy megvizsgálják az exportált rizst és rizskészítményeket, és felkérték az exportáló vállalatokat, hogy beszerzésnél fokozottan ellenőrizzék a nyersanyagokat. Továbbá tájékoztatták a Bizottságot a genetikailag módosított rizsre vonatkozó általános helyzetről a kínai piacon, és a szóban forgó genetikailag módosított Bt-termék felépítéséről, megerősítvén, hogy a genetikailag módosított „Bt 63” rizst nem engedélyezik a kínai piacon. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes kínai hatóságokat haladéktalanul felkérték, hogy nyújtsanak részletes tájékoztatást a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs genetikai felépítésére vonatkozóan. Magyarázatot kértek a kínai piacon jelen lévő genetikailag módosított rizs származására is, valamint arra, hogy milyen módon kívánták a kínai hatóságok biztosítani azt, hogy az exportált termékek megfeleljenek a közösségi követelményeknek. Válaszképpen a kínai hatóságok kivizsgálták az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszernek jelentett eseteket, és felfüggesztették az érintett vállalatok kiviteli tevékenységét. Továbbá arról is döntöttek, hogy megvizsgálják az exportált rizst és rizskészítményeket, és felkérték az exportáló vállalatokat, hogy beszerzésnél fokozottan ellenőrizzék a nyersanyagokat. Továbbá tájékoztatták a Bizottságot a genetikailag módosított rizsre vonatkozó általános helyzetről a kínai piacon, és a szóban forgó genetikailag módosított Bt-termék felépítéséről, megerősítvén, hogy a genetikailag módosított „Bt 63” rizst nem engedélyezik a kínai piacon.

| (4) | A tagállamokat haladéktalanul tájékoztatták a helyzetről az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság 2006. szeptember 11-i és 2006. október 23-i ülésein. A tagállamokat és gazdasági szereplőket írásban is emlékeztették: kötelességük annak biztosítása, hogy nem engedélyezett, genetikailag módosított szervezet ne kerülhessen az Unió piacára. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamokat haladéktalanul tájékoztatták a helyzetről az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság 2006. szeptember 11-i és 2006. október 23-i ülésein. A tagállamokat és gazdasági szereplőket írásban is emlékeztették: kötelességük annak biztosítása, hogy nem engedélyezett, genetikailag módosított szervezet ne kerülhessen az Unió piacára.

| (5) | Miután 2006 szeptembere és októbere között számos esetben értesítés érkezett az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren keresztül a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétéről, a sürgősségi riasztások sorozata abbamaradt, ami arra engedett következtetni, hogy a kínai hatóságok által hozott intézkedések hatékonyak voltak. |
| --- | --- |

(5)

Miután 2006 szeptembere és októbere között számos esetben értesítés érkezett az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren keresztül a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétéről, a sürgősségi riasztások sorozata abbamaradt, ami arra engedett következtetni, hogy a kínai hatóságok által hozott intézkedések hatékonyak voltak.

| (6) | 2007 februárjában újbóli értesítés érkezett az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren keresztül a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétéről. Ez az új riasztás takarmányozási célú rizsfehérjekoncentrátum-szállítmányra vonatkozott, amely Hollandián át került Görögországba. A szóban forgó szállítmány 2006 decemberében hagyta el Kínát, vagyis a kínai hatóságok által bevezetett ellenőrzési intézkedések végrehajtása után. Miután a Bizottság értesítést küldött az új riasztásról és további garanciákat kért, a kínai hatóságok fokozták a rizstermékek mintavételét és vizsgálatát, és előírták, hogy a rizstermékeket hivatalos kínai vizsgálati és karanténigazolás kísérje. Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságot 2007. március 2-án tájékoztatták. |
| --- | --- |

(6)

2007 februárjában újbóli értesítés érkezett az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren keresztül a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétéről. Ez az új riasztás takarmányozási célú rizsfehérjekoncentrátum-szállítmányra vonatkozott, amely Hollandián át került Görögországba. A szóban forgó szállítmány 2006 decemberében hagyta el Kínát, vagyis a kínai hatóságok által bevezetett ellenőrzési intézkedések végrehajtása után. Miután a Bizottság értesítést küldött az új riasztásról és további garanciákat kért, a kínai hatóságok fokozták a rizstermékek mintavételét és vizsgálatát, és előírták, hogy a rizstermékeket hivatalos kínai vizsgálati és karanténigazolás kísérje. Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságot 2007. március 2-án tájékoztatták.

