# Eiropas Savienības L 52/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 52 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 27. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 52

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 27. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 170/2008 (2008. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (2008. gada 20. februāris), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 170/2008 (2008. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (2008. gada 20. februāris), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi

3

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/161/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 22. februāris), ar ko paredz dažus aizsardzības pasākumus saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu Izraēlā, atkāpjoties no Lēmuma 2006/696/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 679)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2008/162/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 26. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2006/601/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz neatļauto ģenētiski modificēto organismu LL RICE 601 rīsu produktos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 743)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/161/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 22. februāris), ar ko paredz dažus aizsardzības pasākumus saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu Izraēlā, atkāpjoties no Lēmuma 2006/696/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 679)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 679)

1

21

2008/162/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 26. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2006/601/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz neatļauto ģenētiski modificēto organismu LL RICE 601 rīsu produktos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 743)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 743)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 27.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 170/2008

(2008. gada 26. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 27. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 26. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 69,6 |
| MA | 47,3 |
| TN | 129,8 |
| TR | 91,7 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | JO | 123,3 |
| MA | 64,7 |
| TR | 189,2 |
| ZZ | 125,7 |
| 0709 90 70 | MA | 88,4 |
| TR | 137,1 |
| ZZ | 112,8 |
| 0709 90 80 | EG | 54,8 |
| ZZ | 54,8 |
| 0805 10 20 | AR | 69,8 |
| EG | 45,9 |
| IL | 56,1 |
| MA | 47,8 |
| TN | 49,8 |
| TR | 74,8 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 57,4 |
| 0805 20 10 | IL | 110,6 |
| MA | 114,0 |
| ZZ | 112,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 82,4 |
| IL | 79,7 |
| MA | 136,8 |
| PK | 43,5 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 83,3 |
| 0805 50 10 | AR | 48,9 |
| EG | 85,4 |
| IL | 104,4 |
| TR | 110,0 |
| UY | 52,4 |
| ZA | 79,7 |
| ZZ | 80,1 |
| 0808 10 80 | AR | 104,8 |
| CA | 86,4 |
| CL | 63,5 |
| CN | 77,9 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,9 |
| UY | 89,9 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0808 20 50 | AR | 90,4 |
| CL | 79,1 |
| CN | 167,2 |
| US | 123,2 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 112,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

69,6

MA

47,3

TN

129,8

TR

91,7

ZZ

84,6

0707 00 05

JO

123,3

MA

64,7

TR

189,2

ZZ

125,7

0709 90 70

MA

88,4

TR

137,1

ZZ

112,8

0709 90 80

EG

54,8

ZZ

54,8

0805 10 20

AR

69,8

EG

45,9

IL

56,1

MA

47,8

TN

49,8

TR

74,8

ZA

57,8

ZZ

57,4

0805 20 10

IL

110,6

MA

114,0

ZZ

112,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

82,4

IL

79,7

MA

136,8

PK

43,5

TR

74,0

ZZ

83,3

0805 50 10

AR

48,9

EG

85,4

IL

104,4

TR

110,0

UY

52,4

ZA

79,7

ZZ

80,1

0808 10 80

AR

104,8

CA

86,4

CL

63,5

CN

77,9

MK

42,4

US

108,9

UY

89,9

ZA

106,7

ZZ

85,1

0808 20 50

AR

90,4

CL

79,1

CN

167,2

US

123,2

ZA

103,6

ZZ

112,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 27.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/3

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/6/EK

(2008. gada 20. februāris),

ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar 1994. gada 7. februāra Rezolūciju par Kopienas pasta pakalpojumu attīstību (4) Padome ir noteikusi, ka viens no galvenajiem Kopienas pasta politikas mērķiem ir saskaņot pakāpenisku, vadāmu pasta tirgus atvēršanu konkurencei un vispārējā pakalpojuma sniegšanas stabilu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1994. gada 7. februāra Rezolūciju par Kopienas pasta pakalpojumu attīstību (4) Padome ir noteikusi, ka viens no galvenajiem Kopienas pasta politikas mērķiem ir saskaņot pakāpenisku, vadāmu pasta tirgus atvēršanu konkurencei un vispārējā pakalpojuma sniegšanas stabilu nodrošinājumu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (5) paredzēta sistēma pasta nozares reglamentēšanai Kopienas līmenī, tostarp pasākumi, ar ko nodrošina vispārējo pakalpojumu un nosaka maksimālos ierobežojumus tiem pasta pakalpojumiem, kuri pakāpeniski un progresīvi jāsamazina un kurus dalībvalstis drīkst rezervēt savam(-iem) vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem), lai uzturētu vispārējo pakalpojumu, un termiņu lēmumu pieņemšanai par turpmāku tirgus atvēršanu konkurencei pasta pakalpojumu iekšēja tirgus izveides nolūkā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (5) paredzēta sistēma pasta nozares reglamentēšanai Kopienas līmenī, tostarp pasākumi, ar ko nodrošina vispārējo pakalpojumu un nosaka maksimālos ierobežojumus tiem pasta pakalpojumiem, kuri pakāpeniski un progresīvi jāsamazina un kurus dalībvalstis drīkst rezervēt savam(-iem) vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem), lai uzturētu vispārējo pakalpojumu, un termiņu lēmumu pieņemšanai par turpmāku tirgus atvēršanu konkurencei pasta pakalpojumu iekšēja tirgus izveides nolūkā.

| (3) | Līguma 16. pantā ir uzsvērta vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu vieta Eiropas Savienības kopīgo vērtību sistēmā un to loma sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā. Turpat ir noteikts, ka jāgādā, lai šādi pakalpojumi balstītos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus. |
| --- | --- |

(3)

Līguma 16. pantā ir uzsvērta vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu vieta Eiropas Savienības kopīgo vērtību sistēmā un to loma sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā. Turpat ir noteikts, ka jāgādā, lai šādi pakalpojumi balstītos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus.

| (4) | Vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu pozitīvā loma uzsvērta Eirobarometra 2005. gada oktobra īpašajā aptaujā Nr. 219, kura apliecināja, ka pasta pakalpojumi ir vieni no patērētāju visaugstāk vērtētajiem VTNP visā Eiropas Savienībā, ko apliecina 77 % respondentu apstiprinošas atbildes. |
| --- | --- |

(4)

Vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu pozitīvā loma uzsvērta Eirobarometra 2005. gada oktobra īpašajā aptaujā Nr. 219, kura apliecināja, ka pasta pakalpojumi ir vieni no patērētāju visaugstāk vērtētajiem VTNP visā Eiropas Savienībā, ko apliecina 77 % respondentu apstiprinošas atbildes.

| (5) | Tā kā pasta pakalpojumi ir svarīgs komunikācijas un informācijas apmaiņas instruments, tiem ir būtiski svarīga nozīme, īstenojot Savienības sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķus. Pasta iestāžu tīkliem ir būtiska teritoriālā un sociālā dimensija, kas nodrošina vispārēju piekļuvi svarīgiem vietējiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā pasta pakalpojumi ir svarīgs komunikācijas un informācijas apmaiņas instruments, tiem ir būtiski svarīga nozīme, īstenojot Savienības sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķus. Pasta iestāžu tīkliem ir būtiska teritoriālā un sociālā dimensija, kas nodrošina vispārēju piekļuvi svarīgiem vietējiem pakalpojumiem.

| (6) | Pasākumiem pasta pakalpojumu jomā vajadzētu būt tādiem, lai to mērķi atbilstu Līguma 2. pantā noteiktajiem Kopienas uzdevumiem, proti, visā Kopienā veicināt harmonisku, līdzsvarotu un stabilu saimnieciskās darbības attīstību, augstu nodarbinātības un sociālās aizsardzības līmeni, noturīgu izaugsmi bez pārmērīgas inflācijas, augstu konkurētspējas un ekonomiskas konverģences pakāpi, dzīves līmeņa un dzīves kvalitātes celšanos, kā arī ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Pasākumiem pasta pakalpojumu jomā vajadzētu būt tādiem, lai to mērķi atbilstu Līguma 2. pantā noteiktajiem Kopienas uzdevumiem, proti, visā Kopienā veicināt harmonisku, līdzsvarotu un stabilu saimnieciskās darbības attīstību, augstu nodarbinātības un sociālās aizsardzības līmeni, noturīgu izaugsmi bez pārmērīgas inflācijas, augstu konkurētspējas un ekonomiskas konverģences pakāpi, dzīves līmeņa un dzīves kvalitātes celšanos, kā arī ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm.

| (7) | Eiropas pasta tirgos pēdējā laikā ir notikusi ievērojama pārmaiņa, kuru ir veicinājuši tehnoloģiskie sasniegumi un lielāka konkurence, kas izveidojās ierobežojumu atcelšanas rezultātā. Globalizācijas dēļ ir svarīgi atbalstīt aktīvu rīcību un attīstību, lai Savienības pilsoņiem neliegtu šīs pārmaiņas sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas pasta tirgos pēdējā laikā ir notikusi ievērojama pārmaiņa, kuru ir veicinājuši tehnoloģiskie sasniegumi un lielāka konkurence, kas izveidojās ierobežojumu atcelšanas rezultātā. Globalizācijas dēļ ir svarīgi atbalstīt aktīvu rīcību un attīstību, lai Savienības pilsoņiem neliegtu šīs pārmaiņas sniegtās priekšrocības.

| (8) | Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. maija sanāksmes secinājumos saistībā ar Lisabonas Stratēģijas starpposma izvērtēšanu ir atkārtoti uzsvērta iekšējā tirgus izveides pabeigšanas nozīme, lai sekmētu izaugsmi un radītu jaunas un labākas darbavietas, kā arī svarīgā loma, kāda efektīviem vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumiem ir konkurētspējīgā un dinamiskā ekonomikā. Šie secinājumi attiecas arī uz pasta pakalpojumiem, kas ir svarīgs saziņas, tirdzniecības, kā arī sociālās un teritoriālās kohēzijas līdzeklis. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. maija sanāksmes secinājumos saistībā ar Lisabonas Stratēģijas starpposma izvērtēšanu ir atkārtoti uzsvērta iekšējā tirgus izveides pabeigšanas nozīme, lai sekmētu izaugsmi un radītu jaunas un labākas darbavietas, kā arī svarīgā loma, kāda efektīviem vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumiem ir konkurētspējīgā un dinamiskā ekonomikā. Šie secinājumi attiecas arī uz pasta pakalpojumiem, kas ir svarīgs saziņas, tirdzniecības, kā arī sociālās un teritoriālās kohēzijas līdzeklis.

| (9) | Eiropas Parlamenta 2006. gada 2. februāra Rezolūcijā par Pasta direktīvas piemērošanu (6) ir uzsvērta efektīvu pasta pakalpojumu sociālā un ekonomiskā nozīme un svarīgā loma Lisabonas stratēģijas kontekstā, norādot, ka līdzšinējo reformu pasākumu rezultātā ir panākta pasta nozares ievērojama pozitīva attīstība, turklāt ir augusi kvalitāte un efektivitāte un pakalpojumi ir kļuvuši vairāk vērsti uz klientu vajadzībām. Ņemot vērā dažkārt nepārprotami atšķirīgās pārmaiņas dalībvalstīs attiecībā uz vispārējā pakalpojuma izpildes saistībām, Eiropas Parlaments rezolūcijā aicināja Komisiju, gatavojoties perspektīvas pētījumam, īpašu uzmanību pievērst vispārējā pakalpojuma sniegšanas kvalitātei un šā pakalpojuma turpmākai finansēšanai un, ņemot vērā minēto pētījumu, ierosināt vispārējā pakalpojuma definīciju, darbības jomu un atbilstīgu finansējumu. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta 2006. gada 2. februāra Rezolūcijā par Pasta direktīvas piemērošanu (6) ir uzsvērta efektīvu pasta pakalpojumu sociālā un ekonomiskā nozīme un svarīgā loma Lisabonas stratēģijas kontekstā, norādot, ka līdzšinējo reformu pasākumu rezultātā ir panākta pasta nozares ievērojama pozitīva attīstība, turklāt ir augusi kvalitāte un efektivitāte un pakalpojumi ir kļuvuši vairāk vērsti uz klientu vajadzībām. Ņemot vērā dažkārt nepārprotami atšķirīgās pārmaiņas dalībvalstīs attiecībā uz vispārējā pakalpojuma izpildes saistībām, Eiropas Parlaments rezolūcijā aicināja Komisiju, gatavojoties perspektīvas pētījumam, īpašu uzmanību pievērst vispārējā pakalpojuma sniegšanas kvalitātei un šā pakalpojuma turpmākai finansēšanai un, ņemot vērā minēto pētījumu, ierosināt vispārējā pakalpojuma definīciju, darbības jomu un atbilstīgu finansējumu.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK ir veikts perspektīvas pētījums, kurā saistībā ar katru dalībvalsti ir novērtēts, kāda ietekme uz vispārējo pakalpojumu ir Kopienas pasta pakalpojumu tirgus pilnīgai izveidei 2009. gadā. Turklāt Komisija ir veikusi vispusīgu Kopienas pasta nozares novērtējumu, tostarp pasūtot pētījumus par nozares ekonomisko, sociālo un tehnisko attīstību, un rīkojusi plašas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK ir veikts perspektīvas pētījums, kurā saistībā ar katru dalībvalsti ir novērtēts, kāda ietekme uz vispārējo pakalpojumu ir Kopienas pasta pakalpojumu tirgus pilnīgai izveidei 2009. gadā. Turklāt Komisija ir veikusi vispusīgu Kopienas pasta nozares novērtējumu, tostarp pasūtot pētījumus par nozares ekonomisko, sociālo un tehnisko attīstību, un rīkojusi plašas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm.

| (11) | Perspektīvas pētījumā ir norādīts, ka visā Kopienā līdz 2009. gadam ir iespējams sasniegt Direktīvā 97/67/EK izvirzīto pamatmērķi panākt vispārējā pakalpojuma sniegšanas stabilu nodrošinājumu, ievērojot dalībvalstu noteiktos kvalitātes standartus, un atteikties no rezervētajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(11)

Perspektīvas pētījumā ir norādīts, ka visā Kopienā līdz 2009. gadam ir iespējams sasniegt Direktīvā 97/67/EK izvirzīto pamatmērķi panākt vispārējā pakalpojuma sniegšanas stabilu nodrošinājumu, ievērojot dalībvalstu noteiktos kvalitātes standartus, un atteikties no rezervētajiem pakalpojumiem.

| (12) | Pasta tirgus progresīva un pakāpeniska atvēršana konkurencei ir devusi vispārējā pakalpojuma sniedzējiem pietiekamu laiku, ļaujot veikt modernizācijas un pārstrukturizācijas pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju jaunajos tirgus apstākļos, un ļāvusi dalībvalstīm pielāgot valsts reglamentējošos noteikumus atvērtākai videi. Turklāt dalībvalstis var izmantot iespējas, ko sniedz transponēšanas periods, un ievērojamo laiku, ko prasa reālas konkurences ieviešana, lai pēc vajadzības turpinātu vispārējā pakalpojuma sniedzēju turpmāku modernizāciju un pārstrukturizāciju. |
| --- | --- |

(12)

Pasta tirgus progresīva un pakāpeniska atvēršana konkurencei ir devusi vispārējā pakalpojuma sniedzējiem pietiekamu laiku, ļaujot veikt modernizācijas un pārstrukturizācijas pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju jaunajos tirgus apstākļos, un ļāvusi dalībvalstīm pielāgot valsts reglamentējošos noteikumus atvērtākai videi. Turklāt dalībvalstis var izmantot iespējas, ko sniedz transponēšanas periods, un ievērojamo laiku, ko prasa reālas konkurences ieviešana, lai pēc vajadzības turpinātu vispārējā pakalpojuma sniedzēju turpmāku modernizāciju un pārstrukturizāciju.

| (13) | Perspektīvas pētījums liecina, ka rezervētajiem pakalpojumiem turpmāk vairs nevajadzētu būt primārajam risinājumam, lai finansētu vispārējo pakalpojumu. Šajā novērtējumā ir ņemta vērā Kopienas un tās dalībvalstu ieinteresētība iekšējā tirgus pilnīgā izveidē un tā iespējās sekmēt izaugsmi un nodarbinātību un nodrošināt efektīvu vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu pieejamību visiem lietotājiem. Tādēļ ir lietderīgi apstiprināt pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides galīgo termiņu. |
| --- | --- |

(13)

Perspektīvas pētījums liecina, ka rezervētajiem pakalpojumiem turpmāk vairs nevajadzētu būt primārajam risinājumam, lai finansētu vispārējo pakalpojumu. Šajā novērtējumā ir ņemta vērā Kopienas un tās dalībvalstu ieinteresētība iekšējā tirgus pilnīgā izveidē un tā iespējās sekmēt izaugsmi un nodarbinātību un nodrošināt efektīvu vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu pieejamību visiem lietotājiem. Tādēļ ir lietderīgi apstiprināt pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides galīgo termiņu.

| (14) | Pasta nozarē darbojas virkne pārmaiņu virzītājspēku, jo īpaši pieprasījums un mainīgās klientu vajadzības, organizatoriskas pārmaiņas, automatizācija un jaunu tehnoloģiju ieviešana, aizstāšana ar elektroniskiem komunikāciju līdzekļiem un tirgus atvēršana. Lai izturētu konkurenci un varētu apmierināt patērētāju jaunās vajadzības, kā arī nodrošinātu jaunus finansēšanas avotus, pasta pakalpojumu sniedzēji var dažādot savas darbības, sniedzot komerciālus elektroniskus pakalpojumus vai citus informācijas sabiedrības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

Pasta nozarē darbojas virkne pārmaiņu virzītājspēku, jo īpaši pieprasījums un mainīgās klientu vajadzības, organizatoriskas pārmaiņas, automatizācija un jaunu tehnoloģiju ieviešana, aizstāšana ar elektroniskiem komunikāciju līdzekļiem un tirgus atvēršana. Lai izturētu konkurenci un varētu apmierināt patērētāju jaunās vajadzības, kā arī nodrošinātu jaunus finansēšanas avotus, pasta pakalpojumu sniedzēji var dažādot savas darbības, sniedzot komerciālus elektroniskus pakalpojumus vai citus informācijas sabiedrības pakalpojumus.

| (15) | Pasta pakalpojumu sniedzēji, tostarp norādītie vispārējā pakalpojuma sniedzēji, tiek mudināti palielināt to darbības efektivitāti saistībā ar jauniem konkurētspējīgiem risinājumiem (piemēram, digitalizāciju un elektronisko saziņu), kuri atšķiras no tradicionālajiem pasta pakalpojumiem, un tas pats par sevi dos ievērojamu ieguldījumu konkurētspējas palielināšanā. |
| --- | --- |

(15)

Pasta pakalpojumu sniedzēji, tostarp norādītie vispārējā pakalpojuma sniedzēji, tiek mudināti palielināt to darbības efektivitāti saistībā ar jauniem konkurētspējīgiem risinājumiem (piemēram, digitalizāciju un elektronisko saziņu), kuri atšķiras no tradicionālajiem pasta pakalpojumiem, un tas pats par sevi dos ievērojamu ieguldījumu konkurētspējas palielināšanā.

| (16) | Pilnīga tirgus atvēršana palīdzēs paplašināt pasta tirgus kopējo apjomu. Tā turpinās sekmēt stabilu un kvalitatīvu darba vietu saglabāšanu vispārējā pakalpojuma sniedzēju uzņēmumos un atvieglinās jaunu darba vietu izveidi citu operatoru un jaunienācēju uzņēmumos, kā arī saistītās saimnieciskās darbības nozarēs. Šī direktīva neskar dalībvalstu kompetenci reglamentēt nodarbinātības nosacījumus pasta pakalpojumu nozarē, taču tam nevajadzētu izraisīt negodīgu konkurenci. Sagatavojot pasta tirgus atvēršanu, būtu pienācīgi jāņem vērā sociālie apsvērumi. |
| --- | --- |

(16)

Pilnīga tirgus atvēršana palīdzēs paplašināt pasta tirgus kopējo apjomu. Tā turpinās sekmēt stabilu un kvalitatīvu darba vietu saglabāšanu vispārējā pakalpojuma sniedzēju uzņēmumos un atvieglinās jaunu darba vietu izveidi citu operatoru un jaunienācēju uzņēmumos, kā arī saistītās saimnieciskās darbības nozarēs. Šī direktīva neskar dalībvalstu kompetenci reglamentēt nodarbinātības nosacījumus pasta pakalpojumu nozarē, taču tam nevajadzētu izraisīt negodīgu konkurenci. Sagatavojot pasta tirgus atvēršanu, būtu pienācīgi jāņem vērā sociālie apsvērumi.

| (17) | Autopārvadājumus pašus par sevi nevar uzskatīt par pasta pakalpojumiem. Tiešo pastu, kas sastāv tikai no reklāmas, tirdzniecības vai publicitātes materiāla un satur identisku ziņojumu, izņemot adresāta vārdu, adresi un identifikācijas numuru, var uzskatīt par korespondenci. |
| --- | --- |

(17)

Autopārvadājumus pašus par sevi nevar uzskatīt par pasta pakalpojumiem. Tiešo pastu, kas sastāv tikai no reklāmas, tirdzniecības vai publicitātes materiāla un satur identisku ziņojumu, izņemot adresāta vārdu, adresi un identifikācijas numuru, var uzskatīt par korespondenci.

| (18) | Lielākai konkurencei turklāt būtu jāsekmē pasta nozares un alternatīvu sakaru veidu integrācija un jāļauj pilnveidot arvien prasīgākajiem lietotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

(18)

Lielākai konkurencei turklāt būtu jāsekmē pasta nozares un alternatīvu sakaru veidu integrācija un jāļauj pilnveidot arvien prasīgākajiem lietotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti.

