# Euroopa Liidu L 84/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide26. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide26. märts 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/231/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 1. veebruar 2008, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 356 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/232/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. veebruar 2008, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 648 all)

   (
  1
  ) | 132 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2008/231/EÜ

*

Komisjoni otsus, 1. veebruar 2008, mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 356 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 356 all)

1

1

2008/232/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. veebruar 2008, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 648 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 648 all)

1

132

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Keskpanga 1. augusti 2007. aasta suunise (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine)) parandus (EKP/2007/9) (ELT L 341, 27.12.2007) | 393 |

Parandused

*

Euroopa Keskpanga 1. augusti 2007. aasta suunise (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine)) parandus (EKP/2007/9) (ELT L 341, 27.12.2007)

393

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 26.3.2008 | ET EN | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET EN

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

KOMISJONI OTSUS,

1. veebruar 2008,

mis käsitleb nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/734/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 356 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/231/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) (2) artikli 6 lõikele 2 koostab koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) muudatused komisjoni ülesandel Euroopa Raudteeagentuur (ERA). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) (2) artikli 6 lõikele 2 koostab koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) muudatused komisjoni ülesandel Euroopa Raudteeagentuur (ERA).

| (2) | Käesolevale otsusele lisatud KTK koostas ühine esindusorgan 2001. aastal saadud ülesande alusel vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 1 enne direktiivi 2004/50/EÜ jõustumist. Ühiseks esindusorganiks määrati Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF). |
| --- | --- |

(2)

Käesolevale otsusele lisatud KTK koostas ühine esindusorgan 2001. aastal saadud ülesande alusel vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 1 enne direktiivi 2004/50/EÜ jõustumist. Ühiseks esindusorganiks määrati Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF).

| (3) | KTK projektile oli lisatud sissejuhatav aruanne, mis sisaldas direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikega 5 ette nähtud tulude ja kulude analüüsi. |
| --- | --- |

(3)

KTK projektile oli lisatud sissejuhatav aruanne, mis sisaldas direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikega 5 ette nähtud tulude ja kulude analüüsi.

| (4) | KTK projekti on sissejuhatava aruande põhjal läbi vaadanud direktiiviga 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) loodud komitee. |
| --- | --- |

(4)

KTK projekti on sissejuhatava aruande põhjal läbi vaadanud direktiiviga 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) loodud komitee.

| (5) | KTK praegune versioon ei käsitle täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklile 17 tähistatakse käsitlemata tehnilised aspektid KTK lisas U „avatud punktidena”. |
| --- | --- |

(5)

KTK praegune versioon ei käsitle täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklile 17 tähistatakse käsitlemata tehnilised aspektid KTK lisas U „avatud punktidena”.

| (6) | Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklile 17 peab liikmesriik teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjakohastest riiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse kõnealuste avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, samuti asutustest, kelle ta määrab nõuetekohasust või kasutuskõlblikkust hindama, ning kontrollimenetlusest, mida kasutatakse direktiivi 96/16/EÜ artikli 16 lõikes 2 sätestatud allsüsteemide koostalitlusvõime tõendamiseks. Viimati nimetatud eesmärgil peaksid liikmesriigid kohaldama võimaluse korral direktiivis 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume ning kasutama direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 alusel määratud asutusi. Komisjon peaks analüüsima teavet, mida liikmesriigid on edastanud riiklike eeskirjade, menetluste ja rakendusmenetluse eest vastutavate asutuste ning nimetatud menetluste kestuse kohta, ja konsulteerima vajadusel komiteega meetmete võtmise vajaduse suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklile 17 peab liikmesriik teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjakohastest riiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse kõnealuste avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, samuti asutustest, kelle ta määrab nõuetekohasust või kasutuskõlblikkust hindama, ning kontrollimenetlusest, mida kasutatakse direktiivi 96/16/EÜ artikli 16 lõikes 2 sätestatud allsüsteemide koostalitlusvõime tõendamiseks. Viimati nimetatud eesmärgil peaksid liikmesriigid kohaldama võimaluse korral direktiivis 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume ning kasutama direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 alusel määratud asutusi. Komisjon peaks analüüsima teavet, mida liikmesriigid on edastanud riiklike eeskirjade, menetluste ja rakendusmenetluse eest vastutavate asutuste ning nimetatud menetluste kestuse kohta, ja konsulteerima vajadusel komiteega meetmete võtmise vajaduse suhtes.

| (7) | Kõnealune KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia või tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealune KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia või tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik.

| (8) | KTK aluseks on parimad erialateadmised, mis on kättesaadavad projekti ettevalmistamise ajal. Tehnoloogia areng, käitamise või ohutusega seotud või sotsiaalsed nõudmised võivad muuta vajalikuks kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

KTK aluseks on parimad erialateadmised, mis on kättesaadavad projekti ettevalmistamise ajal. Tehnoloogia areng, käitamise või ohutusega seotud või sotsiaalsed nõudmised võivad muuta vajalikuks kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 3.

| (9) | Uuenduste edendamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(9)

Uuenduste edendamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata.

| (10) | Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjakohasest jaotisest. Euroopa Raudteeagentuur vormistab asjakohased lahenduse talitlemise ja liideste spetsifikaadid ning töötab välja hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(10)

Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjakohasest jaotisest. Euroopa Raudteeagentuur vormistab asjakohased lahenduse talitlemise ja liideste spetsifikaadid ning töötab välja hindamismeetodid.

| (11) | Lisatud KTK rakendamist ja KTK asjaomaste sätete täitmist kontrollitakse rakenduskava alusel, mille koostab iga liikmesriik tema vastutusalasse kuuluvate liinide kohta. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet ja vajaduse korral arutama komiteega täiendavate meetmete võtmist. |
| --- | --- |

(11)

Lisatud KTK rakendamist ja KTK asjaomaste sätete täitmist kontrollitakse rakenduskava alusel, mille koostab iga liikmesriik tema vastutusalasse kuuluvate liinide kohta. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet ja vajaduse korral arutama komiteega täiendavate meetmete võtmist.

| (12) | Raudteeliiklust korraldatakse praegu vastavalt olemasolevatele riiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei pidurdaks koostalitluse praegust ja edasist arengut. Seetõttu peaks komisjon uurima kõnealuseid lepinguid, et määrata kindlaks käesolevas otsuses esitatud KTK muutmise vajadus. |
| --- | --- |

(12)

Raudteeliiklust korraldatakse praegu vastavalt olemasolevatele riiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei pidurdaks koostalitluse praegust ja edasist arengut. Seetõttu peaks komisjon uurima kõnealuseid lepinguid, et määrata kindlaks käesolevas otsuses esitatud KTK muutmise vajadus.

| (13) | Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon võtab vastu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse (edaspidi „KTK”).

KTK on esitatud käesoleva otsuse lisas.

KTKd kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ II lisas määratletud käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes.

Artikkel 2

1.   KTK lisa U avatud punktide hulgas loetletud teemade puhul tuleb direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitluse vastavustõendamiseks järgida nõudeid, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, mille alusel lubatakse kasutusele võtta käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteem.

2.   Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest järgmise teabe:

| (a) | lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu; |
| --- | --- |

(a)

lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu;

| (b) | nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused; |
| --- | --- |

(b)

nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused;

| (c) | asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

(c)

asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi.

Artikkel 3

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast lisatud KTK jõustumise kuupäeva järgmistest lepingutest:

| (a) | riiklikud, kahe- või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu; |
| --- | --- |

(a)

riiklikud, kahe- või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu;

| (b) | raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või ohutuse eest vastutavate asutuste vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

(b)

raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või ohutuse eest vastutavate asutuste vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime;

| (c) | ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(c)

ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime.

Artikkel 4

Liikmesriigid kehtestavad KTK riikliku rakenduskava vastavalt lisa 7. peatükis määratletud kriteeriumidele.

Liikmesriigid edastavad rakenduskava teistele liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt üks aasta pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva.

Artikkel 5

Komisjoni otsust 2002/734/EÜ (3) ei kohaldata alates käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevast.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. september 2008.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. veebruar 2008.

Komisjoni nimel

Asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/32/EÜ (ELT L 141, 2.6.2007, lk 63).

1

(2)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 114.

2

(3)  EÜT L 245, 12.9.2002, lk 370.

3

---

ANNEX

DIREKTIIV 96/48/EÜ — ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUSVÕIME

KOOSTALITLUSE TEHNILISTE KIRJELDUSTE PROJEKT

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tehniline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geograafiline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Käesoleva KTK sisu |
| --- | --- |

1.3

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÕISTE/KOHALDAMISALA |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Allsüsteem |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Töötajad ja rongid |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Tööpõhimõtted |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Kohaldamine olemasolevate liiklusvahendite ja infrastruktuuri suhtes |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | Käesoleva KTK seos direktiiviga 2004/49/EÜ |
| --- | --- |

2.3

| 3. | OLULISED NÕUDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Olulistele nõuetele vastavus |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Olulised nõuded — ülevaade |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nõuetega seotud konkreetsed aspektid |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Ohutus |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Töötervishoid |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Konkreetselt käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga seotud aspektid |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Ohutus |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.4.3

| 4 | ALLSÜSTEEMI OMADUSED |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised nõuded |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Personaliga seotud nõuded |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Juhtide dokumentatsioon |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.1.2.1 | Käsiraamat |
| --- | --- |

4.2.1.2.1

| 4.2.1.2.2 | Liinikirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudteeäärsete seadmete kirjeldus |
| --- | --- |

4.2.1.2.2

| 4.2.1.2.2.1 | Marsruudiraamatu koostamine |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.1

| 4.2.1.2.2.2 | Muudetud elemendid |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2

| 4.2.1.2.2.3 | Juhi teavitamine reaalajas |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.3

| 4.2.1.2.3 | Sõiduplaanid |
| --- | --- |

4.2.1.2.3

| 4.2.1.2.4 | Veerem |
| --- | --- |

4.2.1.2.4

| 4.2.1.3 | Dokumendid raudtee-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide |
| --- | --- |

4.2.1.3

| 4.2.1.4 | Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele |
| --- | --- |

4.2.1.4

| 4.2.1.5 | Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudtee-ettevõtja muu personali ja rongide liikumislube andva personali vahel |
| --- | --- |

4.2.1.5

| 4.2.2 | Rongidega seotud nõuded |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Rongi nähtavus |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.1.1 | Põhinõue |
| --- | --- |

4.2.2.1.1

| 4.2.2.1.2 | Esiosa |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

| 4.2.2.2 | Rongi kuuldavus |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Põhinõue |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Kontrollimine |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.3 | Veeremi identifitseerimistunnus |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.4 | Nõuded reisivagunitele |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.5 | Rongi koosseis |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Rongi pidurid |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.6.1 | Miinimumnõuded pidurisüsteemile |
| --- | --- |

4.2.2.6.1

| 4.2.2.6.2 | Pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

| 4.2.2.7 | Rongi töökorra tagamine |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.7.1 | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.7.1

| 4.2.2.7.2 | Nõutavad andmed |
| --- | --- |

4.2.2.7.2

| 4.2.3 | Rongiliikluse korraldamise nõuded |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Rongide planeerimine |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Rongide identifitseerimine |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Rongi väljumine |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Väljumiseelsed kontrollid ja katsed |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.4 | Liikluskorraldus |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Rongi aruandlus |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.2.1 | Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1

| 4.2.3.4.2.2 | Prognoositav üleandmise aeg |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2

| 4.2.3.4.3 | Ohtlikud kaubad |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Töö kvaliteet |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.5 | Andmesalvestus |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.5.1 | Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi |
| --- | --- |

4.2.3.5.1

| 4.2.3.5.2 | Jälgimisandmete salvestamine rongis |
| --- | --- |

4.2.3.5.2

| 4.2.3.6 | Halvenenud töötingimused |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.6.1 | Teiste kasutajate teavitamine |
| --- | --- |

4.2.3.6.1

| 4.2.3.6.2 | Rongijuhtide teavitamine |
| --- | --- |

4.2.3.6.2

| 4.2.3.6.3 | Eriolukordades tegutsemise kord |
| --- | --- |

4.2.3.6.3

| 4.2.3.7 | Eriolukordade haldamine |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Rongimeeskonna abistamine veeremi vahejuhtumi või rikke korral |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.3 | Seoste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Seosed infrastruktuuri KTKdega |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.1.1 | Signaalide nähtavus |
| --- | --- |

4.3.1.1

| 4.3.1.2 | Reisivagunid |
| --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3 | Ametialane pädevus |
| --- | --- |

4.3.1.3

| 4.3.2 | Seosed juhtkäskude ja signaalimise KTKdega |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Jälgimisandmete salvestamine |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Juhi valvsus |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri kasutuseeskirjad |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavus |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5. | Rongi pidurid |
| --- | --- |

4.3.2.5.

| 4.3.2.6 | Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku ametialase pädevusega seotud miinimumnõuded |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Andmesalvestus ja teljepukside ülekuumenemise detektorid |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.3 | Seosed veeremi KTKdega |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Pidurid |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Nõuded reisivagunitele |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Rongi nähtavus |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.3.1 | Rongi juhtsõidukil, mis on esiosaga sõidusuunas |
| --- | --- |

4.3.3.3.1

| 4.3.3.3.2 | Tagaosas |
| --- | --- |

4.3.3.3.2

| 4.3.3.4 | Rongi kuuldavus |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Signaalide nähtavus |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.3.6 | Juhi valvsus |
| --- | --- |

4.3.3.6

| 4.3.3.7 | Rongi koosseis ja lisa B |
| --- | --- |

4.3.3.7

| 4.3.3.8 | Veeremi parameetrid, mis mõjutavad rongide jälgimise maapealseid süsteeme ja veeremi dünaamilist käitumist |
| --- | --- |

4.3.3.8

| 4.3.3.9 | Liivatamine |
| --- | --- |

4.3.3.9

| 4.3.3.10 | Rongi koosseis, lisad H ja J |
| --- | --- |

4.3.3.10

| 4.3.3.11 | Eriolukordades tegutsemise kord ja ohuolukordade haldamine |
| --- | --- |

4.3.3.11

| 4.3.3.12 | Andmesalvestus |
| --- | --- |

4.3.3.12

| 4.3.3.13 | Aerodünaamiline toime ballastile |
| --- | --- |

4.3.3.13

| 4.3.3.14 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.3.3.14

| 4.3.3.15 | Külgtuuled |
| --- | --- |

4.3.3.15

| 4.3.3.16 | Suurimad rõhumuutused tunnelites |
| --- | --- |

4.3.3.16

| 4.3.3.17 | Välismüra |
| --- | --- |

4.3.3.17

| 4.3.3.18 | Tuleohutus |
| --- | --- |

4.3.3.18

| 4.3.3.19 | Tõstmine ja päästetööd |
| --- | --- |

4.3.3.19

| 4.3.3.20 | Järelevalve ja rikkeotsing |
| --- | --- |

4.3.3.20

| 4.3.3.21 | Erinõuded pikkade tunnelite korral |
| --- | --- |

4.3.3.21

| 4.3.3.22 | Veojõunõuded |
| --- | --- |

4.3.3.22

| 4.3.3.23 | Haardenõuded |
| --- | --- |

4.3.3.23

| 4.3.3.24 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised nõuded |
| --- | --- |

4.3.3.24

| 4.3.4 | Seosed HS energiavarustuse KTKdega |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Seosed raudteetunnelite ohutuse KTKdega |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Seosed liikumispuudega inimesi käsitlevate KTKdega |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.4 | Kasutuseeskirjad |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ametialane pädevus |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Ametialane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.1.1 | Ametialased teadmised |
| --- | --- |

4.6.1.1

| 4.6.1.2 | Teadmiste rakendamise oskus |
| --- | --- |

4.6.1.2

| 4.6.2 | Keeleoskus |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.2.1 | Põhimõtted |
| --- | --- |

4.6.2.1

| 4.6.2.2 | Keeleoskuse tase |
| --- | --- |

4.6.2.2

| 4.6.3 | Personali esialgne ja pidev hindamine |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.3.1 | Põhinõuded |
| --- | --- |

4.6.3.1

| 4.6.3.2 | Koolitusvajaduste analüüs |
| --- | --- |

4.6.3.2

| 4.6.3.2.1 | Koolitusvajaduste analüüsi koostamine |
| --- | --- |

4.6.3.2.1

| 4.6.3.2.2 | Koolitusvajaduste analüüsi ajakohastamine |
| --- | --- |

4.6.3.2.2

| 4.6.3.2.3 | Erinõuded rongimeeskonnale ja abipersonalile |
| --- | --- |

4.6.3.2.3

| 4.6.3.2.3.1 | Marsruudi tundmine |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.1

| 4.6.3.2.3.2 | Veeremi tundmine |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.2

| 4.6.3.2.3.3. | Auxiliary Staff |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.3.

| 4.7 | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Töötervishoiuarstide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamise soovitatavad kriteeriumid |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Psühholoogilises hindamises osalevate psühholoogide tunnustamise kriteeriumid ja psühholoogilise hindamise nõuded |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.3.1 | Psühholoogide sertifitseerimine |
| --- | --- |

4.7.3.1

| 4.7.3.2 | Psühholoogilise hindamise sisu ja tõlgendamine |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Hindamisvahendite valik |
| --- | --- |

4.7.3.3

| 4.7.4 | Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.4.1 | Enne tööleasumist |
| --- | --- |

4.7.4.1

| 4.7.4.1.1 | Minimaalsed terviseuuringud |
| --- | --- |

4.7.4.1.1

| 4.7.4.1.2 | Psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4.1.2

| 4.7.4.2 | Pärast tööleasumist |
| --- | --- |

4.7.4.2

| 4.7.4.2.1 | Perioodiliste terviseuuringute sagedus |
| --- | --- |

4.7.4.2.1

| 4.7.4.2.2 | Minimaalsed korrapärased terviseuuringud |
| --- | --- |

4.7.4.2.2

| 4.7.4.2.3 | Täiendavad terviseuuringud ja/või psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4.2.3

| 4.7.5 | Tervisenõuded |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.5.1 | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.1

| 4.7.5.2 | Nägemisnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.2

| 4.7.5.3 | Kuulmisnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.3

| 4.7.5.4 | Rasedus |
| --- | --- |

4.7.5.4

| 4.7.6 | Erinõuded seoses rongi juhtimisega |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.6.1 | Perioodiliste terviseuuringute sagedus |
| --- | --- |

4.7.6.1

| 4.7.6.2 | Täiendav tervisekontroll |
| --- | --- |

4.7.6.2

| 4.7.6.3 | Täiendavad nägemisnõuded |
| --- | --- |

4.7.6.3

| 4.7.6.4 | Täiendavad kuulmis- ja kõnenõuded |
| --- | --- |

4.7.6.4

| 4.7.6.5 | Antropomeetria |
| --- | --- |

4.7.6.5

| 4.7.6.6 | Traumanõustamine |
| --- | --- |

4.7.6.6

| 4.8 | Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastruktuur |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Veerem |
| --- | --- |

4.8.2

| 5 | KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Mõiste |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komponentide loend |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komponentide toimivus ja näitajad |
| --- | --- |

5.3

| 6. | KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Koostalitlusvõime komponendid |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Põhimõtted |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Eeskirjade ja protseduuride dokumentatsioon |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Hindamismenetlus |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.3.1 | Pädeva asutuse otsus |
| --- | --- |

6.2.3.1

| 6.2.3.2 | Kui hindamine on vajalik |
| --- | --- |

6.2.3.2

| 6.2.4 | Süsteemi toimivus |
| --- | --- |

6.2.4

| 7. | RAKENDAMINE |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Põhimõtted |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Rakendussuunised |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Erijuhtumid |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Erijuhtumite loend |
| --- | --- |

7.3.2

| LISA A. | ERTMSI/ETCSI JA ERTMSI/GSM-RI KASUTUSEESKIRJAD |
| --- | --- |

LISA A.

| LISA B. | MUUD EESKIRJAD, MIS VÕIMALDAVAD UUTE STRUKTUURSETE ALLSÜSTEEMIDE ÜHTSET KASUTAMIST |
| --- | --- |

LISA B.

A. ÜLDINE

B. TÖÖTAJATE OHUTUS JA TURVALISUS

C. RAKENDUSLIIDES SIGNAALIMIS- JA JUHTKÄSKUDE SEADMETEGA

D. RONGI LIIKUMINE

E. KÕRVALEKALDED, VAHEJUHTUMID JA ÕNNETUSED

| LISA C. | OHUTUSALASE TEABEVAHETUSE METOODIKA |
| --- | --- |

LISA C.

| LISA D. | ANDMED, MIS PEAVAD RAUDTEE-ETTEVÕTJALE OLEMA KÄTTESAADAVAD MARSRUUTIDE KOHTA, MIDA TA KAVATSEB KASUTADA |
| --- | --- |

LISA D.

| LISA E. | KEELEOSKUSE JA TEABEVAHETUSE TASE |
| --- | --- |

LISA E.

| LISA F. | KÄITAMISE JA LIIKLUSKORRALDUSE ALLSÜSTEEMI HINDAMISE INFORMATIIVSED JA MITTEKOHUSTUSLIKUD SUUNISED |
| --- | --- |

LISA F.

| LISA G. | INFORMATIIVNE JA MITTEKOHUSTUSLIK LOEND IGA PÕHIPARAMEETRI PUHUL KONTROLLITAVATE ELEMENTIDE KOHTA |
| --- | --- |

LISA G.

| LISA H. | RONGI JUHTIMISEKS VAJALIKU AMETIALASE PÄDEVUSEGA SEOTUD MIINIMUMNÕUDED |
| --- | --- |

LISA H.

| LISA I. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA I.

| LISA J. | RONGI SAATMISEKS VAJALIKU AMETIALASE PÄDEVUSE MIINIMUMNÕUDED |
| --- | --- |

LISA J.

| LISA K. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA K.

| LISA L. | RONGI ETTEVALMISTAMISEKS VAJALIKU AMETIALASE PÄDEVUSEGA SEOTUD MIINIMUMNÕUDED |
| --- | --- |

LISA L.

| LISA M. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA M.

| LISA N. | INFORMATIIVSED JA MITTEKOHUSTUSLIKUD RAKENDUSSUUNISED |
| --- | --- |

LISA N.

| LISA O. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA O.

| LISA P. | VEEREMI IDENTIFITSEERIMISTUNNUS |
| --- | --- |

LISA P.

| LISA Q. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA Q.

| LISA R. | RONGI IDENTIFITSEERIMISTUNNUS |
| --- | --- |

LISA R.

| LISA S. | EI KASUTATA |
| --- | --- |

LISA S.

| LISA T. | PIDURDUSTÕHUSUS |
| --- | --- |

LISA T.

| LISA U. | AVATUD PUNKTIDE LOEND |
| --- | --- |

LISA U.

| LISA V. | JUHI EESKIRJADE KOOSTAMINE JA AJAKOHASTAMINE |
| --- | --- |

LISA V.