| (7) | A kínai hatóságok által bejelentett intézkedések ellenére a továbbiakban több, a genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétére vonatkozó riasztást is jelentettek. |
| --- | --- |

(7)

A kínai hatóságok által bejelentett intézkedések ellenére a továbbiakban több, a genetikailag módosított „Bt 63” rizs jelenlétére vonatkozó riasztást is jelentettek.

| (8) | A Bizottság ismételt kérése ellenére a kínai hatóságok nem tudtak olyan mennyiségileg és minőségileg megfelelő ellenőrzési mintákat és kimutatási módszerekről szóló jegyzőkönyveket biztosítani a Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) részére, amelyek alapján a JRC hitelesíteni tudta volna a kínai hatóságok által használt kimutatási módszert. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság ismételt kérése ellenére a kínai hatóságok nem tudtak olyan mennyiségileg és minőségileg megfelelő ellenőrzési mintákat és kimutatási módszerekről szóló jegyzőkönyveket biztosítani a Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) részére, amelyek alapján a JRC hitelesíteni tudta volna a kínai hatóságok által használt kimutatási módszert.

| (9) | Figyelembe véve az illetékes kínai hatóságok mulasztását arra vonatkozóan, hogy megfelelő garanciát nyújtsanak arra, hogy a Kínából származó rizstermékek nem tartalmaznak genetikailag módosított „Bt 63” rizst, valamint a tagállamok ellenőrzési kötelezettségének sérelme nélkül, olyan intézkedéseket kell elfogadni, amelyek biztosítják a gyors és hatékony fellépést lehetővé tévő átfogó és közös megközelítés alkalmazását, és amelyek által elkerülhető, hogy a helyzetet az egyes tagállamok különbözőképpen kezeljék. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe véve az illetékes kínai hatóságok mulasztását arra vonatkozóan, hogy megfelelő garanciát nyújtsanak arra, hogy a Kínából származó rizstermékek nem tartalmaznak genetikailag módosított „Bt 63” rizst, valamint a tagállamok ellenőrzési kötelezettségének sérelme nélkül, olyan intézkedéseket kell elfogadni, amelyek biztosítják a gyors és hatékony fellépést lehetővé tévő átfogó és közös megközelítés alkalmazását, és amelyek által elkerülhető, hogy a helyzetet az egyes tagállamok különbözőképpen kezeljék.

| (10) | A 178/2002/EK rendelet 53. cikke lehetővé teszi a valamely harmadik országból behozott élelmiszerre és takarmányra vonatkozó, megfelelő közösségi szükségintézkedések elfogadását az emberi egészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében, amennyiben az érintett tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni a kockázatot. |
| --- | --- |

(10)

A 178/2002/EK rendelet 53. cikke lehetővé teszi a valamely harmadik országból behozott élelmiszerre és takarmányra vonatkozó, megfelelő közösségi szükségintézkedések elfogadását az emberi egészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében, amennyiben az érintett tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni a kockázatot.

| (11) | Mivel a genetikailag módosított „Bt 63” rizs a közösségi jogszabályok értelmében nem engedélyezett, és tekintettel a 178/2002/EK rendelet 7. cikkében előírt elővigyázatossági elv figyelembevételével az 1829/2003/EK rendelet értelmében nem engedélyezett termékek kockázatának feltételezésére, indokolt szükségintézkedéseket bevezetni a fertőzött termékek közösségi forgalomba hozatalának megakadályozására. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a genetikailag módosított „Bt 63” rizs a közösségi jogszabályok értelmében nem engedélyezett, és tekintettel a 178/2002/EK rendelet 7. cikkében előírt elővigyázatossági elv figyelembevételével az 1829/2003/EK rendelet értelmében nem engedélyezett termékek kockázatának feltételezésére, indokolt szükségintézkedéseket bevezetni a fertőzött termékek közösségi forgalomba hozatalának megakadályozására.