| (19) | Pasta iestāžu tīkliem lauku rajonos, tostarp kalnu un salu reģionos, ir svarīga nozīme, lai iesaistītu uzņēmējus valsts un pasaules ekonomikā un saglabātu kohēziju sociālajā un nodarbinātības jomā. Turklāt lauku pasta nodaļas kalnu vai salu reģionos var nodrošināt būtisku infrastruktūras tīklu, kas rada piekļuvi jauniem telekomunikāciju tehnoloģijas veidiem. |
| --- | --- |

(19)

Pasta iestāžu tīkliem lauku rajonos, tostarp kalnu un salu reģionos, ir svarīga nozīme, lai iesaistītu uzņēmējus valsts un pasaules ekonomikā un saglabātu kohēziju sociālajā un nodarbinātības jomā. Turklāt lauku pasta nodaļas kalnu vai salu reģionos var nodrošināt būtisku infrastruktūras tīklu, kas rada piekļuvi jauniem telekomunikāciju tehnoloģijas veidiem.

| (20) | Līdzās pastāvošo komunikāciju tirgu attīstība ir atšķirīgi iespaidojusi dažādus Kopienas reģionus un iedzīvotāju grupas, un pasta pakalpojumu izmantošanu. Teritoriālā un sociālā kohēzija būtu jāuztur, un – ņemot vērā, ka, izmantojot Direktīvā 97/67/EK paredzēto elastīgumu, dalībvalstis var pielāgot atsevišķus konkrētu pakalpojumu elementus atbilstīgi vietējam pieprasījumam – ir lietderīgi pilnīgi saglabāt Direktīvā 97/67/EK paredzētos vispārējos pakalpojumus un ar tiem saistītās kvalitātes prasības. Tomēr ir būtiski paskaidrot, ka saskaņā ar pašreizējo praksi dalībvalstīm jānodrošina sūtījumu savākšana un piegāde tikai tajās nedēļas dienās, kas attiecīgās valsts tiesību aktos nav noteiktas kā brīvdienas. Lai nodrošinātu, ka tirgus atvēršana turpina nākt par labu visiem lietotājiem, un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jāpārrauga tirgus attīstība. Dalībvalstīm būtu pienācīgi jāīsteno Direktīvā 97/67/EK paredzētie regulatīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka pasta pakalpojumu pieejamība turpina atbilst lietotāju vajadzībām un īpaši – lai nesamazinās to piekļuves punktu blīvums, kuros sniedz pasta pakalpojumus lauku un attālākajos reģionos. |
| --- | --- |

(20)

Līdzās pastāvošo komunikāciju tirgu attīstība ir atšķirīgi iespaidojusi dažādus Kopienas reģionus un iedzīvotāju grupas, un pasta pakalpojumu izmantošanu. Teritoriālā un sociālā kohēzija būtu jāuztur, un – ņemot vērā, ka, izmantojot Direktīvā 97/67/EK paredzēto elastīgumu, dalībvalstis var pielāgot atsevišķus konkrētu pakalpojumu elementus atbilstīgi vietējam pieprasījumam – ir lietderīgi pilnīgi saglabāt Direktīvā 97/67/EK paredzētos vispārējos pakalpojumus un ar tiem saistītās kvalitātes prasības. Tomēr ir būtiski paskaidrot, ka saskaņā ar pašreizējo praksi dalībvalstīm jānodrošina sūtījumu savākšana un piegāde tikai tajās nedēļas dienās, kas attiecīgās valsts tiesību aktos nav noteiktas kā brīvdienas. Lai nodrošinātu, ka tirgus atvēršana turpina nākt par labu visiem lietotājiem, un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jāpārrauga tirgus attīstība. Dalībvalstīm būtu pienācīgi jāīsteno Direktīvā 97/67/EK paredzētie regulatīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka pasta pakalpojumu pieejamība turpina atbilst lietotāju vajadzībām un īpaši – lai nesamazinās to piekļuves punktu blīvums, kuros sniedz pasta pakalpojumus lauku un attālākajos reģionos.

| (21) | Paredzētais vispārējais pakalpojums principā garantē vienu savākšanas un vienu piegādes reizi ikvienas fiziskas vai juridiskas personas mājās vai telpās katru darba dienu, pat nomaļos vai reti apdzīvotos rajonos. |
| --- | --- |

(21)

Paredzētais vispārējais pakalpojums principā garantē vienu savākšanas un vienu piegādes reizi ikvienas fiziskas vai juridiskas personas mājās vai telpās katru darba dienu, pat nomaļos vai reti apdzīvotos rajonos.

| (22) | Kvalitātes ziņā augstvērtīgu pasta pakalpojumu nodrošināšana ievērojami sekmē sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanu. It īpaši attālākajiem un mazapdzīvotajiem reģioniem elektroniskā tirdzniecība nodrošina jaunas iespējas iesaistīties saimnieciskajā darbībā, taču tās būtisks priekšnosacījums ir labi pasta pakalpojumi. |
| --- | --- |

(22)

Kvalitātes ziņā augstvērtīgu pasta pakalpojumu nodrošināšana ievērojami sekmē sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanu. It īpaši attālākajiem un mazapdzīvotajiem reģioniem elektroniskā tirdzniecība nodrošina jaunas iespējas iesaistīties saimnieciskajā darbībā, taču tās būtisks priekšnosacījums ir labi pasta pakalpojumi.

| (23) | Direktīva 97/67/EK paredz, ka vispārējā pakalpojuma priviliģēta nodrošinājuma garantēšanas nolūkā dalībvalstis ex-ante norāda vispārējā pakalpojuma sniedzējus. Dalībvalstis var lūgt sniegt vispārējo pakalpojumu visā savas valsts teritorijā. Lielāka konkurence un izvēles iespējas nozīmē, ka dalībvalstīm būtu jādod arī lielāks elastīgums lemt par efektīvākajiem un piemērotākajiem vispārējā pakalpojuma pieejamības garantēšanas mehānismiem, ievērojot objektivitātes, pārredzamības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principu, lai ar vismazākajiem tirgus darbības traucējumiem iekšējā tirgū nodrošinātu brīvu pasta pakalpojumu sniegšanu. Dalībvalstis var atsevišķi vai savstarpēji kombinējot piemērot kādu no šādiem mehānismiem: atstāt vispārējā pakalpojuma nodrošināšanu tirgus spēku ziņā, norādīt vienu vai vairākus uzņēmumus, kas sniedz dažādus vispārējā pakalpojuma elementus vai apkalpo dažādus reģionus, un izmantot pakalpojumu valsts iepirkumu.
  Gadījumā, ja dalībvalstis norāda vienu vai vairākus uzņēmumus, kas sniedz vispārējo pakalpojumu vai dažādus vispārējā pakalpojuma elementus, jānodrošina, ka kvalitātes prasības attiecībā uz vispārējo pakalpojumu tiek vispārējā pakalpojuma sniedzējiem piemērotas pārskatāmi un samērīgi. Ja dalībvalsts norāda vairāk nekā vienu uzņēmumu, ir jānodrošina, ka vispārējā pakalpojuma saistībās nav pārklāšanās. |
| --- | --- |

(23)

Direktīva 97/67/EK paredz, ka vispārējā pakalpojuma priviliģēta nodrošinājuma garantēšanas nolūkā dalībvalstis ex-ante norāda vispārējā pakalpojuma sniedzējus. Dalībvalstis var lūgt sniegt vispārējo pakalpojumu visā savas valsts teritorijā. Lielāka konkurence un izvēles iespējas nozīmē, ka dalībvalstīm būtu jādod arī lielāks elastīgums lemt par efektīvākajiem un piemērotākajiem vispārējā pakalpojuma pieejamības garantēšanas mehānismiem, ievērojot objektivitātes, pārredzamības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principu, lai ar vismazākajiem tirgus darbības traucējumiem iekšējā tirgū nodrošinātu brīvu pasta pakalpojumu sniegšanu. Dalībvalstis var atsevišķi vai savstarpēji kombinējot piemērot kādu no šādiem mehānismiem: atstāt vispārējā pakalpojuma nodrošināšanu tirgus spēku ziņā, norādīt vienu vai vairākus uzņēmumus, kas sniedz dažādus vispārējā pakalpojuma elementus vai apkalpo dažādus reģionus, un izmantot pakalpojumu valsts iepirkumu.

Gadījumā, ja dalībvalstis norāda vienu vai vairākus uzņēmumus, kas sniedz vispārējo pakalpojumu vai dažādus vispārējā pakalpojuma elementus, jānodrošina, ka kvalitātes prasības attiecībā uz vispārējo pakalpojumu tiek vispārējā pakalpojuma sniedzējiem piemērotas pārskatāmi un samērīgi. Ja dalībvalsts norāda vairāk nekā vienu uzņēmumu, ir jānodrošina, ka vispārējā pakalpojuma saistībās nav pārklāšanās.

| (24) | Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par visiem vispārējiem pakalpojumiem un lai pasta pakalpojumu sniedzēji būtu informēti par vispārējā pakalpojuma sniedzēja(-u) tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina patērētāju pastāvīga un pilnīga informēšana par konkrētu pakalpojumu elementiem un pieejamību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai visa šāda informācija ir pieejama. Tomēr, ievērojot dalībvalstīm doto lielāko elastīgumu, ir lietderīgi nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu citādi, nevis norādot vispārējā pakalpojuma sniedzēju(-s), lai dalībvalstīm dotu elastīgumu lemt par to, kā sabiedrībai darīt zināmu šo informāciju. |
| --- | --- |

(24)

Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par visiem vispārējiem pakalpojumiem un lai pasta pakalpojumu sniedzēji būtu informēti par vispārējā pakalpojuma sniedzēja(-u) tiesībām un pienākumiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina patērētāju pastāvīga un pilnīga informēšana par konkrētu pakalpojumu elementiem un pieejamību. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai visa šāda informācija ir pieejama. Tomēr, ievērojot dalībvalstīm doto lielāko elastīgumu, ir lietderīgi nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu citādi, nevis norādot vispārējā pakalpojuma sniedzēju(-s), lai dalībvalstīm dotu elastīgumu lemt par to, kā sabiedrībai darīt zināmu šo informāciju.

| (25) | Ņemot vērā veikto pētījumus un nolūkā pilnīgi atbrīvot pasta pakalpojumu iekšējā tirgus potenciālu, ir lietderīgi beigt izmantot rezervētos pakalpojumus un īpašās tiesības kā līdzekļus, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma finansēšanu. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā veikto pētījumus un nolūkā pilnīgi atbrīvot pasta pakalpojumu iekšējā tirgus potenciālu, ir lietderīgi beigt izmantot rezervētos pakalpojumus un īpašās tiesības kā līdzekļus, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma finansēšanu.

| (26) | Dažām dalībvalstīm joprojām var būt vajadzība rast ārēju finansējumu, lai segtu vispārējā pakalpojuma atlikušās tīrās izmaksas. Tādēļ ir lietderīgi skaidri precizēt, kādas alternatīvas ir pieejamas, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma finansēšanu, ciktāl tas ir vajadzīgs un pienācīgi pamatots, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm izvēlēties piemērotāko finansēšanas mehānismu. Šīs alternatīvas ietver publiskā iepirkuma procedūru izmantošanu, tostarp, kā tas noteikts direktīvās par publisko iepirkumu, cenu aptauju vai sarunu procedūras ar vai bez līguma paziņojuma publicēšanas, kā arī valsts kompensācijas un pārredzamu izmaksu sadalījumu pakalpojumu sniedzēju un/vai lietotāju starpā ar iemaksām kompensāciju fondos visos gadījumos, kad vispārējā pakalpojuma sniedzēju saistību izpilde rada vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas un norādītajiem uzņēmumiem uzliek negodīgu finansiālo apgrūtinājumu. Dalībvalstis var izmantot citus finansēšanas līdzekļus, ko atļauj Kopienas tiesību akti, piemēram, vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu, ka peļņa, ko dod citas vispārējā pakalpojuma sniedzēja(-u) darbības, kuras nepieder pie vispārējā pakalpojuma, pilnībā vai daļēji jānovirza, lai finansētu vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas, ja tas atbilst Līgumam. Neskarot dalībvalstu pienākumu ievērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu, tostarp īpašās paziņošanas prasības šajā sakarā, dalībvalstis var paziņot Komisijai par finansēšanas mehānismiem, ko izmanto jebkādu vispārējā pakalpojuma izmaksu finansēšanai, un tas būtu jāatspoguļo regulārajos ziņojumos, kas Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu. |
| --- | --- |

(26)

Dažām dalībvalstīm joprojām var būt vajadzība rast ārēju finansējumu, lai segtu vispārējā pakalpojuma atlikušās tīrās izmaksas. Tādēļ ir lietderīgi skaidri precizēt, kādas alternatīvas ir pieejamas, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma finansēšanu, ciktāl tas ir vajadzīgs un pienācīgi pamatots, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm izvēlēties piemērotāko finansēšanas mehānismu. Šīs alternatīvas ietver publiskā iepirkuma procedūru izmantošanu, tostarp, kā tas noteikts direktīvās par publisko iepirkumu, cenu aptauju vai sarunu procedūras ar vai bez līguma paziņojuma publicēšanas, kā arī valsts kompensācijas un pārredzamu izmaksu sadalījumu pakalpojumu sniedzēju un/vai lietotāju starpā ar iemaksām kompensāciju fondos visos gadījumos, kad vispārējā pakalpojuma sniedzēju saistību izpilde rada vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas un norādītajiem uzņēmumiem uzliek negodīgu finansiālo apgrūtinājumu. Dalībvalstis var izmantot citus finansēšanas līdzekļus, ko atļauj Kopienas tiesību akti, piemēram, vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu, ka peļņa, ko dod citas vispārējā pakalpojuma sniedzēja(-u) darbības, kuras nepieder pie vispārējā pakalpojuma, pilnībā vai daļēji jānovirza, lai finansētu vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas, ja tas atbilst Līgumam. Neskarot dalībvalstu pienākumu ievērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu, tostarp īpašās paziņošanas prasības šajā sakarā, dalībvalstis var paziņot Komisijai par finansēšanas mehānismiem, ko izmanto jebkādu vispārējā pakalpojuma izmaksu finansēšanai, un tas būtu jāatspoguļo regulārajos ziņojumos, kas Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu.

| (27) | Pasta pakalpojumu sniedzējiem var lūgt dot ieguldījumu vispārējā pakalpojuma finansēšanā gadījumos, ja ir paredzēts kompensāciju fonds. Lai noteiktu, kuriem uzņēmumiem būtu jāveic iemaksas kompensāciju fondā, dalībvalstīm būtu jāapsver, vai attiecīgo uzņēmumu sniegtos pakalpojumus, ņemot vērā to raksturojumu, tostarp pievienotās vērtības elementus, kā arī paredzēto izmantošanu un cenu veidošanu, no lietotāju viedokļa var uzskatīt par tādiem, kuri pieder pie vispārējā pakalpojuma, tā kā tie pietiekamā mērā ir savstarpēji aizstājami ar vispārējo pakalpojumu. Šiem pakalpojumiem nav obligāti jāaptver visi vispārējo pakalpojumu elementi, piemēram, ikdienas piegāde vai pilnīgs valsts pārklājums; eksprespakalpojumi un kurjerpakalpojumi nav uzskatāmi par tādiem pakalpojumiem, ar kuriem var aizstāt vispārējo pakalpojumu, un nav uzskatāmi par tādiem pakalpojumiem, kas sniedz vispārējā pakalpojuma darbības jomā esošus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(27)

Pasta pakalpojumu sniedzējiem var lūgt dot ieguldījumu vispārējā pakalpojuma finansēšanā gadījumos, ja ir paredzēts kompensāciju fonds. Lai noteiktu, kuriem uzņēmumiem būtu jāveic iemaksas kompensāciju fondā, dalībvalstīm būtu jāapsver, vai attiecīgo uzņēmumu sniegtos pakalpojumus, ņemot vērā to raksturojumu, tostarp pievienotās vērtības elementus, kā arī paredzēto izmantošanu un cenu veidošanu, no lietotāju viedokļa var uzskatīt par tādiem, kuri pieder pie vispārējā pakalpojuma, tā kā tie pietiekamā mērā ir savstarpēji aizstājami ar vispārējo pakalpojumu. Šiem pakalpojumiem nav obligāti jāaptver visi vispārējo pakalpojumu elementi, piemēram, ikdienas piegāde vai pilnīgs valsts pārklājums; eksprespakalpojumi un kurjerpakalpojumi nav uzskatāmi par tādiem pakalpojumiem, ar kuriem var aizstāt vispārējo pakalpojumu, un nav uzskatāmi par tādiem pakalpojumiem, kas sniedz vispārējā pakalpojuma darbības jomā esošus pakalpojumus.

| (28) | Lai, nosakot šo uzņēmumu veicamo ieguldījumu dalībvalstī sniegtā vispārējā pakalpojuma izmaksu segšanā, ievērotu proporcionalitātes principu, dalībvalstīm būtu jāizmanto tādi pārskatāmi un nediskriminējoši kritēriji kā šo uzņēmumu ieguldījums darbībās, kas šajā dalībvalstī pieder pie vispārējā pakalpojuma. Dalībvalstis var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir jāveic iemaksas kompensāciju fondā, ievieš attiecīgu uzskaites nošķiršanu, lai nodrošinātu fonda darbību. |
| --- | --- |

(28)

Lai, nosakot šo uzņēmumu veicamo ieguldījumu dalībvalstī sniegtā vispārējā pakalpojuma izmaksu segšanā, ievērotu proporcionalitātes principu, dalībvalstīm būtu jāizmanto tādi pārskatāmi un nediskriminējoši kritēriji kā šo uzņēmumu ieguldījums darbībās, kas šajā dalībvalstī pieder pie vispārējā pakalpojuma. Dalībvalstis var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir jāveic iemaksas kompensāciju fondā, ievieš attiecīgu uzskaites nošķiršanu, lai nodrošinātu fonda darbību.

| (29) | Visiem finansēšanas mehānismiem būtu jāturpina piemērot pašlaik Direktīvā 97/67/EK noteiktos pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principus, un visi lēmumi šajā jomā būtu jāpieņem, pamatojoties uz pārredzamiem, objektīviem un pārbaudāmiem kritērijiem. Jo īpaši valsts regulatīvās iestādes pārraudzībā vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas būtu jāaprēķina kā starpība starp norādītā vispārējā pakalpojuma sniedzēja tīrajām izmaksām, darbojoties ar vispārējā pakalpojuma saistībām un darbojoties bez vispārējā pakalpojuma saistībām. Aprēķinā būtu jāņem vērā visi pārējie atbilstīgie elementi, tostarp tirgus ieguvums, kas rodas pasta pakalpojumu sniedzējam, kurš ir norādīts vispārējā pakalpojuma sniegšanai, tiesības uz saprātīgu peļņu un rentabilitātes stimuli. |
| --- | --- |

(29)

Visiem finansēšanas mehānismiem būtu jāturpina piemērot pašlaik Direktīvā 97/67/EK noteiktos pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principus, un visi lēmumi šajā jomā būtu jāpieņem, pamatojoties uz pārredzamiem, objektīviem un pārbaudāmiem kritērijiem. Jo īpaši valsts regulatīvās iestādes pārraudzībā vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas būtu jāaprēķina kā starpība starp norādītā vispārējā pakalpojuma sniedzēja tīrajām izmaksām, darbojoties ar vispārējā pakalpojuma saistībām un darbojoties bez vispārējā pakalpojuma saistībām. Aprēķinā būtu jāņem vērā visi pārējie atbilstīgie elementi, tostarp tirgus ieguvums, kas rodas pasta pakalpojumu sniedzējam, kurš ir norādīts vispārējā pakalpojuma sniegšanai, tiesības uz saprātīgu peļņu un rentabilitātes stimuli.

| (30) | Ja dalībvalstis nolemj savā valsts teritorijā piedāvāt sabiedrībai papildpakalpojumus, izņemot tos, kas ir saistīti ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, kā noteikts šajā direktīvā, piemēram, pensiju un pasta sūtījumu izplatīšana lauku apvidos, šiem pakalpojumiem nepiemēro kompensācijas mehānismus, kam nepieciešami ieguldījumi no īpašiem uzņēmumiem. Attiecīgos gadījumos dalībvalstis var piešķirt finansējumu papildpakalpojumiem, ievērojot Līguma noteikumus par valsts atbalstu. Izņemot attiecībā uz vispārējā pakalpojuma sniedzēju(-iem), atļauju priekšnosacījums nedrīkst būt pienākums sniegt šādus papildpakalpojumus. |
| --- | --- |

(30)

Ja dalībvalstis nolemj savā valsts teritorijā piedāvāt sabiedrībai papildpakalpojumus, izņemot tos, kas ir saistīti ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, kā noteikts šajā direktīvā, piemēram, pensiju un pasta sūtījumu izplatīšana lauku apvidos, šiem pakalpojumiem nepiemēro kompensācijas mehānismus, kam nepieciešami ieguldījumi no īpašiem uzņēmumiem. Attiecīgos gadījumos dalībvalstis var piešķirt finansējumu papildpakalpojumiem, ievērojot Līguma noteikumus par valsts atbalstu. Izņemot attiecībā uz vispārējā pakalpojuma sniedzēju(-iem), atļauju priekšnosacījums nedrīkst būt pienākums sniegt šādus papildpakalpojumus.

| (31) | Ir lietderīgi attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pievienojās Savienībai pēc tam, kad stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/39/EK (2002. gada 10. jūnijs), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (7), un kurām var būt īpašas grūtības attiecībā uz to pasta tirgu netraucētu pielāgošanos, jo tās pasta reformu procesam pievienojās vēlākā posmā, un dažām dalībvalstīm ar nelielu iedzīvotāju skaitu un ierobežotiem ģeogrāfiskajiem izmēriem, ar tādām īpatnībām, kas īpaši ietekmē pasta pakalpojumu sniegšanu, kā arī ar īpaši sarežģītu topogrāfiju, ar daudz salām, paredzēt iespēju uz ierobežotu laikposmu atlikt šīs direktīvas īstenošanu, lai arī turpmāk uzticētu pakalpojumus saviem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem, par to paziņojot Komisijai. Ņemot vērā šādas iespējas izņēmuma raksturu, ir arī lietderīgi šajā ierobežotajā laikposmā un attiecībā uz ierobežotu skaitu pakalpojumu ļaut tām dalībvalstīm, kas pilnībā atvērušas savus tirgus, atteikt atļauju monopoliem, kas darbojas citās dalībvalstīs, darboties savā teritorijā. |
| --- | --- |