SÕNASTIK

1.   SISSEJUHATUS

1.1   Tehniline kohaldamisala

Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) hõlmab direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) II lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sisalduvat käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi ning selle hooldamist.

KTK kehtib järgmiste rongiklasside suhtes, olenemata sellest, kas rongid koosnevad püsivatest rongikoosseisudest (mida käitamisel ei jagata) või eraldi veeremiüksustest. Need kehtivad nii reisijaid vedava kui ka muu veeremi suhtes:

| — | : | 1. klass | : | rongid maksimumkiirusega vähemalt 250 km/h; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 2. klass | : | rongid maksimumkiirusega vähemalt 190 km/h, kuid all 250 km/h.] |

—

:

1. klass

:

rongid maksimumkiirusega vähemalt 250 km/h;

—

:

2. klass

:

rongid maksimumkiirusega vähemalt 190 km/h, kuid all 250 km/h.]

Vastavalt kõnealuse direktiivi I lisale koostatakse tehnilised kirjeldused iga järgmise liinikategooria jaoks:

| — | I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on varustatud 250 km/h või suurema üldise kiiruse tarvis, |
| --- | --- |

—

I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on varustatud 250 km/h või suurema üldise kiiruse tarvis,

| — | II kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mis on varustatud umbes 200 km/h kiiruse tarvis, |
| --- | --- |

—

II kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mis on varustatud umbes 200 km/h kiiruse tarvis,

| — | III kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eriomadused ning millel tuleb kiirust igal üksikjuhul eraldi kohandada.] |
| --- | --- |

—

III kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eriomadused ning millel tuleb kiirust igal üksikjuhul eraldi kohandada.]

1.2   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiirraudteesüsteem.

1.3   Käesoleva KTK sisu

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõikele 3 ja I lisa punkti 1 alapunktile b on käesoleva KTK eesmärk:

| (a) | sätestada selle kavandatav kohaldamisala (2.peatükk); |
| --- | --- |

(a)

sätestada selle kavandatav kohaldamisala (2.peatükk);

| (b) | kehtestada olulised nõuded allsüsteemile (3. peatükk) ja selle liidestele teiste allsüsteemidega (4. peatükk); |
| --- | --- |

(b)

kehtestada olulised nõuded allsüsteemile (3. peatükk) ja selle liidestele teiste allsüsteemidega (4. peatükk);

| (c) | kehtestada funktsionaalsed ja tehnilised nõuded, millele allsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama (4. peatükk); |
| --- | --- |

(c)

kehtestada funktsionaalsed ja tehnilised nõuded, millele allsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama (4. peatükk);

| (d) | määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, et saavutada üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime (5. peatükk); |
| --- | --- |

(d)

määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, et saavutada üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime (5. peatükk);

| (e) | määrata iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, millist menetlust tuleb järgida koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ning allsüsteemide EÜ vastavustõendamise teostamisel (6. peatükk); |
| --- | --- |

(e)

määrata iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, millist menetlust tuleb järgida koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ning allsüsteemide EÜ vastavustõendamise teostamisel (6. peatükk);

| (f) | sätestada KTK rakendamise strateegia (7. peatükk); |
| --- | --- |

(f)

sätestada KTK rakendamise strateegia (7. peatükk);

| (g) | sätestada asjaomaste töötajate ametialane pädevus ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks ning KTK rakendamiseks. |
| --- | --- |

(g)

sätestada asjaomaste töötajate ametialane pädevus ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks ning KTK rakendamiseks.

Lisaks tuleb vastavalt artikli 5 lõikele 5 ette näha iga KTK erijuhtumid; need on esitatud 7. peatükis.

Lisaks sisaldab käesolev KTK 4. peatükis ka punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kohaldamisalas kehtivaid käitamis- ja hoolduseeskirju.

2.   ALLSÜSTEEMI MÕISTE/KOHALDAMISALA

2.1   Allsüsteem

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem on üks üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi allsüsteemidest vastavalt direktiivi 96/48/EÜ II lisas loetletule.

2.2   Kohaldamisala

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ I lisale (muudetud direktiivi 2004/50/EÜ I lisaga) kuulub käesoleva KTK kohaldamisalasse nende raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem, kes on seotud rongide käitamisega TENi kiirraudteeliinidel.

Käitamise ja liikluskorralduse KTKga ette nähtud tehnilisi kirjeldusi võib kasutada viitedokumendina ka TENi kiirraudteeliinidel liikuvate selliste rongide käitamisel, mis ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse.

2.2.1   Töötajad ja rongid

Tuleks märkida, et direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõike 3 punkt g ja direktiivi 2001/16/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõike 3 punkt g ei ole kooskõlas, kuna esimene neist käsitleb kiirraudteesüsteemi töötajate „ametialast pädevust”, kuid teises nimetatakse tavaraudteesüsteemi töötajate „kvalifikatsiooninõudeid”.

Tavaraudtee ja kiirraudtee OPE eristamiseks ei ole KTKd asjakohased ja seega eeldatakse, et termini „ametialane pädevus” kasutamine kajastab seadusandja kavatsust.

Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi juhtimine ja rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool infrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub töötaja ohutusloa alla.

Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist eespool nimetatud piirialadel.

Töötajate puhul, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi ametialase pädevuse ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid.

Töötajate osas, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad eespool nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi töötervishoiu ja tööohutuse tingimuste vastastikuse tunnustamise nõudeid. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui ükski riigipiiri ületava rongi veeremiüksus ei välju pärast piiri ületamist eespool kirjeldatud piirialadelt.

Eespool öeldu on kokku võetud allpool toodud tabelites.

Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega.

| Ülesanne | Ametialane pädevus | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi juhtimine ja saatmine | 4.6 | 4.7 |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | 4.6 | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

Ülesanne

Ametialane pädevus

Meditsiininõuded

Rongi juhtimine ja saatmine

4.6

4.7

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

4.6

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Töötajad rongidel, mis ei ületa riigipiire või ületavad neid üksnes piirialade piires

| Ülesanne | Ametialane pädevus | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi juhtimine ja saatmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

Ülesanne

Ametialane pädevus

Meditsiininõuded

Rongi juhtimine ja saatmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Tabelite kasutamisel tuleb silmas pidada, et punktis 4.2.1 kirjeldatud sidepidamise põhimõtted on kohustuslikud.

Piiriüleste osade puhul käsitletakse punktis 7.1 osutatud naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriikide vahelistes lepingutes järgmist:

| — | nende vahel kehtivad ohutuseeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste infrastruktuuri allsüsteemide hooldamisega seotud tehnilisi töökohti ja nende töötajate koolituse sisu, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi, kõnealuste töökohtade kaitsega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

—

nende vahel kehtivad ohutuseeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste infrastruktuuri allsüsteemide hooldamisega seotud tehnilisi töökohti ja nende töötajate koolituse sisu, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi, kõnealuste töökohtade kaitsega seotud ülesandeid;

| — | nende vahel kehtivad ohutuseeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste energiavarustuse allsüsteemide püsiseadmete hooldamisega seotud tehnilisi töökohti ja nende töötajate koolituse sisu, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi, kõnealuste seadmete käitamise ja kaitsega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

—

nende vahel kehtivad ohutuseeskirjad, mis käsitlevad asjaomaste energiavarustuse allsüsteemide püsiseadmete hooldamisega seotud tehnilisi töökohti ja nende töötajate koolituse sisu, kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi, kõnealuste seadmete käitamise ja kaitsega seotud ülesandeid.

2.2.2   Tööpõhimõtted

Käesoleva KTK praeguse versiooni — mis on teine pärast direktiivi 96/48/EÜ jõustumist, kuid esimene, milles võetakse arvesse direktiiviga 2004/50/EÜ tehtud muudatusi — üldeesmärk on võimaldada kiirraudteesüsteemis kasutatavate struktuursete allsüsteemide ühtne toimimine. Eelkõige peavad uue rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemiga seotud eeskirjad ja menetlused olema ühesugustes olukordades ühetaolised.

Algselt hõlmas käesolev KTK üksnes kiirraudtee käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi neid elemente (nagu on sätestatud 4. peatükis), mis sisaldavad eelkõige raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelisi rakendusliideseid või on koostalitlusvõime seisukohalt eriti kasulikud. Seejuures peeti nõuetekohaselt silmas direktiivi 2004/49/EÜ (raudteeohutuse direktiiv) nõudeid.

Sellest tulenevalt sätestati käesoleva KTK lisas A Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) ja raudteealase globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) üksikasjalikud kasutuseeskirjad.

2.2.3   Kohaldamine olemasolevate liiklusvahendite ja infrastruktuuri suhtes

Ehkki suurem osa käesolevas KTKs sisalduvatest nõuetest on seotud protsesside ja menetlustega, seondub osa neist ka kasutamise seisukohalt oluliste füüsiliste elementide, rongide ja liiklusvahenditega.

Nende elementide projekteerimistingimusi kirjeldatakse teisi allsüsteeme, näiteks veeremit käsitlevates KTKdes. OPE KTKs võetakse arvesse nende toimimisfunktsioone.

Sellistel juhtudel arvestatakse, et olemasoleva veeremi/infrastruktuurirajatise muutmine täielikult käesoleva KTK nõuetele vastavaks ei pruugi olla tasuv. Asjaomaseid nõudeid tuleb seepärast kohaldada üksnes uutele elementidele või olemasoleva elemendi uuendamise või taastamise korral, kui selle kasutuselevõtuks on vaja uut luba direktiivi 96/48/EÜ artikli 14 lõike 3 tähenduses.

2.3   Käesoleva KTK seos direktiiviga 2004/49/EÜ

Ehkki käesolev KTK töötatakse välja koostalitlusvõime direktiivi 96/48/EÜ alusel (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ), käsitleb see tingimusi, mis on tihedalt seotud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt või raudtee-ettevõtjalt ohutusdirektiivi 2004/49/EÜ kohase ohutusloa/ohutustunnistuse taotlemisel nõutavate tööeeskirjade ja -protsessidega.

3.   OLULISED NÕUDED

3.1   Olulistele nõuetele vastavus

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid vastama direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

3.2   Olulised nõuded — ülevaade

Olulised nõuded hõlmavad järgmist:

| — | ohutus; |
| --- | --- |

—

ohutus;

| — | töökindlus ja käideldavus; |
| --- | --- |

—

töökindlus ja käideldavus;

| — | töötervishoid; |
| --- | --- |

—

töötervishoid;

| — | keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse;

| — | tehniline ühilduvus. |
| --- | --- |

—

tehniline ühilduvus.

Olulised nõuded võivad vastavalt direktiivile 96/48/EÜ olla kohaldatavad kogu üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes või eriomased igale allsüsteemile ja selle komponentidele.

3.3   Nõuetega seotud konkreetsed aspektid

Üldnõuete kehtivus käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes on sätestatud alljärgnevates punktides.

3.3.1   Ohutus

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ III lisale kohaldatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes järgmisi ohutusega seotud olulisi nõudeid.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.1.1 oluline nõue:

„Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.”

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas käsitletakse seda olulist nõuet rongi nähtavuse (punktid 4.2.2.1 ja 4.3) ning rongi kuuldavuse (punktid 4.2.2.2 ja 4.3) spetsifikatsioonides.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.1.2 oluline nõue:

„Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalsel lubatud kiirusel.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.1.3 oluline nõue:

„Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on nende kasutusajaks ette nähtud. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.”

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas käsitletakse seda olulist nõuet rongi nähtavuse (punktid 4.2.2.1 ja 4.3) spetsifikatsioonis.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.1.4 oluline nõue:

„Püsiseadmete ja veeremi projekteerimisel ning materjalide valikul tuleb seada eesmärgiks tule puhkemise ja suitsu tekke, leviku ja mõju piiramine tulekahju korral.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.1.5 oluline nõue:

„Kasutajate käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta esitatud juhistele.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

3.3.2   Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.2 oluline nõue:

„Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

3.3.3   Töötervishoid

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.3.1 oluline nõue:

„Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.3.2 oluline nõue:

„Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada selliselt, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

3.3.4   Keskkonnakaitse

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.4.1 oluline nõue:

„Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ehitamise ja kasutamise keskkonnamõju tuleb vastavalt ühenduses kehtivatele eeskirjadele hinnata ja võtta arvesse süsteemi projekteerimise etapil.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.4.2 oluline nõue:

„Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.4.3 oluline nõue:

„Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete, seadmestike ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

3.3.5   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 1.5 oluline nõue:

Infrastruktuuride ja kohtkindlate seadmete tehnilised omadused peavad vastama üksteisele ja üleeuroopalises kiirraudteesüsteemis kasutatavate rongide omadustele.

„Kui kõnealuste omaduste tagamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus.”

See oluline nõue ei seondu käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga.

3.4   Konkreetselt käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga seotud aspektid

3.4.1   Ohutus

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 2.7.1 oluline nõue:

„Võrgustiku käituseeskirjade ning vedurijuhtide ja rongipersonali pädevuse kooskõlla viimisega tuleb tagada ohutu rahvusvaheline liiklemine.

Käitustegevuse ja hoolduse intervallid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.”

Seda olulist nõuet käsitletakse käesolevate nõuete järgmistes punktides.

| — | Veeremi identifitseerimine (punkt 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Veeremi identifitseerimine (punkt 4.2.2.3)

| — | Rongi pidurid (punkt 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Rongi pidurid (punkt 4.2.2.6)

| — | Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5)

| — | Nõuded reisivagunitele (punkt 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Nõuded reisivagunitele (punkt 4.2.2.4)

| — | Rongi töökorra tagamine (punkt 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Rongi töökorra tagamine (punkt 4.2.2.7)

| — | Rongi nähtavus (punktid 4.2.2.1 ja 4.3) |
| --- | --- |

—

Rongi nähtavus (punktid 4.2.2.1 ja 4.3)

| — | Rongi kuuldavus (punktid 4.2.2.2 ja 4.3) |
| --- | --- |

—

Rongi kuuldavus (punktid 4.2.2.2 ja 4.3)

| — | Rongi väljumine (punkt 4.2.3.3) |
| --- | --- |

—

Rongi väljumine (punkt 4.2.3.3)

| — | Liikluskorraldus (punkt 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Liikluskorraldus (punkt 4.2.3.4)

| — | Signaalide nähtavus ja valvsusseade (punkt 4.3) |
| --- | --- |

—

Signaalide nähtavus ja valvsusseade (punkt 4.3)

| — | Ohutusalane teabevahetus (punktid 4.2.1.5 ja 4.6) |
| --- | --- |

—

Ohutusalane teabevahetus (punktid 4.2.1.5 ja 4.6)

| — | Juhtide dokumentatsioon (punkt 4.2.1.2) |
| --- | --- |

—

Juhtide dokumentatsioon (punkt 4.2.1.2)

| — | Dokumendid raudtee-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide (punkt 4.2.1.3) |
| --- | --- |

—

Dokumendid raudtee-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide (punkt 4.2.1.3)

| — | Dokumentatsioon rongide liikumislube andvale infrastruktuuriettevõtja personalile (punkt 4.2.1.4) |
| --- | --- |

—

Dokumentatsioon rongide liikumislube andvale infrastruktuuriettevõtja personalile (punkt 4.2.1.4)

| — | Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6)

| — | Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7)

| — | ERTMSi kasutuseeskirjad (punkt 4.4) |
| --- | --- |

—

ERTMSi kasutuseeskirjad (punkt 4.4)

| — | Ametialane pädevus (punktid 2.2.1 ja 4.6) |
| --- | --- |

—

Ametialane pädevus (punktid 2.2.1 ja 4.6)

| — | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (punktid 2.2.1 ja 4.7) |
| --- | --- |

—

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (punktid 2.2.1 ja 4.7)

3.4.2   Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 2.7.2 oluline nõue:

„Töötamise ja hoolduse perioodid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning hoolduskeskustes sisseseatud asjaomaste raudtee-ettevõtjate kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama süsteemi töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.”

Selle olulise nõude täitmine tagatakse käesolevate nõuete järgmiste punktidega.

| — | Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5)

| — | Rongi töökorra tagamine (punkt 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Rongi töökorra tagamine (punkt 4.2.2.7)

| — | Liikluskorraldus (punkt 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Liikluskorraldus (punkt 4.2.3.4)

| — | Ohutusalane teabevahetus (punkt 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Ohutusalane teabevahetus (punkt 4.2.1.5)

| — | Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6)

| — | Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7)

| — | Ametialane pädevus (punkt 4.6) |
| --- | --- |

—

Ametialane pädevus (punkt 4.6)

| — | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (punkt 4.7) |
| --- | --- |

—

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (punkt 4.7)

3.4.3   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 96/48/EÜ III lisa punkti 2.7.3 oluline nõue:

„Võrgustike kasutuseeskirjade ning vedurijuhtide, rongi personali ja transporti haldavate ettevõtjate kvalifikatsiooni reguleeritus peab tagama üleeuroopalises kiirraudteesüsteemis tõhusa käitustegevuse.”

Seda olulist nõuet käsitletakse käesolevate nõuete järgmistes punktides.

| — | Veeremi identifitseerimine (punkt 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Veeremi identifitseerimine (punkt 4.2.2.3)

| — | Rongi pidurid (punkt 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Rongi pidurid (punkt 4.2.2.6)

| — | Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Rongi koosseis (punkt 4.2.2.5)

| — | Nõuded reisivagunitele (punkt 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Nõuded reisivagunitele (punkt 4.2.2.4)

| — | Ohutusalane teabevahetus (punkt 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Ohutusalane teabevahetus (punkt 4.2.1.5)

| — | Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Halvenenud töötingimused (punkt 4.2.3.6)

| — | Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Eriolukordade haldamine (punkt 4.2.3.7)

4   ALLSÜSTEEMI OMADUSED

4.1   Sissejuhatus

Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem (TEN), mille suhtes kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ ning mille üheks osaks on käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem, on ühtne süsteem, mille ühilduvust on vaja kontrollida. Ühilduvust tuleb kontrollida eriti neil juhtudel, mis seonduvad allsüsteemi (koos selle liidestega süsteemis, millesse see on integreeritud) spetsifikatsioonidega ning käitamise eeskirjadega.

Kõiki asjaomaseid olulisi nõudeid silmas pidades hõlmab käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem, nagu seda kirjeldatakse punktis 2.2, üksnes alljärgnevalt sätestatud elemente.

Vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üldjuhul kohustatud kehtestama kõik vajalikud tingimused, millele tema võrgustikus liikuma lubatud rongid peavad vastama, võttes arvesse konkreetsete liinide geograafilisi iseärasusi ning allpool sätestatud funktsionaalseid ja tehnilisi nõudeid.

4.2   Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised nõuded

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised nõuded hõlmavad järgmist:

| — | personaliga seotud nõuded; |
| --- | --- |

—

personaliga seotud nõuded;

| — | rongidega seotud nõuded; |
| --- | --- |

—

rongidega seotud nõuded;

| — | rongide käitamisega seotud nõuded. |
| --- | --- |

—

rongide käitamisega seotud nõuded.

4.2.1   Personaliga seotud nõuded

4.2.1.1   Üldnõuded

Käesolevas punktis käsitletakse personali, kes aitab kaasa allsüsteemi toimimisele, täites ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis hõlmavad otsest seost raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel.

| — | Raudtee-ettevõtja personal:






  — | kes täidab rongide juhtimisega seotud ülesandeid ning moodustab osa rongi meeskonnast (käesolevas dokumendis läbivalt nimetatud „juht”); |
| --- | --- | --- |

—

Raudtee-ettevõtja personal:

—

kes täidab rongide juhtimisega seotud ülesandeid ning moodustab osa rongi meeskonnast (käesolevas dokumendis läbivalt nimetatud „juht”);

| — | kes täidab ülesandeid rongis (v.a. juhtimine) ning moodustab osa rongi meeskonnast; |
| --- | --- |

—

kes täidab ülesandeid rongis (v.a. juhtimine) ning moodustab osa rongi meeskonnast;

| — | kes täidab rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

—

kes täidab rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid.

| — | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personal, kes täidab rongide liikumislubade andmisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personal, kes täidab rongide liikumislubade andmisega seotud ülesandeid.

Hõlmatud valdkonnad on järgmised:

| — | dokumendid |
| --- | --- |

—

dokumendid

| — | teatised |
| --- | --- |

—

teatised

ning käesoleva KTK punktis 2.2 sätestatud kohaldamisalas:

| — | ametialane pädevus (vt punkt 4.6 ning lisad H, J ja L), |
| --- | --- |

—

ametialane pädevus (vt punkt 4.6 ning lisad H, J ja L),

| — | töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (vt punkt 4.7). |
| --- | --- |

—

töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (vt punkt 4.7).

4.2.1.2   Juhtide dokumentatsioon

Rongi käitav raudtee-ettevõtja peab ettenähtud ajaks andma juhile kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud andmed.

Need andmed peavad hõlmama vajalikku teavet rongi käitamiseks normaalsetes, halvenenud ja ohuolukordades, käsitledes marsruute, kus töötatakse, ning veeremit, mida neil marsruutidel kasutatakse.

4.2.1.2.1   Käsiraamat

Kõik juhile vajalikud protseduurid tuleb koondada dokumenti või arvuti andmekandjale, mida nimetatakse „Juhi käsiraamatuks”.

Juhi käsiraamatus tuleb esitada kõikide kasutatavate marsruutide kohta ja neil marsruutidel kasutatava veeremi kohta nõuded tegutsemiseks igas normaalses, halvenenud ja ohuolukorras, millega juht võib kokku puutuda.

Juhi käsiraamat peab käsitlema kaht konkreetset aspekti:

| — | üks, mis käsitleb kogu TENi ulatuses kehtivaid üldeeskirju ja protseduure (võttes arvesse lisade A, B ja C sisu); |
| --- | --- |

—

üks, mis käsitleb kogu TENi ulatuses kehtivaid üldeeskirju ja protseduure (võttes arvesse lisade A, B ja C sisu);

| — | teine, mis käsitleb konkreetse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja puhul kehtivaid vajalikke eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

—

teine, mis käsitleb konkreetse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja puhul kehtivaid vajalikke eeskirju ja protseduure.