| (12) | A 178/2002/EK rendeletben maghatározott általános követelményeknek megfelelően az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozóknak elsődleges jogi felelőssége, hogy az ellenőrzésük alatt álló élelmiszer-ipari vállalkozáson belül az élelmiszerek vagy a takarmányok élelmiszerjogi követelményeknek való megfelelőségét biztosítsák, és e követelmények betartását ellenőrizzék. Ennélfogva az első forgalomba hozatalért felelős vállalkozó feladata annak bizonyítása, hogy a forgalomba hozott élelmiszer és takarmány nem tartalmaz fertőzött termékeket. A fenti cél érdekében az e határozatban előírt intézkedések megkövetelik, hogy a Kínából a közösségbe importált adott termékek szállítmányait csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha analitikai jelentésben igazolják, hogy a termékek nem szennyeződtek a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel. Az analitikai bizonylatot nemzetközileg elismert szabványok alapján egy akkreditált vagy hivatalos laboratórium állítja ki. Az akkreditált laboratórium által kibocsátott analitikai jelentés esetén célszerű gondoskodni arról, hogy a megfelelő illetékes hatóság igazolja a jelentést. |
| --- | --- |

(12)

A 178/2002/EK rendeletben maghatározott általános követelményeknek megfelelően az élelmiszer- és takarmányipari vállalkozóknak elsődleges jogi felelőssége, hogy az ellenőrzésük alatt álló élelmiszer-ipari vállalkozáson belül az élelmiszerek vagy a takarmányok élelmiszerjogi követelményeknek való megfelelőségét biztosítsák, és e követelmények betartását ellenőrizzék. Ennélfogva az első forgalomba hozatalért felelős vállalkozó feladata annak bizonyítása, hogy a forgalomba hozott élelmiszer és takarmány nem tartalmaz fertőzött termékeket. A fenti cél érdekében az e határozatban előírt intézkedések megkövetelik, hogy a Kínából a közösségbe importált adott termékek szállítmányait csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha analitikai jelentésben igazolják, hogy a termékek nem szennyeződtek a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel. Az analitikai bizonylatot nemzetközileg elismert szabványok alapján egy akkreditált vagy hivatalos laboratórium állítja ki. Az akkreditált laboratórium által kibocsátott analitikai jelentés esetén célszerű gondoskodni arról, hogy a megfelelő illetékes hatóság igazolja a jelentést.

| (13) | A hitelesített kimutatási módszer és a megfelelő mennyiségű és minőségű ellenőrző minták hiánya miatt – és az ellenőrzések megkönnyítése céljából – az analitikai jelentést D. Mäde et al. 2006-ban kifejlesztett konstrukcióspecifikus módszerének (3) használatával kell kibocsátani. A Közös Kutatóközponton belül működő, a közösség genetikailag módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló referencialaboratóriuma (CRL-GMFF) ezt a módszert ítélte jelenleg a legmegfelelőbbnek. |
| --- | --- |

(13)

A hitelesített kimutatási módszer és a megfelelő mennyiségű és minőségű ellenőrző minták hiánya miatt – és az ellenőrzések megkönnyítése céljából – az analitikai jelentést D. Mäde et al. 2006-ban kifejlesztett konstrukcióspecifikus módszerének (3) használatával kell kibocsátani. A Közös Kutatóközponton belül működő, a közösség genetikailag módosított élelmiszereket és takarmányokat vizsgáló referencialaboratóriuma (CRL-GMFF) ezt a módszert ítélte jelenleg a legmegfelelőbbnek.

| (14) | A nem engedélyezett „Bt 63” genetikailag módosított rizzsel szennyeződött termékek forgalomba hozatalának megelőzéséhez szükséges vizsgálati és kimutatási tevékenységek tekintetében figyelembe kell venni az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a genetikailag módosított szervezetek és a genetikailag módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról szóló, 2004. október 4-i 2004/787/EK bizottsági ajánlást (4). |
| --- | --- |

(14)

A nem engedélyezett „Bt 63” genetikailag módosított rizzsel szennyeződött termékek forgalomba hozatalának megelőzéséhez szükséges vizsgálati és kimutatási tevékenységek tekintetében figyelembe kell venni az 1830/2003/EK rendelettel összefüggésben a genetikailag módosított szervezetek és a genetikailag módosított szervezetekből előállított anyagok vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó technikai iránymutatásról szóló, 2004. október 4-i 2004/787/EK bizottsági ajánlást (4).