(31)

Ir lietderīgi attiecībā uz dalībvalstīm, kuras pievienojās Savienībai pēc tam, kad stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/39/EK (2002. gada 10. jūnijs), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (7), un kurām var būt īpašas grūtības attiecībā uz to pasta tirgu netraucētu pielāgošanos, jo tās pasta reformu procesam pievienojās vēlākā posmā, un dažām dalībvalstīm ar nelielu iedzīvotāju skaitu un ierobežotiem ģeogrāfiskajiem izmēriem, ar tādām īpatnībām, kas īpaši ietekmē pasta pakalpojumu sniegšanu, kā arī ar īpaši sarežģītu topogrāfiju, ar daudz salām, paredzēt iespēju uz ierobežotu laikposmu atlikt šīs direktīvas īstenošanu, lai arī turpmāk uzticētu pakalpojumus saviem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem, par to paziņojot Komisijai. Ņemot vērā šādas iespējas izņēmuma raksturu, ir arī lietderīgi šajā ierobežotajā laikposmā un attiecībā uz ierobežotu skaitu pakalpojumu ļaut tām dalībvalstīm, kas pilnībā atvērušas savus tirgus, atteikt atļauju monopoliem, kas darbojas citās dalībvalstīs, darboties savā teritorijā.

| (32) | Komisijai vajadzētu nodrošināt dalībvalstīm palīdzību šās direktīvas īstenošanas dažādos aspektos, tostarp aprēķinot jebkuras neto izmaksas. Turklāt valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai, turpinot izstrādāt kritērijus un pamatnostādnes šajā jomā, būtu jāsekmē šīs direktīvas saskaņota piemērošana. |
| --- | --- |

(32)

Komisijai vajadzētu nodrošināt dalībvalstīm palīdzību šās direktīvas īstenošanas dažādos aspektos, tostarp aprēķinot jebkuras neto izmaksas. Turklāt valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai, turpinot izstrādāt kritērijus un pamatnostādnes šajā jomā, būtu jāsekmē šīs direktīvas saskaņota piemērošana.

| (33) | Ir jāatļauj dalībvalstīm piešķirt vispārējās atļaujas un individuālas licences pamatoti un proporcionāli paredzētajam mērķim. Tomēr, kā uzsvērts trešajā ziņojumā par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu, šķiet, ka nolūkā mazināt nepamatotus pakalpojumu nodrošinājuma traucēkļus iekšējā tirgū ir vajadzīga piemērojamo nosacījumu turpmāka saskaņošana. Šajā kontekstā dalībvalstis var, piemēram, ļaut uzņēmumiem izvēlēties vai nu uzņemties pienākumu sniegt kādu pakalpojumu, vai arī veikt finansiālu ieguldījumu, lai segtu izmaksas par šo pakalpojumu, ko sniedz cits uzņēmums, bet vairs nav vienlaikus pieļaujama prasība piedalīties izmaksu sadales mehānismos un vispārējā pakalpojuma vai kvalitātes saistības, kas paredzētas, lai kalpotu vienam un tam pašam mērķim. Tāpat ir lietderīgi paskaidrot, ka daži vispārējo atļauju un licenču piešķiršanas noteikumi nav attiecināmi uz norādītiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem. |
| --- | --- |

(33)

Ir jāatļauj dalībvalstīm piešķirt vispārējās atļaujas un individuālas licences pamatoti un proporcionāli paredzētajam mērķim. Tomēr, kā uzsvērts trešajā ziņojumā par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu, šķiet, ka nolūkā mazināt nepamatotus pakalpojumu nodrošinājuma traucēkļus iekšējā tirgū ir vajadzīga piemērojamo nosacījumu turpmāka saskaņošana. Šajā kontekstā dalībvalstis var, piemēram, ļaut uzņēmumiem izvēlēties vai nu uzņemties pienākumu sniegt kādu pakalpojumu, vai arī veikt finansiālu ieguldījumu, lai segtu izmaksas par šo pakalpojumu, ko sniedz cits uzņēmums, bet vairs nav vienlaikus pieļaujama prasība piedalīties izmaksu sadales mehānismos un vispārējā pakalpojuma vai kvalitātes saistības, kas paredzētas, lai kalpotu vienam un tam pašam mērķim. Tāpat ir lietderīgi paskaidrot, ka daži vispārējo atļauju un licenču piešķiršanas noteikumi nav attiecināmi uz norādītiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem.

| (34) | Apstākļos, kad vispārējā pakalpojuma jomā pakalpojumus sniedz vairāki pasta uzņēmumi, ir lietderīgi prasīt, lai visas dalībvalstis novērtētu, vai nolūkā sekmēt reālu konkurenci un/vai aizsargāt lietotājus un patērētājus, nodrošinot pasta pakalpojumu kopējo kvalitāti, atsevišķi pasta infrastruktūras elementi vai atsevišķi pakalpojumi, ko parasti nodrošina vispārējā pakalpojuma sniedzēji, būtu jādara pieejami citiem operatoriem, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus. Ja ir vairāki vispārējā pakalpojuma sniedzēji ar reģionāliem pasta iestāžu tīkliem, dalībvalstīm būtu arī jānovērtē un, ja nepieciešams, jānodrošina to iespēja savstarpēji sadarboties, lai novērstu šķēršļus ātram pasta sūtījumu transportam. Ņemot vērā, ka šo elementu un pakalpojumu tiesiskais statuss un tirgus situācija dalībvalstīs atšķiras, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis vienīgi pieņem informētus lēmumus par vajadzību pēc regulatīviem instrumentiem un par to apjomu un izvēli, tostarp atbilstīgos gadījumos par izmaksu sadalīšanu. Šis noteikums nedrīkstētu skart dalībvalstu tiesības pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi valsts pasta iestāžu tīklam, ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principu. |
| --- | --- |

(34)

Apstākļos, kad vispārējā pakalpojuma jomā pakalpojumus sniedz vairāki pasta uzņēmumi, ir lietderīgi prasīt, lai visas dalībvalstis novērtētu, vai nolūkā sekmēt reālu konkurenci un/vai aizsargāt lietotājus un patērētājus, nodrošinot pasta pakalpojumu kopējo kvalitāti, atsevišķi pasta infrastruktūras elementi vai atsevišķi pakalpojumi, ko parasti nodrošina vispārējā pakalpojuma sniedzēji, būtu jādara pieejami citiem operatoriem, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus. Ja ir vairāki vispārējā pakalpojuma sniedzēji ar reģionāliem pasta iestāžu tīkliem, dalībvalstīm būtu arī jānovērtē un, ja nepieciešams, jānodrošina to iespēja savstarpēji sadarboties, lai novērstu šķēršļus ātram pasta sūtījumu transportam. Ņemot vērā, ka šo elementu un pakalpojumu tiesiskais statuss un tirgus situācija dalībvalstīs atšķiras, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis vienīgi pieņem informētus lēmumus par vajadzību pēc regulatīviem instrumentiem un par to apjomu un izvēli, tostarp atbilstīgos gadījumos par izmaksu sadalīšanu. Šis noteikums nedrīkstētu skart dalībvalstu tiesības pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi valsts pasta iestāžu tīklam, ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principu.

| (35) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pasta pakalpojumu sniedzēji, apstrādājot personas datus saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK, piemēro Kopienas un attiecīgās valsts noteikumus par personas datu aizsardzību, jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8). |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pasta pakalpojumu sniedzēji, apstrādājot personas datus saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK, piemēro Kopienas un attiecīgās valsts noteikumus par personas datu aizsardzību, jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8).

| (36) | Šīs direktīvas noteikumi nedrīkstētu ierobežot attiecīgo valstu noteikumus par atsavināšanas nosacījumiem, lai organizētu vispārējā pakalpojuma sniegšanu. |
| --- | --- |

(36)

Šīs direktīvas noteikumi nedrīkstētu ierobežot attiecīgo valstu noteikumus par atsavināšanas nosacījumiem, lai organizētu vispārējā pakalpojuma sniegšanu.

| (37) | Ņemot vērā pasta pakalpojumu nozīmīgumu pilnīgi vai daļēji neredzīgām personām, ir lietderīgi apstiprināt, ka tirgus atvēršanai nevajadzētu liegt to, ka vispārējā pakalpojuma sniedzējs(-i) turpina sniegt pilnīgi vai daļēji neredzīgām personām noteiktus bezmaksas pakalpojumus, ko dalībvalstis ieviesušas saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā pasta pakalpojumu nozīmīgumu pilnīgi vai daļēji neredzīgām personām, ir lietderīgi apstiprināt, ka tirgus atvēršanai nevajadzētu liegt to, ka vispārējā pakalpojuma sniedzējs(-i) turpina sniegt pilnīgi vai daļēji neredzīgām personām noteiktus bezmaksas pakalpojumus, ko dalībvalstis ieviesušas saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām saistībām.

| (38) | Brīvas konkurences apstākļos gan vispārējā pakalpojuma finansiālā līdzsvara labā, gan nolūkā ierobežot tirgus darbības traucējumus ir svarīgi nepieļaut atkāpes no principa, ka cenas atspoguļo parastus tirgus nosacījumus un izmaksas – vienīgā atkāpe ir pieļaujama sabiedrības interešu aizsardzības vārdā. Šis mērķis būtu jāsasniedz, turpinot dalībvalstīm atļaut attiecināt vienotos tarifus uz pasta sūtījumiem, kam piemēro vienas vienības tarifus, t. i., uz pakalpojumiem, ko visbiežāk izmanto patērētāji un mazie un vidējie uzņēmumi. Lai aizsargātu sabiedrības vispārējās intereses, piemēram, piekļuvi kultūrai, dalību demokrātiskā sabiedrībā (preses brīvība) vai reģionālo un sociālo kohēziju, dalībvalstis var arī saglabāt vienotus tarifus dažiem citiem pasta sūtījumiem, piemēram, laikrakstiem un grāmatām. |
| --- | --- |

(38)

Brīvas konkurences apstākļos gan vispārējā pakalpojuma finansiālā līdzsvara labā, gan nolūkā ierobežot tirgus darbības traucējumus ir svarīgi nepieļaut atkāpes no principa, ka cenas atspoguļo parastus tirgus nosacījumus un izmaksas – vienīgā atkāpe ir pieļaujama sabiedrības interešu aizsardzības vārdā. Šis mērķis būtu jāsasniedz, turpinot dalībvalstīm atļaut attiecināt vienotos tarifus uz pasta sūtījumiem, kam piemēro vienas vienības tarifus, t. i., uz pakalpojumiem, ko visbiežāk izmanto patērētāji un mazie un vidējie uzņēmumi. Lai aizsargātu sabiedrības vispārējās intereses, piemēram, piekļuvi kultūrai, dalību demokrātiskā sabiedrībā (preses brīvība) vai reģionālo un sociālo kohēziju, dalībvalstis var arī saglabāt vienotus tarifus dažiem citiem pasta sūtījumiem, piemēram, laikrakstiem un grāmatām.

| (39) | Sniedzot pakalpojumus, kas paredzēti visiem lietotājiem, tostarp juridiskām personām, vairumnosūtītājiem vai dažādu klientu pasta sūtījumu apkopotājiem, vispārējā pakalpojuma sniedzējiem var piešķirt lielāku elastīgumu tarifu jomā, ievērojot cenu pamatotības principu. Tarifos būtu jāņem vērā apietās izmaksas salīdzinājumā ar visām standarta pakalpojuma funkcijām, ko piedāvā individuālo pasta sūtījumu savākšanā, šķirošanā, pārvadāšanā un piegādē. |
| --- | --- |

(39)

Sniedzot pakalpojumus, kas paredzēti visiem lietotājiem, tostarp juridiskām personām, vairumnosūtītājiem vai dažādu klientu pasta sūtījumu apkopotājiem, vispārējā pakalpojuma sniedzējiem var piešķirt lielāku elastīgumu tarifu jomā, ievērojot cenu pamatotības principu. Tarifos būtu jāņem vērā apietās izmaksas salīdzinājumā ar visām standarta pakalpojuma funkcijām, ko piedāvā individuālo pasta sūtījumu savākšanā, šķirošanā, pārvadāšanā un piegādē.

| (40) | Ņemot vērā katras valsts īpatnības, kas saistītas ar apstākļiem, kādos vadošajiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem jādarbojas brīvas konkurences apstākļos, ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm brīvi lemt par šķērssubsīdiju labāko pārraudzības veidu. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā katras valsts īpatnības, kas saistītas ar apstākļiem, kādos vadošajiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem jādarbojas brīvas konkurences apstākļos, ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm brīvi lemt par šķērssubsīdiju labāko pārraudzības veidu.

| (41) | Pārejas periodā uz konkurencei pilnīgi atvērtu tirgu un lai šķērssubsīdijas pasargātu no konkurences nelabvēlīgas ietekmes, ir lietderīgi atstāt spēkā prasību, kas paredz, ka dalībvalstis liek vispārējā pakalpojuma sniedzējiem turpināt nošķirtu un pārredzamu grāmatvedības uzskaiti, to pēc vajadzības pielāgojot.
  Šai prasībai jāļauj valsts regulatīvajām iestādēm, konkurences iestādēm un Komisijai iegūt vajadzīgo informāciju, lai līdz reālas konkurences ieviešanai pieņemtu ar vispārējo pakalpojumu saistītus lēmumus un uzraudzītu godīgu tirgus nosacījumu ievērošanu. Valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai, turpinot izstrādāt kritērijus un pamatnostādnes šajā jomā, būtu jāsekmē šo noteikumu saskaņota piemērošana.
  Nošķirtai un pārskatāmai uzskaitei būtu jāsniedz dalībvalstīm un to regulatīvajām iestādēm pietiekami detalizētu uzskaites informāciju, lai:






  — | pieņemtu lēmumus saistībā ar vispārējo pakalpojumu, |
| --- | --- | --- |

(41)

Pārejas periodā uz konkurencei pilnīgi atvērtu tirgu un lai šķērssubsīdijas pasargātu no konkurences nelabvēlīgas ietekmes, ir lietderīgi atstāt spēkā prasību, kas paredz, ka dalībvalstis liek vispārējā pakalpojuma sniedzējiem turpināt nošķirtu un pārredzamu grāmatvedības uzskaiti, to pēc vajadzības pielāgojot.

Šai prasībai jāļauj valsts regulatīvajām iestādēm, konkurences iestādēm un Komisijai iegūt vajadzīgo informāciju, lai līdz reālas konkurences ieviešanai pieņemtu ar vispārējo pakalpojumu saistītus lēmumus un uzraudzītu godīgu tirgus nosacījumu ievērošanu. Valsts regulatīvo iestāžu sadarbībai, turpinot izstrādāt kritērijus un pamatnostādnes šajā jomā, būtu jāsekmē šo noteikumu saskaņota piemērošana.

Nošķirtai un pārskatāmai uzskaitei būtu jāsniedz dalībvalstīm un to regulatīvajām iestādēm pietiekami detalizētu uzskaites informāciju, lai:

—

pieņemtu lēmumus saistībā ar vispārējo pakalpojumu,

| — | to izmantotu kā līdzekli, nosakot to, vai vispārējā pakalpojuma saistības rada tīrās izmaksas un negodīgu finansiālu slogu vispārējā pakalpojuma sniedzējiem, |
| --- | --- |

—

to izmantotu kā līdzekli, nosakot to, vai vispārējā pakalpojuma saistības rada tīrās izmaksas un negodīgu finansiālu slogu vispārējā pakalpojuma sniedzējiem,

| — | nodrošinātu, ka vispārējam pakalpojumam piemērojamie tarifi atbilst šajā direktīvā izklāstītajiem tarifu principiem, |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka vispārējam pakalpojumam piemērojamie tarifi atbilst šajā direktīvā izklāstītajiem tarifu principiem,

| — | nodrošinātu atbilstību galamaksas principiem, kā izklāstīts šajā direktīvā, un |
| --- | --- |

—

nodrošinātu atbilstību galamaksas principiem, kā izklāstīts šajā direktīvā, un

| — | uzraudzītu godīgus tirgus apstākļus, līdz ir nodrošināta reāla konkurence. |
| --- | --- |

—

uzraudzītu godīgus tirgus apstākļus, līdz ir nodrošināta reāla konkurence.

| (42) | Saskaņā ar citās pakalpojumu nozarēs spēkā esošajiem noteikumiem un nolūkā pastiprināt patērētāju aizsardzību ir lietderīgi paplašināt sūdzību procedūru principu minimuma piemērošanas jomu, lai tā neaptvertu tikai vispārējā pakalpojuma sniedzējus. Lai palielinātu sūdzību izskatīšanas procedūru efektivitāti, ir lietderīgi veicināt ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūru izmantošanu, kā izklāstīts Komisijas Ieteikumā 98/257/EK (1998. gada 30. marts) par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā (9), un Komisijas Ieteikumā 2001/310/EK (2001. gada 4. aprīlis) par principiem attiecībā uz ārpustiesas struktūrām, kas iesaistītas patērētāju strīdu vienprātīgā atrisināšanā (10). Patērētāju interešu aizsardzību sekmētu arī labāka operatoru savietojamība, ko nodrošinātu piekļuve atsevišķiem infrastruktūras un pakalpojumu elementiem, un valsts regulatīvo iestāžu un patērētāju aizsardzības iestāžu sadarbības prasība.
  Lai aizsargātu lietotāju intereses pasta sūtījumu zādzības vai nozaudēšanas, vai sabojāšanas gadījumā, dalībvalstīm, ja tas ir pamatoti, būtu jāievieš atlīdzības un/vai kompensāciju sistēma. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar citās pakalpojumu nozarēs spēkā esošajiem noteikumiem un nolūkā pastiprināt patērētāju aizsardzību ir lietderīgi paplašināt sūdzību procedūru principu minimuma piemērošanas jomu, lai tā neaptvertu tikai vispārējā pakalpojuma sniedzējus. Lai palielinātu sūdzību izskatīšanas procedūru efektivitāti, ir lietderīgi veicināt ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūru izmantošanu, kā izklāstīts Komisijas Ieteikumā 98/257/EK (1998. gada 30. marts) par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā (9), un Komisijas Ieteikumā 2001/310/EK (2001. gada 4. aprīlis) par principiem attiecībā uz ārpustiesas struktūrām, kas iesaistītas patērētāju strīdu vienprātīgā atrisināšanā (10). Patērētāju interešu aizsardzību sekmētu arī labāka operatoru savietojamība, ko nodrošinātu piekļuve atsevišķiem infrastruktūras un pakalpojumu elementiem, un valsts regulatīvo iestāžu un patērētāju aizsardzības iestāžu sadarbības prasība.