See peab hõlmama vähemalt järgmiste aspektidega seotud toiminguid:

| — | töötajate ohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

—

töötajate ohutus ja turvalisus;

| — | signaalimine ja juhtkäsud; |
| --- | --- |

—

signaalimine ja juhtkäsud;

| — | rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes; |
| --- | --- |

—

rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes;

| — | vedurid ja veerem; |
| --- | --- |

—

vedurid ja veerem;

| — | vahejuhtumid ja õnnetused. |
| --- | --- |

—

vahejuhtumid ja õnnetused.

Nimetatud dokumendi koostamise eest vastutab raudtee-ettevõtja.

Raudtee-ettevõtja peab juhi käsiraamatu esitama samas vormingus kogu infrastruktuuri kohta, kus tema juhid töötavad.

Sellel peab olema kaks liidet:

| — | liide 1: sidetoimingute kasutusjuhend; |
| --- | --- |

—

liide 1: sidetoimingute kasutusjuhend;

| — | liide 2: vormide kogu |
| --- | --- |

—

liide 2: vormide kogu

Raudtee-ettevõtja peab juhi käsiraamatu koostama ühe liikmesriigi keeles või ühe eeskirjade kohaldamisalasse kuuluva raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles. See ei kehti sõnumite ja vormide suhtes, mis peavad jääma raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) töökeelde.

Juhi käsiraamatu koostamise ja ajakohastamise protsess peab hõlmama järgmisi etappe:

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (või kasutuseeskirjade eest vastutav organisatsioon) peab esitama raudtee-ettevõtjale nõuetekohased andmed raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (või kasutuseeskirjade eest vastutav organisatsioon) peab esitama raudtee-ettevõtjale nõuetekohased andmed raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles;

| — | raudtee-ettevõtja peab koostama algse või ajakohastatud dokumendi; |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja peab koostama algse või ajakohastatud dokumendi;

| — | kui keel, mille raudtee-ettevõtja on juhi käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudtee-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke. |
| --- | --- |

—

kui keel, mille raudtee-ettevõtja on juhi käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudtee-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et raudtee-ettevõtja(te)le esitatavate dokumentide sisu on täielik ja täpne.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudtee-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et käsiraamatu sisu on täielik ja täpne.

V lisas esitatakse see protsess vooskeemina ning antakse protsessist ülevaade.

4.2.1.2.2   Liinikirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudteeäärsete seadmete kirjeldus

Juhtidele tuleb anda liinikirjeldus ja kasutatavatel liinidel juhtimisega seonduvate raudteeäärsete seadmete kirjeldus. See teave tuleb esitada marsruudiraamatuks nimetatava ühtse dokumendina (mis võib olla tavapärane või arvutipõhine dokument).

Selles tuleb esitada vähemalt järgmised andmed:

| — | kasutamisega seotud üldnäitajad; |
| --- | --- |

—

kasutamisega seotud üldnäitajad;

| — | andmed tõusude ja languste kohta; |
| --- | --- |

—

andmed tõusude ja languste kohta;

| — | üksikasjalik liiniskeem. |
| --- | --- |

—

üksikasjalik liiniskeem.

4.2.1.2.2.1   Marsruudiraamatu koostamine

Marsruudiraamat tuleb koostada ühe liikmesriigi keeles, mille valib raudtee-ettevõtja, või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutatavas töökeeles.

See peab sisaldama järgmisi andmeid (loetelu ei ole täielik):

| — | kasutamisega seotud üldnäitajad:






  — | signaalide ja vastava sõidurežiimi liik (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne); |
| --- | --- | --- |

—

kasutamisega seotud üldnäitajad:

—

signaalide ja vastava sõidurežiimi liik (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne);

| — | toiteallika liik; |
| --- | --- |

—

toiteallika liik;

| — | pinnas-rong raadioseadmete liik; |
| --- | --- |

—

pinnas-rong raadioseadmete liik;

| — | andmed tõusude ja languste kohta:






  — | kallete suurused ja nende täpne asukoht; |
| --- | --- | --- |

—

andmed tõusude ja languste kohta:

—

kallete suurused ja nende täpne asukoht;

| — | üksikasjalik liiniskeem:






  — | liinil asuvate jaamade ja sõlmpunktide nimed ja asukohad; |
| --- | --- | --- |

—

üksikasjalik liiniskeem:

—

liinil asuvate jaamade ja sõlmpunktide nimed ja asukohad;

| — | tunnelid, sealhulgas nende asukohad, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsioonipääsude olemasolu, samuti turvapaikade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida; |
| --- | --- |

—

tunnelid, sealhulgas nende asukohad, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsioonipääsude olemasolu, samuti turvapaikade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida;

| — | olulised asukohad, näiteks neutraalsed lõigud; |
| --- | --- |

—

olulised asukohad, näiteks neutraalsed lõigud;

| — | iga rööbastee lubatud sõidukiirus, sealhulgas vajadusel eri kiirused teatavat tüüpi rongide jaoks; |
| --- | --- |

—

iga rööbastee lubatud sõidukiirus, sealhulgas vajadusel eri kiirused teatavat tüüpi rongide jaoks;

| — | liikluskorralduse juhtimise eest vastutava organisatsiooni nimi ja liikluskorralduse juhtimispiirkondade nimed; |
| --- | --- |

—

liikluskorralduse juhtimise eest vastutava organisatsiooni nimi ja liikluskorralduse juhtimispiirkondade nimed;

| — | juhtimis- või liikluskorralduskeskuste, näiteks signaalpostide nimed ja tööpiirkonnad; |
| --- | --- |

—

juhtimis- või liikluskorralduskeskuste, näiteks signaalpostide nimed ja tööpiirkonnad;

| — | andmed kasutatavate raadiokanalite kohta. |
| --- | --- |

—

andmed kasutatavate raadiokanalite kohta.

Marsruudiraamat tuleb koostada ühes vormis kõikide infrastruktuuride kohta, mida konkreetse raudtee-ettevõtja rongid kasutavad.

Marsruudiraamatu koostamise eest vastutab raudtee-ettevõtja, kes kasutab selleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te)lt saadud andmeid.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et raudtee-ettevõtja(te)le esitatavate dokumentide sisu on täielik ja täpne.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudtee-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et marsruudiraamatu sisu on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.2   Muudetud elemendid

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab raudtee-ettevõtjale teatama kõikidest elementidest, mida on püsivalt või ajutiselt muudetud. Muudatustest tuleb raudtee-ettevõtjale õigeaegselt teada anda, et hinnata nende mõju, ajakohastada dokumendid ja instrueerida töötajaid. Raudtee-ettevõtja peab need muudatused koondama spetsiaalsesse dokumenti või arvuti andmekandjale, mille vorming peab olema ühesugune kõikidel infrastruktuuridel, mida konkreetse raudtee-ettevõtja rongid kasutavad.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et raudtee-ettevõtja(te)le esitatavate dokumentide sisu on täielik ja täpne.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peab raudtee-ettevõtja ohutuse juhtimise süsteem sisaldama kinnitamisprotsessi, millega tagatakse, et muudetud elemente käsitleva dokumendi sisu on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.3   Juhi teavitamine reaalajas

Asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad ette nägema juhtide reaalajas teavitamise kõikidest marsruudil ohutuskorralduses tehtud muudatustest (ERTMSi/ETCSi kasutamisel peab protsess olema kordumatu).

4.2.1.2.3   Sõiduplaanid

Rongide sõidugraafikute andmete esitamine soodustab rongide täpset liikumist ja aitab osutada tõhusat teenust.

Raudtee-ettevõtja peab juhtidele esitama rongi normaalseks liiklemiseks vajalikud andmed, mis peavad sisaldama vähemalt järgmist:

| — | rongi identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimisandmed;

| — | rongi sõidupäevad (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

rongi sõidupäevad (vajaduse korral);

| — | peatuspunktid ja nendega seotud tegevused; |
| --- | --- |

—

peatuspunktid ja nendega seotud tegevused;

| — | muud ajaarvestuspunktid; |
| --- | --- |

—

muud ajaarvestuspunktid;

| — | saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga nimetatud punkti kohta. |
| --- | --- |

—

saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga nimetatud punkti kohta.

Need rongi sõiduandmed, mis peavad põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja esitatud teabel, võib esitada elektrooniliselt või paberil.

Kõikidel liinidel, kus raudtee-ettevõtja tegutseb, tuleb nende esitamiseks juhile kasutada sama esitusviisi.

4.2.1.2.4   Veerem

Raudtee-ettevõtja peab juhile andma kogu teabe, mis on seotud veeremi käitamisega halvenenud olukordades (nt abi vajavate rongide puhul). Need dokumendid peavad keskenduma ka neil juhtudel esinevale konkreetsele seosele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personaliga.

4.2.1.3   Dokumendid raudtee-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide

Raudtee-ettevõtja peab kõikidele oma töötajatele (rongis või mujal), kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis hõlmavad otsest seost raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali, seadmete või süsteemidega, esitama eeskirjad, protseduurid ning veeremi ja konkreetsete marsruutidega seotud andmed, mida ta peab nende ülesannete täitmisel vajalikuks. Need andmed peavad olema kohaldatavad nii harilikes kui ka halvenenud kasutustingimustes.

Rongides töötavale personalile ette nähtud informatsiooni struktuur, vorming, sisu ning koostamise ja ajakohastamise protsess peavad põhinema käesoleva KTK punktis 4.2.1.2 sätestatud nõuetel.

4.2.1.4   Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele

Kõik andmed, mis on vajalikud ohutusalase teabevahetuse tagamiseks rongide liikumislube andva personali ja rongimeeskondade vahel, tuleb esitada:

| — | sideprotokolle kirjeldavates dokumentides (lisa C); |
| --- | --- |

—

sideprotokolle kirjeldavates dokumentides (lisa C);

| — | dokumendis pealkirjaga „Vormide kogu”. |
| --- | --- |

—

dokumendis pealkirjaga „Vormide kogu”.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab koostama need dokumendid oma töökeeles.

4.2.1.5   Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudtee-ettevõtja muu personali ja rongide liikumislube andva personali vahel

Rongimeeskonna, raudtee-ettevõtja teiste töötajate (nagu on määratletud lisas L) ja rongide liikumislube andva personali vahelises ohutusalases teabevahetuses kasutatav keel on asjaomase marsruudi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel (vt sõnastikku).

Rongimeeskonna ja rongide liikumislube andva personali vahelise ohutusalase teabevahetuse põhimõtted on esitatud lisas C.

Vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud avaldama töökeele, mida tema personal igapäevases töös kasutab.

Kui kohalikud tavad nõuavad ka mõne teise keele kasutamist, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud kindlaks määrama selle kasutusala geograafilised piirid.

4.2.2   Rongidega seotud nõuded

4.2.2.1   Rongi nähtavus

4.2.2.1.1   Põhinõue

Raudtee-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi esi- ja tagaosa tähistavate vahenditega.

4.2.2.1.2   Esiosa

Raudtee-ettevõtja peab sisselülitatud valgete esilaternate olemasolu ja nende paigutuse abil tagama, et lähenev rong on selgelt nähtav ja äratuntav. Sellega võimaldatakse lähedalasuvatel maanteesõidukitel või muudel liikuvatel objektidel tuvastada, et tegemist on läheneva rongiga.

Üksikasjalikud nõuded on antud punktis 4.3.3.4.1.

4.2.2.2   Rongi kuuldavus

4.2.2.2.1   Põhinõue

Raudtee-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi lähenemisest märku andva helisignaalseadmega.

4.2.2.2.2   Kontrollimine

Helisignaalseadet peab olema võimalik käivitada kõikidest juhtimisasenditest.

4.2.2.3   Veeremi identifitseerimistunnus

Igal veeremiüksusel peab olema kordumatu number, mis võimaldab seda teiste rööbassõidukite seas identifitseerida. Number peab olema selgelt esitatud vähemalt veeremiüksuse mõlemal küljel.

Samuti peab olema võimalik kindlaks teha veeremiüksuse suhtes kehtivaid kasutuspiiranguid.

Täiendavad nõuded on sätestatud lisas P.

4.2.2.4   Nõuded reisivagunitele

| — | Reisivagunite ja reisijaamade platvormide ühilduvus peab olema piisav, et võimaldada ohutut peale-ja mahaminekut. |
| --- | --- |

—

Reisivagunite ja reisijaamade platvormide ühilduvus peab olema piisav, et võimaldada ohutut peale-ja mahaminekut.

| — | Reisijatel ei tohi olla võimalik avada neile ette nähtud küljeuksi enne, kui rong on täielikult peatunud ja rongimeeskonna liige on uksed vabastanud. |
| --- | --- |

—

Reisijatel ei tohi olla võimalik avada neile ette nähtud küljeuksi enne, kui rong on täielikult peatunud ja rongimeeskonna liige on uksed vabastanud.

| — | Rongi mõlema külje uste vabastamine peab toimuma eraldi. Reisirongidel peab uste täielik sulgumine ja blokeerumine olema pidevalt jälgitav. |
| --- | --- |

—

Rongi mõlema külje uste vabastamine peab toimuma eraldi. Reisirongidel peab uste täielik sulgumine ja blokeerumine olema pidevalt jälgitav.

| — | Uste vabastamise korral peab veojõu rakendamine olema võimatu. (Selle nõude kohaldamisel tähendab „uste vabastamine”, et rongi meeskond on muutnud uksed reisijate jaoks avatavaks.) |
| --- | --- |

—

Uste vabastamise korral peab veojõu rakendamine olema võimatu. (Selle nõude kohaldamisel tähendab „uste vabastamine”, et rongi meeskond on muutnud uksed reisijate jaoks avatavaks.)

| — | Kõik reisivagunid peavad olema varustatud avariiväljumist soodustavate väljapääsudega. |
| --- | --- |

—

Kõik reisivagunid peavad olema varustatud avariiväljumist soodustavate väljapääsudega.

| — | Reisivagunitel peab olema reisijate poolt käivitatav häireseadis või hädapidur. Nende käivitamisel peab juht saama viivitamatult häiresignaali, kuid tal peab olema võimalik säilitada kontroll rongi üle. |
| --- | --- |

—

Reisivagunitel peab olema reisijate poolt käivitatav häireseadis või hädapidur. Nende käivitamisel peab juht saama viivitamatult häiresignaali, kuid tal peab olema võimalik säilitada kontroll rongi üle.

4.2.2.5   Rongi koosseis

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad ja protseduurid, mida tema personal peab järgima, et tagada rongi vastavus eraldatud liini nõuetele.

Nõuded rongi koosseisule peavad lähtuma alljärgnevast:

| — | veeremiüksused






  — | rongi kõik veeremiüksused peavad vastama kõikidele rongi läbitavatel marsruutidel kehtivatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

—

veeremiüksused

—

rongi kõik veeremiüksused peavad vastama kõikidele rongi läbitavatel marsruutidel kehtivatele nõuetele;

| — | rongi kõik veeremiüksused peavad taluma maksimumkiirust, millega rong on ette nähtud sõitma; |
| --- | --- |

—

rongi kõik veeremiüksused peavad taluma maksimumkiirust, millega rong on ette nähtud sõitma;

| — | rongi kõik veeremiüksused peavad kogu kavandatava veo kestel olema ettenähtud hooldusintervallide piires (nii aja kui ka teekonna pikkuse osas); |
| --- | --- |

—

rongi kõik veeremiüksused peavad kogu kavandatava veo kestel olema ettenähtud hooldusintervallide piires (nii aja kui ka teekonna pikkuse osas);

| — | rong






  — | veeremiüksuste koosseis, mis moodustab rongi, peab vastama asjaomasel marsruudil kehtivatele tehnilistele piirangutele ning ei tohi olla pikem, kui on vahe- ja lõppterminalides maksimaalselt lubatud; |
| --- | --- | --- |

—

rong

—

veeremiüksuste koosseis, mis moodustab rongi, peab vastama asjaomasel marsruudil kehtivatele tehnilistele piirangutele ning ei tohi olla pikem, kui on vahe- ja lõppterminalides maksimaalselt lubatud;

| — | raudtee-ettevõtja peab tagama, et rong on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras; |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja peab tagama, et rong on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras;

| — | mass ja teljekoormus






  — | rongi mass peab olema marsruudi asjaomases osas lubatud ning haakeseadiste, veojõu ja muude rongi omadustega seoses ette nähtud maksimumi piires. Tuleb kinni pidada teljekoormuse piirangutest; |
| --- | --- | --- |

—

mass ja teljekoormus

—

rongi mass peab olema marsruudi asjaomases osas lubatud ning haakeseadiste, veojõu ja muude rongi omadustega seoses ette nähtud maksimumi piires. Tuleb kinni pidada teljekoormuse piirangutest;

| — | rongi suurim kiirus






  — | rongi suurim lubatud sõidukiirus peab vastama kõikidele asjaomastel marsruutidel kehtivatele piirangutele, pidurdusjõule, teljekoormusele ja veeremi liigile; |
| --- | --- | --- |

—

rongi suurim kiirus

—

rongi suurim lubatud sõidukiirus peab vastama kõikidele asjaomastel marsruutidel kehtivatele piirangutele, pidurdusjõule, teljekoormusele ja veeremi liigile;

| — | kineetiline mõõde






  — | rongi iga veeremiüksuse kineetiline gabariit (koos veosega) peab olema marsruudi asjaomase osa lubatud maksimumi piires. |
| --- | --- | --- |

—

kineetiline mõõde

—

rongi iga veeremiüksuse kineetiline gabariit (koos veosega) peab olema marsruudi asjaomase osa lubatud maksimumi piires.

Konkreetse rongi pidurisüsteemi või veovahendi liigist tulenevalt võib nõuda või kehtestada täiendavaid piiranguid.

Rongi koosseis peab olema kirjeldatud ühtlustatud rongi koostedokumendis (vt lisa U).

4.2.2.6   Rongi pidurid

4.2.2.6.1   Miinimumnõuded pidurisüsteemile

Rongi kõik veeremiüksused peavad olema ühendatud RST KTKs sätestatud pidevasse automaatpidurdussüsteemi.

Iga rongi esimeses ja viimases veeremiüksuses (sealhulgas vedurid) peab olema automaatpidurduse juhtseade.

Kui rong jaguneb avarii tõttu kaheks osaks, peavad mõlemad eraldunud veeremikogumid maksimaalse pidurdusjõuga automaatselt seiskuma.

4.2.2.6.2   Pidurdustõhusus

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab otsustama, kas:

| — | anda raudtee-ettevõtjatele vajalikud andmed asjaomastel marsruutidel nõutava pidurdustõhususe väljaarvutamiseks, sealhulgas teabe selle kohta, milliseid pidurisüsteeme aktsepteeritakse, ja nende kasutamise tingimused, või |
| --- | --- |

—

anda raudtee-ettevõtjatele vajalikud andmed asjaomastel marsruutidel nõutava pidurdustõhususe väljaarvutamiseks, sealhulgas teabe selle kohta, milliseid pidurisüsteeme aktsepteeritakse, ja nende kasutamise tingimused, või

| — | teatada tegelikult nõutav pidurdustõhusus. |
| --- | --- |

—

teatada tegelikult nõutav pidurdustõhusus.

Raudtee-ettevõtja peab tagama rongi piisava pidurdustõhususe, andes oma töötajatele täitmiseks kohustuslikud pidurduseeskirjad.

Andmed, mida raudtee-ettevõtjad kasutavad oma rongide peatumiseks ja paigalpüsimiseks vajaliku pidurdustõhususe väljaarvutamisel, peavad arvesse võtma asjaomaste marsruutide geograafiat, eraldatud liine ja ERTMSi/ETCSi arengut.

Täiendavad nõuded on sätestatud lisas T.

4.2.2.7   Rongi töökorra tagamine

4.2.2.7.1   Üldnõuded

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, millega tagatakse, et kõik rongi ohutusseadmed on täielikus töökorras ning rong on liiklemiseks ohutu.

Raudtee-ettevõtja peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat teavitama kõikidest rongi omaduste muudatustest, mis mõjutavad selle toimimist, või mis tahes muudatustest, mis võivad mõjutada rongi kasutamist sellele eraldatud liinil.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja peavad kindlaks määrama ja ajakohastama rongi halvenenud tingimustes liiklemise tingimused ja protseduurid.

4.2.2.7.2   Nõutavad andmed

Ohutuks ja tõhusaks kasutamiseks vajalikud andmed ning nende edastamise protsess peavad hõlmama järgmist:

| — | rongi identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimisandmed;

| — | rongi eest vastutava raudtee-ettevõtja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

rongi eest vastutava raudtee-ettevõtja identifitseerimisandmed;

| — | rongi tegelik pikkus; |
| --- | --- |

—

rongi tegelik pikkus;

| — | kas rongis veetakse reisijaid või loomi, kui see ei ole sõiduplaanis ette nähtud; |
| --- | --- |

—

kas rongis veetakse reisijaid või loomi, kui see ei ole sõiduplaanis ette nähtud;

| — | käitamispiirangud ja nendega hõlmatud veeremiüksuste identifitseerimistunnused (rööpmevahe, kiirusepiirangud jne); |
| --- | --- |

—

käitamispiirangud ja nendega hõlmatud veeremiüksuste identifitseerimistunnused (rööpmevahe, kiirusepiirangud jne);

| — | andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul. |
| --- | --- |

—

andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul.

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, millega tagatakse nende andmete teatavakstegemine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te)le enne rongi väljumist.

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, millega teavitatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat juhtudel, kui rong ei kasuta eraldatud liini või see tühistatakse.

4.2.3   Rongiliikluse korraldamise nõuded

4.2.3.1   Rongide planeerimine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab teatavaks tegema, milliseid andmeid rongiliini taotlemisel nõutakse. Sellega seotud täpsemaid aspekte käsitletakse direktiivis 2001/14/EÜ.

4.2.3.2   Rongide identifitseerimine

Kõik rongid peavad olema üheselt identifitseeritud.

Sellealased nõuded on sätestatud lisas R.