| (15) | A határozatban előírt intézkedéseknek arányosnak kell lenniük, és csak annyiban korlátozhatják a kereskedelmet, amennyiben az feltétlenül szükséges, és az intézkedések csak a Kínából származó, vagy a Közösség területére ott feladott termékekre vonatkoznak, valamint azokra, amelyek esetében valószínűsíthető, hogy a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel szennyeződtek. A nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel esetlegesen szennyeződött termékek széles választéka miatt célszerűnek tűnik egy olyan hosszú lista létrehozása, amelyen olyan termékek szerepelnek, amelyek esetleg rizst tartalmazhatnak, rizs összetevőjük lehet vagy rizsből állították őket elő. Ugyanakkor néhány beazonosított termék esetében előfordulhat az is, hogy tartalmaznak rizst, van rizsösszetevőjük vagy rizsből készülnek, de az is, hogy nem. Ezért célszerűnek tűnik annak lehetővé tétele, hogy a gazdasági szereplők kiadhassanak egy egyszerű nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék nem tartalmaz rizst, illetve nem rizsből áll vagy nem abból készült, ezáltal elkerülhetővé válik a kötelező analízis és igazolás. |
| --- | --- |

(15)

A határozatban előírt intézkedéseknek arányosnak kell lenniük, és csak annyiban korlátozhatják a kereskedelmet, amennyiben az feltétlenül szükséges, és az intézkedések csak a Kínából származó, vagy a Közösség területére ott feladott termékekre vonatkoznak, valamint azokra, amelyek esetében valószínűsíthető, hogy a nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel szennyeződtek. A nem engedélyezett, genetikailag módosított „Bt 63” rizzsel esetlegesen szennyeződött termékek széles választéka miatt célszerűnek tűnik egy olyan hosszú lista létrehozása, amelyen olyan termékek szerepelnek, amelyek esetleg rizst tartalmazhatnak, rizs összetevőjük lehet vagy rizsből állították őket elő. Ugyanakkor néhány beazonosított termék esetében előfordulhat az is, hogy tartalmaznak rizst, van rizsösszetevőjük vagy rizsből készülnek, de az is, hogy nem. Ezért célszerűnek tűnik annak lehetővé tétele, hogy a gazdasági szereplők kiadhassanak egy egyszerű nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék nem tartalmaz rizst, illetve nem rizsből áll vagy nem abból készült, ezáltal elkerülhetővé válik a kötelező analízis és igazolás.

| (16) | A rizstermékek nem engedélyezett „Bt 63” genetikailag módosított rizzsel történő szennyezettségére vonatkozó helyzete hat hónapon belül felülvizsgálandó annak megítélésére, hogy az e határozat által előírt intézkedések még mindig szükségesek-e. |
| --- | --- |

(16)

A rizstermékek nem engedélyezett „Bt 63” genetikailag módosított rizzsel történő szennyezettségére vonatkozó helyzete hat hónapon belül felülvizsgálandó annak megítélésére, hogy az e határozat által előírt intézkedések még mindig szükségesek-e.

| (17) | Helyénvaló a határozat hatálybalépésének és alkalmazásának időpontja között egy ésszerű időszakot megállapítani, lehetővé téve a tagállamok számára a végrehajtáshoz szükséges a gyakorlati intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

(17)

Helyénvaló a határozat hatálybalépésének és alkalmazásának időpontja között egy ésszerű időszakot megállapítani, lehetővé téve a tagállamok számára a végrehajtáshoz szükséges a gyakorlati intézkedések meghozatalát.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a határozat a mellékletben felsorolt, Kínából származó, vagy ott feladott élelmiszer- és takarmánytermékekre vonatkozik.

2. cikk

Az első forgalomba hozatal feltételei

(1)   A tagállamok csak abban az esetben engedélyezik az 1. cikkben hivatkozott termékek forgalomba hozatalát, ha D. Mäde et al. által kifejlesztett, a „Bt 63” genetikailag módosított rizs kimutatására szolgáló konstrukcióspecifikus módszer alapján egy tisztviselő vagy egy hitelesített laboratórium által kibocsátott eredeti analitikai jelentés bizonyítja, hogy a termék nem tartalmaz genetikailag módosított „Bt 63” rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból gyártották. A hitelesített kínai laboratórium által kiadott analitikai jelentés esetén az analitikai jelentést a megfelelő illetékes hatóságnak (5) igazolnia kell.