Lai aizsargātu lietotāju intereses pasta sūtījumu zādzības vai nozaudēšanas, vai sabojāšanas gadījumā, dalībvalstīm, ja tas ir pamatoti, būtu jāievieš atlīdzības un/vai kompensāciju sistēma.

| (43) | Direktīvā 97/67/EK paredzēts, ka noteiktus pasākumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(43)

Direktīvā 97/67/EK paredzēts, ka noteiktus pasākumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (44) | Lēmums 1999/468/EK ir grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, lai pieņemtu vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, inter alia, svītrojot dažus šādus elementus vai instrumentu papildinot ar nebūtiskiem elementiem. |
| --- | --- |

(44)

Lēmums 1999/468/EK ir grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, lai pieņemtu vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, inter alia, svītrojot dažus šādus elementus vai instrumentu papildinot ar nebūtiskiem elementiem.

| (45) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt pasākumus saistībā ar nākotnē paredzamo pakalpojumu kvalitātes standartu pielāgošanu tehnikas vai tirgus attīstībai, kā arī saskaņotajiem nosacījumiem, pēc kuriem neatkarīgas ārējas struktūras veic neatkarīgo darbības uzraudzību. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 97/67/EK elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(45)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt pasākumus saistībā ar nākotnē paredzamo pakalpojumu kvalitātes standartu pielāgošanu tehnikas vai tirgus attīstībai, kā arī saskaņotajiem nosacījumiem, pēc kuriem neatkarīgas ārējas struktūras veic neatkarīgo darbības uzraudzību. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 97/67/EK elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (46) | Komitejai, kura saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK palīdz Komisijai, būtu jāseko vispārējā pakalpojuma sniegšanas attīstībai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(46)

Komitejai, kura saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK palīdz Komisijai, būtu jāseko vispārējā pakalpojuma sniegšanas attīstībai dalībvalstīs.

| (47) | Valstu regulatīvajām iestādēm joprojām varētu būt izšķirīga loma, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kur vēl nav pabeigta pāreja uz brīvu konkurenci. Saskaņā ar regulatīvo un operatīvo funkciju nošķiršanas principu dalībvalstīm būtu jāgarantē savas valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, tādējādi nodrošinot šo iestāžu lēmumu neitralitāti. Šī neatkarības prasība neskar dalībvalstu institucionālo autonomiju un konstitucionālās saistības, un neitralitātes principu attiecībā uz dalībvalstu noteikumiem, kas reglamentē īpašumu un īpašumtiesību sistēmu, kā to nosaka Līguma 295. pants. Valstu regulatīvo iestāžu rīcībā vajadzētu būt visiem tām uzticēto pienākumu izpildei vajadzīgajiem līdzekļiem, t. i., personālam, kompetencei un finanšu līdzekļiem. |
| --- | --- |

(47)

Valstu regulatīvajām iestādēm joprojām varētu būt izšķirīga loma, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kur vēl nav pabeigta pāreja uz brīvu konkurenci. Saskaņā ar regulatīvo un operatīvo funkciju nošķiršanas principu dalībvalstīm būtu jāgarantē savas valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, tādējādi nodrošinot šo iestāžu lēmumu neitralitāti. Šī neatkarības prasība neskar dalībvalstu institucionālo autonomiju un konstitucionālās saistības, un neitralitātes principu attiecībā uz dalībvalstu noteikumiem, kas reglamentē īpašumu un īpašumtiesību sistēmu, kā to nosaka Līguma 295. pants. Valstu regulatīvo iestāžu rīcībā vajadzētu būt visiem tām uzticēto pienākumu izpildei vajadzīgajiem līdzekļiem, t. i., personālam, kompetencei un finanšu līdzekļiem.

| (48) | Regulatīvo funkciju īstenošanā nereti ir iesaistītas dažādas valsts iestādes, tādēļ ir lietderīgi ieviest pārredzamu pienākumu sadalījumu un prasīt, lai dažādas attiecīgās struktūras, kas atbildīgas par nozares regulējumu, konkurences noteikumu piemērošanu un patērētāju jautājumiem, sadarbojas nolūkā nodrošināt tām uzticēto pienākumu efektīvu izpildi. |
| --- | --- |

(48)

Regulatīvo funkciju īstenošanā nereti ir iesaistītas dažādas valsts iestādes, tādēļ ir lietderīgi ieviest pārredzamu pienākumu sadalījumu un prasīt, lai dažādas attiecīgās struktūras, kas atbildīgas par nozares regulējumu, konkurences noteikumu piemērošanu un patērētāju jautājumiem, sadarbojas nolūkā nodrošināt tām uzticēto pienākumu efektīvu izpildi.

| (49) | Ikvienai personai, kas ir kādas valsts regulatīvās iestādes lēmuma subjekts, vajadzētu būt tiesībām pārsūdzēt šo lēmumu no minētās iestādes neatkarīgā struktūrā. Šāda struktūra var būt arī tiesa. Pārsūdzības procedūras neskar dalībvalstu kompetences jomu sadalījumu valsts tiesu sistēmā un juridisko vai fizisko personu tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Kamēr minētās procedūras nav pabeigtas, ir jānodrošina valstu regulatīvo iestāžu lēmumu pagaidu spēkā esamība, lai garantētu tiesisko noteiktību un tirgus drošību. |
| --- | --- |

(49)

Ikvienai personai, kas ir kādas valsts regulatīvās iestādes lēmuma subjekts, vajadzētu būt tiesībām pārsūdzēt šo lēmumu no minētās iestādes neatkarīgā struktūrā. Šāda struktūra var būt arī tiesa. Pārsūdzības procedūras neskar dalībvalstu kompetences jomu sadalījumu valsts tiesu sistēmā un juridisko vai fizisko personu tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Kamēr minētās procedūras nav pabeigtas, ir jānodrošina valstu regulatīvo iestāžu lēmumu pagaidu spēkā esamība, lai garantētu tiesisko noteiktību un tirgus drošību.

| (50) | Pildot Direktīvā 97/67/EK noteiktos pienākumus, valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāsadarbojas ar citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un Komisiju. Tas sekmētu pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību un palīdzētu visās dalībvalstīs nodrošināt direktīvā paredzēto noteikumu konsekventu piemērošanu, jo īpaši jomās, kur saistībā ar attiecīgo noteikumu piemērošanu valsts tiesību akti, ar ko īsteno Kopienas tiesības, dod valsts regulatīvajām iestādēm ievērojamu rīcības brīvību. Šī sadarbība varētu notikt, inter alia, komitejā, kas palīdz Komisijai saskaņā ar direktīvu, vai grupā, kurā ir Eiropas regulatori. Dalībvalstīm būtu jālemj, kuras struktūras direktīvas nolūkā ir valsts regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

(50)

Pildot Direktīvā 97/67/EK noteiktos pienākumus, valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāsadarbojas ar citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un Komisiju. Tas sekmētu pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību un palīdzētu visās dalībvalstīs nodrošināt direktīvā paredzēto noteikumu konsekventu piemērošanu, jo īpaši jomās, kur saistībā ar attiecīgo noteikumu piemērošanu valsts tiesību akti, ar ko īsteno Kopienas tiesības, dod valsts regulatīvajām iestādēm ievērojamu rīcības brīvību. Šī sadarbība varētu notikt, inter alia, komitejā, kas palīdz Komisijai saskaņā ar direktīvu, vai grupā, kurā ir Eiropas regulatori. Dalībvalstīm būtu jālemj, kuras struktūras direktīvas nolūkā ir valsts regulatīvās iestādes.

| (51) | Lai efektīvi pildītu uzticētos pienākumus, valsts regulatīvajām iestādēm ir jāsaņem informācija no tirgus dalībniekiem. Informācijas pieprasījumiem jābūt proporcionāliem, un tie nedrīkst nevajadzīgi apgrūtināt uzņēmumus. Šādas informācijas apkopošana var būt vajadzīga arī Komisijai, lai tā varētu pildīt pienākumus, ko paredz Kopienas tiesību akti. Informācijas saņēmējam ir jānodrošina konfidencialitāte saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(51)

Lai efektīvi pildītu uzticētos pienākumus, valsts regulatīvajām iestādēm ir jāsaņem informācija no tirgus dalībniekiem. Informācijas pieprasījumiem jābūt proporcionāliem, un tie nedrīkst nevajadzīgi apgrūtināt uzņēmumus. Šādas informācijas apkopošana var būt vajadzīga arī Komisijai, lai tā varētu pildīt pienākumus, ko paredz Kopienas tiesību akti. Informācijas saņēmējam ir jānodrošina konfidencialitāte saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

| (52) | Lai Eiropas Parlamentu un Padomi pastāvīgi informētu par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību, Komisijai būtu regulāri jāsniedz minētajām iestādēm ziņojumi par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu. |
| --- | --- |

(52)

Lai Eiropas Parlamentu un Padomi pastāvīgi informētu par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību, Komisijai būtu regulāri jāsniedz minētajām iestādēm ziņojumi par Direktīvas 97/67/EK piemērošanu.

| (53) | Šī direktīva neskar darba tiesības, proti, jebkurus tiesību aktos vai līgumos paredzētus noteikumus, kuri attiecas uz nodarbinātības nosacījumiem, darba apstākļiem, tostarp veselības aizsardzību un drošību darbā, un darba devēju un darba ņēmēju savstarpējām attiecībām un kurus dalībvalstis piemēro atbilstīgi saviem tiesību aktiem, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tāpat šī direktīva neskar dalībvalstu sociālā nodrošinājuma tiesību aktus. Ja tas nepieciešams, dalībvalstis var atspoguļot darba apstākļus savās atļauju procedūrās, ievērojot pārredzamības un proporcionalitātes principus. |
| --- | --- |

(53)

Šī direktīva neskar darba tiesības, proti, jebkurus tiesību aktos vai līgumos paredzētus noteikumus, kuri attiecas uz nodarbinātības nosacījumiem, darba apstākļiem, tostarp veselības aizsardzību un drošību darbā, un darba devēju un darba ņēmēju savstarpējām attiecībām un kurus dalībvalstis piemēro atbilstīgi saviem tiesību aktiem, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tāpat šī direktīva neskar dalībvalstu sociālā nodrošinājuma tiesību aktus. Ja tas nepieciešams, dalībvalstis var atspoguļot darba apstākļus savās atļauju procedūrās, ievērojot pārredzamības un proporcionalitātes principus.

| (54) | Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiktu izveidots pietiekams skaits piekļuves vietu, ņemot vērā lietotāju vajadzības lauku rajonos un maz apdzīvotos apvidos. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiktu izveidotas piekļuves vietas pasta pakalpojumiem nepieciešamajā blīvumā, lai pildītu vispārējā pakalpojuma saistības. |
| --- | --- |

(54)

Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiktu izveidots pietiekams skaits piekļuves vietu, ņemot vērā lietotāju vajadzības lauku rajonos un maz apdzīvotos apvidos. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiktu izveidotas piekļuves vietas pasta pakalpojumiem nepieciešamajā blīvumā, lai pildītu vispārējā pakalpojuma saistības.

| (55) | Lai saglabātu sistēmu pasta nozares reglamentēšanai, Direktīvas 97/67/EK beigu termiņš būtu jāsvītro. Turpina piemērot noteikumus, kurus šī direktīva negroza. Pakalpojumi, kurus dalībvalstis drīkst turpināt rezervēt īstenošanas laikposmā, ir norādīti Direktīvā 97/67/EK. |
| --- | --- |

(55)

Lai saglabātu sistēmu pasta nozares reglamentēšanai, Direktīvas 97/67/EK beigu termiņš būtu jāsvītro. Turpina piemērot noteikumus, kurus šī direktīva negroza. Pakalpojumi, kurus dalībvalstis drīkst turpināt rezervēt īstenošanas laikposmā, ir norādīti Direktīvā 97/67/EK.

| (56) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus – proti, panākt Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi, nodrošināt visiem lietotājiem vienādu vispārējā pakalpojuma līmeni un noteikt saskaņotus pasta pakalpojumu regulējuma principus – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka apjoma un rezultātu dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus – proti, panākt Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi, nodrošināt visiem lietotājiem vienādu vispārējā pakalpojuma līmeni un noteikt saskaņotus pasta pakalpojumu regulējuma principus – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka apjoma un rezultātu dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (57) | Tādēļ Direktīva 97/67/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(57)

Tādēļ Direktīva 97/67/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (58) | Šī direktīva ir saskaņota ar citiem Kopienas instrumentiem, kas reglamentē pakalpojumus. Rodoties kolīzijai starp kādu šīs direktīvas noteikumu un noteikumu kādā citā Kopienas instrumentā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (12), šīs direktīvas noteikums prevalēs un būs pilnībā piemērojams attiecībā uz pasta nozari. |
| --- | --- |

(58)

Šī direktīva ir saskaņota ar citiem Kopienas instrumentiem, kas reglamentē pakalpojumus. Rodoties kolīzijai starp kādu šīs direktīvas noteikumu un noteikumu kādā citā Kopienas instrumentā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (12), šīs direktīvas noteikums prevalēs un būs pilnībā piemērojams attiecībā uz pasta nozari.

| (59) | Šī direktīva neskar to, kā piemēro Līguma noteikumus par konkurenci un pakalpojumu sniegšanas brīvību. Ciktāl mehānismi vispārējā pakalpojuma finansēšanai ir saistīti ar atbalstu, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts atbalsta līdzekļiem, kā noteikts Līguma 87. panta 1. punktā, šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumu ievērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(59)

Šī direktīva neskar to, kā piemēro Līguma noteikumus par konkurenci un pakalpojumu sniegšanas brīvību. Ciktāl mehānismi vispārējā pakalpojuma finansēšanai ir saistīti ar atbalstu, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts atbalsta līdzekļiem, kā noteikts Līguma 87. panta 1. punktā, šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumu ievērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu.

| (60) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt šīs tabulas publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt šīs tabulas publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvu 97/67/EK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Ar šo direktīvu paredz kopējus noteikumus, kas attiecas uz:






  — | pasta pakalpojumu sniegšanas nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Ar šo direktīvu paredz kopējus noteikumus, kas attiecas uz:

—

pasta pakalpojumu sniegšanas nosacījumiem,

| — | vispārējā pasta pakalpojuma sniegšanu Kopienā, |
| --- | --- |

—

vispārējā pasta pakalpojuma sniegšanu Kopienā,

| — | vispārējā pakalpojuma finansēšanu saskaņā ar nosacījumiem, ka nodrošina šā pakalpojuma pastāvīgu sniegšanu, |
| --- | --- |

—

vispārējā pakalpojuma finansēšanu saskaņā ar nosacījumiem, ka nodrošina šā pakalpojuma pastāvīgu sniegšanu,

| — | vispārējā pakalpojuma sniegšanas tarifu principiem un uzskaites caurskatāmību, |
| --- | --- |

—

vispārējā pakalpojuma sniegšanas tarifu principiem un uzskaites caurskatāmību,

| — | vispārējā pakalpojuma kvalitātes standartu noteikšanu un tādas sistēmas izveidi, ar ko nodrošina atbilstību minētajiem standartiem, |
| --- | --- |

—

vispārējā pakalpojuma kvalitātes standartu noteikšanu un tādas sistēmas izveidi, ar ko nodrošina atbilstību minētajiem standartiem,

| — | tehnisko standartu saskaņošanu, |
| --- | --- |

—

tehnisko standartu saskaņošanu,

| — | neatkarīgu valsts regulatīvo iestāžu izveidi.” |
| --- | --- |

—

neatkarīgu valsts regulatīvo iestāžu izveidi.”

| 2) | Direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | “Pasta pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar pasta sūtījumu savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un sadali.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

“Pasta pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar pasta sūtījumu savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un sadali.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “1.a | “Pasta pakalpojumu sniedzējs” ir uzņēmums, kas sniedz vienu vai vairākus pasta pakalpojumus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“1.a

“Pasta pakalpojumu sniedzējs” ir uzņēmums, kas sniedz vienu vai vairākus pasta pakalpojumus.”;

| c) | 2. punktā vārdkopu “Valsts pasta iestāžu tīkls” aizstāj ar “Pasta iestāžu tīkls”; |
| --- | --- |

c)

2. punktā vārdkopu “Valsts pasta iestāžu tīkls” aizstāj ar “Pasta iestāžu tīkls”;

| d) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “3. | “Piekļuves vietas” ir fiziski objekti, tostarp publiskās pastkastes uz valsts automaģistrālēm vai pasta pakalpojumu sniedzēja(-u) telpās, kur sūtītāji var pasta sūtījumus nodot pasta iestāžu tīklā.”; |
| --- | --- | --- |

d)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.

“Piekļuves vietas” ir fiziski objekti, tostarp publiskās pastkastes uz valsts automaģistrālēm vai pasta pakalpojumu sniedzēja(-u) telpās, kur sūtītāji var pasta sūtījumus nodot pasta iestāžu tīklā.”;

| e) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “4. | “Savākšana” ir pasta sūtījumu savākšana, ko veic pasta pakalpojumu sniedzējs.”; |
| --- | --- | --- |

e)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.

“Savākšana” ir pasta sūtījumu savākšana, ko veic pasta pakalpojumu sniedzējs.”;

| f) | 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “6. | “Pasta sūtījums” ir adresēts sūtījums galīgajā formā, kādā pasta pakalpojumu sniedzējiem tas jānogādā. Papildus korespondencei šādi sūtījumi ir arī, piemēram, grāmatas, katalogi, laikraksti, periodiskie izdevumi un pasta pakas, kurās ir preces ar komercvērtību vai bez tās.”; |
| --- | --- | --- |

f)

6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.

“Pasta sūtījums” ir adresēts sūtījums galīgajā formā, kādā pasta pakalpojumu sniedzējiem tas jānogādā. Papildus korespondencei šādi sūtījumi ir arī, piemēram, grāmatas, katalogi, laikraksti, periodiskie izdevumi un pasta pakas, kurās ir preces ar komercvērtību vai bez tās.”;

| g) | svītro 8. punktu; |
| --- | --- |

g)

svītro 8. punktu;

| h) | svītro 12. punktu; |
| --- | --- |

h)

svītro 12. punktu;

| i) | 13. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “13. | “Vispārējā pakalpojuma sniedzējs” ir valsts vai privāts pasta pakalpojumu sniedzējs, kurš dalībvalstī sniedz vispārēju pasta pakalpojumu vai kādu tā daļu un kura identitāte ir paziņota Komisijai saskaņā ar 4. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

i)

13. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“13.

“Vispārējā pakalpojuma sniedzējs” ir valsts vai privāts pasta pakalpojumu sniedzējs, kurš dalībvalstī sniedz vispārēju pasta pakalpojumu vai kādu tā daļu un kura identitāte ir paziņota Komisijai saskaņā ar 4. pantu.”;

| j) | 14. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “14. | “Atļauja” ir jebkura atļauja, ar ko nosaka tiesības un pienākumus, kuri ir specifiski pasta nozarei, un kas ļauj uzņēmumiem sniegt pasta pakalpojumus un, attiecīgā gadījumā, izveidot un/vai ekspluatēt iestāžu tīklus šādu pakalpojumu sniegšanai, un kas var būt vispārēja atļauja vai individuāla licence saskaņā ar šādu definīciju:






  — | “vispārēja atļauja” – neatkarīgi no tā, vai to reglamentē ar noteiktas pakalpojumu grupas licenci vai ar vispārējiem tiesību aktiem un vai ar šādu reglamentāciju izvirza prasību par reģistrēšanas vai deklarēšanas procedūrām – ir atļauja, kas attiecīgajam uzņēmumam neuzliek pienākumu no attiecīgās valsts regulatīvās iestādes saņemt skaidru lēmumu pirms to tiesību izmantošanas, kuras izriet no atļaujas, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

14. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“14.

“Atļauja” ir jebkura atļauja, ar ko nosaka tiesības un pienākumus, kuri ir specifiski pasta nozarei, un kas ļauj uzņēmumiem sniegt pasta pakalpojumus un, attiecīgā gadījumā, izveidot un/vai ekspluatēt iestāžu tīklus šādu pakalpojumu sniegšanai, un kas var būt vispārēja atļauja vai individuāla licence saskaņā ar šādu definīciju:

—

“vispārēja atļauja” – neatkarīgi no tā, vai to reglamentē ar noteiktas pakalpojumu grupas licenci vai ar vispārējiem tiesību aktiem un vai ar šādu reglamentāciju izvirza prasību par reģistrēšanas vai deklarēšanas procedūrām – ir atļauja, kas attiecīgajam uzņēmumam neuzliek pienākumu no attiecīgās valsts regulatīvās iestādes saņemt skaidru lēmumu pirms to tiesību izmantošanas, kuras izriet no atļaujas,

| — | “individuāla licence” ir atļauja, ko piešķīrusi attiecīgās valsts regulatīvā iestāde un ar ko pasta pakalpojumu sniedzējam piešķir īpašas tiesības, vai ar ko uz šā uzņēmuma darbībām attiecina īpašus pienākumus, ar kuriem attiecīgos gadījumos papildina vispārējo atļauju, ja pasta pakalpojumu sniedzējs nevar izmantot attiecīgās tiesības, pirms tas ir saņēmis attiecīgās valsts regulatīvās iestādes lēmumu.”; |
| --- | --- |

—

“individuāla licence” ir atļauja, ko piešķīrusi attiecīgās valsts regulatīvā iestāde un ar ko pasta pakalpojumu sniedzējam piešķir īpašas tiesības, vai ar ko uz šā uzņēmuma darbībām attiecina īpašus pienākumus, ar kuriem attiecīgos gadījumos papildina vispārējo atļauju, ja pasta pakalpojumu sniedzējs nevar izmantot attiecīgās tiesības, pirms tas ir saņēmis attiecīgās valsts regulatīvās iestādes lēmumu.”;

| k) | 17. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “17. | “Lietotājs” ir jebkura fiziskā vai juridiskā persona, kas sūtītāja vai adresāta statusā gūst labumu no pasta pakalpojumu sniegšanas.”; |
| --- | --- | --- |

k)

17. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“17.

“Lietotājs” ir jebkura fiziskā vai juridiskā persona, kas sūtītāja vai adresāta statusā gūst labumu no pasta pakalpojumu sniegšanas.”;

| l) | 19. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “19. | “Pamatprasības” ir vispārīgi iemesli, kas nav ekonomiski iemesli un kas var rosināt kādu dalībvalsti piemērot nosacījumus pasta pakalpojumu sniegšanai. Šie iemesli ir korespondences noslēpums, tīkla drošība saistībā ar bīstamu preču pārvadāšanu, nodarbinātības noteikumu ievērošana, sociālā nodrošinājuma shēmas, kas noteiktas normatīvajos vai administratīvajos aktos un/vai koplīgumos, par kuriem valsts līmenī panākta vienošanās starp sociālajiem partneriem saskaņā ar Kopienas un attiecīgās valsts tiesību aktiem, un – pamatotos gadījumos – datu aizsardzība, vides aizsardzība un reģionālā plānošana. Datu aizsardzība var ietvert personas datu aizsardzību, nosūtītās vai glabātās informācijas konfidencialitāti un privātās dzīves aizsardzību.”; |
| --- | --- | --- |

l)

19. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“19.

“Pamatprasības” ir vispārīgi iemesli, kas nav ekonomiski iemesli un kas var rosināt kādu dalībvalsti piemērot nosacījumus pasta pakalpojumu sniegšanai. Šie iemesli ir korespondences noslēpums, tīkla drošība saistībā ar bīstamu preču pārvadāšanu, nodarbinātības noteikumu ievērošana, sociālā nodrošinājuma shēmas, kas noteiktas normatīvajos vai administratīvajos aktos un/vai koplīgumos, par kuriem valsts līmenī panākta vienošanās starp sociālajiem partneriem saskaņā ar Kopienas un attiecīgās valsts tiesību aktiem, un – pamatotos gadījumos – datu aizsardzība, vides aizsardzība un reģionālā plānošana. Datu aizsardzība var ietvert personas datu aizsardzību, nosūtītās vai glabātās informācijas konfidencialitāti un privātās dzīves aizsardzību.”;

| m) | pievieno šādu punktu:






  “20. | “Vienas vienības tarifa pakalpojumi” ir pasta pakalpojumi, kuru tarifi par atsevišķiem pasta sūtījumiem ir noteikti vispārējā pakalpojuma sniedzēju vispārējos noteikumos.” |
| --- | --- | --- |

m)

pievieno šādu punktu:

“20.