4.2.3.3   Rongi väljumine

4.2.3.3.1   Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

Raudtee-ettevõtja peab vastavalt käesoleva KTK punkti 4.1 kolmandale lõigule ja kõikidele kehtivatele eeskirjadele kindlaks määrama enne väljumist tehtavad kontrollid ja katsed (eelkõige piduritega seotud).

4.2.3.3.2   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist

Raudtee-ettevõtja peab enne väljumist ja sõidu ajal teavitama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kõikidest rongi või selle käitamist mõjutavatest kõrvalekalletest, mis võivad rongi liikumist kahjulikult mõjutada.

4.2.3.4   Liikluskorraldus

4.2.3.4.1   Üldnõuded

Liikluskorraldus peab tagama raudtee ohutu, tõhusa ja täpse toimimise, sealhulgas töö tõhusa taastamise pärast teenuse häireid.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab ette nägema toimingud ja vahendid:

| — | rongiliikluse korraldamiseks reaalajas; |
| --- | --- |

—

rongiliikluse korraldamiseks reaalajas;

| — | operatiivseteks meetmeteks, mille eesmärk on tagada infrastruktuuri võimalikult tõhus toimimine tegelike või prognoositavate viivituste või vahejuhtumite korral; ja |
| --- | --- |

—

operatiivseteks meetmeteks, mille eesmärk on tagada infrastruktuuri võimalikult tõhus toimimine tegelike või prognoositavate viivituste või vahejuhtumite korral; ja

| — | raudtee-ettevõtjate teavitamiseks nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtjate teavitamiseks nimetatud juhtudel.

Mis tahes täiendavaid menetlusi, mida raudtee-ettevõtja vajab ja mis mõjutavad seost raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, võib kehtestada pärast kokkuleppe sõlmimist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga.

4.2.3.4.2   Rongi aruandlus

4.2.3.4.2.1   Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab:

| — | looma võimalused, et registreerida reaalajas kellaajad, millal rongid väljuvad nende võrkudes asjakohastest varem kindlaks määratud aruandluspunktidest, neisse saabuvad või neid läbivad, ja deltaaja; |
| --- | --- |

—

looma võimalused, et registreerida reaalajas kellaajad, millal rongid väljuvad nende võrkudes asjakohastest varem kindlaks määratud aruandluspunktidest, neisse saabuvad või neid läbivad, ja deltaaja;

| — | sätestama konkreetsed andmed, mis on vajalikud rongi asukoha teatamiseks. Need andmed peavad sisaldama järgmist:






  — | rongi identifitseerimistunnus |
| --- | --- | --- |

—

sätestama konkreetsed andmed, mis on vajalikud rongi asukoha teatamiseks. Need andmed peavad sisaldama järgmist:

—

rongi identifitseerimistunnus

| — | aruandluspunkti identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

aruandluspunkti identifitseerimisandmed;

| — | liin, millel rong sõidab; |
| --- | --- |

—

liin, millel rong sõidab;

| — | graafikujärgne aruandluspunkti saabumise aeg; |
| --- | --- |

—

graafikujärgne aruandluspunkti saabumise aeg;

| — | tegelik aruandluspunkti saabumise aeg (olenemata sellest, kas tegemist on saabumise, väljumise või läbisõiduga, tuleb esitada eraldi saabumis- ja väljumisaeg ka vahearuandluspunktide kohta, mida rong läbib); |
| --- | --- |

—

tegelik aruandluspunkti saabumise aeg (olenemata sellest, kas tegemist on saabumise, väljumise või läbisõiduga, tuleb esitada eraldi saabumis- ja väljumisaeg ka vahearuandluspunktide kohta, mida rong läbib);

| — | aruandluspunkti varem või hiljem saabumise aeg minutites; |
| --- | --- |

—

aruandluspunkti varem või hiljem saabumise aeg minutites;

| — | esialgne selgitus kõikide üle 10-minutiliste viivituste kohta või muude viivituste kohta, mille selgitamine on liikluskontrolli süsteemiga ette nähtud; |
| --- | --- |

—

esialgne selgitus kõikide üle 10-minutiliste viivituste kohta või muude viivituste kohta, mille selgitamine on liikluskontrolli süsteemiga ette nähtud;

| — | teave selle kohta, et rongi aruanne ei ole saabunud õigeaegselt ning viivituse aeg minutites; |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, et rongi aruanne ei ole saabunud õigeaegselt ning viivituse aeg minutites;

| — | rongi varasemad identifitseerimisandmed, kui neid on; |
| --- | --- |

—

rongi varasemad identifitseerimisandmed, kui neid on;

| — | rongi reisi tühistamine tervikuna või osaliselt. |
| --- | --- |

—

rongi reisi tühistamine tervikuna või osaliselt.

4.2.3.4.2.2   Prognoositav üleandmise aeg

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal peab olema menetlus, mis võimaldab kindlaks määrata prognoositava kõrvalekalde minutites rongi graafikujärgsel üleandmisel teisele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale.

See peab hõlmama teenuse häirete andmeid (kirjeldus ja probleemi asukoht).

4.2.3.4.3   Ohtlikud kaubad

Raudtee-ettevõtja peab kindlaks määrama ohtlike kaupade veo järelevalve korra.

Nimetatud toimingud peavad hõlmama järgmist:

| — | kehtivad rongis olevate ohtlike kaupade identifitseerimise Euroopa standardid, mis on sätestatud direktiivis 96/49/EÜ; |
| --- | --- |

—

kehtivad rongis olevate ohtlike kaupade identifitseerimise Euroopa standardid, mis on sätestatud direktiivis 96/49/EÜ;

| — | juhi teavitamine rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast; |
| --- | --- |

—

juhi teavitamine rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast;

| — | andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul; |
| --- | --- |

—

andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul;

| — | kooskõlastatult raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud ohuolukordade puhuks. |
| --- | --- |

—

kooskõlastatult raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud ohuolukordade puhuks.

kooskõlastatult raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud ohuolukordade puhuks.

4.2.3.4.4   Töö kvaliteet

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad peavad kehtestama menetlused kõikide asjaomaste teenuste tõhusa toimimise järelevalveks.

Järelevalve menetluste eesmärk peab olema andmete analüüs ja põhisuundumuste kindlakstegemine nii inimeksimuste kui ka süsteemivigade vallas. Analüüsi tulemusi kasutatakse parendusmeetmete väljatöötamiseks, mille eesmärgiks on vältida või leevendada juhtumeid, mis võivad kahjustada üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi tõhusat toimimist.

Kui kõnealustest parendusmeetmetest oleks teisi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja raudtee-ettevõtjaid hõlmates kasu kogu võrgule, tehakse need vastavalt teatavaks, pidades silmas ärisaladuse kaitset.

Tööd oluliselt häirinud juhtumeid analüüsib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja niipea kui võimalik. Vajaduse korral ning eelkõige juhul, kui asjaga on seotud mõni tema töötaja, kutsub raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja analüüsis osalema ka kõnealuse juhtumiga seotud raudtee-ettevõtjad. Kui analüüsi tulemusena töötatakse välja võrgu parendamise soovitused, mille eesmärk on kõrvaldada või leevendada õnnetuste/vahejuhtumite põhjusi, edastatakse need kõikidele asjaomastele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele ja raudtee-ettevõtjatele.

Need toimingud dokumenteeritakse ja nende suhtes rakendatakse sisekontrolli.

4.2.3.5   Andmesalvestus

Rongi sõiduandmed tuleb salvestada ning säilitada, et:

| — | toetada süstemaatilist ohutusjärelevalvet kui vahejuhtumite ja õnnetuste vältimise vahendit; |
| --- | --- |

—

toetada süstemaatilist ohutusjärelevalvet kui vahejuhtumite ja õnnetuste vältimise vahendit;

| — | teha kindlaks juhi, rongi ja infrastruktuuri toimimine enne ja (kui vaja) vahetult pärast vahejuhtumit või õnnetust, et välja selgitada selle põhjused, mis on seotud rongi juhtimise või seadmetega, ning põhjendada uusi või muudetud meetmeid, mille eesmärk on vältida juhtunu kordumist; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks juhi, rongi ja infrastruktuuri toimimine enne ja (kui vaja) vahetult pärast vahejuhtumit või õnnetust, et välja selgitada selle põhjused, mis on seotud rongi juhtimise või seadmetega, ning põhjendada uusi või muudetud meetmeid, mille eesmärk on vältida juhtunu kordumist;

| — | salvestada veduri/veduki toimimisega ja juhi tegevusega seotud andmeid, sealhulgas vajadusel tööaega. |
| --- | --- |

—

salvestada veduri/veduki toimimisega ja juhi tegevusega seotud andmeid, sealhulgas vajadusel tööaega.

Salvestatud andmete puhul peab olema võimalik kindlaks teha:

| — | salvestamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

—

salvestamise kuupäev ja kellaaeg;

| — | salvestatava sündmuse täpne geograafiline asukoht (kaugus identifitseeritavast asukohast kilomeetrites); |
| --- | --- |

—

salvestatava sündmuse täpne geograafiline asukoht (kaugus identifitseeritavast asukohast kilomeetrites);

| — | rongi identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimisandmed;

| — | juhi isik. |
| --- | --- |

—

juhi isik.

Andmete säilitamise, korrapärase hindamise ja nende kättesaadavuse nõuded on ette nähtud selle liikmesriigi vastavate õigusaktidega:

| — | kus raudtee-ettevõtja on litsentseeritud (rongis salvestatud andmete osas); |
| --- | --- |

—

kus raudtee-ettevõtja on litsentseeritud (rongis salvestatud andmete osas);

| — | kus asub infrastruktuur (väljaspool rongi salvestatud andmete osas). |
| --- | --- |

—

kus asub infrastruktuur (väljaspool rongi salvestatud andmete osas).

4.2.3.5.1   Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

| — | rongide liikumisega seotud raudteeäärsete seadmete tõrked (signaalimine, punktid jne); |
| --- | --- |

—

rongide liikumisega seotud raudteeäärsete seadmete tõrked (signaalimine, punktid jne);

| — | teljepukside tuvastatud ülekuumenemised; |
| --- | --- |

—

teljepukside tuvastatud ülekuumenemised;

| — | rongijuhi ja rongide liikumislube andvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajate teabevahetus. |
| --- | --- |

—

rongijuhi ja rongide liikumislube andvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajate teabevahetus.

4.2.3.5.2   Jälgimisandmete salvestamine rongis

Raudtee-ettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

| — | ohuolekus signaalidest või „liikumisloa lõpust” loata möödasõit; |
| --- | --- |

—

ohuolekus signaalidest või „liikumisloa lõpust” loata möödasõit;

| — | hädapiduri rakendamine; |
| --- | --- |

—

hädapiduri rakendamine;

| — | rongi sõidukiirus; |
| --- | --- |

—

rongi sõidukiirus;

| — | rongis olevate kontroll- või signaalseadmete isoleerimine või eiramine; |
| --- | --- |

—

rongis olevate kontroll- või signaalseadmete isoleerimine või eiramine;

| — | helisignaalseadise (rongipasuna) kasutamine; |
| --- | --- |

—

helisignaalseadise (rongipasuna) kasutamine;

| — | ukse juhtseadiste kasutamine (avamine, sulgemine); |
| --- | --- |

—

ukse juhtseadiste kasutamine (avamine, sulgemine);

| — | rongis olevate teljepuksi ülekuumenemise detektorite (kui on olemas) tuvastused; |
| --- | --- |

—

rongis olevate teljepuksi ülekuumenemise detektorite (kui on olemas) tuvastused;

| — | selle juhikabiini identifitseerimisandmed, kus kontrollimisele kuuluvaid andmeid salvestatakse; |
| --- | --- |

—

selle juhikabiini identifitseerimisandmed, kus kontrollimisele kuuluvaid andmeid salvestatakse;

| — | juhtide tööaja registreerimiseks vajalikud andmed. |
| --- | --- |

—

juhtide tööaja registreerimiseks vajalikud andmed.

4.2.3.6   Halvenenud töötingimused

4.2.3.6.1   Teiste kasutajate teavitamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab raudtee-ettevõtjatega kooskõlastatult kehtestama menetluse üksteise viivitamatuks teavitamiseks mis tahes olukordadest, mis halvendavad raudteevõrgu ohutust, toimivust ja/või käideldavust.

4.2.3.6.2   Rongijuhtide teavitamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kõikide oma vastutusalaga seotud halvenenud töötingimuste korral andma juhtidele ametlikud juhised meetmete kohta, mida on vaja, et halvenenud olukorda ohutult lahendada.

4.2.3.6.3   Eriolukordades tegutsemise kord

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kooskõlastatult kõikide tema infrastruktuuril tegutsevate raudtee-ettevõtjatega ja vajadusel naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostama ja avaldama sobivad meetmed eriolukordadeks ning määrama vastutusalad, lähtudes vajadusest vähendada halvenenud töötingimustest tulenevat kahjulikku mõju.

Planeerimisnõuded ja kõnealustele sündmustele reageerimine peavad olema proportsioonis halvenemise laadi ja potentsiaalse raskusastmega.

Need meetmed, mis peavad hõlmama vähemalt võrgu normaalse olukorra taastamise kavasid, võivad käsitleda ka järgmist:

| — | veeremirikked (näiteks rikked, mis võivad kaasa tuua olulisi liiklushäireid, protseduurid rikkis rongide päästmiseks); |
| --- | --- |

—

veeremirikked (näiteks rikked, mis võivad kaasa tuua olulisi liiklushäireid, protseduurid rikkis rongide päästmiseks);

| — | infrastruktuuritõrked (näiteks elektrikatkestuse puhul või tingimustes, kus ronge võidakse planeeritud marsruudilt kõrvale suunata); |
| --- | --- |

—

infrastruktuuritõrked (näiteks elektrikatkestuse puhul või tingimustes, kus ronge võidakse planeeritud marsruudilt kõrvale suunata);

| — | äärmuslikud ilmastikuolud. |
| --- | --- |

—

äärmuslikud ilmastikuolud.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab koostama ja ajakohastama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja nende töötajate kontaktandmed, kellega tuleb kontakteeruda halvenenud töötingimusi põhjustavate teenusehäirete korral. Need andmed peavad hõlmama kontaktandmeid nii tööajal kui ka töövälisel ajal.

Raudtee-ettevõtja peab need andmed edastama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ja teatama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale nimetatud kontaktandmete muudatustest.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kõiki raudtee-ettevõtjaid teavitama kõikidest muudatustest oma andmetes.

4.2.3.7   Eriolukordade haldamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kooskõlastatult:

| — | kõikide tema infrastruktuuril tegutsevate raudtee-ettevõtjatega, või |
| --- | --- |

—

kõikide tema infrastruktuuril tegutsevate raudtee-ettevõtjatega, või

| — | vajadusel tema infrastruktuuril tegutsevate raudtee-ettevõtjate esindusorganitega, ja |
| --- | --- |

—

vajadusel tema infrastruktuuril tegutsevate raudtee-ettevõtjate esindusorganitega, ja

| — | vajadusel naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega ning |
| --- | --- |

—

vajadusel naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega ning

| — | kohalike asutustega ja |
| --- | --- |

—

kohalike asutustega ja

| — | vastavalt vajadusele kas kohaliku või riigi tasandi avariiteenistuste, sealhulgas pääste ja tuletõrje esindusorganitega |
| --- | --- |

—

vastavalt vajadusele kas kohaliku või riigi tasandi avariiteenistuste, sealhulgas pääste ja tuletõrje esindusorganitega

ning vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ koostama, avaldama ja kättesaadavaks tegema vajalikud meetmed eriolukordade haldamiseks ja normaalse töö taastamiseks liinil.

Need meetmed hõlmavad üldjuhul järgmist:

| — | kokkupõrked; |
| --- | --- |

—

kokkupõrked;

| — | rongitulekahjud; |
| --- | --- |

—

rongitulekahjud;

| — | rongide evakueerimine; |
| --- | --- |

—

rongide evakueerimine;

| — | õnnetused tunnelites; |
| --- | --- |

—

õnnetused tunnelites;

| — | ohtlike kaupadega seotud vahejuhtumid |
| --- | --- |

—

ohtlike kaupadega seotud vahejuhtumid

| — | rööbastelt mahasõidud. |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahasõidud.

Raudtee-ettevõtja esitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale kõik üksikasjalikud andmed nimetatud juhtumite kohta, eelkõige rongide remondi või rööbastele tagasitõstmise puhul. (Vt ka tavaraudtee kaubavagunite KTK punkt 4.2.7.5).

Lisaks peavad raudtee-ettevõtjal olema kehtivad menetlused reisijate teavitamiseks rongi avarii- ja ohutustoimingutest.

4.2.3.8   Rongimeeskonna abistamine veeremi vahejuhtumi või rikke korral

Raudtee-ettevõtja kehtestab vajalikud toimingud rongimeeskonna abistamiseks halvenenud olukordades, et vältida või vähendada veeremi tehnilistest või muudest riketest tingitud viivitusi (nt sidekanalid, rongi evakueerimise korral võetavad meetmed).

4.3   Seoste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

3. peatükis sätestatud olulisi nõudeid silmas pidades on seoste funktsionaalsed ja tehnilised nõuded järgmised.

4.3.1   Seosed infrastruktuuri KTKdega

4.3.1.1   Signaalide nähtavus

Juhil peab olema võimalik signaale jälgida ja signaalid peavad olema juhile nähtavad tavapärases juhtimisasendis. See kehtib ka muude raudteeäärsete märkide kohta, mis on seotud ohutusega.

Selle soodustamiseks peavad raudteeäärsed märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ühetaoliselt. Muu hulgas tuleb arvesse võtta järgmist:

| — | sobiv paigutus, et esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda; |
| --- | --- |

—

sobiv paigutus, et esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda;

| — | sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks; |
| --- | --- |

—

sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks;

| — | valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele nõuetele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet lugeda. |
| --- | --- |

—

valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele nõuetele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet lugeda.

4.3.1.2   Reisivagunid

Reisivagunite ja reisijaamade platvormide ühilduvus peab olema piisav, et võimaldada ohutu peale-ja mahaminek.

Tuleb järgida platvormi ja vagunite elektriliste osade minimaalset vahemaad.

4.3.1.3   Ametialane pädevus

On olemas seos käesoleva KTK punkti 2.2.1 ja HS INS KTK punkti 4,6 vahel.

4.3.2   Seosed juhtkäskude ja signaalimise KTKdega

4.3.2.1   Jälgimisandmete salvestamine

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemis kehtestatakse jälgimisandmete salvestamise kord (vt käesoleva KTK punkt 4.2.3.5), millele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem peab vastama (vt HS CCS KTK punkt 4.2.15).

4.3.2.2   Juhi valvsus

Kui infrastruktuur seda toetab, suudab seade aktiveerimisest automaatselt signaalimise juhtimiskeskusesse teatada. On olemas seos käesoleva nõude ja HS CCS ERTMSiga seotud KTK punkti 4.2.2 vahel.

4.3.2.3   ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri kasutuseeskirjad

On olemas seos käesoleva KTK lisa A ning HS CCS KTK lisas A käsitletud ERTMS/ETCS FRSi ja SRSi ning ERTMS/GSM-R FRSi ja SRSi vahel.

Samuti on olemas seos käesoleva KTK punkti 4,4 ja HS CCS KTK lisa A vahel seoses informatiivsete suunistega ERTMSi eeskirjade, põhimõtete ja rakendamise kohta.

On olemas ka seos ETCSi juhi-masina liidese (DMI) nõuetega (HS CCS KTK punkt 4.2.13) ja EIRENE DMI nõuetega (HC CCS KTK punkt 4.2.14).

Rongi ETCS-funktsioonide isoleerimise osas on olemas seos käesoleva KTK lisa A ja HS CCS KTK punkti 4.2.2 vahel.

4.3.2.4   Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavus

Juhil peab olema võimalik jälgida signaale ja raudteeäärseid märgiseid ning need peavad olema juhile nähtavad tavapärases juhtimisasendis. See kehtib ka muude ohutusega seotud raudteeäärsete märkide kohta.

Selle soodustamiseks peavad raudteeäärsed märgised, märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ühetaoliselt. Muu hulgas tuleb arvesse võtta järgmist:

| — | sobiv paigutus, et esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda; |
| --- | --- |

—

sobiv paigutus, et esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda;

| — | sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks; |
| --- | --- |

—

sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks;

| — | valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele nõuetele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet hõlpsasti lugeda. |
| --- | --- |

—

valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele nõuetele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet hõlpsasti lugeda.

Juhi nähtavusala puhul on olemas seos HS CCS KTK punktiga 4.2.16. HS CCS KTK tulevase versiooni lisas A on ka täiendav punkt raudteeäärsete märgiste kohta ETCSiga varustatud liinidel.

4.3.2.5.   Rongi pidurid

On olemas seos käesoleva KTK punkti 4.2.2.6.2 ja HS CCS KTK punkti 4.3.1.5 (Rongi garanteeritud pidurdustõhusus ja omadused) vahel.

4.3.2.6   Liivatamine. Rongi juhtimiseks vajaliku ametialase pädevusega seotud miinimumnõuded

Liivatamise osas on olemas seos ühelt poolt käesoleva KTK lisa H ja lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS CCS KTK punkti 4.2.11 (Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega) ja lisa A 1. liite punkti 4,1 (nagu on viidatud punktis 4.3.1.10) vahel.

4.3.2.7   Andmesalvestus ja teljepukside ülekuumenemise detektorid

On olemas seos ühelt poolt käesoleva KTK punkti 4.2.3.5 ja teiselt poolt HS CCS KTK punkti 4.2.2 (Rongisisesed ETCS-funktsioonid), lisa A punktide 5, 7 ja 55 ning punkti 4.2.10 (HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor)) vahel. Kui HS CCSi avatud punkt suletakse, tekib seos OPE KTK lisaga B.

4.3.3   Seosed veeremi KTKdega

4.3.3.1   Pidurid

On olemas seosed käesoleva OPE KTK punktide 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 ja 4.2.2.6.2 ning HS RST KTK punktide 4.2.4.1 ja 4.2.4.3 vahel.

Samuti on olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.4.5 (Keerisvoolupidurid) ja käesoleva OPE KTK punkti 4.2.2.6.2 vahel.

Samuti on olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.4.6 (Rongi liikumatuse tagamine) ja käesoleva OPE KTK punkti 4.2.2.6.2 vahel.