(2)   Amennyiben az 1. cikkben hivatkozott termékek szállítmánya megosztott, akkor annak minden egyes részét az analitikai bizonylat másolatának kell kísérnie. Az 1. bekezdésben hivatkozott analitikai bizonylat hiányában a Közösségben székhellyel rendelkező, a termék első forgalomba hozataláért felelős gazdasági szereplőnek meg kell vizsgáltatnia az 1. cikkben említett termékeket annak igazolására, hogy az nem tartalmaz genetikailag módosított „Bt 63” rizst. Az analitikai bizonylat kézhezvételéig a szállítmány a Közösségen belül nem hozható forgalomba.

(3)   Amennyiben a mellékletben hivatkozott termék nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült (6), akkor az eredeti analitikai jelentést felválthatja a szállítmányért felelős gazdasági szereplőtől származó nyilatkozat, amely jelzi, hogy az élelmiszer nem tartalmaz rizst, illetve nincs ilyen összetevője vagy nem abból készült.

3. cikk

Ellenőrző intézkedések

A tagállamok a határozatban leírt követelmények betartásának biztosítására meghozzák a – véletlenszerű mintavételből és a 2. cikkben hivatkozott módszer szerinti vizsgálat elvégzéséből álló – szükséges intézkedéseket az 1. cikkben hivatkozott, behozatal céljából bemutatott, illetve már forgalomban lévő termékekre vonatkozóan. Pozitív (kedvezőtlen) eredményekről az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren keresztül értesítik a Bizottságot. A negatív (kedvező) eredményt negyedévente jelentik a Bizottságnak.

4. cikk

Szennyeződött szállítmányok

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az 1. cikkben említett azon termékek, amelyekről bebizonyosodik, hogy genetikailag módosított „Bt 63” rizst tartalmaznak, ne kerüljenek forgalomba.

5. cikk

Költségek megtérítése

A tagállamok biztosítják, hogy a 2. és 4. cikk végrehajtása során felmerülő költségeket a terméket elsőként forgalomba hozó gazdasági szereplők viselik.

6. cikk

Az intézkedések értékelése

A helyzetet legkésőbb 2008. október 15-ig újra meg kell vizsgálni.

7. cikk

Alkalmazhatóság

Ezt a határozatot 2008. április 15-től kell alkalmazni.

8. cikk

Címzettek

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 3-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1, 1. o. A legutóbb a 202/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 60., 2008.3.5., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.

2

(3)  European Food Research and Technology, 224:271-278 (2006).

3

European Food Research and Technology

(4)  HL L 348., 2004.11.24., 18. o.

4

(5)  Az egészségügyi bizonyítványt azon a nyelven kell kiállítani, amelyet a tanúsító tisztviselő megért és amely biztosítja, hogy a tanúsító tisztviselő teljes mértékben tisztában van az általa aláírt minden egyes tanúsítvány tartalmának jelentőségével, illetve azon a nyelven, amelyet a behozatal szerinti ország ellenőrzést végző tisztviselője is megért.

5

(6)  A nyilatkozatot azon a nyelven kell kiállítani, amelyet a tanúsító tisztviselő megért és amely biztosítja, hogy a tanúsító tisztviselő teljes mértékben tisztában van az általa aláírt nyilatkozat tartalmának jelentőségével, illetve azon a nyelven, amelyet a behozatal szerinti ország ellenőrzést végző tisztviselője is megért.

6

---

MELLÉKLET

| A termék | KN-kód |
| --- | --- |
| hántolatlan nyers rizs | 1006 10 |
| előmunkált (barna) rizs | 1006 20 |
| félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is | 1006 30 |
| törmelék rizs | 1006 40 00 |
| rizsliszt | 1102 90 50 |
| durva őrlemény és rizsdara | 1103 19 50 |
| labdacs (pellet) rizsből | 1103 20 50 |
| pelyhesített rizs | 1104 19 91 |
| lapított vagy pelyhesített gabonaféle, (rozs, búza, zab, kukorica és árpa, és pelyhesített rizs kivételével) | 1104 19 99 |
| rizskeményítő | 1108 19 10 |
| gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve | 1901 10 00 |
| nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal | 1902 11 00 |
| nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalom nélkül | 1902 19 |
| töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is | 1902 20 |
| más tészta (nem töltött vagy másképp nem elkészített tojástartalom nélküli nem főtt tésztán kívül, és a főtt vagy másképp elkészített töltött tésztán kívül) | 1902 30 |
| gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer rizsből | 1904 10 30 |
| pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény | 1904 20 10 |
| pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer rizsből (a pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény kivételével) | 1904 20 95 |
| másutt nem említett előfőzött vagy másképp elkészített rizs, (a liszt, a dara és a durva őrlemény, valamint a puffasztással vagy pirítással előállított élelmiszer vagy a pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer kivételével) | 1904 90 10 |
| rizspapír | ex 1905 90 20 |
| a rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal | 2302 40 02 |
| a rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, a legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező rizs kivételével | 2302 40 08 |
| peptonok és ezek származékai; máshol nem említett egyéb fehérjeanyag és származékai; nyersbőr pora krómtartalommal is | 3504 00 00 |