“Vienas vienības tarifa pakalpojumi” ir pasta pakalpojumi, kuru tarifi par atsevišķiem pasta sūtījumiem ir noteikti vispārējā pakalpojuma sniedzēju vispārējos noteikumos.”

| 3) | Direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka – ja vien nepastāv apstākļi vai ģeogrāfiski nosacījumi, ko atzīst par izņēmumu – vispārējais pakalpojums ir garantēts ne mazāk kā piecas darbadienas nedēļā un ka tas ietver vismaz:






  — | vienu savākšanu, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka – ja vien nepastāv apstākļi vai ģeogrāfiski nosacījumi, ko atzīst par izņēmumu – vispārējais pakalpojums ir garantēts ne mazāk kā piecas darbadienas nedēļā un ka tas ietver vismaz:

—

vienu savākšanu,

| — | vienu piegādi mājās vai telpās visām fiziskajām vai juridiskajām personām vai – atkāpjoties no tā un ievērojot nosacījumus, ko var piemērot valsts regulatīvā iestāde, – vienu piegādi attiecīgās iekārtās.”; |
| --- | --- |

—

vienu piegādi mājās vai telpās visām fiziskajām vai juridiskajām personām vai – atkāpjoties no tā un ievērojot nosacījumus, ko var piemērot valsts regulatīvā iestāde, – vienu piegādi attiecīgās iekārtās.”;

| b) | 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Valsts regulatīvās iestādes var vispārējā pakalpojuma sniegšanai svara ierobežojumu palielināt līdz jebkuram svaram, nepārsniedzot 20 kilogramus, un paredzēt īpašus noteikumus šādu paku piegādei mājās.
  Neskarot kādas dalībvalsts noteikto svara ierobežojumu vispārējā pakalpojuma pasta pakām, dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā piegādā pasta pakas, kuras saņem no citām dalībvalstīm un kuru svars ir līdz 20 kilogramiem.”; |
| --- | --- |

b)

5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Valsts regulatīvās iestādes var vispārējā pakalpojuma sniegšanai svara ierobežojumu palielināt līdz jebkuram svaram, nepārsniedzot 20 kilogramus, un paredzēt īpašus noteikumus šādu paku piegādei mājās.

Neskarot kādas dalībvalsts noteikto svara ierobežojumu vispārējā pakalpojuma pasta pakām, dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā piegādā pasta pakas, kuras saņem no citām dalībvalstīm un kuru svars ir līdz 20 kilogramiem.”;

| c) | 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “6.   Attiecīgo pasta sūtījumu minimālie un maksimālie izmēri ir tie, kas paredzēti attiecīgajos noteikumos, kurus pieņēmusi Pasaules Pasta savienība.” |
| --- | --- |

c)

6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Attiecīgo pasta sūtījumu minimālie un maksimālie izmēri ir tie, kas paredzēti attiecīgajos noteikumos, kurus pieņēmusi Pasaules Pasta savienība.”

| 4) | Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “4. pants
  1.   Ikviena dalībvalsts nodrošina to, ka vispārējais pakalpojums ir garantēts, un informē Komisiju par pasākumiem, ko tā ir veikusi, lai izpildītu šo pienākumu. Šīs direktīvas 21. pantā minēto komiteju informē par pasākumiem, ko dalībvalstis noteikušas, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu.
  2.   Dalībvalstis var norādīt vienu vai vairākus uzņēmumus kā vispārējā pakalpojuma sniedzējus, lai nodrošinātu pakalpojuma sniegšanu visā attiecīgās valsts teritorijā. Dalībvalstis var norādīt dažādus uzņēmumus, lai nodrošinātu dažādus vispārējā pakalpojuma elementus un/vai lai pakalpojumu sniegtu dažādās attiecīgās valsts teritorijas daļās. To darot, dalībvalstis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem nosaka šo uzņēmumu pienākumus un tiesības un publisko šos pienākumus un tiesības. Jo īpaši dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka nosacījumi, ar kuriem ir uzticēta vispārējā pakalpojuma sniegšana, ir balstīti uz pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principiem, tādējādi garantējot vispārējā pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktību, ņemot vērā tās ievērojamo nozīmi sociālajā un teritoriālajā kohēzijā.
  Dalībvalstis paziņo Komisijai savu norādīto vispārējā pakalpojuma sniedzēju identitāti. Vispārējā pakalpojuma sniedzēja norādīšana būtu periodiski jāpārskata un jāizvērtē, ņemot vērā šajā pantā izklāstītos nosacījumus un principus. Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka šādas norādīšanas ilgums nodrošina pietiekamu laikposmu, lai gūtu atdevi no ieguldījumiem.” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

1.   Ikviena dalībvalsts nodrošina to, ka vispārējais pakalpojums ir garantēts, un informē Komisiju par pasākumiem, ko tā ir veikusi, lai izpildītu šo pienākumu. Šīs direktīvas 21. pantā minēto komiteju informē par pasākumiem, ko dalībvalstis noteikušas, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu.

2.   Dalībvalstis var norādīt vienu vai vairākus uzņēmumus kā vispārējā pakalpojuma sniedzējus, lai nodrošinātu pakalpojuma sniegšanu visā attiecīgās valsts teritorijā. Dalībvalstis var norādīt dažādus uzņēmumus, lai nodrošinātu dažādus vispārējā pakalpojuma elementus un/vai lai pakalpojumu sniegtu dažādās attiecīgās valsts teritorijas daļās. To darot, dalībvalstis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem nosaka šo uzņēmumu pienākumus un tiesības un publisko šos pienākumus un tiesības. Jo īpaši dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka nosacījumi, ar kuriem ir uzticēta vispārējā pakalpojuma sniegšana, ir balstīti uz pārskatāmības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principiem, tādējādi garantējot vispārējā pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktību, ņemot vērā tās ievērojamo nozīmi sociālajā un teritoriālajā kohēzijā.

Dalībvalstis paziņo Komisijai savu norādīto vispārējā pakalpojuma sniedzēju identitāti. Vispārējā pakalpojuma sniedzēja norādīšana būtu periodiski jāpārskata un jāizvērtē, ņemot vērā šajā pantā izklāstītos nosacījumus un principus. Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka šādas norādīšanas ilgums nodrošina pietiekamu laikposmu, lai gūtu atdevi no ieguldījumiem.”

| 5) | Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Šā panta 1. punkts neliedz veikt pasākumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar prasībām, kas attiecas uz Līgumā, jo īpaši tā 30. un 46. pantā, atzītām sabiedrības interesēm, saistībā ar, inter alia, sabiedrības morāli, valsts drošību, tostarp kriminālizmeklēšanu, un sabiedrisko kārtību.” |
| --- | --- |

5)

Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Šā panta 1. punkts neliedz veikt pasākumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar prasībām, kas attiecas uz Līgumā, jo īpaši tā 30. un 46. pantā, atzītām sabiedrības interesēm, saistībā ar, inter alia, sabiedrības morāli, valsts drošību, tostarp kriminālizmeklēšanu, un sabiedrisko kārtību.”

| 6) | Direktīvas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “6. pants
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka vispārējā pakalpojuma sniedzējs(-i) lietotājiem un pasta pakalpojumu sniedzējiem regulāri sniedz pietiekami sīki izstrādātu un atjauninātu informāciju par konkrētiem piedāvātā vispārējā pakalpojuma elementiem, īpaši norādot uz šo pakalpojumu vispārīgajiem piekļuves nosacījumiem, kā arī uz cenām un kvalitātes standartu līmeni. Šo informāciju piemērotā veidā publisko.
  Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā dara pieejamu informāciju, kas jāpublisko saskaņā ar šā panta pirmo daļu.” |
| --- | --- |

6)

Direktīvas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“6. pants

Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka vispārējā pakalpojuma sniedzējs(-i) lietotājiem un pasta pakalpojumu sniedzējiem regulāri sniedz pietiekami sīki izstrādātu un atjauninātu informāciju par konkrētiem piedāvātā vispārējā pakalpojuma elementiem, īpaši norādot uz šo pakalpojumu vispārīgajiem piekļuves nosacījumiem, kā arī uz cenām un kvalitātes standartu līmeni. Šo informāciju piemērotā veidā publisko.

Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā dara pieejamu informāciju, kas jāpublisko saskaņā ar šā panta pirmo daļu.”

| 7) | Direktīvas 3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
   
  “Vispārējā pakalpojuma finansēšana”. |
| --- | --- |

7)

Direktīvas 3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“Vispārējā pakalpojuma finansēšana”.

| 8) | Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  1.   Dalībvalstis nepiešķir un nepatur spēkā ekskluzīvas vai īpašas tiesības ieviest vai sniegt pasta pakalpojumus. Vispārējā pakalpojuma nodrošināšanu dalībvalstis var finansēt atbilstīgi vienai vai vairākām 2., 3. un 4. punktā paredzētajām iespējām vai citiem līdzekļiem, kas ir saderīgi ar Līgumu.
  2.   Dalībvalstis var nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu, izmantojot iepirkuma procedūras saskaņā ar spēkā esošajiem publiskā iepirkuma noteikumiem, tostarp – kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (14) – cenu aptauju vai sarunu procedūras, publicējot vai nepublicējot paziņojumu par līgumu.
  3.   Ja dalībvalsts konstatē, ka šajā direktīvā paredzētās vispārējā pakalpojuma saistības ir saistītas ar tīrajām izmaksām, kuras aprēķina, ņemot vērā I pielikumu, un ir negodīgs finansiālais slogs vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem), tā var ieviest:






  a) | mehānismu, lai no valsts līdzekļiem nodrošinātu kompensāciju attiecīgajam(-iem) uzņēmumam(-iem); |
| --- | --- | --- |

8)

Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

1.   Dalībvalstis nepiešķir un nepatur spēkā ekskluzīvas vai īpašas tiesības ieviest vai sniegt pasta pakalpojumus. Vispārējā pakalpojuma nodrošināšanu dalībvalstis var finansēt atbilstīgi vienai vai vairākām 2., 3. un 4. punktā paredzētajām iespējām vai citiem līdzekļiem, kas ir saderīgi ar Līgumu.

2.   Dalībvalstis var nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu, izmantojot iepirkuma procedūras saskaņā ar spēkā esošajiem publiskā iepirkuma noteikumiem, tostarp – kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (14) – cenu aptauju vai sarunu procedūras, publicējot vai nepublicējot paziņojumu par līgumu.

3.   Ja dalībvalsts konstatē, ka šajā direktīvā paredzētās vispārējā pakalpojuma saistības ir saistītas ar tīrajām izmaksām, kuras aprēķina, ņemot vērā I pielikumu, un ir negodīgs finansiālais slogs vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem), tā var ieviest:

a)

mehānismu, lai no valsts līdzekļiem nodrošinātu kompensāciju attiecīgajam(-iem) uzņēmumam(-iem);

| b) | mehānismu, lai vispārējā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas sadalītu starp pakalpojumu sniedzējiem un/vai lietotājiem. |
| --- | --- |

b)

mehānismu, lai vispārējā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas sadalītu starp pakalpojumu sniedzējiem un/vai lietotājiem.

4.   Ja tīrās izmaksas sadala saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, dalībvalstis var izveidot kompensāciju fondu, kurus var finansēt no pakalpojumu sniedzēju un/vai lietotāju maksājumiem un kurus šim nolūkam pārvalda no labumguvēja vai labumguvējiem neatkarīga struktūra. Dalībvalstis var atļauju piešķiršanai saskaņā ar 9. panta 2. punktu pakalpojumu sniedzējiem piemērot nosacījumu, ka ir jāveic finanšu iemaksa minētajā fondā vai jāpilda vispārējā pakalpojuma saistības. Šādi drīkst finansēt 3. pantā izklāstītās vispārējā pakalpojuma sniedzēja(-u) saistības attiecībā uz vispārējo pakalpojumu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka, veidojot kompensācijas fondu un nosakot 3. un 4. punktā minēto iemaksu līmeni, tiek ievēroti pārredzamības, nediskriminācijas un proporcionalitātes principi. Saskaņā ar 3. un 4. punktu pieņemto lēmumu pamatā ir objektīvi un pārbaudāmi kritēriji, un šos lēmumus publisko.

| 9) | Direktīvas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
   
  “Nosacījumi, ar ko reglamentē pasta pakalpojumu sniegšanu un piekļuvi iestāžu tīklam”. |
| --- | --- |

9)

Direktīvas 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“Nosacījumi, ar ko reglamentē pasta pakalpojumu sniegšanu un piekļuvi iestāžu tīklam”.

| 10) | Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “9. pants
  1.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kas nepieder pie vispārējā pakalpojuma, dalībvalstis var ieviest vispārīgas atļaujas, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu pamatprasību ievērošanu.
  2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, dalībvalstis var ieviest atļauju procedūras, tostarp individuālas licences, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu pamatprasību ievērošanu un nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu.
  Piešķirot atļaujas, var:






  — | piemērot vispārējā pakalpojuma sniegšanas saistības, |
| --- | --- | --- |

10)

Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

1.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kas nepieder pie vispārējā pakalpojuma, dalībvalstis var ieviest vispārīgas atļaujas, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu pamatprasību ievērošanu.

2.   Attiecībā uz pakalpojumiem, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, dalībvalstis var ieviest atļauju procedūras, tostarp individuālas licences, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu pamatprasību ievērošanu un nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu.

Piešķirot atļaujas, var:

—

piemērot vispārējā pakalpojuma sniegšanas saistības,

| — | ja nepieciešams un ja tas ir pamatoti, piemērot prasības attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu kvalitāti, pieejamību un izpildi, |
| --- | --- |

—

ja nepieciešams un ja tas ir pamatoti, piemērot prasības attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu kvalitāti, pieejamību un izpildi,

| — | attiecīgā gadījumā noteikt pienākumu veikt finansiālu iemaksu 7. pantā minētajos izmaksu sadales mehānismos, ja vispārējā pakalpojuma sniegšana rada tīrās izmaksas un ir negodīgs finansiāls slogs saskaņā ar 4. pantu norādītajam(-iem) vispārējo pakalpojumu sniedzējam(-iem), |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā noteikt pienākumu veikt finansiālu iemaksu 7. pantā minētajos izmaksu sadales mehānismos, ja vispārējā pakalpojuma sniegšana rada tīrās izmaksas un ir negodīgs finansiāls slogs saskaņā ar 4. pantu norādītajam(-iem) vispārējo pakalpojumu sniedzējam(-iem),

| — | attiecīgos gadījumos noteikt pienākumu finansiāli piedalīties 22. pantā minētās valsts regulatīvās iestādes darbības izmaksu segšanā, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos noteikt pienākumu finansiāli piedalīties 22. pantā minētās valsts regulatīvās iestādes darbības izmaksu segšanā,

| — | attiecīgā gadījumā noteikt pienākumu ievērot attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktos darba apstākļus. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā noteikt pienākumu ievērot attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktos darba apstākļus.

Saistības un prasības, kas minētas pirmajā ievilkumā un 3. pantā, var piemērot vienīgi norādītajiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem.

Izņemot attiecībā uz uzņēmumiem, kas saskaņā ar 4. pantu ir norādīti kā vispārējā pakalpojuma sniedzēji, atļaujas nedrīkst:

| — | būt ierobežotas skaita ziņā, |
| --- | --- |

—

būt ierobežotas skaita ziņā,

| — | attiecībā uz vieniem un tiem pašiem vispārējā pakalpojuma elementiem vai attiecīgās valsts teritorijas daļām noteikt gan vispārējā pakalpojuma saistības, gan finansiālas iemaksas izmaksu sadales mehānismos, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz vieniem un tiem pašiem vispārējā pakalpojuma elementiem vai attiecīgās valsts teritorijas daļām noteikt gan vispārējā pakalpojuma saistības, gan finansiālas iemaksas izmaksu sadales mehānismos,

| — | dublēt nosacījumus, ko uzņēmumiem piemēro saskaņā ar citiem attiecīgās valsts tiesību aktiem, kas nav saistīti ar nozari, |
| --- | --- |

—

dublēt nosacījumus, ko uzņēmumiem piemēro saskaņā ar citiem attiecīgās valsts tiesību aktiem, kas nav saistīti ar nozari,

| — | piemērot tehniskus vai darbības nosacījumus, kas nav nepieciešami šajā direktīvā paredzēto pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

—

piemērot tehniskus vai darbības nosacījumus, kas nav nepieciešami šajā direktīvā paredzēto pienākumu izpildei.

3.   Procedūras, saistības un prasības, kas minētas 1. un 2. punktā, ir pārredzamas, pieejamas, nediskriminējošas, proporcionālas, precīzas un skaidras, iepriekš publiskotas un pamatotas ar objektīviem kritērijiem. Dalībvalstis nodrošina to, ka pretendentam dara zināmus atļaujas atteikuma vai pilnīgas vai daļējas atsaukšanas iemeslus, un nosaka pārsūdzēšanas procedūru.”

| 11) | Direktīvas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pamatojoties uz Līguma 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai saskaņotu 9. pantā minētās procedūras, ar ko reglamentē pasta pakalpojumu komerciālu sniegšanu sabiedrībai.” |
| --- | --- |

11)

Direktīvas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pamatojoties uz Līguma 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai saskaņotu 9. pantā minētās procedūras, ar ko reglamentē pasta pakalpojumu komerciālu sniegšanu sabiedrībai.”

| 12) | Direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “11. pants
  Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pamatojoties uz Līguma 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, pieņem vajadzīgos saskaņošanas pasākumus, lai lietotājiem un pasta pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu piekļuvi pasta iestāžu tīklam ar pārredzamiem un nediskriminējošiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

12)

Direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“11. pants

Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, pamatojoties uz Līguma 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, pieņem vajadzīgos saskaņošanas pasākumus, lai lietotājiem un pasta pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu piekļuvi pasta iestāžu tīklam ar pārredzamiem un nediskriminējošiem nosacījumiem.”

| 13) | Iekļauj šādu pantu:
  “11.a pants
  Ja tas vajadzīgs, lai aizsargāt lietotāju intereses un/vai veicinātu reālu konkurenci, kā arī ņemot vērā attiecīgās valsts apstākļus un tiesību aktus, dalībvalstis nodrošina pārskatāmus, nediskriminējošus piekļuves nosacījumus tādiem pasta infrastruktūras elementiem vai pakalpojumiem, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, kā pasta indeksu sistēma, adrešu datubāze, pasta iestāžu pastkastes, piegāžu pastkastes, informācija par adreses maiņu, pāradresēšanas pakalpojums un atpakaļnosūtīšanas pakalpojums. Šis noteikums neskar dalībvalstu tiesības pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi pasta iestāžu tīklam, ievērojot pārredzamus, proporcionālus un nediskriminējošus nosacījumus.” |
| --- | --- |

13)

Iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Ja tas vajadzīgs, lai aizsargāt lietotāju intereses un/vai veicinātu reālu konkurenci, kā arī ņemot vērā attiecīgās valsts apstākļus un tiesību aktus, dalībvalstis nodrošina pārskatāmus, nediskriminējošus piekļuves nosacījumus tādiem pasta infrastruktūras elementiem vai pakalpojumiem, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, kā pasta indeksu sistēma, adrešu datubāze, pasta iestāžu pastkastes, piegāžu pastkastes, informācija par adreses maiņu, pāradresēšanas pakalpojums un atpakaļnosūtīšanas pakalpojums. Šis noteikums neskar dalībvalstu tiesības pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi pasta iestāžu tīklam, ievērojot pārredzamus, proporcionālus un nediskriminējošus nosacījumus.”

| 14) | Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka visiem pakalpojumiem, kuri ir daļa no vispārējā pakalpojuma, tarifi atbilst šādiem principiem:






  — | cenas ir pieņemamas un tādas, lai visiem lietotājiem neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kā arī ņemot vērā attiecīgās valsts īpašos apstākļus, būtu piekļuve sniegtajiem pakalpojumiem. Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest bezmaksas pasta pakalpojumus neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām, |
| --- | --- | --- |

14)

Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka visiem pakalpojumiem, kuri ir daļa no vispārējā pakalpojuma, tarifi atbilst šādiem principiem:

—

cenas ir pieņemamas un tādas, lai visiem lietotājiem neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, kā arī ņemot vērā attiecīgās valsts īpašos apstākļus, būtu piekļuve sniegtajiem pakalpojumiem. Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest bezmaksas pasta pakalpojumus neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām,

| — | cenas ir saskaņotas ar izmaksām, un tās stimulē efektīvu vispārējā pakalpojuma sniegšanu. Ja to prasa sabiedrības intereses, dalībvalstis var izlemt, ka vienas vienības tarifa sūtījumiem un citiem sūtījumiem visā attiecīgās valsts teritorijā un/vai uz citu dalībvalstu teritoriju piemēro vienotu tarifu, |
| --- | --- |

—

cenas ir saskaņotas ar izmaksām, un tās stimulē efektīvu vispārējā pakalpojuma sniegšanu. Ja to prasa sabiedrības intereses, dalībvalstis var izlemt, ka vienas vienības tarifa sūtījumiem un citiem sūtījumiem visā attiecīgās valsts teritorijā un/vai uz citu dalībvalstu teritoriju piemēro vienotu tarifu,

| — | vienota tarifa piemērošana neizslēdz vispārējā pakalpojuma sniedzēju tiesības slēgt ar lietotājiem individuālas vienošanās par cenām, |
| --- | --- |

—

vienota tarifa piemērošana neizslēdz vispārējā pakalpojuma sniedzēju tiesības slēgt ar lietotājiem individuālas vienošanās par cenām,

| — | tarifi ir pārredzami un nediskriminējoši, |
| --- | --- |

—

tarifi ir pārredzami un nediskriminējoši,

| — | ja vispārējā pakalpojuma sniedzēji piemēro īpašus tarifus, piemēram, par pakalpojumiem, ko sniedz uzņēmumiem, vairumnosūtītājiem vai dažādu lietotāju pasta sūtījumu apkopotājiem, tad tie attiecībā gan uz tarifiem, gan attiecīgajiem nosacījumiem piemēro pārredzamības un nediskriminācijas principu. Tarifus ar attiecīgajiem nosacījumiem vienādi piemēro gan dažādu trešo personu, gan trešo personu un to vispārējā pakalpojuma sniedzēju attiecībās, kas sniedz līdzvērtīgus pakalpojumus. Visi šie tarifi ir pieejami arī citiem lietotājiem, jo īpaši individuālajiem lietotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nosūta pastu ar līdzīgiem nosacījumiem.” |
| --- | --- |

—

ja vispārējā pakalpojuma sniedzēji piemēro īpašus tarifus, piemēram, par pakalpojumiem, ko sniedz uzņēmumiem, vairumnosūtītājiem vai dažādu lietotāju pasta sūtījumu apkopotājiem, tad tie attiecībā gan uz tarifiem, gan attiecīgajiem nosacījumiem piemēro pārredzamības un nediskriminācijas principu. Tarifus ar attiecīgajiem nosacījumiem vienādi piemēro gan dažādu trešo personu, gan trešo personu un to vispārējā pakalpojuma sniedzēju attiecībās, kas sniedz līdzvērtīgus pakalpojumus. Visi šie tarifi ir pieejami arī citiem lietotājiem, jo īpaši individuālajiem lietotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nosūta pastu ar līdzīgiem nosacījumiem.”

| 15) | Direktīvas 14. pantu groza šādi:






  a) | 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vispārējā pakalpojuma sniedzēji veic uzskaiti saskaņā ar šo pantu.
  2.   Vispārējā pakalpojuma sniedzēji savās iekšējās uzskaites sistēmās uztur atsevišķus kontus, lai skaidri nošķirtu pakalpojumus un produktus, kas ir daļa no vispārējā pakalpojuma, un tos, kas nav. Šādu uzskaites nošķiršanu izmanto kā izejas datus, dalībvalstīm aprēķinot vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas. Šādas iekšējās uzskaites sistēmas darbojas, pamatojoties uz konsekventi piemērotiem un objektīvi pamatojamiem izmaksu uzskaites principiem.
  3.   Neskarot 4. punktu, 2. punktā minētajās uzskaites sistēmās izmaksas iedala šādi:






  a) | izmaksas, ko var tieši attiecināt uz noteiktu pakalpojumu vai produktu, tā arī attiecina; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Direktīvas 14. pantu groza šādi:

a)

1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vispārējā pakalpojuma sniedzēji veic uzskaiti saskaņā ar šo pantu.