Samuti on olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.4.7 (Pidurite tööparameetrid järskudel kallakutel) ja käesoleva OPE KTK punktide 4.2.2.6.2 ja 4.2.1.2.2.3 vahel.

4.3.3.2   Nõuded reisivagunitele

On olemas seosed käesoleva OPE KTK punkti 4.2.2.4 ning HS RST KTK punktide 4.2.2.4 (Uksed), 4.2.5.3 (Häiresignaalid), 4.3.5.16 (Reisijate häiresignaal) ja 4.2.7.1 (Avariiväljapääsud) vahel.

4.3.3.3   Rongi nähtavus

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga määratakse kindlaks, et rongi nähtavuse põhinõuded, mis tuleb sätestada veeremi allsüsteemis, on järgmised.

4.3.3.3.1   Rongi juhtsõidukil, mis on esiosaga sõidusuunas

Juhtsõiduki sõidusuunas oleval esiosal peab olema kolm võrdkülgse kolmnurgana asetsevat laternat, nagu on näidatud allpool. Need laternad peavad alati põlema, kui rong sõidab kõnealuses suunas.

Image

Esilaternad peavad võimaldama rongi võimalikult hõlpsalt märgata (nt teetöölistel ning ülekäigu- ja ülesõidukohtade kasutajatel), tagama rongijuhile piisava nähtavuse (eespool oleva rööbastee, raudteeäärsete märgiste/infotahvlite jne valgustus) öösel ja alavalgustuse tingimustes ning ei tohi pimestada vastutulevate rongide juhte.

Laternate vahe, kõrgus rööbastest, läbimõõt, valgustustugevus, valguskiire mõõdud ja kuju päeval ja öösel tuleb standardida.

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.4.1 ja käesoleva KTK punkti 4.2.2.1.2 vahel.

4.3.3.3.2   Tagaosas

On olemas seos käesolevas KTK punkti 4.2.2.1.3 ja HS RST KTK punkti 4.2.7.4.1 vahel.

4.3.3.4   Rongi kuuldavus

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga nähakse ette, et rongi kuuldavuse põhinõue, millele veeremi allsüsteem peab vastama, on võimalus anda rongi olemasolul teatavat helisignaali.

Kõnealuse hoiatusseadise helid, nende sagedus ja tugevus ning juhipoolse käivitamise meetod tuleb standardida.

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.4.2 ja käesoleva KTK punkti 4.2.2.2 vahel.

4.3.3.5   Signaalide nähtavus

Juhil peab olema võimalik signaale jälgida ja signaalid peavad olema juhile nähtavad. See kehtib ka muude raudteeäärsete märkide kohta, mis on seotud ohutusega.

Juhikabiinid peavad olema projekteeritud sellisel ühetaolisel viisil, et juhil oleks võimalik talle esitatavat infot harilikust sõiduasendist hõlpsasti näha.

On olemas seos käesolevas KTK punkti 4.3.2.4 ja HS RST KTK punkti 4.2.2.7 vahel.

4.3.3.6   Juhi valvsus

Juhi reaktsioonide jälgimise vahend, sekkudes rongi seiskamiseks, kui juht ei reageeri ettenähtud aja jooksul.

On olemas seos käesoleva KTK punktide 4.3.3.1 ja 4.3.3.7 ning HS RST KTK punkti 4.2.7.9 vahel seoses juhi valvsusega.

4.3.3.7   Rongi koosseis ja lisa B

On olemas seos järgmiste vahel:

| — | ühelt poolt käesoleva KTK punktid 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 |
| --- | --- |

—

ühelt poolt käesoleva KTK punktid 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7

| — | ning teiselt poolt HS RST KTK punkt 4.2.2.2.b (Haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) ja selle lisa K, samuti punkt 4.2.3.5 (Rongi maksimaalne pikkus), |
| --- | --- |

—

ning teiselt poolt HS RST KTK punkt 4.2.2.2.b (Haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) ja selle lisa K, samuti punkt 4.2.3.5 (Rongi maksimaalne pikkus),

järgmise suhtes:

| — | rongi maksimaalne lubatud mass asjaomase raudteeliini suurima kaldega teelõigul, |
| --- | --- |

—

rongi maksimaalne lubatud mass asjaomase raudteeliini suurima kaldega teelõigul,

| — | rongi maksimaalne pikkus, ja |
| --- | --- |

—

rongi maksimaalne pikkus, ja

| — | kiirendamine kalde puhul. |
| --- | --- |

—

kiirendamine kalde puhul.

4.3.3.8   Veeremi parameetrid, mis mõjutavad rongide jälgimise maapealseid süsteeme ja veeremi dünaamilist käitumist

On olemas seosed HS RST KTK punktide 4.2.3.3.2 ja 4.2.3.4 ning käesoleva OPE KTK punkti 4.2.3.6 vahel.

4.3.3.9   Liivatamine

Liivatamise osas on olemas seos ühelt poolt käesoleva KTK lisa H ja lisa B (punkt C1) ning teiselt poolt HS RST KTK punkti 4.2.3.10 vahel.

4.3.3.10   Rongi koosseis, lisad H ja J

Rongimeeskonna teadmiste osas, mis käsitlevad veeremi funktsionaalsust, on olemas seosed käesoleva KTK lisade H ja J ning HS RST KTK punktide 4.2.1.2 (Rongi konstruktsioon) ja 4.2.7.11 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.

4.3.3.11   Eriolukordades tegutsemise kord ja ohuolukordade haldamine

On olemas seos käesoleva KTK punktide 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 ning HS RST KTK punkti 4.2.2.2 (Haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) ja lisa K vahel.

On olemas ka seos käesoleva KTK punktide 4.2.3.6 ja 4.2.3.7 ning HS RST KTK punktide 4.2.7.1 (Erakorralised meetmed) ja 4.2.7.2 (Tuleohutus) vahel.

4.3.3.12   Andmesalvestus

On olemas seos käesoleva KTK punkti 4.2.3.5.2 (Jälgimisandmete salvestamine rongis) ja HS RST KTK punkti 4.2.7.11 (Järelevalve ja rikkeotsing) vahel.

4.3.3.13   Aerodünaamiline toime ballastile

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.3.11 ja käesoleva KTK punkti 4.2.1.2.2.3 vahel.

4.3.3.14   Keskkonnatingimused

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.6.1 ja käesoleva KTK punktide 4.2.2.5 ja 4.2.3.3.2 vahel.

4.3.3.15   Külgtuuled

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.6.3 ja käesoleva KTK punktide 4.2.1.2.2.3 ja 4.2.3.6 vahel.

4.3.3.16   Suurimad rõhumuutused tunnelites

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.6.4 ja käesoleva KTK punktide 4.2.1.2.2.3 ja 4.2.3.6 vahel.

4.3.3.17   Välismüra

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.6.5 ja käesoleva KTK punkti 4.2.3.7 vahel.

4.3.3.18   Tuleohutus

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.2 ja käesoleva KTK punkti 4.2.3.7 vahel.

4.3.3.19   Tõstmine ja päästetööd

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.5 ja käesoleva KTK punkti 4.2.3.7 vahel.

4.3.3.20   Järelevalve ja rikkeotsing

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.11 ning käesoleva KTK punkti 4.2.3.5.2ja lisade H ja J vahel.

4.3.3.21   Erinõuded pikkade tunnelite korral

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.7.12 ja käesoleva KTK punktide 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 ja 4.6.3.2.3.3 vahel.

4.3.3.22   Veojõunõuded

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.8.1 ja käesoleva KTK punktide 4.2.2.5 ja 4.2.3.3.2 vahel.

4.3.3.23   Haardenõuded

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.8.2 ja käesoleva KTK punktide 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 ja 4.2.1.2.2 vahel.

4.3.3.24   Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised nõuded

On olemas seos HS RST KTK punkti 4.2.8.3 ning käesoleva KTK punktide 4.2.3.6 and 4.2.1.2.2 vahel.

4.3.4   Seosed HS energiavarustuse KTKdega

On olemas seos käesoleva KTK punkti 2.2.1 ja HS ENE KTK punkti 4,6 vahel.

4.3.5   Seosed raudteetunnelite ohutuse KTKdega

Mitmed SRT KTK nõuded tuginevad täiendavalt OPE KTK elementidele. Need on täpsemalt kirjeldatud SRT KTK punktis 4.3.4.

On olemas seos SRT KTK punkti 4.2.5.1.3.2 ja käesoleva KTK punkti 4.6.3.2.3.3 vahel.

4.3.6   Seosed liikumispuudega inimesi käsitlevate KTKdega

Mitmed PRM KTK nõuded tuginevad OPE KTK elementidele. Need on täpsemalt kirjeldatud PRM KTK punktides 4.1.4 ja 4.2.4.

4.4   Kasutuseeskirjad

Eeskirjad ja menetlused, mis võimaldavad TENis kasutamiseks ette nähtud uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist, ning eelkõige uue rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemiga seotud eeskirjad ja menetlused peavad olema ühesugustes olukordades ühetaolised.

Selleks koostati Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) ja raudteealase globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) kasutuseeskirjad. Need on esitatud lisas A.

Lisa A (ETCSi ja GSM-Ri eeskirjad ja põhimõtted) täiendavad kaks järgmist informatiivset dokumenti:

| — | Aruanne ETCSi/GSM-Ri eeskirjade ja põhimõtete kohta (EEIG-Ref: 05E374) |
| --- | --- |

—

Aruanne ETCSi/GSM-Ri eeskirjade ja põhimõtete kohta (EEIG-Ref: 05E374)

| — | Soovitused ERTMSi rakendamiseks (EEIG-Ref: 05E375) |
| --- | --- |

—

Soovitused ERTMSi rakendamiseks (EEIG-Ref: 05E375)

Lisaga B nähakse ette muud kasutuseeskirjad, mida on võimalik kogu TENi ulatuses standardida.

Kuna need eeskirjad on ette nähtud kasutamiseks kogu TENi ulatuses, on oluline, et need oleksid täielikult kooskõlastatud. Ainus organisatsioon, kes saab neid eeskirju muuta, on käesoleva KTK lisade A, B ja C haldamise eest vastutav ERA.

4.5   Hoolduseeskirjad

Ei kohaldata

4.6   Ametialane pädevus

Vastavalt käesoleva KTK punktile 2.2.1 käsitleb käesolev jaotis personali ameti- ja keelealast pädevust ning kõnealuse pädevuse saavutamiseks vajalikku hindamisprotsessi.

4.6.1   Ametialane pädevus

Raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate personal (kaasa arvatud tööettevõtjad) peab olema omandanud vajaliku ametialase pädevuse, et täita kõiki vajalikke ohutusega seotud ülesandeid harilikes, halvenenud ja ohuolukordades. Kõnealune pädevus hõlmab ametialaseid teadmisi ning oskust neid teadmisi ellu rakendada.

Konkreetsete ülesannetega seotud ametialase pädevuse miinimumelemendid on esitatud lisades H, J ja L.

4.6.1.1   Ametialased teadmised

Neid lisasid arvesse võttes ning olenevalt konkreetse töötaja ülesannetest peavad nõutavad teadmised hõlmama järgmist:

| — | raudtee üldine toimimine, erilise rõhuga ohutuse seisukohalt olulisel tegevusel:






  — | oma organisatsiooni ohutuse juhtimise süsteemi toimimispõhimõtted, |
| --- | --- | --- |

—

raudtee üldine toimimine, erilise rõhuga ohutuse seisukohalt olulisel tegevusel:

—

oma organisatsiooni ohutuse juhtimise süsteemi toimimispõhimõtted,

| — | koostalitlusvõimeliste toimingutega seotud olulisemate isikute rollid ja vastutus, |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõimeliste toimingutega seotud olulisemate isikute rollid ja vastutus,

| — | ohtude tundmine, eelkõige seoses raudtee kasutamise ja elektrivarustusega; |
| --- | --- |

—

ohtude tundmine, eelkõige seoses raudtee kasutamise ja elektrivarustusega;

| — | vajalikud teadmised ohutusalastest ülesannetest, mis seonduvad toimingute ja liidestega järgmistes aspektides:






  — | liinid ja raudteeäärsed seadmed, |
| --- | --- | --- |

—

vajalikud teadmised ohutusalastest ülesannetest, mis seonduvad toimingute ja liidestega järgmistes aspektides:

—

liinid ja raudteeäärsed seadmed,

| — | veerem, |
| --- | --- |

—

veerem,

| — | keskkond. |
| --- | --- |

—

keskkond.

4.6.1.2   Teadmiste rakendamise oskus

Et osata rakendada kõnealuseid teadmisi harilikes, halvenenud ja ohuolukordades, peab personal olema täielikult teadlik:

| — | kõnealuste eeskirjade ja protseduuride rakendamise meetodist ja põhimõtetest; |
| --- | --- |

—

kõnealuste eeskirjade ja protseduuride rakendamise meetodist ja põhimõtetest;

| — | raudteeäärsete seadmete ja veeremi ning võimalike eriotstarbeliste ohutusseadmete kasutamise protsessist; |
| --- | --- |

—

raudteeäärsete seadmete ja veeremi ning võimalike eriotstarbeliste ohutusseadmete kasutamise protsessist;

| — | ohutuse juhtimise süsteemi põhimõtetest, millega välditakse inimestele ja protsessile liigsete riskide põhjustamist, |
| --- | --- |

—

ohutuse juhtimise süsteemi põhimõtetest, millega välditakse inimestele ja protsessile liigsete riskide põhjustamist,

ning suutma üldiselt kohaneda erinevate olukordadega, millesse asjaomane isik võib sattuda.

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad looma pädevuse juhtimise süsteemi, mis tagab nende asjaomase personali isikliku pädevuse hindamise ja säilitamise. Lisaks tuleb vastavalt vajadusele pakkuda koolitust, et tagada teadmiste ja oskuste ajakohasus, eelkõige süsteemi või isiklike võimete nõrkuste või puuduste osas.

4.6.2   Keeleoskus

4.6.2.1   Põhimõtted

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad peavad tagama, et nende asjaomane personal oskab kasutada käesolevas KTKs sätestatud sideprotokolle ja -põhimõtteid.

Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel ei ole sama mis raudtee-ettevõtja personali tavaliselt kasutatav keel, peab keele- ja suhtluskoolitus moodustama olulise osa raudtee-ettevõtja üldisest pädevuse juhtimise süsteemist.

Raudtee-ettevõtja personal, kes peab oma ülesannete täitmisel harilikes, halvenenud või ohuolukordades suhtlema ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personaliga, peab piisaval tasemel valdama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeelt.

4.6.2.2   Keeleoskuse tase

Infrastruktuuriettevõtja keelt tuleb osata ohutuse tagamiseks piisaval tasemel.

| — | Sellel tasemel peab juht suutma vähemalt:






  — | saata kõiki käesoleva KTK lisas C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada; |
| --- | --- | --- |

—

Sellel tasemel peab juht suutma vähemalt:

—

saata kõiki käesoleva KTK lisas C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada;

| — | tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja ohuolukordades; |
| --- | --- |

—

tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja ohuolukordades;

| — | täita vorme vormide kogu kasutusalas. |
| --- | --- |

—

täita vorme vormide kogu kasutusalas.

| — | Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle seisundiga seotud teavet ning sellest aru saada. |
| --- | --- |

—

Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle seisundiga seotud teavet ning sellest aru saada.

Pädevuse asjakohase taseme juhised on täpsemalt esitatud lisas E. Juhtide keeleoskuse tase peab olema vähemalt 3. Rongi saatvate töötajate keeleoskuse tase peab olema vähemalt 2.

4.6.3   Personali esialgne ja pidev hindamine

4.6.3.1   Põhinõuded

Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad määratlema oma personali hindamisprotsessi. Soovitav on arvesse võtta järgmist.

| A. | Personali valimine






  — | isikliku kogemuse ja pädevuse hindamine; |
| --- | --- | --- |

A.

Personali valimine

—

isikliku kogemuse ja pädevuse hindamine;

| — | isikliku pädevuse hindamine vajalike võõrkeelte oskuse ja nende õppimise võime osas. |
| --- | --- |

—

isikliku pädevuse hindamine vajalike võõrkeelte oskuse ja nende õppimise võime osas.

| B. | Esmane kutsealane väljaõpe







  — | koolitusvajaduste analüüs; |
| --- | --- | --- |

B.

Esmane kutsealane väljaõpe

Esmane kutsealane väljaõpe

—

koolitusvajaduste analüüs;

| — | koolitusvõimalused; |
| --- | --- |

—

koolitusvõimalused;

| — | koolitajate koolitus. |
| --- | --- |

—

koolitajate koolitus.

| C. | Esmane hindamine







  — | põhitingimused (juhtide vanuse alampiir jne); |
| --- | --- | --- |

C.

Esmane hindamine

Esmane hindamine

—

põhitingimused (juhtide vanuse alampiir jne);

| — | hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed; |
| --- | --- |

—

hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed;

| — | koolitajate pädevus; |
| --- | --- |

—

koolitajate pädevus;

| — | pädevustunnistuse väljaandmine. |
| --- | --- |

—

pädevustunnistuse väljaandmine.

| D. | Pädevuse säilitamine







  — | pädevuse säilitamise põhimõtted






  — | eelkõige nende töötajate osas, kelle ülesandeks on rongi juhtimine, viiakse pädevuse hindamine läbi vähemalt kord aastas; |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Pädevuse säilitamine

Pädevuse säilitamine

—

pädevuse säilitamise põhimõtted

—

eelkõige nende töötajate osas, kelle ülesandeks on rongi juhtimine, viiakse pädevuse hindamine läbi vähemalt kord aastas;

| — | järgitavad meetodid; |
| --- | --- |

—

järgitavad meetodid;

| — | pädevuse säilitamise protsessi vormistamine; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise protsessi vormistamine;

| — | hindamisprotsess. |
| --- | --- |

—

hindamisprotsess.

| E. | Täienduskoolitus







  — | kestva koolituse (sealhulgas keeleõpe) põhimõtted. |
| --- | --- | --- |

E.

Täienduskoolitus

Täienduskoolitus

—

kestva koolituse (sealhulgas keeleõpe) põhimõtted.

4.6.3.2   Koolitusvajaduste analüüs

4.6.3.2.1   Koolitusvajaduste analüüsi koostamine

Raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad koostama oma asjaomaste töötajate koolitusvajaduse analüüsi.

Analüüsis tuleb esitada koolituse ulatus ja keerukus ning võtta arvesse rongide TENil kasutamisega seotud ohte, eelkõige inimvõimete ja piirangute (inimteguri) kontekstis, mis võivad tuleneda järgmisest:

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töötavade erinevused ja nende muutumisega seotud riskid; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töötavade erinevused ja nende muutumisega seotud riskid;

| — | ülesannete, tööprotseduuride ja sideprotokollide erinevused; |
| --- | --- |

—

ülesannete, tööprotseduuride ja sideprotokollide erinevused;

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali kasutatava töökeele erinevused; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali kasutatava töökeele erinevused;

| — | kohalikud kasutusjuhendid, mis võivad hõlmata teatavatel juhtudel, näiteks konkreetses tunnelis kasutatavaid erimenetlusi või eriseadmeid. |
| --- | --- |

—

kohalikud kasutusjuhendid, mis võivad hõlmata teatavatel juhtudel, näiteks konkreetses tunnelis kasutatavaid erimenetlusi või eriseadmeid.

Suunised tegurite kohta, mida tuleks arvesse võtta, on esitatud punktis 4.6.1 osutatud lisades. Vajadusel tuleb personali koolitada neid tegureid arvesse võttes.

Raudtee-ettevõtja kavandatavast tegevusest või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hallatava võrgu omadustest tulenevalt võivad osa neis lisades nimetatud elementidest olla ebavajalikud. Koolitusvajaduste analüüsis tuleb sätestada, milliseid elemente ei peeta vajalikuks ja miks.

4.6.3.2.2   Koolitusvajaduste analüüsi ajakohastamine

Raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad kehtestama oma koolitusvajaduste läbivaatamise ja ajakohastamise menetluse, võttes arvesse muu hulgas varasemaid auditeid, süsteemi tagasisidet ja teadaolevaid muudatusi eeskirjades ja protseduurides, infrastruktuuris ja tehnoloogias.

4.6.3.2.3   Erinõuded rongimeeskonnale ja abipersonalile

4.6.3.2.3.1   Marsruudi tundmine

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised tasemel, mis sõltub nende vastutuse tasemest. See protsess peab:

| — | põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol, ja |
| --- | --- |

—

põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol, ja

| — | olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga. |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud protsessiga.

Juhid peavad marsruute tundma õppima nii teoreetiliselt kui ka praktiliselt.

4.6.3.2.3.2   Veeremi tundmine

Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond omandab ja säilitab teadmised veduritest ja veeremist.

4.6.3.2.3.3   Abipersonal

Raudtee-ettevõtja tagab, et abipersonal (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongi meeskonda, saavad lisaks baasväljaõppele ka koolitust rongi meeskonna täielikult koolitatud liikmete juhiste täitmiseks.

4.7   Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

4.7.1   Sissejuhatus

Punktis 4.2.1 nimetatud personal, kes täidab käesoleva KTK punkti 2,2. kohaselt ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, peab olema piisavalt heas füüsilises vormis, et tagada üldiste töö- ja ohutusnormide täitmine.

Vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad looma ja dokumenteerima protsessi, mille nad kehtestavad ohutuse juhtimise süsteemi kuuluva personali meditsiiniliste, psühholoogiliste ja tervisenõuete täitmiseks.

Punktis 4.7.4 sätestatud terviseuuringud ja otsused konkreetsete töötajate füüsilise vormi kohta peab tegema tunnustatud töötervishoiuarst.

Töötajad ei tohi täita ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, kui nende valvsus on vähenenud alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite vms kasutamise tõttu. Seepärast peavad raudtee-ettevõtjatel ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel olema kehtivad protseduurid, millega piiratakse ohtu, et töötajad võivad töötada kõnealuste ainete mõju all või tööl olles neid aineid tarbida.

Eespool nimetatud ainete lubatud määr organismis on ette nähtud selle liikmesriigi normidega, kus rongiliiklus toimub.

4.7.2   Töötervishoiuarstide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamise soovitatavad kriteeriumid

Raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad terviseuuringutes osalevad töötervishoiuarstid ja organisatsioonid valima vastavalt selle riigi normidele ja tavadele, kus raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on litsentsitud või registrisse kantud.