A termék

KN-kód

hántolatlan nyers rizs

1006 10

előmunkált (barna) rizs

1006 20

félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is

1006 30

törmelék rizs

1006 40 00

rizsliszt

1102 90 50

durva őrlemény és rizsdara

1103 19 50

labdacs (pellet) rizsből

1103 20 50

pelyhesített rizs

1104 19 91

lapított vagy pelyhesített gabonaféle, (rozs, búza, zab, kukorica és árpa, és pelyhesített rizs kivételével)

1104 19 99

rizskeményítő

1108 19 10

gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 10 00

nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal

1902 11 00

nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalom nélkül

1902 19

töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is

1902 20

más tészta (nem töltött vagy másképp nem elkészített tojástartalom nélküli nem főtt tésztán kívül, és a főtt vagy másképp elkészített töltött tésztán kívül)

1902 30

gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer rizsből

1904 10 30

pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény

1904 20 10

pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer rizsből (a pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény kivételével)

1904 20 95

másutt nem említett előfőzött vagy másképp elkészített rizs, (a liszt, a dara és a durva őrlemény, valamint a puffasztással vagy pirítással előállított élelmiszer vagy a pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított gabonapehely vagy puffasztott gabona keverékéből előállított élelmiszer kivételével)

1904 90 10

rizspapír

ex 1905 90 20

a rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal

2302 40 02

a rizs szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban, a legfeljebb 35 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező rizs kivételével

2302 40 08

peptonok és ezek származékai; máshol nem említett egyéb fehérjeanyag és származékai; nyersbőr pora krómtartalommal is

3504 00 00

---

| 9.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 96/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 96/35

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2008. április 4.

a 2007/716/EK határozatnak egyes bulgáriai hús- és tejágazati létesítmények tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2008) 1230. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/290/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 42. cikkére,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007. október 30-i 2007/716/EK bizottsági határozat átmeneti intézkedéseket állapít meg a 852/2004/EK és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) előírt, bizonyos bulgáriai hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozó szerkezeti követelményekkel kapcsolatban. Amíg ezek a létesítmények átalakulóban vannak, az ezekből a létesítményekből származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy az átalakulóban lévő bulgáriai létesítményekben használhatók fel további feldolgozás céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 2007. október 30-i 2007/716/EK bizottsági határozat átmeneti intézkedéseket állapít meg a 852/2004/EK és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) előírt, bizonyos bulgáriai hús- és tejágazati létesítményekre vonatkozó szerkezeti követelményekkel kapcsolatban. Amíg ezek a létesítmények átalakulóban vannak, az ezekből a létesítményekből származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy az átalakulóban lévő bulgáriai létesítményekben használhatók fel további feldolgozás céljából.

| (2) | Az illetékes bolgár hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazati létesítményekben lezárult a korszerűsítési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

Az illetékes bolgár hatóság hivatalos nyilatkozata szerint egyes hús- és tejágazati létesítményekben lezárult a korszerűsítési folyamat, és jelenleg teljes mértékben megfelelnek a közösségi jogszabályoknak. Ezeket a létesítményeket ezért törölni kell az átalakulóban lévő létesítmények jegyzékéből.

| (3) | Következésképpen a 2007/716/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen a 2007/716/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt létesítményeket törlik a 2007/716/EK határozat mellékletéből.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 4-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 289., 2007.11.7., 14. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2007/716/EK HATÁROZAT MELLÉKLETÉBŐL TÖRLENDŐ LÉTESÍTMÉNYEK

Húsfeldolgozó létesítmények

| Szám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 26. | BG 0801003 | „PE-EM” OOD | s. Senokos |
| obl. Dobrich |

Szám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

26.

BG 0801003

„PE-EM” OOD

s. Senokos

obl. Dobrich

46.