2.   Vispārējā pakalpojuma sniedzēji savās iekšējās uzskaites sistēmās uztur atsevišķus kontus, lai skaidri nošķirtu pakalpojumus un produktus, kas ir daļa no vispārējā pakalpojuma, un tos, kas nav. Šādu uzskaites nošķiršanu izmanto kā izejas datus, dalībvalstīm aprēķinot vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas. Šādas iekšējās uzskaites sistēmas darbojas, pamatojoties uz konsekventi piemērotiem un objektīvi pamatojamiem izmaksu uzskaites principiem.

3.   Neskarot 4. punktu, 2. punktā minētajās uzskaites sistēmās izmaksas iedala šādi:

a)

izmaksas, ko var tieši attiecināt uz noteiktu pakalpojumu vai produktu, tā arī attiecina;

| b) | kopējās izmaksas, proti, izmaksas, ko nevar tieši attiecināt uz noteiktu pakalpojumu vai produktu, iedala šādi:






  i) | ja iespējams, kopējās izmaksas iedala, pamatojoties uz pašu izmaksu izcelsmes tiešu analīzi; |
| --- | --- | --- |

b)

kopējās izmaksas, proti, izmaksas, ko nevar tieši attiecināt uz noteiktu pakalpojumu vai produktu, iedala šādi:

i)

ja iespējams, kopējās izmaksas iedala, pamatojoties uz pašu izmaksu izcelsmes tiešu analīzi;

| ii) | ja tieša analīze nav iespējama, kopējo izmaksu kategorijas iedala, pamatojoties uz netiešu saistību ar citu izmaksu kategoriju vai izmaksu kategoriju grupu, uz kurām ir iespējams tiešs attiecinājums vai iedalījums; netiešās saistības pamatā ir salīdzināmas izmaksu struktūras; |
| --- | --- |

ii)

ja tieša analīze nav iespējama, kopējo izmaksu kategorijas iedala, pamatojoties uz netiešu saistību ar citu izmaksu kategoriju vai izmaksu kategoriju grupu, uz kurām ir iespējams tiešs attiecinājums vai iedalījums; netiešās saistības pamatā ir salīdzināmas izmaksu struktūras;

| iii) | ja izmaksas nevar iedalīt ne ar tiešiem, ne netiešiem pasākumiem, izmaksu kategoriju iedala, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, ko aprēķina pēc attiecības starp visiem izdevumiem, kas tieši vai netieši attiecināti vai iedalīti, no vienas puses, uz katru vispārējo pakalpojumu un, no otras puses, uz pārējiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

iii)

ja izmaksas nevar iedalīt ne ar tiešiem, ne netiešiem pasākumiem, izmaksu kategoriju iedala, pamatojoties uz vispārēju sadalījumu, ko aprēķina pēc attiecības starp visiem izdevumiem, kas tieši vai netieši attiecināti vai iedalīti, no vienas puses, uz katru vispārējo pakalpojumu un, no otras puses, uz pārējiem pakalpojumiem;

| iv) | kopējās izmaksas, kas ir vajadzīgas gan vispārējā pakalpojuma, gan citu pakalpojumu sniegšanai, iedala atbilstīgi; tie paši izmaksu faktori ir jāpiemēro gan attiecībā uz vispārējo pakalpojumu, gan citiem pakalpojumiem.”; |
| --- | --- |

iv)

kopējās izmaksas, kas ir vajadzīgas gan vispārējā pakalpojuma, gan citu pakalpojumu sniegšanai, iedala atbilstīgi; tie paši izmaksu faktori ir jāpiemēro gan attiecībā uz vispārējo pakalpojumu, gan citiem pakalpojumiem.”;

| b) | 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “8.   Ja kāda dalībvalsts nav izmantojusi vispārējā pakalpojuma sniegšanas finansēšanas mehānismu, kā atļauts saskaņā ar 7. pantu, un ja attiecīgās valsts regulatīvā iestāde ir pārliecinājusies, ka neviens no attiecīgās dalībvalsts norādītajiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem nesaņem netiešu vai citādu valsts palīdzību un ka tirgū pilnībā darbojas konkurence, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var izlemt nepiemērot šā panta prasības.”; |
| --- | --- |

b)

8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.   Ja kāda dalībvalsts nav izmantojusi vispārējā pakalpojuma sniegšanas finansēšanas mehānismu, kā atļauts saskaņā ar 7. pantu, un ja attiecīgās valsts regulatīvā iestāde ir pārliecinājusies, ka neviens no attiecīgās dalībvalsts norādītajiem vispārējā pakalpojuma sniedzējiem nesaņem netiešu vai citādu valsts palīdzību un ka tirgū pilnībā darbojas konkurence, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var izlemt nepiemērot šā panta prasības.”;

| c) | pievieno šādus punktus:
  “9.   Šo pantu tomēr var piemērot vispārējā pakalpojuma sniedzējam, kas norādīts līdz pilnīgas tirgus atvēršanas galīgajam termiņam, ja vien nav norādīti citi vispārējā pakalpojuma sniedzēji. Valsts regulatīvā iestāde par šādu lēmumu iepriekš informē Komisiju.
  10.   Dalībvalstis var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir jāveic iemaksas kompensāciju fondā, ievieš attiecīgu uzskaites nošķiršanu, lai nodrošinātu fonda darbību.” |
| --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“9.   Šo pantu tomēr var piemērot vispārējā pakalpojuma sniedzējam, kas norādīts līdz pilnīgas tirgus atvēršanas galīgajam termiņam, ja vien nav norādīti citi vispārējā pakalpojuma sniedzēji. Valsts regulatīvā iestāde par šādu lēmumu iepriekš informē Komisiju.

10.   Dalībvalstis var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir jāveic iemaksas kompensāciju fondā, ievieš attiecīgu uzskaites nošķiršanu, lai nodrošinātu fonda darbību.”

| 16) | Direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | trešās daļas otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | Eiropas Parlaments un Padome pārrobežu pakalpojumiem Kopienā (sk. II pielikumu). Turpmāku šo standartu pielāgošanu tehnikas attīstībai vai tirgus pārmaiņām veic saskaņā ar 21. pantā 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

trešās daļas otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

Eiropas Parlaments un Padome pārrobežu pakalpojumiem Kopienā (sk. II pielikumu). Turpmāku šo standartu pielāgošanu tehnikas attīstībai vai tirgus pārmaiņām veic saskaņā ar 21. pantā 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| b) | ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Rezultātu neatkarīgu pārraudzību vismaz reizi gadā veic ārējas struktūras, kurām nav nekādas saistības ar vispārējā pakalpojuma sniedzējiem, saskaņā ar standarta nosacījumiem, ko paredz saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru, un par to sagatavo ziņojumus, ko publisko vismaz reizi gadā.” |
| --- | --- |

b)

ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Rezultātu neatkarīgu pārraudzību vismaz reizi gadā veic ārējas struktūras, kurām nav nekādas saistības ar vispārējā pakalpojuma sniedzējiem, saskaņā ar standarta nosacījumiem, ko paredz saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru, un par to sagatavo ziņojumus, ko publisko vismaz reizi gadā.”

| 17) | Direktīvas 18. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Saskaņā ar 16. pantu kvalitātes standarti pārrobežu pakalpojumiem Kopienā ir noteikti II pielikumā.
  2.   Ja to prasa izņēmuma situācijas saistībā ar infrastruktūru vai ģeogrāfiju, valstu regulatīvās iestādes var noteikt atbrīvojumus no II pielikumā paredzētajiem kvalitātes standartiem. Ja valstu regulatīvās iestādes šādi nosaka atbrīvojumus, tad tās tūlīt attiecīgi informē Komisiju. Komisija informācijas nolūkā iesniedz 21. pantā minētajai komitejai gada ziņojumu par iepriekšējos 12 mēnešos saņemto informāciju.” |
| --- | --- |

17)

Direktīvas 18. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Saskaņā ar 16. pantu kvalitātes standarti pārrobežu pakalpojumiem Kopienā ir noteikti II pielikumā.

2.   Ja to prasa izņēmuma situācijas saistībā ar infrastruktūru vai ģeogrāfiju, valstu regulatīvās iestādes var noteikt atbrīvojumus no II pielikumā paredzētajiem kvalitātes standartiem. Ja valstu regulatīvās iestādes šādi nosaka atbrīvojumus, tad tās tūlīt attiecīgi informē Komisiju. Komisija informācijas nolūkā iesniedz 21. pantā minētajai komitejai gada ziņojumu par iepriekšējos 12 mēnešos saņemto informāciju.”

| 18) | Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “19. pants
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi pasta pakalpojumu sniedzēji nodrošina pārredzamas, vienkāršas un nesadārdzinātas procedūras pasta pakalpojumu lietotāju sūdzību izskatīšanai, jo īpaši gadījumos, kas saistīti ar zudumu, zādzību, bojājumu vai neatbilstību pakalpojumu kvalitātes standartiem (tostarp procedūras atbildības noteikšanai, ja ir iesaistīts vairāk nekā viens operators), neskarot attiecīgos starptautiskos un attiecīgo valstu noteikumus par kompensāciju shēmām.
  Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirmajā daļā minētās procedūras ļauj taisnīgi un ātri izšķirt strīdus, vajadzības gadījumā nodrošinot atlīdzināšanas un/vai kompensācijas sistēmu.
  Tāpat dalībvalstis atbalsta neatkarīgas ārpustiesas strīdu izšķiršanas shēmas izstrādi strīdu izšķiršanai starp pasta pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem.
  2.   Neskarot citas attiecīgās valsts vai Kopienas tiesību aktos paredzētās pārsūdzības iespējas vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus, dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad lietotāju sūdzības uzņēmumiem, kas sniedz pasta pakalpojumus, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, nav izšķirtas apmierinoši, lietotāji individuāli vai, ja attiecīgās valsts tiesību akti to atļauj, kopīgi ar organizācijām, kuras pārstāv lietotāju un/vai patērētāju intereses, var attiecīgo lietu nodot valsts kompetentajām iestādēm.
  Saskaņā ar 16. pantu dalībvalstis nodrošina, ka vispārējā pakalpojuma sniedzēji un atbilstīgos gadījumos uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus, kuri pieder pie vispārējā pakalpojuma, kopā ar gada ziņojumu par to rezultātu pārraudzību publisko informāciju par sūdzību skaitu un to izskatīšanas veidu.” |
| --- | --- |

18)

Direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi pasta pakalpojumu sniedzēji nodrošina pārredzamas, vienkāršas un nesadārdzinātas procedūras pasta pakalpojumu lietotāju sūdzību izskatīšanai, jo īpaši gadījumos, kas saistīti ar zudumu, zādzību, bojājumu vai neatbilstību pakalpojumu kvalitātes standartiem (tostarp procedūras atbildības noteikšanai, ja ir iesaistīts vairāk nekā viens operators), neskarot attiecīgos starptautiskos un attiecīgo valstu noteikumus par kompensāciju shēmām.

Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirmajā daļā minētās procedūras ļauj taisnīgi un ātri izšķirt strīdus, vajadzības gadījumā nodrošinot atlīdzināšanas un/vai kompensācijas sistēmu.

Tāpat dalībvalstis atbalsta neatkarīgas ārpustiesas strīdu izšķiršanas shēmas izstrādi strīdu izšķiršanai starp pasta pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem.

2.   Neskarot citas attiecīgās valsts vai Kopienas tiesību aktos paredzētās pārsūdzības iespējas vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus, dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad lietotāju sūdzības uzņēmumiem, kas sniedz pasta pakalpojumus, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, nav izšķirtas apmierinoši, lietotāji individuāli vai, ja attiecīgās valsts tiesību akti to atļauj, kopīgi ar organizācijām, kuras pārstāv lietotāju un/vai patērētāju intereses, var attiecīgo lietu nodot valsts kompetentajām iestādēm.

Saskaņā ar 16. pantu dalībvalstis nodrošina, ka vispārējā pakalpojuma sniedzēji un atbilstīgos gadījumos uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus, kuri pieder pie vispārējā pakalpojuma, kopā ar gada ziņojumu par to rezultātu pārraudzību publisko informāciju par sūdzību skaitu un to izskatīšanas veidu.”

| 19) | Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “21. pants
  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.” |
| --- | --- |

19)

Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

| 20) | Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “22. pants
  1.   Katra dalībvalsts norāda vienu vai vairākas pasta nozares valsts regulatīvās iestādes, kas ir juridiski nošķirtas un funkcionāli neatkarīgas no pasta operatoriem. Dalībvalstis, kas saglabā pasta pakalpojumu sniedzējus savā īpašumā vai kontrolē, nodrošina regulatīvo funkciju efektīvu nošķiršanu no darbībām, kas ir saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.
  Dalībvalstis informē Komisiju par valsts regulatīvajām iestādēm, ko tās ir norādījušas no šīs direktīvas izrietošo uzdevumu veikšanai. Dalībvalstis viegli pieejamā veidā publisko valsts regulatīvo iestāžu pienākumus, jo īpaši ja šie pienākumi ir uzticēti vairāk nekā vienai struktūrai. Attiecīgos gadījumos saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem dalībvalstis nodrošina šo iestāžu apspriedes un sadarbību ar valsts iestādēm, kam ir uzticēta konkurences tiesību aktu un patērētāju tiesību aizsardzības aktu īstenošana.
  2.   Valsts regulatīvo iestāžu īpašs pienākumus ir nodrošināt no šīs direktīvas izrietošo pienākumu izpildi, jo īpaši nosakot pārraudzības un reglamentējošas procedūras, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu. Tām var uzdot arī nodrošināt atbilstību konkurences noteikumiem pasta nozarē.
  Lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu attiecīgās esošajās struktūrās, valstu regulatīvās iestādes cieši sadarbojas un sniedz savstarpēju palīdzību.
  3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī pastāv efektīvi mehānismi, atbilstīgi kuriem ikvienam lietotājam vai pasta pakalpojumu sniedzējam, kuru skar valsts regulatīvās iestādes lēmums, ir tiesības pārsūdzēt šo lēmumu no iesaistītajām pusēm neatkarīgā pārsūdzības struktūrā. Kamēr tiek izskatīta šāda pārsūdzība, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien pārsūdzības struktūra neizlemj citādi.” |
| --- | --- |

20)

Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“22. pants

1.   Katra dalībvalsts norāda vienu vai vairākas pasta nozares valsts regulatīvās iestādes, kas ir juridiski nošķirtas un funkcionāli neatkarīgas no pasta operatoriem. Dalībvalstis, kas saglabā pasta pakalpojumu sniedzējus savā īpašumā vai kontrolē, nodrošina regulatīvo funkciju efektīvu nošķiršanu no darbībām, kas ir saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.

Dalībvalstis informē Komisiju par valsts regulatīvajām iestādēm, ko tās ir norādījušas no šīs direktīvas izrietošo uzdevumu veikšanai. Dalībvalstis viegli pieejamā veidā publisko valsts regulatīvo iestāžu pienākumus, jo īpaši ja šie pienākumi ir uzticēti vairāk nekā vienai struktūrai. Attiecīgos gadījumos saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem dalībvalstis nodrošina šo iestāžu apspriedes un sadarbību ar valsts iestādēm, kam ir uzticēta konkurences tiesību aktu un patērētāju tiesību aizsardzības aktu īstenošana.

2.   Valsts regulatīvo iestāžu īpašs pienākumus ir nodrošināt no šīs direktīvas izrietošo pienākumu izpildi, jo īpaši nosakot pārraudzības un reglamentējošas procedūras, lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu. Tām var uzdot arī nodrošināt atbilstību konkurences noteikumiem pasta nozarē.

Lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu attiecīgās esošajās struktūrās, valstu regulatīvās iestādes cieši sadarbojas un sniedz savstarpēju palīdzību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts līmenī pastāv efektīvi mehānismi, atbilstīgi kuriem ikvienam lietotājam vai pasta pakalpojumu sniedzējam, kuru skar valsts regulatīvās iestādes lēmums, ir tiesības pārsūdzēt šo lēmumu no iesaistītajām pusēm neatkarīgā pārsūdzības struktūrā. Kamēr tiek izskatīta šāda pārsūdzība, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien pārsūdzības struktūra neizlemj citādi.”

| 21) | Iekļauj šādu nodaļu:
  “9.a   NODAĻA
  Informācijas sniegšana
  22.a pants
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pasta pakalpojumu sniedzēji sniedz visu informāciju, jo īpaši valsts regulatīvajām iestādēm, tostarp finanšu informāciju un informāciju par vispārējā pakalpojuma sniegšanu, galvenokārt šādiem nolūkiem:






  a) | lai valsts regulatīvās iestādes varētu nodrošināt atbilstību šai direktīvai vai saskaņā ar šo direktīvu pieņemtiem lēmumiem; |
| --- | --- | --- |

21)

Iekļauj šādu nodaļu:

“9.a   NODAĻA

Informācijas sniegšana

22.a pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pasta pakalpojumu sniedzēji sniedz visu informāciju, jo īpaši valsts regulatīvajām iestādēm, tostarp finanšu informāciju un informāciju par vispārējā pakalpojuma sniegšanu, galvenokārt šādiem nolūkiem:

a)

lai valsts regulatīvās iestādes varētu nodrošināt atbilstību šai direktīvai vai saskaņā ar šo direktīvu pieņemtiem lēmumiem;

| b) | skaidri noteiktiem statistikas mērķiem. |
| --- | --- |

b)

skaidri noteiktiem statistikas mērķiem.

2.   Pasta pakalpojumu sniedzēji sniedz šādu informāciju pēc pieprasījuma un – vajadzības gadījumā – konfidenciāli, nekavējoties, noteiktajā termiņā un tik sīkā izklāstā, kā to prasa valsts regulatīvā iestāde. Valsts regulatīvās iestādes pieprasītā informācija ir proporcionāla šīs iestādes veicamajiem pienākumiem. Valsts regulatīvā iestāde pienācīgi pamato savus informācijas pieprasījumus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valstu regulatīvās iestādes pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu un nepieciešamu informāciju, lai tā varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu.

4.   Ja valsts regulatīvā iestāde informāciju uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Kopienas un attiecīgās valsts uzņēmējdarbības konfidencialitātes noteikumiem, Komisija un attiecīgās valsts regulatīvās iestādes ievēro šo konfidencialitāti.”

| 22) | Direktīvas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “23. pants
  Katru ceturto gadu un pirmoreiz vēlākais 2013. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, iekļaujot atbilstīgu informāciju par nozares attīstību, jo īpaši ekonomiskajām, sociālajām, nodarbinātības tendencēm un tehniskajiem aspektiem, kā arī par pakalpojumu kvalitāti. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- |

22)

Direktīvas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“23. pants

Katru ceturto gadu un pirmoreiz vēlākais 2013. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, iekļaujot atbilstīgu informāciju par nozares attīstību, jo īpaši ekonomiskajām, sociālajām, nodarbinātības tendencēm un tehniskajiem aspektiem, kā arī par pakalpojumu kvalitāti. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| 23) | Iekļauj šādu pantu:
  “23.a pants
  Komisija sniedz palīdzību dalībvalstīm attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu, tostarp attiecībā uz vispārējā pakalpojuma tīro izmaksu aprēķināšanu.” |
| --- | --- |

23)

Iekļauj šādu pantu:

“23.a pants

Komisija sniedz palīdzību dalībvalstīm attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu, tostarp attiecībā uz vispārējā pakalpojuma tīro izmaksu aprēķināšanu.”

| 24) | Svītro 24., 25., 26. un 27. pantu. |
| --- | --- |

24)

Svītro 24., 25., 26. un 27. pantu.

| 25) | Šādu tekstu iekļauj kā I pielikumu:

  “I PIELIKUMS
  Norādījumi par vispārējā pakalpojuma tīro izmaksu aprēķināšanu, ja tādas būtu
  A daļa.   Vispārējā pakalpojuma saistību definīcija
  Vispārējā pakalpojuma saistības attiecas uz 3. pantā minētajām saistībām, ko dalībvalsts uzliek pasta pakalpojumu sniedzējam un kas attiecas uz tīkla un pakalpojuma nodrošināšanu kādā īpašā ģeogrāfiskā apgabalā, tostarp, ja vajadzīgs, vienotām cenām šā pakalpojuma nodrošināšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, vai noteiktu bezmaksas pasta pakalpojumu sniegšanu neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām.
  Šīs saistības, cita starpā, var ietvert:






  — | lielāku sūtījumu piegādes dienu skaitu, nekā paredzēts šajā direktīvā, |
| --- | --- | --- |

25)

Šādu tekstu iekļauj kā I pielikumu:

“I PIELIKUMS

Norādījumi par vispārējā pakalpojuma tīro izmaksu aprēķināšanu, ja tādas būtu

A daļa.   Vispārējā pakalpojuma saistību definīcija

Vispārējā pakalpojuma saistības attiecas uz 3. pantā minētajām saistībām, ko dalībvalsts uzliek pasta pakalpojumu sniedzējam un kas attiecas uz tīkla un pakalpojuma nodrošināšanu kādā īpašā ģeogrāfiskā apgabalā, tostarp, ja vajadzīgs, vienotām cenām šā pakalpojuma nodrošināšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, vai noteiktu bezmaksas pasta pakalpojumu sniegšanu neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām.