Punktis 4.7.4 nimetatud terviseuuringuid teostavatel töötervishoiuarstidel peavad olema:

| — | töötervishoiualased teadmised; |
| --- | --- |

—

töötervishoiualased teadmised;

| — | teadmised asjaomase tööga ja raudteekeskkonnaga seotud ohtudest; |
| --- | --- |

—

teadmised asjaomase tööga ja raudteekeskkonnaga seotud ohtudest;

| — | teadmised sellest, kuidas terviseprobleemid võivad mõjutada neist ohtudest tulenevate riskide välistamiseks või vähendamiseks ette nähtud meetmeid. |
| --- | --- |

—

teadmised sellest, kuidas terviseprobleemid võivad mõjutada neist ohtudest tulenevate riskide välistamiseks või vähendamiseks ette nähtud meetmeid.

Neile tingimustele vastav töötervishoiuarst võib oma nõuannete või hinnangute toetuseks paluda välist abi arstidelt või parameedikutelt, nt oftalmoloogidelt.

4.7.3   Psühholoogilises hindamises osalevate psühholoogide tunnustamise kriteeriumid ja psühholoogilise hindamise nõuded

4.7.3.1   Psühholoogide sertifitseerimine

Soovitatav on, et psühholoogil oleks asjakohane ülikoolidiplom ning tema pädevus oleks sertifitseeritud ja tunnustatud vastavalt selle riigi normidele ja tavadele, kus raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on litsentseeritud või registrisse kantud.

4.7.3.2   Psühholoogilise hindamise sisu ja tõlgendamine

Psühholoogilise hindamise sisu ja tõlgendamisprotseduurid peab kindlaks määrama punkti 4.7.3.1 kohaselt sertifitseeritud isik, võttes arvesse raudteetööd ja -keskkonda.

4.7.3.3   Hindamisvahendite valik

Hindamine peab hõlmama üksnes hindamisvahendeid, mille aluseks on psühholoogiateaduse põhimõtted.

4.7.4   Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine

4.7.4.1   Enne tööleasumist

4.7.4.1.1   Minimaalsed terviseuuringud

Terviseuuringud hõlmavad:

| — | üldist tervisekontrolli; |
| --- | --- |

—

üldist tervisekontrolli;

| — | sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontrolli; |
| --- | --- |

—

sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontrolli;

| — | uriini- või vereanalüüsi, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus; |
| --- | --- |

—

uriini- või vereanalüüsi, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

| — | narkootikumide kuritarvitamise kontrolli. |
| --- | --- |

—

narkootikumide kuritarvitamise kontrolli.

4.7.4.1.2   Psühholoogiline hindamine

Psühholoogilise hindamise eesmärk on aidata raudtee-ettevõtjal määrata ametisse ja juhtida töötajaid, kellel on oma ülesannete ohutuks täitmiseks vajalikud kognitiivsed, psühhomotoorsed, käitumis- ja isiksuseomadused.

Psühholoogilise hindamise sisu kindlaksmääramisel peab psühholoog iga ohutusalase funktsiooniga seoses arvesse võtma vähemalt järgmisi kriteeriume.

| — | Kognitiivsed:






  — | tähelepanu ja keskendumisvõime; |
| --- | --- | --- |

—

Kognitiivsed:

—

tähelepanu ja keskendumisvõime;

| — | mälu; |
| --- | --- |

—

mälu;

| — | taju erksus; |
| --- | --- |

—

taju erksus;

| — | põhjendusvõime; |
| --- | --- |

—

põhjendusvõime;

| — | suhtlusvõime. |
| --- | --- |

—

suhtlusvõime.

| — | Psühhomotoorsed:






  — | reaktsiooni kiirus; |
| --- | --- | --- |

—

Psühhomotoorsed:

—

reaktsiooni kiirus;

| — | liigutuste koordinatsioon. |
| --- | --- |

—

liigutuste koordinatsioon.

| — | Käitumine ja isiksus:






  — | emotsionaalne enesevalitsus; |
| --- | --- | --- |

—

Käitumine ja isiksus:

—

emotsionaalne enesevalitsus;

| — | käitumise usaldusväärsus; |
| --- | --- |

—

käitumise usaldusväärsus;

| — | iseseisvus; |
| --- | --- |

—

iseseisvus;

| — | kohusetunne. |
| --- | --- |

—

kohusetunne.

Kui psühholoog mõne nimetatuist kõrvale jätab, tuleb vastavat otsust põhjendada ja see dokumenteerida.

4.7.4.2   Pärast tööleasumist

4.7.4.2.1   Perioodiliste terviseuuringute sagedus

Vähemalt üks põhjalik terviseuuring tuleb teha:

| — | alla 40-aastaste töötajate puhul iga 5 aasta järel; |
| --- | --- |

—

alla 40-aastaste töötajate puhul iga 5 aasta järel;

| — | 41–62-aastaste töötajate puhul iga 3 aasta järel; |
| --- | --- |

—

41–62-aastaste töötajate puhul iga 3 aasta järel;

| — | üle 62-aastaste töötajate puhul kord aastas. |
| --- | --- |

—

üle 62-aastaste töötajate puhul kord aastas.

Töötervishoiuarst peab ette nägema sagedasemad uuringud, kui töötaja tervislik seisund seda nõuab.

4.7.4.2.2   Minimaalsed korrapärased terviseuuringud

Kui töötaja vastab enne tööleasumist läbi viidavate uuringute kriteeriumidele, peavad korrapärased lisauuringud hõlmama vähemalt:

| — | üldist tervisekontrolli; |
| --- | --- |

—

üldist tervisekontrolli;

| — | sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontrolli; |
| --- | --- |

—

sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontrolli;

| — | uriini- või vereanalüüsi, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus; |
| --- | --- |

—

uriini- või vereanalüüsi, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

| — | narkootikumide kuritarvitamise kontrolli, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad. |
| --- | --- |

—

narkootikumide kuritarvitamise kontrolli, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad.

4.7.4.2.3   Täiendavad terviseuuringud ja/või psühholoogiline hindamine

Lisaks korrapärastele terviseuuringutele tuleb teha spetsiaalsed täiendavad terviseuuringud ja/või psühholoogiline hindamine, kui on piisavalt alust kahelda töötaja füüsilises või psühholoogilises seisundis või on piisav alus kahtlustada narkootikumide või alkoholi kuritarvitamist või liigtarvitamist. See kehtib eelkõige juhul, kui on toimunud antud isiku inimeksimusest tingitud vahejuhtum või õnnetus.

Tööandja võib taotleda terviseuuringute läbiviimist pärast vähemalt 30 järjestikust haiguspäeva. Vajaduse korral võivad nimetatud uuringud piirduda töötervishoiuarsti piiratud hinnanguga olemasolevate terviseandmete põhjal, mis näitavad, et töötaja töövõime ei ole halvenenud.

Raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad kehtestama süsteemid, mis tagavad vajaduse korral kõnealuste lisauuringute ja -hindamiste läbiviimise.

4.7.5   Tervisenõuded

4.7.5.1   Üldnõuded

Töötajad ei tohi põdeda haigusi ega saada ravi, mis võib põhjustada:

| — | ootamatut teadvusekaotust; |
| --- | --- |

—

ootamatut teadvusekaotust;

| — | teadvuse või keskendumisvõime nõrgenemist; |
| --- | --- |

—

teadvuse või keskendumisvõime nõrgenemist;

| — | ootamatut teovõimetust; |
| --- | --- |

—

ootamatut teovõimetust;

| — | tasakaalu või koordinatsiooni halvenemist; |
| --- | --- |

—

tasakaalu või koordinatsiooni halvenemist;

| — | olulist liikumisvõime halvenemist. |
| --- | --- |

—

olulist liikumisvõime halvenemist.

Täidetud peavad olema järgmised nägemise ja kuulmisega seotud nõuded.

4.7.5.2   Nägemisnõuded

| — | Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm — mõõdetud eraldi); nõrgemal silmal vähemalt 0,3. |
| --- | --- |

—

Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm — mõõdetud eraldi); nõrgemal silmal vähemalt 0,3.

| — | Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus +5 / lühinägevus –8. Tunnustatud töötervishoiuarst (vastavalt punktile 4.7.2) võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga. |
| --- | --- |

—

Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus +5 / lühinägevus –8. Tunnustatud töötervishoiuarst (vastavalt punktile 4.7.2) võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga.

| — | Kesknägevus ja lähinägevus: piisav, abivahenditega või ilma. |
| --- | --- |

—

Kesknägevus ja lähinägevus: piisav, abivahenditega või ilma.

| — | Lubatud on kontaktläätsed. |
| --- | --- |

—

Lubatud on kontaktläätsed.

| — | Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi alusel, nt Ishihara, vajadusel kasutada täiendavat tunnustatud testi. |
| --- | --- |

—

Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi alusel, nt Ishihara, vajadusel kasutada täiendavat tunnustatud testi.

| — | Vaateväli: normaalne (puuduvad kõrvalekalded, mis mõjutaksid tööülesannete täitmist). |
| --- | --- |

—

Vaateväli: normaalne (puuduvad kõrvalekalded, mis mõjutaksid tööülesannete täitmist).

| — | Mõlema silma nägevus: olemas |
| --- | --- |

—

Mõlema silma nägevus: olemas

| — | Binokulaarne vaateväli: olemas |
| --- | --- |

—

Binokulaarne vaateväli: olemas

| — | Kontrastitundlikkus: hea |
| --- | --- |

—

Kontrastitundlikkus: hea

| — | Puuduvad progresseeruvad silmahaigused. |
| --- | --- |

—

Puuduvad progresseeruvad silmahaigused.

| — | Läätseimplantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes juhul, kui neid kontrollitakse igal aastal või töötervishoiuarsti määratud ajavahemike järel. |
| --- | --- |

—

Läätseimplantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes juhul, kui neid kontrollitakse igal aastal või töötervishoiuarsti määratud ajavahemike järel.

4.7.5.3   Kuulmisnõuded

Kõlaaudiogrammiga kontrollitud piisav kuulmine, st:

| — | kuulmine on piisavalt hea, et pidada telefonivestlust ning kuulda samal ajal hoiatussignaale ja raadiosõnumeid; |
| --- | --- |

—

kuulmine on piisavalt hea, et pidada telefonivestlust ning kuulda samal ajal hoiatussignaale ja raadiosõnumeid;

| — | juhinduda tuleks järgmistest soovituslikest näitajatest: |
| --- | --- |

—

juhinduda tuleks järgmistest soovituslikest näitajatest:

| — | kuulmisvaegus ei tohi 500 ja 1 000 Hz juures ületada 40 db, |
| --- | --- |

—

kuulmisvaegus ei tohi 500 ja 1 000 Hz juures ületada 40 db,

| — | kuulmisvaegus ei tohi 2 000 Hz juures ületada nõrgema helitajuvusega kõrva puhul 45 dB. |
| --- | --- |

—

kuulmisvaegus ei tohi 2 000 Hz juures ületada nõrgema helitajuvusega kõrva puhul 45 dB.

4.7.5.4   Rasedus

Rasedus tuleb juhtide puhul lugeda ajutiseks töölt kõrvaldamise põhjuseks, kui esineb talumatust või patoloogilisi seisundeid. Tööandja peab tagama rasedaid kaitsvate sätete rakendamise.

4.7.6   Erinõuded seoses rongi juhtimisega

4.7.6.1   Perioodiliste terviseuuringute sagedus

Ronge juhtivate töötajate osas muudetakse käesoleva KTK punkti 4.7.4.2.1 järgmiselt.

Vähemalt üks süstemaatiline terviseuuring tuleb teha:

| — | alla 60-aastaste töötajate puhul iga 3 aasta järel; |
| --- | --- |

—

alla 60-aastaste töötajate puhul iga 3 aasta järel;

| — | üle 60-aastaste töötajate puhul kord aastas. |
| --- | --- |

—

üle 60-aastaste töötajate puhul kord aastas.

4.7.6.2   Täiendav tervisekontroll

Rongi juhtimise korral peab enne tööleasumist tehtav tervisekontroll ning 40-aastaste ja vanemate töötajate korrapärane tervisekontroll täiendavalt sisaldama EKG-uuringut puhkeseisundis.

4.7.6.3   Täiendavad nägemisnõuded

| — | Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma 1,0 (binokulaarne); nõrgemal silmal vähemalt 0,5. |
| --- | --- |

—

Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma 1,0 (binokulaarne); nõrgemal silmal vähemalt 0,5.

| — | Värvilised kontaktläätsed ja fotokroomklaasid ei ole lubatud. Lubatud on UV-filtriga klaasid. |
| --- | --- |

—

Värvilised kontaktläätsed ja fotokroomklaasid ei ole lubatud. Lubatud on UV-filtriga klaasid.

4.7.6.4   Täiendavad kuulmis- ja kõnenõuded

| — | Ei esine vestibulaarsüsteemi anomaaliaid. |
| --- | --- |

—

Ei esine vestibulaarsüsteemi anomaaliaid.

| — | Ei esine kroonilisi kõnehäireid (arvestades vajadust vahetada sõnumeid valjusti ja selgelt). |
| --- | --- |

—

Ei esine kroonilisi kõnehäireid (arvestades vajadust vahetada sõnumeid valjusti ja selgelt).

| — | Punktis 4.7.5.3 sätestatud kuulmisnõuded peavad olema täidetud kuuldeaparaadita. Arsti arvamuse alusel võib siiski erijuhtudel lubada kuulmisaparaadi kasutamist. |
| --- | --- |

—

Punktis 4.7.5.3 sätestatud kuulmisnõuded peavad olema täidetud kuuldeaparaadita. Arsti arvamuse alusel võib siiski erijuhtudel lubada kuulmisaparaadi kasutamist.

4.7.6.5   Antropomeetria

Töötajate antropomeetrilised mõõdud peavad olema veeremi ohutuks kasutamiseks sobivad. Juhte ei tohi kohustada ega lubada juhtima teatud liiki veeremit, kui nende pikkus, kaal või muud füüsilised omadused ei võimalda seda ohutult teha.

4.7.6.6   Traumanõustamine

Tööandja tagab vajaliku hoolitsuse töötajatele, keda rongi juhtimise ajal tabavad traumeerivad õnnetused, mis põhjustavad isikute surma või raskeid kehavigastusi.

4.8   Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 22a lõikele 1 „tagavad liikmesriigid infrastruktuuri- ja veeremiregistrite iga-aastase avaldamise ja ajakohastamise. Neisse registritesse märgitakse iga allsüsteemi või allsüsteemi osa põhitunnused ja nende seosed kohaldatavate KTKdega ette nähtud omadustega. Selleks sätestatakse kõikides KTKdes täpselt, millist teavet peavad infrastruktuuri- ja veeremiregistrid sisaldama.”

Kuna neid registreid avaldatakse ja ajakohastatakse kord aastas, ei saa neid käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi konkreetsete nõuete osas kasutada. Seepärast ei sätestata käesolevas KTKs nende registrite kohta midagi.

On siiski üks kasutamisega seotud nõue teatavatele infrastruktuuriga seotud andmeüksustele, mis tuleb teha kättesaadavaks raudtee-ettevõtjale, ning omakorda ka teatavatele andmeüksustele, mis tuleb teha kättesaadavaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale. Mõlemal juhul peavad need andmed olema täielikud ja täpsed.

4.8.1   Infrastruktuur

Nõuded tavaraudtee infrastruktuuriga seotud andmetele käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas, mis tuleb raudtee-ettevõtjatele kättesaadavaks teha, on sätestatud lisas D. Andmete õigsuse eest vastutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja.

4.8.2   Veerem

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale peavad olema kättesaadavad järgmised veeremiga seotud andmed. Andmete õigsuse eest vastutab valdaja (veeremi omanik):

| — | kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest); |
| --- | --- |

—

kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest);

| — | pikkus puhvritest mõõdetuna. |
| --- | --- |

—

pikkus puhvritest mõõdetuna.

5   KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1   Mõiste

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile d:

on koostalitlusvõime komponendid „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, millest üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.

Koostalitlusvõime komponent on:

| — | toode, mille võib tuua turule enne allsüsteemis kasutuselevõttu ja kasutamist; sellega seoses peab olema võimalik kontrollida komponendi vastavust sõltumatult allsüsteemist, milles see kasutusele võetakse; |
| --- | --- |

—

toode, mille võib tuua turule enne allsüsteemis kasutuselevõttu ja kasutamist; sellega seoses peab olema võimalik kontrollida komponendi vastavust sõltumatult allsüsteemist, milles see kasutusele võetakse;

| — | või mittemateriaalne ese, näiteks tarkvara, protsess, korraldus, protseduur jne, millel on allsüsteemis mingi funktsioon ja mille vastavust tuleb kontrollida, et tagada vastavus olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

—

või mittemateriaalne ese, näiteks tarkvara, protsess, korraldus, protseduur jne, millel on allsüsteemis mingi funktsioon ja mille vastavust tuleb kontrollida, et tagada vastavus olulistele nõuetele.

5.2   Komponentide loend

Koostalitlusvõime komponente käsitlevad direktiivi 96/48/EÜ asjakohased sätted. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas hetkel koostalitlusvõime komponendid puuduvad.

5.3   Komponentide toimivus ja näitajad

Ei kohaldata

6.   KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1   Koostalitlusvõime komponendid

Kuna käesoleva KTKga veel koostalitlusvõime komponente ette ei nähta, ei sisalda need ka hindamise korda.

Kui aga hiljem määratakse kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja teavitatud asutusel on seetõttu võimalik neid hinnata, võib vajalikud hindamismenetlused lisada muudetud versioonile.

6.2   Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

6.2.1   Põhimõtted

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem on direktiivi 96/48/EMÜ II lisa punkti 2,4 kohane struktuurne allsüsteem.

Selle üksikelemendid on aga suurel määral kooskõlas raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt või raudtee-ettevõtjalt direktiivi 2004/49/EÜ kohase ohutusloa/ohutustunnistuse taotlemisel nõutavate tööeeskirjade ja -protsessidega. Raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad tõendama vastavust käesolevale KTK-le. Selleks võivad nad kasutada direktiivis 2004/49/EÜ kirjeldatud ohutuse juhtimise süsteemi. Tuleb silmas pidada, et praegu ei ole ühegi käesolevas KTKs sisalduva elemendi puhul vajalik teavitatud asutuse poolne eraldi hindamine.

Uue või muudetud ohutusloa/ohutustunnistuse väljastamiseks hindab asjaomane pädev asutus kõiki uusi või muudetud tööprotseduure või -protsesse enne nende rakendamist. Hindamine moodustab osa ohutustunnistuse/ohutusloa väljastamise protsessist. Kui kõnealuse ohutuse juhtimise süsteemi kohaldamine mõjutab mõnda teist liikmesriiki, tuleb hindamisel tagada selle riigiga kooskõlastamine.

Allpool kirjeldatud hindamisprotsessi nõuetekohase läbiviimise korral annab pädev asutus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale või raudtee-ettevõtjale loa käitamise ja liikluskorralduse süsteemi vastavate elementide rakendamiseks, andes ühtlasi välja direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 ette nähtud ohutusloa või ohutustunnistuse.

Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja võtab kasutusele uusi/täiendatud/uuendatud tööprotsesse (või muudab oluliselt olemasolevaid), mis kuuluvad käesoleva KTK nõuete alla, koostab ta kinnituse selle kohta, et need protsessid on kooskõlas käitamise ja liikluskorralduse KTKdega (või üleminekuajal osaga neist — vt 7. peatükk).

Käesolevas peatükis kirjeldatud uute või muudetud tööeeskirjade ja –protsessidega seotud hindamisprotseduur on samaväärne direktiivi 96/48/EÜ artikli 14 lõike 1 kohase liikmesriigipoolse kastuselevõtu loaga.

6.2.2   Eeskirjade ja protseduuride dokumentatsioon

Käesoleva KTK punktis 4.2.1 kirjeldatud dokumentatsiooni hindamisel on pädeva asutuse kohustus tagada, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja esitatavate dokumentide koostamise protsess oleks täielik ja täpne.

6.2.3   Hindamismenetlus

6.2.3.1   Pädeva asutuse otsus

Lisast G juhindudes esitavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad iga kavandatava uue või muudetud tööprotsessi kirjelduse.

Direktiiviga 2004/49/EÜ ette nähtud ohutustunnistuse/ohutusloa A osasse kuuluvad andmed esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ettevõte on registreeritud.

Direktiiviga 2004/49/EÜ ette nähtud ohutustunnistuse/ohutusloa B osasse kuuluvad andmed esitatakse iga asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.

Kirjeldus esitatakse piisavalt üksikasjalikult, et pädeva(te)l asutus(t)el oleks võimalik otsustada ametlikku hindamise vajalikkuse üle.

6.2.3.2   Kui hindamine on vajalik

Kui pädev asutus või asutused leiavad, et kõnealune hindamine on vajalik, tehakse see direktiivi 2004/49/EÜ kohase ohutustunnistuse/ohutusloa andmiseks/uuendamiseks vajaliku hindamise raames.

Hindamistoimingud peavad vastama hindamiseks ning ohutuse juhtimise süsteemide sertifitseerimiseks/kinnitamiseks direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 nõutavale ühisele ohutusmeetodile, mis kehtestatakse hiljem.

Mõned informatiivsed ja mittekohustuslikud suunised hindamiseks on esitatud lisas F.

6.2.4   Süsteemi toimivus

Direktiivi 96/48/EÜ artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et liikmesriigid peavad korrapäraselt kontrollima, kas koostalitlusvõime allsüsteeme kasutatakse ja hooldatakse vastavalt olulistele nõuetele. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas tehakse nimetatud kontrollid direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt.

7.   RAKENDAMINE

7.1   Põhimõtted

Käesoleva KTK rakendamine ja selle asjaomaste osade nõuete täitmine peab toimuma vastavalt rakenduskavale, mille koostab iga liikmesriik tema vastutusalasse kuuluvate kiirliinide kohta.