BG 1501008

„Evrones” OOD

gr. Levski

79.

BG 2501014

„Mesni produkti” OOD

| s. Zdravets |
| --- |
| obsht. Targovishte |

s. Zdravets

obsht. Targovishte

84.

BG 2701013

„Rodopa Shumen 1884” AD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. „Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. „Industrialna”

85.

BG 2701013

„Rodopa miyt” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. „Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. „Industrialna”

86.

BG 2701013

„Rodopa konserv” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. „Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. „Industrialna”

93.

BG 0302007

ET „Edi-Valya Ivanova”

| gr. Varna |
| --- |
| ul. „Mladezhka” 38 |

gr. Varna

ul. „Mladezhka” 38

114.

BG 1202004

„Agentsiya Bulsay” EOOD

| gr. Berkovitsa |
| --- |
| ul. „Kazanite” 1 |

gr. Berkovitsa

ul. „Kazanite” 1

118.

BG 1602002

„Ter-M” EOOD

| gr. Parvomay |
| --- |
| kv. Debar |

gr. Parvomay

kv. Debar

119.

BG 1702001

„Pilko” EOOD

| gr. Razgrad |
| --- |
| Industrialna zona |

gr. Razgrad

Industrialna zona

131.

BG 2302004

„Galus Treid” OOD

gr. Kostinbrod

136.

BG 0105002

„Primo Treyd” EOOD

| gr. Sandanski |
| --- |
| Glaven pat E79, Mestnost „Druma” |

gr. Sandanski

Glaven pat E79, Mestnost „Druma”

195.

BG 2205087

AD „Evrofrigo”

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Malashevska” 1 |

gr. Sofia

ul. „Malashevska” 1

196.

BG 2205088

„Maksimum-69” OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Obikolna” |

gr. Sofia

ul. „Obikolna”

223.

BG 0304034

„Pikant” OOD

| gr. Varna |
| --- |
| ul. „Hristo Smirnenski” 33 |

gr. Varna

ul. „Hristo Smirnenski” 33

224.

BG 0304035

„Emil Iliev” EOOD

| s. Topoli |
| --- |
| obl. Varna |

s. Topoli

obl. Varna

238.

BG 0604001

„Lalov i Vachev” EOOD

| gr. Vratza |
| --- |
| Hranitelnovkusova zona, partsel 14 |

gr. Vratza

Hranitelnovkusova zona, partsel 14

248.

BG 0804022

„Orehite G” OOD

gr. Dobrich

263.

BG 120415

„Gala” EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ul. „21 vek” 10 |

gr. Montana

ul. „21 vek” 10

292.

BG 1604037

„Dil TUR” AD

| gr. Plovdiv kv. Proslav |
| --- |
| ul. „Elena” 3 |

gr. Plovdiv kv. Proslav

ul. „Elena” 3

299.

BG 1604047

EOOD „Dimitar Madzharov”

| gr. Plovdiv |
| --- |
| ul. „Golyamo Konarsko shoes” |

gr. Plovdiv

ul. „Golyamo Konarsko shoes”

Tejfeldolgozó létesítmények

| Szám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 7. | BG 0812009 | „Serdika-90” AD | gr. Dobrich |
| ul. „25 septemvri” 100 |

Szám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

7.

BG 0812009

„Serdika-90” AD

gr. Dobrich

ul. „25 septemvri” 100

8.

BG 0812019

„Filipopolis-RK” OOD

s. Zheglartsi

14.

BG 1312011

„Eko-F” EAD

s. Karabunar

17.

BG 1612009

„D. Madzharov-2” EOOD

| gr. Stamboliyski |
| --- |
| ul. „Grobarska” 3 |

gr. Stamboliyski

ul. „Grobarska” 3

51.

BG 1612040

„Mlechni produkti” OOD

s. Manole

56.

BG 2112001

„Rodopeya-Belev” EOOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. „Trakya” 15 |

gr. Smolyan

ul. „Trakya” 15

59.

BG 2512017

„YUES-Komers” OOD

| s. Golyamo Gradishte |
| --- |
| ul. „Radetski” 2 |

s. Golyamo Gradishte

ul. „Radetski” 2

61.

BG 2812025

„Sakarela” OOD

| gr. Yambol |
| --- |
| ul. „Preslav” 269 |

gr. Yambol

ul. „Preslav” 269

70.

BG 212047

„Komplektstroy” EOOD

s. Veselie

---