Šīs saistības, cita starpā, var ietvert:

—

lielāku sūtījumu piegādes dienu skaitu, nekā paredzēts šajā direktīvā,

| — | pakalpojumu piekļuves vietu pieejamību, lai pildītu vispārējā pakalpojuma saistības, |
| --- | --- |

—

pakalpojumu piekļuves vietu pieejamību, lai pildītu vispārējā pakalpojuma saistības,

| — | vispārējā pakalpojuma tarifu pieejamību, |
| --- | --- |

—

vispārējā pakalpojuma tarifu pieejamību,

| — | vienotas cenas par vispārējo pakalpojumu, |
| --- | --- |

—

vienotas cenas par vispārējo pakalpojumu,

| — | noteiktu bezmaksas pakalpojumu sniegšanu neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām. |
| --- | --- |

—

noteiktu bezmaksas pakalpojumu sniegšanu neredzīgām vai daļēji neredzīgām personām.

B daļa.   Tīro izmaksu aprēķināšana

Valsts regulatīvajām iestādēm jāizskata visi līdzekļi, lai nodrošinātu atbilstošus stimulus pasta pakalpojumu sniedzējiem (norādītiem vai nenorādītiem) rentabli izpildīt vispārējā pakalpojuma saistības.

Vispārējā pakalpojuma saistību tīrās izmaksas ir jebkuras izmaksas, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma sniegšanu un vajadzīgas tai. Vispārējā pakalpojuma tīrās izmaksas ir jāaprēķina kā starpība starp norādītā vispārējā pakalpojuma sniedzēja, kam ir vispārējā pakalpojuma saistības, tīrajām izmaksām un tā paša pasta pakalpojumu sniedzēja tīrajām izmaksām bez vispārējā pakalpojuma saistībām.

Aprēķinā ņem vērā visus pārējos attiecīgos elementus, tostarp nemateriālos un tirgus ieguvumus, kas rodas pasta pakalpojumu sniedzējam, kurš norādīts vispārējā pakalpojuma sniegšanai, tiesības uz saprātīgu peļņu un rentabilitātes stimulus.

Pienācīga uzmanība ir jāpievērš to izmaksu pareizai izvērtēšanai, no kurām ikviens norādītais vispārējā pakalpojuma sniedzējs vēlētos izvairīties, ja tam nebūtu vispārējā pakalpojuma saistību. Tīro izmaksu aprēķināšanā būtu jāizvērtē vispārējā pakalpojuma sniedzēja ieguvumi, tostarp nemateriālie ieguvumi.

Aprēķinu pamatā ir izmaksas, kas attiecināmas uz:

| i) | konkrēto pakalpojumu elementiem, ko var nodrošināt vienīgi ar zaudējumiem vai ar tādiem izmaksu nosacījumiem, kas neatbilst parastiem komerciāliem standartiem. Šī kategorija var ietvert tādus pakalpojumu elementus, kā A daļā definētie pakalpojumi; |
| --- | --- |

i)

konkrēto pakalpojumu elementiem, ko var nodrošināt vienīgi ar zaudējumiem vai ar tādiem izmaksu nosacījumiem, kas neatbilst parastiem komerciāliem standartiem. Šī kategorija var ietvert tādus pakalpojumu elementus, kā A daļā definētie pakalpojumi;

| ii) | īpašiem lietotājiem vai lietotāju grupām, ko, ņemot vērā konkrētā pakalpojuma nodrošināšanas izmaksas, radītos ieņēmumus un jebkādas dalībvalsts noteiktās vienotās cenas, var apkalpot vienīgi ar zaudējumiem vai ar tādiem izmaksu nosacījumiem, kuri neatbilst parastiem komerciāliem standartiem. |
| --- | --- |

ii)

īpašiem lietotājiem vai lietotāju grupām, ko, ņemot vērā konkrētā pakalpojuma nodrošināšanas izmaksas, radītos ieņēmumus un jebkādas dalībvalsts noteiktās vienotās cenas, var apkalpot vienīgi ar zaudējumiem vai ar tādiem izmaksu nosacījumiem, kuri neatbilst parastiem komerciāliem standartiem.

Šī kategorija ietver lietotājus vai lietotāju grupas, ko neapkalpotu komerciāls operators, kam nav vispārējā pakalpojuma sniegšanas saistību.

Vispārējā pakalpojuma saistību īpašu aspektu tīro izmaksu aprēķināšana jāveic atsevišķi un tā, lai izvairītos no jebkuru tiešu vai netiešu ieguvumu un izmaksu divkāršas uzskaitīšanas. Vispārējā pakalpojuma saistību kopējās tīrās izmaksas jebkuram norādītam vispārējā pakalpojuma sniedzējam jāaprēķina kā to tīro izmaksu summa, kuras rodas no īpašiem vispārējā pakalpojuma saistību komponentiem, ņemot vērā visus nemateriālos ieguvumus. Tīro izmaksu pārbaudīšana ir valsts regulatīvās iestādes pienākums. Vispārējā pakalpojuma sniedzējs(-i) sadarbojas ar valsts regulatīvo iestādi, lai tā varētu pārbaudīt tīrās izmaksas.

C daļa.   Jebkādu vispārējā pakalpojuma saistību tīro izmaksu atgūšana

Jebkādu vispārējā pakalpojuma saistību tīro izmaksu atgūšanai vai finansēšanai norādītie vispārējā pakalpojuma sniedzēji var prasīt kompensāciju par pakalpojumiem, ko tie nodrošina saskaņā ar nekomerciāliem nosacījumiem. Tā kā šāda kompensēšana ir saistīta ar finansiāliem pārskaitījumiem, dalībvalstīm jānodrošina, ka tie tiek veikti objektīvi, pārredzami, nediskriminējoši un proporcionāli. Tādējādi šie pārskaitījumi radītu pēc iespējas mazāku konkurences un lietotāju pieprasījuma izkropļojumu.

Sadales mehānismā, kura pamatā ir 7. panta 4. punktā minētais fonds, būtu jāizmanto pārredzama un neitrāla sistēma iemaksu iekasēšanai, izvairoties no divkāršas iemaksu uzlikšanas, kas ietekmē gan uzņēmumu ieguldījumus, gan peļņu.

Neatkarīgajai struktūrai, kas pārvalda fondu, ir jābūt atbildīgai par iemaksu iekasēšanu no uzņēmumiem, kas dalībvalstī ir novērtēti kā tādi, kam jāpiedalās vispārējā pakalpojuma saistību tīro izmaksu segšanā, un jāpārrauga attiecīgo summu pārskaitīšana uzņēmumiem, kas tiesīgi saņemt maksājumus no fonda.”

| 26) | Pielikums kļūst par II pielikumu. |
| --- | --- |

26)

Pielikums kļūst par II pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savus normatīvos un administratīvos aktus, kas attiecas uz šīs direktīvas piemērošanu.

3. pants

1.   Atkāpjoties no 2. panta, turpmāk norādītās dalībvalstis var atlikt šīs direktīvas īstenošanu līdz 2012. gada 31. decembrim, lai turpinātu pakalpojumu rezervēšanu vispārējā pakalpojuma sniedzējiem:

| — | Čehijas Republika, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republika,

| — | Grieķija, |
| --- | --- |

—

Grieķija,

| — | Kipra, |
| --- | --- |

—

Kipra,

| — | Latvija, |
| --- | --- |

—

Latvija,

| — | Lietuva, |
| --- | --- |

—

Lietuva,

| — | Luksemburga, |
| --- | --- |

—

Luksemburga,

| — | Ungārija, |
| --- | --- |

—

Ungārija,

| — | Malta, |
| --- | --- |

—

Malta,

| — | Polija, |
| --- | --- |

—

Polija,

| — | Rumānija, |
| --- | --- |

—

Rumānija,

| — | Slovākija. |
| --- | --- |

—

Slovākija.

Šīs dalībvalstis var nolemt īstenot šo direktīvu arī agrāk.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2008. gada 27. augustam informē Komisiju par nodomu izmantot 1. punktā noteikto iespēju atlikt īstenošanu.

3.   Dalībvalstis, kuras līdz 2012. gada 31. decembrim atceļ sev rezervētos pakalpojumus, var no 2011. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim atteikties piešķirt Direktīvas 97/67/EK 9. panta 2. punktā minēto atļauju pakalpojumiem, kas ir atceltajā rezervēto pakalpojumu jomā, tiem pasta operatoriem, kuri sniedz pakalpojumus, kas pieder pie vispārējā pakalpojuma, kā arī uzņēmējsabiedrībām, kuras šie pasta operatori kontrolē un kurām citā valstī ir dotas tiesības sniegt rezervētus pakalpojumus.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 20. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. LENARČIČ

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 74. lpp.

1

(2)  OV C 197, 24.8.2007., 37. lpp. Atzinums sniegts pēc apspriešanās, kas nav obligāta.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 11. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2007. gada 8. novembra Kopējā nostāja (OV C 307 E, 18.12.2007., 22. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 31. janvāra Nostāja.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 48, 16.2.1994., 3. lpp.

4

(5)  OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV C 288 E, 25.11.2006., 77. lpp.

6

(7)  OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

8

(9)  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

9

(10)  OV L 109, 19.4.2001., 56. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

11

(12)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

12

(13)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

13

(14)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/97/EK (OV L 363, 20.12.2006., 107. lpp.).”

14

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 27.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 22. februāris),

ar ko paredz dažus aizsardzības pasākumus saistībā ar ļoti patogēno putnu gripu Izraēlā, atkāpjoties no Lēmuma 2006/696/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 679)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/161/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 1. un 5. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 1. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un pārējo putnu infekcijas slimība, kas izraisa nāvi un traucējumus un kas var ātri iegūt epizootijas apmērus, ļoti iespējams, nopietni apdraudot dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazinot putnkopības rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt Kopienā ar dzīvu mājputnu un dažu citu putnu, kā arī to produktu starptautisko tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un pārējo putnu infekcijas slimība, kas izraisa nāvi un traucējumus un kas var ātri iegūt epizootijas apmērus, ļoti iespējams, nopietni apdraudot dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazinot putnkopības rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības ierosinātāju var ievazāt Kopienā ar dzīvu mājputnu un dažu citu putnu, kā arī to produktu starptautisko tirdzniecību.

| (2) | Izraēla informēja Komisiju par ļoti patogēnas putnu gripas uzliesmojumu mājputnu vidū, ko izraisījis gripas A tipa vīrusa H5N1 apakštips. Izraēla ir veikusi vajadzīgos pasākumus un informējusi par tiem Komisiju. |
| --- | --- |

(2)

Izraēla informēja Komisiju par ļoti patogēnas putnu gripas uzliesmojumu mājputnu vidū, ko izraisījis gripas A tipa vīrusa H5N1 apakštips. Izraēla ir veikusi vajadzīgos pasākumus un informējusi par tiem Komisiju.

| (3) | Komisijas 2006. gada 28. augusta Lēmums 2006/696/EK par to trešo valstu saraksta izveidošanu, no kurām drīkst ievest un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus, inkubējamas olas, diennakti vecus cāļus, mājputnu, skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu, olas un olu produktus un noteiktas bezpatogēnu olas, un par spēkā esošajiem veterinārās sertifikācijas noteikumiem un Lēmuma 93/342/EEK, Lēmuma 2000/585/EK un Lēmuma 2003/812/EK grozījumiem (3) paredz veterinārās sertifikācijas nosacījumus šādu produktu importam Kopienā un tranzītam caur to. Ņemot vērā Izraēlas sniegto informāciju un to, kādā līmenī notiek slimības kontrole, ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kurus atkarībā no epidemioloģiskās situācijas varētu piemērot attiecībā uz minētās trešās valsts daļām, uz laiku atkāpjoties no Lēmumā 2006/696/EK noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2006. gada 28. augusta Lēmums 2006/696/EK par to trešo valstu saraksta izveidošanu, no kurām drīkst ievest un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus, inkubējamas olas, diennakti vecus cāļus, mājputnu, skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu, olas un olu produktus un noteiktas bezpatogēnu olas, un par spēkā esošajiem veterinārās sertifikācijas noteikumiem un Lēmuma 93/342/EEK, Lēmuma 2000/585/EK un Lēmuma 2003/812/EK grozījumiem (3) paredz veterinārās sertifikācijas nosacījumus šādu produktu importam Kopienā un tranzītam caur to. Ņemot vērā Izraēlas sniegto informāciju un to, kādā līmenī notiek slimības kontrole, ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kurus atkarībā no epidemioloģiskās situācijas varētu piemērot attiecībā uz minētās trešās valsts daļām, uz laiku atkāpjoties no Lēmumā 2006/696/EK noteiktajām prasībām.

| (4) | Ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai, ko rada putnu gripas ievazāšanas risks Kopienā, ir lietderīgi apturēt dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu un šo sugu inkubējamu olu importu no slimības skartā Izraēlas apgabala. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā apdraudējumu dzīvnieku veselībai, ko rada putnu gripas ievazāšanas risks Kopienā, ir lietderīgi apturēt dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu un šo sugu inkubējamu olu importu no slimības skartā Izraēlas apgabala.

| (5) | Ņemot vērā dzīvnieku veselības apdraudējumu, ir lietderīgi apturēt arī svaigas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas importu un maltās gaļas, mehāniski atdalītas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, kā arī vairāku citu putnu izcelsmes produktu importu Kopienā no slimības skartā Izraēlas apgabala. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā dzīvnieku veselības apdraudējumu, ir lietderīgi apturēt arī svaigas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas importu un maltās gaļas, mehāniski atdalītas gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šo sugu gaļas vai to satur, kā arī vairāku citu putnu izcelsmes produktu importu Kopienā no slimības skartā Izraēlas apgabala.

| (6) | Ņemot vērā slimības inkubācijas periodu, jāturpina atļaut importēt no visas Izraēlas teritorijas dažus produktus, kas iegūti no mājputniem, skrējējputniem, saimniecībā audzētiem un savvaļas medījamiem putniem, kuri nokauti vai nomedīti pirms 2007. gada 12. decembra. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā slimības inkubācijas periodu, jāturpina atļaut importēt no visas Izraēlas teritorijas dažus produktus, kas iegūti no mājputniem, skrējējputniem, saimniecībā audzētiem un savvaļas medījamiem putniem, kuri nokauti vai nomedīti pirms 2007. gada 12. decembra.

| (7) | Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmuma 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (4), II pielikuma 4. daļā aprakstīta specifiska apstrāde attiecībā uz šādu importu. Tādējādi joprojām jāatļauj importēt Izraēlas izcelsmes mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas produktus, kas apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā, lai inaktivētu putnu gripas patogēnu visā produktā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmuma 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (4), II pielikuma 4. daļā aprakstīta specifiska apstrāde attiecībā uz šādu importu. Tādējādi joprojām jāatļauj importēt Izraēlas izcelsmes mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu gaļas produktus, kas apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā, lai inaktivētu putnu gripas patogēnu visā produktā.

| (8) | Ir lietderīgi noteikt laikposmu, kurā piemēros šajā lēmumā paredzētos pasākumus. Attiecīgi ņemot vērā to, cik ilgs laiks nepieciešams, lai nepārprotami secinātu, ka slimības uzliesmojums ir apturēts, šos pasākumus pārtrauc piemērot mājputnu gaļai, kas importēta pēc 2008. gada 2. aprīļa, un produktiem, kas ražoti pēc minētā datuma. |
| --- | --- |

(8)

Ir lietderīgi noteikt laikposmu, kurā piemēros šajā lēmumā paredzētos pasākumus. Attiecīgi ņemot vērā to, cik ilgs laiks nepieciešams, lai nepārprotami secinātu, ka slimības uzliesmojums ir apturēts, šos pasākumus pārtrauc piemērot mājputnu gaļai, kas importēta pēc 2008. gada 2. aprīļa, un produktiem, kas ražoti pēc minētā datuma.

| (9) | Tomēr, lai varētu parakstīt veterināros sertifikātus dzīvu mājputnu un mājputnu produktu importam Kopienā, Izraēlai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 93/342/EEK (5) un Lēmumu 94/438/EK (6) vismaz sešu mēnešu laikposmā jābūt brīvai no ļoti patogēnās putnu gripas ar nosacījumu, ka tiek izmantota sanitārā kaušana un nav veikta ārkārtas vakcinācija. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr, lai varētu parakstīt veterināros sertifikātus dzīvu mājputnu un mājputnu produktu importam Kopienā, Izraēlai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 93/342/EEK (5) un Lēmumu 94/438/EK (6) vismaz sešu mēnešu laikposmā jābūt brīvai no ļoti patogēnās putnu gripas ar nosacījumu, ka tiek izmantota sanitārā kaušana un nav veikta ārkārtas vakcinācija.

| (10) | Kad Izraēla atgūs iepriekšējo statusu, tā atkal būs tiesīga saskaņā ar Lēmumu 93/342/EEK un Lēmumu 94/438/EK apliecināt, ka ir valsts, kurā nav ļoti patogēnās putnu gripas. Taču saistībā ar to, ka var uzskatīt, ka Izraēlas piemērotie pasākumi ir līdzvērtīgi Kopienas pasākumiem, no 2008. gada 3. aprīļa jāatļauj imports no visas minētās trešās valsts teritorijas, ievērojot noteiktas sertifikācijas prasības. |
| --- | --- |

(10)

Kad Izraēla atgūs iepriekšējo statusu, tā atkal būs tiesīga saskaņā ar Lēmumu 93/342/EEK un Lēmumu 94/438/EK apliecināt, ka ir valsts, kurā nav ļoti patogēnās putnu gripas. Taču saistībā ar to, ka var uzskatīt, ka Izraēlas piemērotie pasākumi ir līdzvērtīgi Kopienas pasākumiem, no 2008. gada 3. aprīļa jāatļauj imports no visas minētās trešās valsts teritorijas, ievērojot noteiktas sertifikācijas prasības.

| (11) | Tomēr no 3. aprīļa līdz šā lēmuma piemērošanas termiņa beigām sertifikātā jānorāda, ka preces importētas saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr no 3. aprīļa līdz šā lēmuma piemērošanas termiņa beigām sertifikātā jānorāda, ka preces importētas saskaņā ar šo lēmumu.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpe no Lēmuma 2006/696/EK 5. panta

Atkāpjoties no Lēmuma 2006/696/EK 5. panta, attiecībā uz importu no Izraēlas minētā lēmuma I pielikuma I daļas ierakstus aizstāj ar šīs tabulas ierakstiem.

| IL – Izraēla | IL-0 | Visa Izraēlas teritorija | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IL-1 | Izraēlas teritorija ārpus apgabala, kura robežas ir šādas:






  — | rietumos – Vidusjūra, |

IL – Izraēla

IL-0

Visa Izraēlas teritorija

IL-1

Izraēlas teritorija ārpus apgabala, kura robežas ir šādas:

—

rietumos – Vidusjūra,

| — | dienvidos – 65. automaģistrāle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 65. automaģistrāle,

| — | ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley), |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley),

| — | austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts. |
| --- | --- |

—

austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts.

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP

IL-2

Izraēlas teritorija, kuras robežas ir šādas:

| — | rietumos – Vidusjūra, |
| --- | --- |

—

rietumos – Vidusjūra,

| — | dienvidos – 65. automaģistrāle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 65. automaģistrāle,

| — | ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley), |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley),

| — | austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts. |
| --- | --- |

—

austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts.

2. pants

Atkāpe no Lēmuma 2006/696/EK 15. panta

Atkāpjoties no Lēmuma 2006/696/EK 15. panta, attiecībā uz importu no Izraēlas minētā lēmuma II pielikuma 1. daļas ierakstus aizstāj ar šīs tabulas ierakstiem.

| IL – Izraēla | IL-0 | Visa Izraēlas teritorija | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IL-1 | Izraēlas teritorija ārpus apgabala, kura robežas ir šādas:






  — | rietumos – Vidusjūra, |

IL – Izraēla

IL-0

Visa Izraēlas teritorija

IL-1

Izraēlas teritorija ārpus apgabala, kura robežas ir šādas:

—

rietumos – Vidusjūra,

| — | dienvidos – 65. automaģistrāle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 65. automaģistrāle,

| — | ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley), |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley),

| — | austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts. |
| --- | --- |

—

austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts.

WGM

III

EP, E, POU, RAT

IL-2

Izraēlas teritorija, kuras robežas ir šādas:

| — | rietumos – Vidusjūra, |
| --- | --- |

—

rietumos – Vidusjūra,

| — | dienvidos – 65. automaģistrāle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 65. automaģistrāle,

| — | ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley), |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 70. automaģistrāle (Milek Valley),

| — | austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts. |
| --- | --- |

—

austrumos – 6. automaģistrāles (pašlaik tiek būvēta gar Mont Carmel rietumu grēdu) maršruts.