Kavas tuleb arvesse võtta järgmist:

| — | iga konkreetse liini kasutamisega seotud spetsiifiliste inimteguritega seonduv; |
| --- | --- |

—

iga konkreetse liini kasutamisega seotud spetsiifiliste inimteguritega seonduv;

| — | iga asjaomase liini konkreetsed kasutus- ja ohutuselemendid; ning |
| --- | --- |

—

iga asjaomase liini konkreetsed kasutus- ja ohutuselemendid; ning

| — | see, kas asjaomaseid elemente tuleb rakendada järgmise suhtes:






  — | üksnes mõned kiirliinid; |
| --- | --- | --- |

—

see, kas asjaomaseid elemente tuleb rakendada järgmise suhtes:

—

üksnes mõned kiirliinid;

| — | kõik kiirliinid; |
| --- | --- |

—

kõik kiirliinid;

| — | kõik kiirliinidel sõitvad rongid vastavalt käesoleva KTK punktile 1,1; |
| --- | --- |

—

kõik kiirliinidel sõitvad rongid vastavalt käesoleva KTK punktile 1,1;

| — | rakendamise seosed teiste allsüsteemidega (CCS, RST, INS, ENE jne). |
| --- | --- |

—

rakendamise seosed teiste allsüsteemidega (CCS, RST, INS, ENE jne).

Samal ajal tuleb arvesse võtta ja kavas dokumenteerida ka konkreetsed erandid, mida võidakse kohaldada.

Rakenduskavas tuleb silmas pidada erinevaid potentsiaalseid rakendustasemeid juhtudel, kus:

| — | raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja alustab tegevust, või |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja alustab tegevust, või

| — | raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olemasolevaid töötavaid süsteeme uuendatakse või täiendatakse, või |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olemasolevaid töötavaid süsteeme uuendatakse või täiendatakse, või

| — | võetakse kasutusele uusi ja täiendatud infrastruktuuri, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, mille jaoks on vaja vastavat töökorda. |
| --- | --- |

—

võetakse kasutusele uusi ja täiendatud infrastruktuuri, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, mille jaoks on vaja vastavat töökorda.

Kui olemasolevates töötavates süsteemides tehakse täiendusi, mis mõjutavad nii raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid kui ka raudtee-ettevõtjaid, peab liikmesriik tagama, et kõnealuseid projekte hinnatakse ja need võetakse kasutusele ühel ajal.

On kokku lepitud, et käesoleva KTK kõikide osade täielik rakendamine ei ole võimalik enne, kui kasutatav seadmestik (infrastruktuur, juhtkäsud ja signaalimine jne) on ühtlustatud. Käesolevas peatükis esitatud suunised on seega üksnes vaheetapp, mis toetab üleminekut kavandatavale süsteemile.

Direktiivi 2004/49/EÜ artiklite 10 ja 11 kohaselt tuleb tunnistusi/lube uuendada iga 5 aasta järel. Pärast käesoleva KTK jõustamist ning tunnistuse/loa uuendamiseks vajaliku menetluse käigus peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad suutma tõendada, et nad on käesoleva KTK sisu arvesse võtnud, ning põhjendada, miks nad ei ole nende teatavaid osi seni täitnud.

Ehkki on selge, et lõpuks tuleb jõuda käesolevas KTKs ettenähtud süsteemini, võib üleminek olla etapiviisiline, arendades järk-järgult riiklikke või rahvusvahelisi kahe- või mitmepoolseid lepinguid. Need lepingud, mille koostamisel ja sõlmimisel võivad esineda kombinatsioonid IE–IE, IE–RE, RE–RE, peavad alati sisaldama asjaomaste ohutusametkondade panust.

Kui olemasolevad lepingud sisaldavad käitamise ja liikluskorraldusega seotud nõudeid, teatavad liikmesriigid komisjonile 6 kuu jooksul alates käesoleva KTK jõustumisest järgmistest lepingutest:

| (a) | riiklikud, kahe- või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu; |
| --- | --- |

(a)

riiklikud, kahe- või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu;

| (b) | raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriikide vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsed lepingud, millega saavutatakse märkimisväärne kohaliku või piirkondliku koostalitluse tase; |
| --- | --- |

(b)

raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriikide vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsed lepingud, millega saavutatakse märkimisväärne kohaliku või piirkondliku koostalitluse tase;

| (c) | ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(c)

ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime.

Hinnatakse kõnealuste lepingute vastavust EL õigusaktidele, sealhulgas mittediskrimineerimise põhimõttele ja eelkõige käesolevale KTK-le ning komisjon võtab vajalikud meetmed, muutes näiteks käesolevat KTKd, et lisada vajalikud erijuhtumid või üleminekumeetmed.

RIC lepingutest ning COTIFi kokkulepetest ei ole vaja teatada, kuna need on teada.

Nimetatud lepinguid on võimalik uuendada, kuid üksnes töökorraldusega saavutatava jätkuva koostöö huvides ja juhul, kui puuduvad muud sobivad võimalused. Kõik olemasolevate lepingute muudatused või uued lepingud peavad põhinema EL õigusaktidel ja eelkõige käesoleval KTK-l. Liikmesriigid teatavad sellistest muudatustest või uutest lepingutest komisjonile. Sel juhul kohaldatakse eespool kirjeldatud korda.

7.2   Rakendussuunised

Lisas N esitatud tabelis, mis on informatiivne ega ole kohustuslik, antakse suuniseid selle kohta, mida liikmesriik peaks lugema iga 4. peatükis sätestatud elemendi rakendamise käivitajaks.

Rakendamine koosneb kolmest konkreetsest osast:

| — | kinnitus, et olemasolevad süsteemid ja protsessid vastavad käesoleva KTK nõuetele; |
| --- | --- |

—

kinnitus, et olemasolevad süsteemid ja protsessid vastavad käesoleva KTK nõuetele;

| — | olemasolevate süsteemide ja protsesside muutmine, et täita käesoleva KTK nõudeid; |
| --- | --- |

—

olemasolevate süsteemide ja protsesside muutmine, et täita käesoleva KTK nõudeid;

| — | uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest:






  — | uued/täiendatud kiirliinid (INS/ENE), |
| --- | --- | --- |

—

uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest:

—

uued/täiendatud kiirliinid (INS/ENE),

| — | uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (CCS), |
| --- | --- |

—

uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (CCS),

| — | uus veerem (RST). |
| --- | --- |

—

uus veerem (RST).

7.3   Erijuhtumid

7.3.1   Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtudel võib kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhtumid jagunevad kahte kategooriasse:

| — | sätteid kohaldatakse püsivalt (P-juhtum) või ajutiselt (A-juhtum). |
| --- | --- |

—

sätteid kohaldatakse püsivalt (P-juhtum) või ajutiselt (A-juhtum).

P

A

| — | Ajutise kohaldamise juhtudel soovitatakse asjaomastel liikmesriikidel täita vastava allsüsteemi nõuded kas aastaks 2010 (A1-juhtum), nagu on eesmärgiks seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või aastaks 2020 (A2-juhtum). |
| --- | --- |

—

Ajutise kohaldamise juhtudel soovitatakse asjaomastel liikmesriikidel täita vastava allsüsteemi nõuded kas aastaks 2010 (A1-juhtum), nagu on eesmärgiks seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või aastaks 2020 (A2-juhtum).

A1

A2

7.3.2   Erijuhtumite loend

Iirimaa ajutine erijuhtum (A2)

Käesoleva KTK lisa P rakendamisel Iirimaal ei pea üksnes riigisiseses liikluses kasutatavatel liiklusvahenditel olema standardset 12-kohalist numbrit. Seda võib kohaldada ka Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi vahelise piiriülese liikluse puhul.

Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (A2)

Käesoleva KTK lisa P rakendamisel Ühendkuningriigis ei pea üksnes riigisiseses liikluses kasutatavatel liiklusvahenditel olema standardset 12-kohalist numbrit. Seda võib kohaldada ka Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariigi vahelise piiriülese liikluse puhul.

LISAD A

ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri kasutuseeskirjad

Käesolev lisa sisaldab ERTMSi/ETCSi eeskirju, nagu need on esitatud versioonis 1 (dokument on avaldatud Euroopa Raudteeagentuuri veebisaidil www.era.europa.eu).

LISA B.

Muud eeskirjad, mis võimaldavad uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist

(vt ka punkt 4.4)

Käesolevat lisa täiendatakse aja jooksul, see vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda ajakohastatakse.

Käesoleva lisa tüüpsisuks on eeskirjad ja protseduurid, mida tuleb rakendada ühetaoliselt kogu TENi ulatuses ja eelkõige kiirraudteevõrgustikus ning mida käesoleva KTK 4. peatükis praegu ei käsitleta. Tõenäoliselt lisatakse käesolevale lisale ka mõningad 4. peatüki osad ja seonduvad lisad.

A.   ÜLDINE

A1.   Rongide komplekteerimine

Reserveeritud

B.   TÖÖTAJATE OHUTUS JA TURVALISUS

Reserveeritud

C.   RAKENDUSLIIDES SIGNAALIMIS- JA JUHTKÄSKUDE SEADMETEGA

C1.   Liivatamine

Liiva kasutamine aitab tõhusalt parandada rataste haardumist rööbastega, aidates pidurdada ja paigalt võtta, eelkõige karmides ilmastikutingimustes.

Liiva kogunemine rööpa pinnale võib aga tekitada mitmeid probleeme, eelkõige seoses rööpaahelate aktiveerimise ning pöörangute ja ülesõitude tõhusa toimimisega.

Juhil peab alati olema võimalik liiva kasutada, kuid võimaluse korral tuleb seda vältida:

| — | pöörangute ja ülesõitude piirkonnas; |
| --- | --- |

—

pöörangute ja ülesõitude piirkonnas;

| — | pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel. |
| --- | --- |

—

pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel.

Need piirangud ei kehti siiski juhul, kui on SAPD (ohuolekus signaalist möödasõit) või muu tõsise vahejuhtumi oht ning liiva kasutamine aitaks haardumist parandada;

| — | rongi seisu ajal. Erandiks on paigaltvõtt ja veduri liivatamisseadmete katsetamine. (Katsetamine peaks üldjuhul toimuma piirkondades, mis on infrastruktuuriregistris selgesõnaliselt sätestatud.) |
| --- | --- |

—

rongi seisu ajal. Erandiks on paigaltvõtt ja veduri liivatamisseadmete katsetamine. (Katsetamine peaks üldjuhul toimuma piirkondades, mis on infrastruktuuriregistris selgesõnaliselt sätestatud.)

C2.   Teljepuksi ülekuumenemise detektorite aktiveerimine

Reserveeritud

D.   RONGI LIIKUMINE

D1.   Tavatingimused

D2.   Halvenenud tingimused

Reserveeritud

E.   KÕRVALEKALDED, VAHEJUHTUMID JA ÕNNETUSED

Reserveeritud

LISA C.

Ohutusalase teabevahetuse metoodika

Sissejuhatus

Käesoleva dokumendi eesmärk on kehtestada ohutusalase maa-mobiil ja mobiil-maa side eeskirjad, mida kasutatakse ohutuse seisukohalt kriitilistes olukordades teabe edastamisel või vahetamisel koostalitlusvõimelises võrgus, eelkõige:

| — | määrata kindlaks ohutusalaste teadete sisu ja struktuur; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks ohutusalaste teadete sisu ja struktuur;

| — | määrata kindlaks nende teadete kõneedastuse meetodid. |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks nende teadete kõneedastuse meetodid.

Käesoleva lisa alusel:

| — | on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal võimalik koostada teated ning vormide kogud. Kõnealused osad tehakse raudtee-ettevõtjale teatavaks üheaegselt eeskirjade ja protseduuride avaldamisega; |
| --- | --- |

—

on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal võimalik koostada teated ning vormide kogud. Kõnealused osad tehakse raudtee-ettevõtjale teatavaks üheaegselt eeskirjade ja protseduuride avaldamisega;

| — | on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal ja raudtee-ettevõtjal võimalik koostada asjakohased dokumendid oma töötajate jaoks (vormide kogud), juhised rongide liikumislube andvatele töötajatele ning juhi käsiraamatu 1. liide „Sideprotseduuride juhend”. |
| --- | --- |

—

on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal ja raudtee-ettevõtjal võimalik koostada asjakohased dokumendid oma töötajate jaoks (vormide kogud), juhised rongide liikumislube andvatele töötajatele ning juhi käsiraamatu 1. liide „Sideprotseduuride juhend”.

Vormide kasutamise ulatus ja nende struktuur võivad varieeruda. Mõningate riskide puhul on vormide kasutamine asjakohane, teiste puhul aga ei ole see vajalik.

Konkreetse riski puhul otsustab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõikele 3, kas vormi kasutamine on asjakohane. Vormi tuleks kasutada üksnes juhul, kui selle ohutus- ja kasutuseelised kaaluvad üles ohutus- ja kasutusprobleemid.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad oma sideprotokolli struktureerima vormidena ning järgmise 3 kategooria alusel:

| — | kiireloomulised suulised (häda)teated; |
| --- | --- |

—

kiireloomulised suulised (häda)teated;

| — | kirjalikud käsud; |
| --- | --- |

—

kirjalikud käsud;

| — | täiendavad tööalased teated. |
| --- | --- |

—

täiendavad tööalased teated.

Et toetada nende teadete distsiplineeritud edastamist, on välja töötatud side metoodika.

1.   Side metoodika

1.1.   Metoodika osad ja põhimõtted

1.1.1.   Protseduurides kasutatavad standardterminid

1.1.1.1.   Kõneedastusprotseduur

termin, millega antakse kõnelemisvõimalus üle teisele poolele:

üle

1.1.1.2.   Teate vastuvõtmise protseduur

| — | otseteate vastuvõtmisel
  termin, millega kinnitatakse teate kättesaamist:


  kätte saadud


  termin, millega palutakse viletsa levi või arusaamatuse korral teadet korrata:


  öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt) |
| --- | --- |

—

otseteate vastuvõtmisel

termin, millega kinnitatakse teate kättesaamist:

kätte saadud

termin, millega palutakse viletsa levi või arusaamatuse korral teadet korrata:

öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)

| — | kinnituseks etteloetud teate kättesaamisel
  terminid, mida kasutatakse, et teatada, kas ette loetud teade vastab täpselt saadetud teatele:


  õige


  või mitte:


  viga (+ ütlen uuesti) |
| --- | --- |

—

kinnituseks etteloetud teate kättesaamisel

terminid, mida kasutatakse, et teatada, kas ette loetud teade vastab täpselt saadetud teatele:

õige

või mitte:

viga (+ ütlen uuesti)

1.1.1.3.   Side katkestamise protseduur

| — | kui teade on lõppenud:


  lõpp |
| --- | --- |

—

kui teade on lõppenud:

lõpp

| — | kui katkestus on ajutine ja sidet ei katkestata
  termin, millega jäetakse teine pool ootele:


  oodake |
| --- | --- |

—

kui katkestus on ajutine ja sidet ei katkestata

termin, millega jäetakse teine pool ootele:

oodake

| — | kui katkestus on ajutine, kuid side katkestatakse
  termin, millega teatatakse teisele poolele, et side katkestatakse, kuid seda jätkatakse hiljem:


  võtan uuesti ühendust |
| --- | --- |

—

kui katkestus on ajutine, kuid side katkestatakse

termin, millega teatatakse teisele poolele, et side katkestatakse, kuid seda jätkatakse hiljem:

võtan uuesti ühendust

1.1.1.4   Kirjaliku käsu tühistamine

termin, mida kasutatakse käimasoleva kirjaliku käsu protseduuri tühistamiseks:

tühistada protseduur ...

Kui teate saatmist on vaja hiljem jätkata, alustatakse protseduuri uuesti algusest.

1.1.2.   Vea või arusaamatuse korral kohaldatavad põhimõtted

Et võimaldada sideeksimuste parandamist, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

1.1.2.1   Eksimused

| — | eksimus edastuse käigus

  Kui saatja ise avastab eksimuse saadetavas teabes, taotleb ta tühistamist, saates järgmise teate:


  viga (+ koostage uus vorm ...)



  või:



  viga + ütlen uuesti


  ning saadab algse teate seejärel uuesti. |
| --- | --- |

—

eksimus edastuse käigus

Kui saatja ise avastab eksimuse saadetavas teabes, taotleb ta tühistamist, saates järgmise teate:

viga (+ koostage uus vorm ...)

või:

viga + ütlen uuesti

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

| — | eksimus ettelugemise käigus

  Kui saatja avastab eksimuse ajal, mil saadetud teadet talle ette loetakse, saadab ta järgmise teate:


  viga + ütlen uuesti


  ning saadab algse teate seejärel uuesti. |
| --- | --- |

—

eksimus ettelugemise käigus

Kui saatja avastab eksimuse ajal, mil saadetud teadet talle ette loetakse, saadab ta järgmise teate:

viga + ütlen uuesti

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

1.1.2.2.   Arusaamatus

Kui üks osapool ei saa teatest aru, peab ta paluma teisel poolel teadet korrata, kasutades järgmist teksti:

öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)

1.1.3.   Sõnade, numbrite, kellaaja, kauguse, kiiruse ja kuupäeva väljendamine

Et aidata erinevates olukordades teadetest paremini aru saada ja neid väljendada, tuleb iga terminit hääldada aeglaselt ja õigesti, öeldes tähthaaval sõnad või nimed ja numbrid, millest võidakse mitte aru saada. Näiteks võib tuua signaalide või pöörangute identifitseerimiskoodid.

Kehtivad järgmised eeskirjad.

1.1.3.1.   Sõnade ja tähekombinatsioonide tähthaaval ütlemine

Kasutatakse rahvusvahelist foneetilist tähestikku:

| A | Alpha | G | Golf | L | Lima | Q | Quebec | V | Victor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | Bravo | H | Hotel | M | Mike | R | Romeo | W | Whisky |
| C | Charlie | I | India | N | November | S | Sierra | X | X-ray |
| D | Delta | J | Juliet | O | Oscar | T | Tango | Y | Yankee |
| E | Echo | K | Kilo | P | Papa | U | Uniform | Z | Zulu |
| F | Foxtrot | | | | | | | | |

A

Alpha

G

Golf

L

Lima

Q

Quebec

V

Victor

B

Bravo

H

Hotel

M

Mike

R

Romeo

W

Whisky

C

Charlie

I

India

N

November

S

Sierra

X

X-ray

D

Delta

J

Juliet

O

Oscar

T

Tango

Y

Yankee

E

Echo

K

Kilo

P

Papa

U

Uniform

Z

Zulu

F

Foxtrot

Näide

Punktid A B = punktid alpha-bravo.

Signaal number KX 835 = signaal Kilo X-Ray kaheksa kolm viis.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib lisada veel tähti koos iga tähe foneetilise hääldusega, kui seda nõuab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel või töökeeled.

Raudtee-ettevõtja võib vastavalt vajadusele lisada täiendavaid hääldamisjuhiseid.

1.1.3.2.   Arvude väljendamine

Arve väljendatakse numberhaaval

| 0 | Null | 3 | Kolm | 6 | Kuus | 9 | Üheksa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Üks | 4 | Neli | 7 | Seitse | | |
| 2 | Kaks | 5 | Viis | 8 | Kaheksa | | |

0

Null

3

Kolm

6

Kuus

9

Üheksa

1

Üks

4

Neli

7

Seitse

2

Kaks

5

Viis

8

Kaheksa

Näide: rong 2183 = rong kaks-üks-kaheksa-kolm.

Kümnendkohti väljendatakse sõnaga „koma”.

Näide: 12,50 = üks-kaks-koma-viis-null

1.1.3.3.   Kellaaja väljendamine

Kellaaeg teatatakse kohaliku aja järgi lihtsas keeles.

Näide: 10:52 = kümme viiskümmend kaks.

Ehkki põhimõte on selline, on vajaduse korral lubatud aega teatada ka numberhaaval (kell üks null viis kaks).

1.1.3.4.   Vahemaade ja kiiruste väljendamine

Vahemaid väljendatakse kilomeetrites ja kiirusi kilomeetrites tunnis.

Võib kasutada miile, kui tegemist on asjaomasel infrastruktuuril kasutatava ühikuga.

1.1.3.5.   Kuupäevade väljendamine

Kuupäevi väljendatakse tavapäraselt.

Näide: 10. detsember

1.2.   Side struktuur

Ohutusalaste teadete kõneedastus koosneb põhimõtteliselt kahest alljärgnevast etapist:

| — | identifitseerimine ja palve juhiste saamiseks; |
| --- | --- |

—

identifitseerimine ja palve juhiste saamiseks;

| — | teate edastamine ja teabeedastuse lõpetamine. |
| --- | --- |

—

teate edastamine ja teabeedastuse lõpetamine.

Ülitähtsate ohutusalaste teadete puhul võib esimest etappi lühendada või selle täielikult kõrvale jätta.

1.2.1.   Identifitseerimise ja juhiste palumise eeskirjad

Et osapooled saaksid teineteist identifitseerida, teha kindlaks tegevusega seotud olukorra ning saata protseduurilisi juhiseid, kohaldatakse järgmisi eeskirju.

1.2.1.1.   Identifitseerimine

Kui tegemist ei ole väga kiireloomuliste ülitähtsate ohutusalaste teadetega, on ülioluline, et teabevahetust alustavad isikut ennast identifitseeriksid. See ei ole mitte üksnes viisakas, vaid annab ka kindluse, et rongi liikumislube andev isik suhtleb õige rongi juhiga ning juht teab, et ta kõneleb õige signaalimis- või juhtimiskeskusega. See on eriti oluline juhtudel, kui suhtlus toimub piirkondades, kus sidepiirkonnad kattuvad.

Seda põhimõtet rakendatakse ka pärast teabeedastuses tekkinud katkestusi.

Osapooled kasutavad selleks alljärgnevaid teateid:

| — | rongide liikumislube andvad töötajad:

  rong ...(number)Signaalid ...(nimi) |
| --- | --- |

—

rongide liikumislube andvad töötajad:

rong ...(number)Signaalid ...(nimi)

| — | juht:

  Signaalid ...(nimi)siin rong ...(number)


  Tuleb tähele panna, et identifitseerimisele võib järgneda täiendav informatiivne teade, millega antakse rongide liikumislube andvatele töötajatele olukorra kohta piisavalt andmeid, et määrata kindlaks protseduur, mida juht peab seejärel järgima. |
| --- | --- |

—

juht:

Signaalid ...(nimi)siin rong ...(number)

Tuleb tähele panna, et identifitseerimisele võib järgneda täiendav informatiivne teade, millega antakse rongide liikumislube andvatele töötajatele olukorra kohta piisavalt andmeid, et määrata kindlaks protseduur, mida juht peab seejärel järgima.

1.2.1.2.   Palve juhiste saamiseks

Igale kirjalikku käsku hõlmavale protseduurile peab eelnema palve juhiste saamiseks.