3. pants

Dažu importa veidu apturēšana no Izraēlas

Dalībvalstis pārtrauc importēt no Izraēlas šādus produktus:

| a) | dzīvus mājputnus, skrējējputnus, saimniecībā audzētus un savvaļas medījamus putnus un šo sugu inkubējamas olas, kuru izcelsme ir IL-2 teritorijā, kas definēta 1. pantā iekļautajā tabulā; |
| --- | --- |

a)

dzīvus mājputnus, skrējējputnus, saimniecībā audzētus un savvaļas medījamus putnus un šo sugu inkubējamas olas, kuru izcelsme ir IL-2 teritorijā, kas definēta 1. pantā iekļautajā tabulā;

| b) | turpmāk minētos produktus, kas ražoti pirms 2008. gada 2. aprīļa un kuru izcelsme ir IL-2 teritorijā, kas definēta 2. pantā iekļautajā tabulā:






  i) | mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu svaigu gaļu; |
| --- | --- | --- |

b)

turpmāk minētos produktus, kas ražoti pirms 2008. gada 2. aprīļa un kuru izcelsme ir IL-2 teritorijā, kas definēta 2. pantā iekļautajā tabulā:

i)

mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu svaigu gaļu;

| ii) | malto gaļu, mehāniski atdalītu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no i) punktā minētās gaļas vai to satur; |
| --- | --- |

ii)

malto gaļu, mehāniski atdalītu gaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no i) punktā minētās gaļas vai to satur;

| iii) | neapstrādātu lolojumdzīvnieku barību un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu daļas. |
| --- | --- |

iii)

neapstrādātu lolojumdzīvnieku barību un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamu putnu daļas.

4. pants

Atkāpe no šā lēmuma 3. panta b) apakšpunkta

Atkāpjoties no 3. panta b) apakšpunkta, dalībvalstis atļauj importēt produktus, kas uzskaitīti 3. panta b) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā, ja tie iegūti no putniem, kas nokauti vai nomedīti pirms 2007. gada 12. decembra.

Veterinārajos sertifikātos/tirdzniecības dokumentos, kas pievienoti minēto produktu sūtījumiem, atbilstoši sugām iekļauj šādu tekstu:

“Mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamu putnu svaiga gaļa/maltā gaļa/mehāniski atdalīta gaļa (7) vai gaļas izstrādājumi/gaļas produkti, kas sastāv no mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamo putnu gaļas vai to satur (7), neapstrādāta lolojumdzīvnieku barība un neapstrādātas barības vielas, kas satur jebkādas mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamo putnu daļas (7), kas iegūtas no putniem, kuri nokauti vai nomedīti pirms 2007. gada 12. decembra saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/161/EK 4. pantu.

5. pants

Atkāpe no šā lēmuma 3. panta b) apakšpunkta ii) punkta

Atkāpjoties no 3. panta b) apakšpunkta ii) punkta, dalībvalstis atļauj ievest gaļas produktus, kas sastāv no mājputnu, skrējējputnu, savvaļas vai saimniecībā audzētu medījamu putnu gaļas vai to satur, ja šo sugu gaļa ir apstrādāta saskaņā ar vismaz vienu no īpašās apstrādes veidiem, kas minēti Komisijas Lēmuma 2007/777/EK II pielikuma 4. daļas B, C vai D punktā.

Saskaņā ar šā panta pirmo daļu izmantoto īpašās apstrādes veidu apliecina, iekļaujot turpmāk norādīto tekstu:

| a) | saskaņā ar Lēmuma 2007/777/EK III pielikumā norādīto paraugu sagatavotā dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības sertifikāta dzīvnieku veselības apliecinājuma II.1.1. punkta B slejā:
  “Gaļas produkti, kas apstrādāti atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2008/161/EK.”; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Lēmuma 2007/777/EK III pielikumā norādīto paraugu sagatavotā dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības sertifikāta dzīvnieku veselības apliecinājuma II.1.1. punkta B slejā:

“Gaļas produkti, kas apstrādāti atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2008/161/EK.”;

| b) | tranzīta un/vai glabāšanas veterinārā sertifikāta, kas sagatavots saskaņā ar Lēmuma 2007/777/EK IV pielikumā norādīto paraugu, I.28. punkta slejā “Apstrādes veids”:
  “Gaļas produkti, kas apstrādāti atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2008/161/EK.” |
| --- | --- |

b)

tranzīta un/vai glabāšanas veterinārā sertifikāta, kas sagatavots saskaņā ar Lēmuma 2007/777/EK IV pielikumā norādīto paraugu, I.28. punkta slejā “Apstrādes veids”:

“Gaļas produkti, kas apstrādāti atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2008/161/EK.”

6. pants

Sertifikācijas prasība

No 2008. gada 3. aprīļa tiek atļauts 3. pantā minēto preču imports Kopienā no visas Izraēlas teritorijas, ja veterinārajos sertifikātos, kas pievienoti minēto preču sūtījumiem, ir iekļauts šāds teksts:

“Sūtījums atbilst Komisijas Lēmumam 2008/161/EK.”

7. pants

Atbilstība

Dalībvalstis nekavējoties veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo lēmumu, un šos pasākumus publicē. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

8. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2008. gada 2. jūlijam.

Tomēr 1. līdz 5. pantu piemēro līdz 2008. gada 2. aprīlim.

9. pants

Adresāti

Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 22. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

1

(2)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK.

2

(3)  OV L 295, 25.10.2006., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1237/2007 (OV L 280, 24.10.2007., 5. lpp.).

3

(4)  OV L 312, 30.11.2007., 49. lpp.

4

(5)  OV L 137, 8.6.1993., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/696/EK.

5

(6)  OV L 181, 15.7.1994., 35. lpp.

6

(7)  Lieko svītrot.

7

---

| 27.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 52/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. februāris),

ar kuru groza Lēmumu 2006/601/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz neatļauto ģenētiski modificēto organismu “LL RICE 601” rīsu produktos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 743)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/162/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nav laižama Kopienas tirgū, ja vien tai nav pievienota atļauja, kas piešķirta saskaņā ar minēto Regulu. Tās pašas regulas 4. panta 3. punktā un 16. panta 3. punktā noteikts, ka atļauju ģenētiski modificētas pārtikas vai barības laišanai tirgū izsniedz tikai tad, ja ir atbilstoši un pietiekami pierādīts, ka tai nav nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ka tā nemaldina patērētāju vai lietotāju un ka tā neatšķiras no pārtikas vai barības, kuras aizstāšanai tā paredzēta, tādā mērā, ka tās normāla lietošana uzturā cilvēkiem vai dzīvniekiem uzturvielu ziņā būtu neizdevīga. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nav laižama Kopienas tirgū, ja vien tai nav pievienota atļauja, kas piešķirta saskaņā ar minēto Regulu. Tās pašas regulas 4. panta 3. punktā un 16. panta 3. punktā noteikts, ka atļauju ģenētiski modificētas pārtikas vai barības laišanai tirgū izsniedz tikai tad, ja ir atbilstoši un pietiekami pierādīts, ka tai nav nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ka tā nemaldina patērētāju vai lietotāju un ka tā neatšķiras no pārtikas vai barības, kuras aizstāšanai tā paredzēta, tādā mērā, ka tās normāla lietošana uzturā cilvēkiem vai dzīvniekiem uzturvielu ziņā būtu neizdevīga.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 1. punktā paredzēta iespēja pieņemt attiecīgus Kopienas ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ja risku nevar pietiekami labi novērst ar pasākumiem, ko veic attiecīgās dalībvalstis. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. panta 1. punktā paredzēta iespēja pieņemt attiecīgus Kopienas ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, ja risku nevar pietiekami labi novērst ar pasākumiem, ko veic attiecīgās dalībvalstis.

| (3) | Ņemot vērā pieņēmumu par risku attiecībā uz produktiem, kas nav atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Komisija 2006. gada 5. septembra Lēmumā 2006/601/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz neatļauto ģenētiski modificēto organismu “LL RICE 601” rīsu produktos (3) noteica prasību dalībvalstīm neļaut laist tirgū noteiktus ASV izcelsmes rīsu produktus, ja vien tiem nav pievienots analīzes protokola oriģināls, ko izdevusi akreditēta laboratorija, apliecinot, ka produktā nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”, un katram konkrēto ASV izcelsmes produktu sūtījumam pirms tā laišanas tirgū veikt sistemātisku, oficiālu paraugu ievākšanu un analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā pieņēmumu par risku attiecībā uz produktiem, kas nav atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Komisija 2006. gada 5. septembra Lēmumā 2006/601/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz neatļauto ģenētiski modificēto organismu “LL RICE 601” rīsu produktos (3) noteica prasību dalībvalstīm neļaut laist tirgū noteiktus ASV izcelsmes rīsu produktus, ja vien tiem nav pievienots analīzes protokola oriģināls, ko izdevusi akreditēta laboratorija, apliecinot, ka produktā nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”, un katram konkrēto ASV izcelsmes produktu sūtījumam pirms tā laišanas tirgū veikt sistemātisku, oficiālu paraugu ievākšanu un analīzi.

| (4) | Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrija (USDA) 2007. gada 5. oktobrī publicēja rezultātus pētījumam par “LL RICE 601” klātbūtni ASV tirdzniecībai paredzētos rīsos. Konkrētus piesārņojuma mehānismus nevarēja noteikt, taču konstatējumi liecināja, ka “LL RICE 601” piesārņojuma avotu skaits ir ierobežots. |
| --- | --- |

(4)

Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrija (USDA) 2007. gada 5. oktobrī publicēja rezultātus pētījumam par “LL RICE 601” klātbūtni ASV tirdzniecībai paredzētos rīsos. Konkrētus piesārņojuma mehānismus nevarēja noteikt, taču konstatējumi liecināja, ka “LL RICE 601” piesārņojuma avotu skaits ir ierobežots.

| (5) | ASV rīsu nozares organizācija The US Rice federation ir pieņēmusi plānu, kura mērķis ir izņemt “LL RICE 601” no ASV eksporta kanāliem. Šis plāns paredz arī sēklu testēšanu pirms sēšanas, kā arī dokumentu un analītiskās pārbaudes 2007. gada ražas piegādes vietās. Tikai uz dažiem no šā plāna aspektiem attiecas dažu ASV štatu normatīvās prasības. Tāpēc jānodrošina, lai šis plāns attiektos uz visiem ASV izcelsmes rīsu sūtījumiem, ko importē uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(5)

ASV rīsu nozares organizācija The US Rice federation ir pieņēmusi plānu, kura mērķis ir izņemt “LL RICE 601” no ASV eksporta kanāliem. Šis plāns paredz arī sēklu testēšanu pirms sēšanas, kā arī dokumentu un analītiskās pārbaudes 2007. gada ražas piegādes vietās. Tikai uz dažiem no šā plāna aspektiem attiecas dažu ASV štatu normatīvās prasības. Tāpēc jānodrošina, lai šis plāns attiektos uz visiem ASV izcelsmes rīsu sūtījumiem, ko importē uz Eiropas Savienību.

| (6) | USDA2007. gada 9. novembrī iesniedza Komisijai priekšlikumu par protokolu, kas nodrošinātu, ka no produktiem, uz kuriem attiecas Lēmums 2006/601/EK, Grain Inspection, Packers and Stockyards Administration (GIPSA) oficiāli ievāc paraugus un, izmantojot Lēmumā 2006/601/EK minēto “P35S:BAR” metodi, veic to analīzes laboratorijā, kas sekmīgi piedalās īpašā kvalifikācijas celšanas programmā, ko pārvalda GIPSA. Saskaņā ar minēto protokolu šo produktu sūtījumiem būtu pievienots analīzes protokola oriģināls un pavadvēstule no GIPSA, kurā apstiprināts, ka produktos nav “LL RICE 601”. |
| --- | --- |

(6)

USDA2007. gada 9. novembrī iesniedza Komisijai priekšlikumu par protokolu, kas nodrošinātu, ka no produktiem, uz kuriem attiecas Lēmums 2006/601/EK, Grain Inspection, Packers and Stockyards Administration (GIPSA) oficiāli ievāc paraugus un, izmantojot Lēmumā 2006/601/EK minēto “P35S:BAR” metodi, veic to analīzes laboratorijā, kas sekmīgi piedalās īpašā kvalifikācijas celšanas programmā, ko pārvalda GIPSA. Saskaņā ar minēto protokolu šo produktu sūtījumiem būtu pievienots analīzes protokola oriģināls un pavadvēstule no GIPSA, kurā apstiprināts, ka produktos nav “LL RICE 601”.

| (7) | Oficiāla GIPSA iesaistīšana, kā aprakstīts protokolā, nodrošina atbilstošu īstenotās kontroles kvalitāti. Tādējādi oficiālu paraugu ievākšanu un analīzi, ko nodrošina dalībvalstis punktā, kur produkts nonāk Kopienā, vairs neuzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(7)

Oficiāla GIPSA iesaistīšana, kā aprakstīts protokolā, nodrošina atbilstošu īstenotās kontroles kvalitāti. Tādējādi oficiālu paraugu ievākšanu un analīzi, ko nodrošina dalībvalstis punktā, kur produkts nonāk Kopienā, vairs neuzskata par vajadzīgu.

| (8) | Minētie pasākumi jāpārskata sešos mēnešos, lai novērtētu, vai tie vēl ir vajadzīgi, ņemot vērā to rezultātus un praktisko pieredzi, kas gūta, piemērojot spēkā esošās testēšanas prasības. |
| --- | --- |

(8)

Minētie pasākumi jāpārskata sešos mēnešos, lai novērtētu, vai tie vēl ir vajadzīgi, ņemot vērā to rezultātus un praktisko pieredzi, kas gūta, piemērojot spēkā esošās testēšanas prasības.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/601/EK. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/601/EK.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2006/601/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Nosacījumi pirmajai laišanai tirgū
  1.   Dalībvalstis atļauj pirmoreiz laist tirgū 1. pantā minētos produktus tikai tad, ja šo produktu sūtījumam ir pievienoti šādi dokumenti:






  a) | apstiprinājums no pārtikas apritē iesaistītā tirgus dalībnieka, kurš atbild par sūtījumu, ka produkti satur tikai rīsus no 2007. gada vai turpmākām ražām, uz ko attiecas The US Rice federation plāns, kura mērķis ir izņemt “LL RICE 601” no ASV eksporta kanāliem; un |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Nosacījumi pirmajai laišanai tirgū

1.   Dalībvalstis atļauj pirmoreiz laist tirgū 1. pantā minētos produktus tikai tad, ja šo produktu sūtījumam ir pievienoti šādi dokumenti:

a)

apstiprinājums no pārtikas apritē iesaistītā tirgus dalībnieka, kurš atbild par sūtījumu, ka produkti satur tikai rīsus no 2007. gada vai turpmākām ražām, uz ko attiecas The US Rice federation plāns, kura mērķis ir izņemt “LL RICE 601” no ASV eksporta kanāliem; un

| b) | analīzes protokola oriģināls, ko izdevusi II pielikumā minētā laboratorija un kas apstiprina, ka produktos nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”. Analīzes protokolam jāpievieno oficiāls dokuments, ko izdevusi ASV Lauksaimniecības ministrijai (USDA) pakļautā Grain Inspection, Packers and Stockyards Administration (GIPSA) saskaņā ar II pielikumā minēto protokolu. |
| --- | --- |

b)

analīzes protokola oriģināls, ko izdevusi II pielikumā minētā laboratorija un kas apstiprina, ka produktos nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”. Analīzes protokolam jāpievieno oficiāls dokuments, ko izdevusi ASV Lauksaimniecības ministrijai (USDA) pakļautā Grain Inspection, Packers and Stockyards Administration (GIPSA) saskaņā ar II pielikumā minēto protokolu.

2.   Ja sūtījums ir vairākās daļās, 1. punktā minēto dokumentu kopijām jābūt pievienotām katrai sadalītā sūtījuma daļai līdz pat vairumtirdzniecības posmam. Šīs kopijas apstiprina tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras teritorijā sūtījums ir sadalīts.”

| 2) | Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Citi kontroles pasākumi
  1.   Ar 1. pantā minētajiem produktiem, ko paredzēts importēt vai kas jau ir tirgū, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, ieskaitot paraugu ņemšanu izlases veidā un analīzi saskaņā ar I pielikumā aprakstītajām metodēm, lai pārliecinātos, ka tajos nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”. Tās informē Komisiju par pozitīviem (nelabvēlīgiem) rezultātiem, izmantojot Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu.
  2.   Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2008. gada 26. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par visiem 1. pantā minēto produktu sūtījumu oficiālo pārbaužu analīžu rezultātiem.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Citi kontroles pasākumi

1.   Ar 1. pantā minētajiem produktiem, ko paredzēts importēt vai kas jau ir tirgū, dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, ieskaitot paraugu ņemšanu izlases veidā un analīzi saskaņā ar I pielikumā aprakstītajām metodēm, lai pārliecinātos, ka tajos nav ģenētiski modificēto rīsu “LL RICE 601”. Tās informē Komisiju par pozitīviem (nelabvēlīgiem) rezultātiem, izmantojot Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu.

2.   Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2008. gada 26. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par visiem 1. pantā minēto produktu sūtījumu oficiālo pārbaužu analīžu rezultātiem.”

| 3) | Lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Visas izmaksas, kas rodas saistībā ar 2. panta 2. punktā minēto pavaddokumentu izdošanu, sedz pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks, kurš atbild par sūtījumu, vai tā pārstāvis.” |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Visas izmaksas, kas rodas saistībā ar 2. panta 2. punktā minēto pavaddokumentu izdošanu, sedz pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks, kurš atbild par sūtījumu, vai tā pārstāvis.”

| 4) | Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “6. pants
  Pasākumu pārskatīšana
  Šajā lēmumā noteiktos pasākumus pārskata ne vēlāk kā līdz 2008. gada 26. augustam.” |
| --- | --- |

4)

Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“6. pants

Pasākumu pārskatīšana

Šajā lēmumā noteiktos pasākumus pārskata ne vēlāk kā līdz 2008. gada 26. augustam.”

| 5) | Pielikuma virsrakstā vārdu “Pielikums” aizstāj ar frāzi “I pielikums”. |
| --- | --- |

5)

Pielikuma virsrakstā vārdu “Pielikums” aizstāj ar frāzi “I pielikums”.

| 6) | Šā lēmuma pielikuma tekstu pievieno kā II pielikumu. |
| --- | --- |

6)

Šā lēmuma pielikuma tekstu pievieno kā II pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

2

(3)  OV L 244, 7.9.2006., 27. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/754/EK (OV L 306, 7.11.2006., 17. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Paraugu ņemšanas un analīzes protokols ASV gargraudu rīsu sūtījumiem pirms to eksportēšanas no Amerikas Savienotajām Valstīm uz Eiropas Kopienu

Paraugu ņemšana. ASV Lauksaimniecības ministrijai pakļautās Grain Inspection, Packers and Stockyards Administration (GIPSA) darbinieki saskaņā ar noteiktajām paraugu ņemšanas procedūrām ievāc oficiālus paraugus no katra ASV gargraudu rīsu sūtījuma (partijas), kas paredzēta sūtīšanai uz Eiropu. Šīs procedūras aprakstītas Rice Inspection Handbook, Chapter 2, Sampling, ko izdevusi GIPSA.

Sākotnējā kopējā parauga apjomu nosaka saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2004/787/EK. GIPSA darbinieki sagatavo reprezentatīvu apvienoto paraugu 2,5 kg partijai, ko nosūta uz laboratoriju pārbaudei, un sev patur tādu pašu 2,5 kg paraugu arhīvam. GIPSA apzīmogo laboratorijas paraugu un reģistrē zīmoga numuru turpmākām atsaucēm.

Pārbaude. Pieteikuma iesniedzējs, kas vēlas veikt pārbaudi, nosūta aizzīmogotu aploksni uz kādu no komerclaboratorijām, kas veic šādas pārbaudes un sekmīgi piedalās GIPSA pārvaldītajā kvalifikācijas celšanas programmā LibertyLink rīsiem, un ir uzskaitītas PDF dokumentā http://archive.gipsa.usda.gov/rdd/llriceprof.pdf. Katra laboratorija pārbauda vairākus paraugus tai apstiprinātā atklāšanas līmenī, lai sasniegtu 0,01 % atklāšanas līmeni.

Laboratorija reģistrē zīmoga numuru, salauž zīmogu un pārbauda četrus 240 g paraugus, kas ņemti no visa kopējā laboratorijas parauga. Katram paraugam veic vienu ekstrakciju. Katrai ekstrakcijai veic divas PCR analīzes, izmantojot Bayer CropScience izstrādāto “35S:BAR” metodi, ko apstiprinājusi GIPSA un KPC. Partiju uzskata par negatīvu tikai tad, ja visiem paraugiem ir negatīvs rezultāts.

Rezultātu paziņošana. Laboratorija paziņo rezultātus un GIPSA zīmoga numuru uz laboratorijas ziņojuma, nosūtot šo informāciju pārbaudes pieteikuma iesniedzējam. Pieteikuma iesniedzējs nosūta laboratorijas ziņojumu tam GIPSA birojam, kurš zīmogoja partiju. GIPSA izsniedz šādu oficiālu dokumentu, ko nosūta pieteikuma iesniedzējam:

“GIPSA ievāca oficiālus paraugus no rīsu partijas, kas identificēta kā (precizēt partijas identifikāciju), un apzīmogoja to ar zīmogu Nr. (ierakstīt zīmoga numuru). (Ierakstīt laboratorijas nosaukumu), kas piedalās GIPSA pārvaldītajā kvalifikācijas celšanas programmā LibertyLink rīsiem, pārbaudīja paraugu, kas identificēts ar šo zīmoga numuru, un neatklāja LibertyLink rīsus, balstoties uz apstiprināto “35S:BAR” metodi. Pielikumā pievienots laboratorijas ziņojums.” ”

---