Juhiste palumiseks võib kasutada järgmist fraasi:

valmistuge protseduuriks ...

1.2.2.   Kirjalike käskude ja suuliste teadete edastamise kord

1.2.2.1.   Ülitähtsad ohutusalased teated

Kuna need teated on kiireloomulised ja kohustavad:

| — | võib neid saata või vastu võtta sõidu ajal; |
| --- | --- |

—

võib neid saata või vastu võtta sõidu ajal;

| — | võib neid edastada identifitseerimiseta; |
| --- | --- |

—

võib neid edastada identifitseerimiseta;

| — | tuleb neid korrata; |
| --- | --- |

—

tuleb neid korrata;

| — | peab neile niipea kui võimalik järgnema täiendav teave. |
| --- | --- |

—

peab neile niipea kui võimalik järgnema täiendav teave.

1.2.2.2.   Kirjalikud käsud

Et vormide kogus sisalduvaid protseduuriteateid (seisu ajal) nõuetekohaselt saata või vastu võtta, tuleb kinni pidada järgmistest eeskirjadest.

1.2.2.2.1   Teate saatmine.

Teate vormi võib täita enne teate edastamist, et teate kogu teksti saaks saata ühekorraga.

1.2.2.2.2.   Teate vastuvõtmine

Teate vastuvõtja peab saatjalt saadud andmete põhjal täitma vormide kogus sisalduva vormi.

1.2.2.2.3.   Ettelugemine

Kõik vormide kogus sisalduvad teated tuleb pärast vastuvõtmist ette lugeda.

1.2.2.2.4.   Etteloetu õigsuse kinnitamine

Igale etteloetud teatele peab järgnema teate saatja kinnitus, et etteloetu on või ei ole õige.

õige

või

viga + ütlen uuesti

pärast mida saadetakse algne teade uuesti.

1.2.2.2.5.   Etteloetu õigsuse kinnitamine

Iga vastuvõetud teate kättesaamist kinnitatakse positiivselt või negatiivselt järgmiselt:

kätte saadud

või

ei kuulnud, öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)

1.2.2.2.6.   Jälgitavus ja kontroll

Kõikide keskusest edastatud teadetega koos tuleb edastada kordumatu identifitseerimis- või loakood:

| — | kui teade käsitleb tegevust, milleks juht vajab eraldi luba (nt ohuolekus signaalist möödasõit):


  luba ...

  (number) |
| --- | --- |

—

kui teade käsitleb tegevust, milleks juht vajab eraldi luba (nt ohuolekus signaalist möödasõit):

luba ...

  (number)

| — | kõigil muudel juhtudel (nt ettevaatlikult sõites):


  teade ...

  (number) |
| --- | --- |

—

kõigil muudel juhtudel (nt ettevaatlikult sõites):

teade ...

  (number)

1.2.2.2.7.   Ettekande saatmine

Igale teatele, mis sisaldab nõuet „saata ettekanne”, järgneb „ettekanne”.

1.2.2.3.   Täiendavad teated

Täiendavad teated:

| — | saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist; |
| --- | --- |

—

saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist;

| — | on lühikesed ja täpsed (võimaluse korral ainult saadetav teave ja selle kehtivusala); |
| --- | --- |

—

on lühikesed ja täpsed (võimaluse korral ainult saadetav teave ja selle kehtivusala);

| — | loetakse ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus; |
| --- | --- |

—

loetakse ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus;

| — | ning neile võib järgneda palve saada juhiseid või täiendavat teavet. |
| --- | --- |

—

ning neile võib järgneda palve saada juhiseid või täiendavat teavet.

1.2.2.4.   Muutuva kindlaksmääramata sisuga infosõnumid

Muutuva sisuga infosõnumid:

| — | saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist; |
| --- | --- |

—

saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist;

| — | valmistatakse ette enne saatmist; |
| --- | --- |

—

valmistatakse ette enne saatmist;

| — | loetakse ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus. |
| --- | --- |

—

loetakse ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus.

2.   Protseduuriteated

2.1.   Teadete laad

Protseduuriteateid kasutatakse juhi käsiraamatus sisalduvate olukordadega seotud tegutsemisjuhiste saatmiseks.

Need sisaldavad teate teksti vastavalt olukorrale ja teate identifitseerimiskoodi.

Kui vastuvõtja peab saatma teate kohta ettekande, esitatakse ka ettekande tekst.

Teadetes kasutatakse kindlaksmääratud sõnastust, mille kehtestab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma töökeeles ja need esitatakse varem ettevalmistatud vormidel paberil või arvutivormingus.

2.2.   Vormid

Vormid on protseduuriteadete ametlikud andmekandjad. Need teated on üldjuhul halvenenud töötingimuste kohta. Tüüpnäideteks on juhile antav luba signaalmärgist möödasõiduks või sõidu jätkamiseks pärast „liikumisloa lõppu”, konkreetses piirkonnas aeglasemalt sõitmise nõue või liini uurimise nõue. Nimetatud teateid võib olla tarvis kasutada ka muudes olukordades.

Nende eesmärk on:

| — | olla üldkasutatavaks töödokumendiks, mida rongide liikumislube andvad töötajad ja juhid reaalajas kasutavad; |
| --- | --- |

—

olla üldkasutatavaks töödokumendiks, mida rongide liikumislube andvad töötajad ja juhid reaalajas kasutavad;

| — | tuletada juhile (eriti tundmatus või erandlikus keskkonnas töötavale juhile) meelde, milliseid protseduure ta peab järgima; |
| --- | --- |

—

tuletada juhile (eriti tundmatus või erandlikus keskkonnas töötavale juhile) meelde, milliseid protseduure ta peab järgima;

| — | võimaldada teabevahetuse jälgimist. |
| --- | --- |

—

võimaldada teabevahetuse jälgimist.

Vormide identifitseerimiseks tuleb välja töötada protseduuri tähistav kordumatu sõnaline või numbriline kood. See võib põhineda vormi kasutamise eeldataval sagedusel. Kui on tõenäoline, et kõikidest koostatavatest vormidest kõige sagedamini kasutatav on ohuolekus signaalist või EOAst möödasõidu luba, võiks selle number olla 001, ja nii edasi.

2.3   Vormide kogu

Pärast kõikide kasutatavate vormide kindlaksmääramist tuleb need kõik koondada vormide kogu nime kandvasse dokumenti või arvuti andmekandjale.

See on koonddokument, mida kasutavad omavahel suhtlemiseks juht ja rongide liikumislube andvad töötajad. Seepärast on oluline, et juhi kasutatav ja rongide liikumislube andvate töötajate kasutatav kogu on struktureeritud ja nummerdatud ühtmoodi.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab vormide kogu ja vormide koostamise eest tema töökeeles.

Raudtee-ettevõtja võib vormide kogus sisalduvatele vormidele ja lisainformatsioonile lisada tõlked, kui ta leiab, et juhtidel oleks neist väljaõppe käigus ning reaalsetes olukordades abi.

Teadete edastamiseks kasutatav keel on alati raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel.

Vormide kogu koosneb kahest osast.

| — | Esimene osa sisaldab järgmist:






  — | vormide kogu kasutamise õpetus; |
| --- | --- | --- |

—

Esimene osa sisaldab järgmist:

—

vormide kogu kasutamise õpetus;

| — | maalt saadetavate protseduurivormide loend; |
| --- | --- |

—

maalt saadetavate protseduurivormide loend;

| — | juhi saadetavate protseduurivormide loend, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

—

juhi saadetavate protseduurivormide loend, kui see on vajalik;

| — | olukordade loend koos viidetega protseduurivormidele, mida tuleb kasutada; |
| --- | --- |

—

olukordade loend koos viidetega protseduurivormidele, mida tuleb kasutada;

| — | sõnastik, milles käsitletakse olukordi, kus konkreetset protseduurivormi kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

sõnastik, milles käsitletakse olukordi, kus konkreetset protseduurivormi kohaldatakse;

| — | teadete väljendamise eeskirjad (foneetiline tähestik jne). |
| --- | --- |

—

teadete väljendamise eeskirjad (foneetiline tähestik jne).

Teine osa sisaldab protseduurivorme.

Vormide kogu peab sisaldama iga vormi kohta mitut näidet ning jaotiste eraldamiseks on soovitatav kasutada järjehoidjaid.

Raudtee-ettevõtja võib juhi vormide kogule lisada selgituse iga vormi ja sellega seotud olukordade kohta.

3.   Täiendavad teated

Täiendavad teated on infosõnumid, mida:

| — | kasutab juht, et teavitada rongide liikumislube andvaid töötajaid, või |
| --- | --- |

—

kasutab juht, et teavitada rongide liikumislube andvaid töötajaid, või

| — | kasutavad rongide liikumislube andvad töötajad, et teavitada juhti |
| --- | --- |

—

kasutavad rongide liikumislube andvad töötajad, et teavitada juhti

erandlikest olukordadest, mille jaoks ei ole kindlaksmääratud vormi vajalikuks peetud, või rongi liikumise või rongi või infrastruktuuri tehnilise seisundiga seotud olukordadest.

Nende olukordade lihtsamaks kirjeldamiseks ja infosõnumite lihtsamaks koostamiseks võib kasu olla sõnumi koostamise suunistest, raudteeterminite sõnastikust, kasutatavat veeremit kirjeldavast skeemist ja infrastruktuuriseadmete kirjeldusest (rööbastee, toiteallikas jne).

3.1.   Sõnumite soovituslik ülesehitus

Nimetatud sõnumite struktuuri põhijooned võiksid olla järgmised.

| Teabevahetuse etapp | Sõnumi sisu |
| --- | --- |
| Teabe edastamise põhjus |  | teadmiseks |

Teabevahetuse etapp

Sõnumi sisu

Teabe edastamise põhjus



teadmiseks

|  | meetmete võtmiseks |
| --- | --- |



meetmete võtmiseks

Tähelepanekud

|  | Siin on |
| --- | --- |



Siin on

|  | Ma nägin |
| --- | --- |



Ma nägin

|  | Mul oli |
| --- | --- |



Mul oli

|  | Ma põrkasin kokku |
| --- | --- |



Ma põrkasin kokku

Asukoht

| — | liinil |
| --- | --- |

—

liinil

|  | ... (koht) (jaama nimi) |
| --- | --- |



... (koht) (jaama nimi)

|  | ...
  (konkreetne koht) |
| --- | --- |



...

|  | miiliposti/kilomeetriposti ... juures
  (number) |
| --- | --- |



miiliposti/kilomeetriposti ... juures

| — | minu rongi suhtes: |
| --- | --- |

—

minu rongi suhtes:

|  | vedur ... (number) |
| --- | --- |



vedur ... (number)

|  | vagun ... (number) |
| --- | --- |



vagun ... (number)

Laad

| — | objekt |
| --- | --- |

—

objekt

| — | inimene |
| --- | --- |

—

inimene

...

(vt sõnastik)

Olek

| — | paigal |
| --- | --- |

—

paigal

|  | seisab |
| --- | --- |



seisab

|  | lebab |
| --- | --- |



lebab

|  | on kukkunud |
| --- | --- |



on kukkunud

| — | liikuv |
| --- | --- |

—

liikuv

|  | kõnnib |
| --- | --- |



kõnnib

|  | jookseb |
| --- | --- |



jookseb

|  | suunas |
| --- | --- |



suunas

Asukoht raudtee suhtes

Image

Image

Sõnumitele võib järgneda palve juhiste saamiseks.

Sõnumi sisu esitatakse nii asjassepuutuva raudtee-ettevõtja valitud keeles kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel(t)es.

3.2.   Raudteeterminite sõnastik

Raudtee-ettevõtja koostab iga võrgu kohta, kus tema rongid töötavad, raudteeterminite sõnastiku. Selles esitatakse üldkasutatavad terminid raudtee-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

Sõnastik koosneb kahest osast:

| — | terminite loend teemade kaupa; |
| --- | --- |

—

terminite loend teemade kaupa;

| — | terminite loend tähestikulises järjekorras. |
| --- | --- |

—

terminite loend tähestikulises järjekorras.

3.3.   Veeremi skeem

Kui raudtee-ettevõtja leiab, et tema tegevuses oleks sellest kasu, koostatakse kasutatavat veeremit kirjeldav skeem. Selles tuleks loetleda erinevad komponendid, mis võivad olla teemaks erinevate asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega suhtlemisel. Selles tuleks esitada standardterminite üldnimetused raudtee-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

3.4.   Infrastruktuuriseadmete (rööbastee, toiteallikas jne) kirjeldus

Kui raudtee-ettevõtja leiab, et tema tegevuses oleks sellest kasu, koostatakse kasutatava marsruudi infrastruktuuriseadmete (rööbastee, toiteallikas jne) omaduste kirjeldus. Selles loetletakse nimeliselt komponendid, mis võivad olla teemaks asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega suhtlemisel. Selles tuleks esitada standardterminite üldnimetused raudtee-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

4.   Suuliste teadete liigid ja struktuur

4.1.   Erakorralised teated

Erakorraliste teadete eesmärk on anda kiireloomulisi tööjuhiseid, mis on otseselt seotud raudteeohutusega.

Arusaamatuse vältimiseks tuleb teateid alati üks kord korrata.

Saadetavad põhiteated on nimetatud allpool ning liigitatud vajaduste alusel.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib oma tegevusega seotud vajadustest lähtuvalt kehtestada ka teisi erakorralisi teateid.

Erakorralistele teadetele võib järgneda kirjalik käsk (vt punkt 2).

Erakorralistes teadetes kasutatava teksti liigi võib sätestada juhi käsiraamatu 1. liites „Sideprotseduuride juhend” ja rongide liikumislube andvatele töötajatele ette nähtud dokumentatsioonis.

4.2.   Keskuse saadetavad või juhi saadetavad teated

| — | On vaja seisata kõik rongid
  Kõikide rongide seiskamise vajadusest tuleb teada anda helisignaaliga; kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada järgmist fraasi:


  Hädaolukord, seisata kõik rongid


  Vajadusel täpsustatakse teates andmed asukoha või piirkonna kohta.
  Sellele teatele peab võimaluse korral kiiresti järgnema põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus.


  Takistus teel
  või tulekahju
  või ...
  (muu põhjus)
  liinil ..., ... (km)
  (nimi)
  Rongi juht ...
  (number) |
| --- | --- |

—

On vaja seisata kõik rongid

Kõikide rongide seiskamise vajadusest tuleb teada anda helisignaaliga; kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada järgmist fraasi:

Hädaolukord, seisata kõik rongid

Vajadusel täpsustatakse teates andmed asukoha või piirkonna kohta.

Sellele teatele peab võimaluse korral kiiresti järgnema põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus.

Takistus teel
  või tulekahju
  või ...
  (muu põhjus)
  liinil ..., ... (km)
  (nimi)
  Rongi juht ...
  (number)

| — | On vaja seisata konkreetne rong


  Rong ... (liinil/rajal)
  (number) (nimi/number)
  Hädaseiskamine


  Sel juhul võib teatele lisada selle liini või raja nime või numbri, kus rong sõidab. |
| --- | --- |

—

On vaja seisata konkreetne rong

Rong ... (liinil/rajal)
  (number) (nimi/number)
  Hädaseiskamine

Sel juhul võib teatele lisada selle liini või raja nime või numbri, kus rong sõidab.

4.3.   Juhi saadetavad teated

| — | On vaja energiaseadmed välja lülitada


  Hädaolukord, vool välja lülitada


  Sellele teatele peab võimaluse korral kiiresti järgnema põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus.


  Koht ...
  (km)
  ... liinil/rajal
  (nimi/number)
  ... ja ... vahel
  (jaam) (jaam)
  Põhjus ...
  Rongi juht ...
  (number)


  Sel juhul võib teatele lisada selle liini või raja nime või numbri, kus rong sõidab. |
| --- | --- |

—

On vaja energiaseadmed välja lülitada

Hädaolukord, vool välja lülitada

Sellele teatele peab võimaluse korral kiiresti järgnema põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus.

Koht ...
  (km)
  ... liinil/rajal
  (nimi/number)
  ... ja ... vahel
  (jaam) (jaam)
  Põhjus ...
  Rongi juht ...
  (number)

Sel juhul võib teatele lisada selle liini või raja nime või numbri, kus rong sõidab.

LISA D.

Andmed, mis peavad raudtee-ettevõtjale olema kättesaadavad marsruutide kohta, mida ta kavatseb kasutada

1. OSA   RAUDTEEINFRASTRUKTUURI-ETTEVÕTJA ÜLDANDMED

1.1   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate nimed ja identifitseerimistunnused

1.2   Riik (või riigid)

1.3   Lühikirjeldus

1.4   Üldiste kasutuseeskirjade ja normide loend (ning kuidas neid omandada)

2. OSA   KAARDID JA SKEEMID

2.1   Geograafiline kaart

2.1.1   Marsruudid

2.1.2   Põhiasukohad (jaamad, töökojad, ristmikud, kaubaterminalid)

2.2   Liiniskeem

Skeemidel esitatavad andmed, millele vajadusel lisatakse tekst. Kui jaamade/töökodade/depoode kohta esitatakse eraldi skeem, võib liiniskeemis sisalduvat infot lihtsustada.

2.2.1   Andmed vahekauguste kohta

2.2.2   Liinide, ümbersõitude, haruteede ja tupikute asukohad

2.2.3   Liinidevahelised ühendused

2.2.4   Põhiasukohad (jaamad, töökojad, ristmikud, kaubaterminalid)

2.2.5   Püsisignaalide asukohad ja tähendused

2.3   Jaamade/töökodade/depoode skeemid (NB! Kehtib üksnes koostalitlusvõimega liiklusega kohtade suhtes)

Asukohaspetsiifilistel skeemidel esitatavad andmed, millele vajadusel lisatakse tekst.

2.3.1   Kohanimi

2.3.2   Koha identifitseerimiskood

2.3.3   Koha liik (reisiterminal, kaubaterminal, töökoda, depoo)

2.3.4   Püsisignaalide asukohad ja tähendused

2.3.5   Rööbasteede identifitseerimistunnused ja plaan, sealhulgas tupikud

2.3.6   Perroonide identifitseerimistunnused

2.3.7   Perroonide pikkus

2.3.8   Perroonide kõrgus

2.3.9   Haruteede identifitseerimistunnused

2.3.10   Haruteede pikkus

2.3.11   Elektritoite olemasolu peatuskohal

2.3.12   Perrooni ääre ja rööbastee telgjoone vahekaugus rööpa pealispinna kõrgusel

2.3.13   Puuetega reisijate juurdepääsu võimalus (reisijaamade puhul)

3. OSA   KONKREETSETE LIINILÕIKUDE ANDMED

3.1   Üldandmed

3.1.1   Riik

3.1.2   Liinilõigu identifitseerimiskood: siseriiklik kood

3.1.3   Liinilõigu otspunkt 1

3.1.4   Liinilõigu otspunkt 2

3.1.5   Ajad, mil lõik on liikluseks avatud (kellaajad, kuupäevad, puhkepäevade erikord)

3.1.6   Raudteeäärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus)

3.1.7   Vedude liik (kombineeritud, reisijate-, kauba-, ... vedu)

3.1.8   Lubatud piirkiirused

3.1.9   Kõik muud vajalikud ohutusalased andmed

3.1.10   Kohalikud kasutamise erinõuded (sealhulgas töötajate erikvalifikatsioon)

3.1.11   Eripiirangud ohtlikele kaupadele

3.1.12   Spetsiaalsed lastipiirangud

3.1.13   Ajutiste tööde teatise näidis (ja selle saamise kord)

3.1.14   Märge ummiku kohta liinilõigul (direktiivi 2001/14/EÜ artikkel 22)

3.2   Tehnilised eritingimused

3.2.1   Infrastruktuuri KTKde EÜ kinnitus

3.2.2   Koostalitlusvõimelise liinina kasutuselevõtu kuupäev

3.2.3   Võimalike erijuhtumite loend

3.2.4   Võimalike erandite loend

3.2.5   Rööpmevahe

3.2.6   Struktuurigabariit

3.2.7   Maksimaalne teljekoormus

3.2.8   Maksimaalne koormus jooksva meetri kohta

3.2.9   Teele mõjuvad põiksuunalised jõud

3.2.10   Teele mõjuvad pikisuunalised jõud

3.2.11   Kõveriku vähim raadius

3.2.12   Kallete protsent

3.2.13   Kallete asukoht

3.2.14   Lubatav pidurdustõhusus pidurisüsteemidel, mis ei kasuta ratta ja rööpa haardumist

3.2.15   Sillad

3.2.16   Viaduktid

3.2.17   Tunnelid

3.2.18   Märkused

3.3   Energiavarustuse allsüsteem

3.3.1   Energiavarustuse KTKde EÜ kinnitus

3.3.2   Koostalitlusvõimelise liinina kasutuselevõtu kuupäev

3.3.3   Võimalike erijuhtumite loend

3.3.4   Võimalike erandite loend

3.3.5   Toitesüsteemi liik (nt puudub, õhuliinid, 3. rööbas)

3.3.6   Toitesüsteemi sagedus (nt AC, DC)

3.3.7   Miinimumpinge

3.3.8   Maksimumpinge

3.3.9   Konkreetsete elektrivedurite voolutarbimisega seotud piirangud

3.3.10   Lisavedurite paigutusega seotud piirangud, et täita kontaktliini eraldusnõudeid (pantograafi asend)

3.3.11   Elektriisolatsiooni meetod

3.3.12   Kontaktliini kõrgus

3.3.13   Kontaktliini lubatud kalle tee suhtes ja kalde muutused

3.3.14   Lubatavate pantograafide liik

3.3.15   Minimaalne staatiline jõud

3.3.16   Maksimaalne staatiline jõud

3.3.17   Neutraalsete lõikude asukoht

3.3.18   Kasutusteave

3.3.19   Pantograafide allalaskmine

3.3.20   Regeneratiivpidurduse tingimused

3.3.21   Rongi lubatav piirvool

3.4   Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

3.4.1   CCS KTK EÜ kinnitus

3.4.2   Koostalitlusvõimelise liinina kasutuselevõtu kuupäev

3.4.3   Võimalike erijuhtumite loend

3.4.4   Võimalike erandite loend

ERTMS/ETCS

3.4.5   Rakendusaste

3.4.6   Raudteeäärsed lisafunktsioonid

3.4.7   Rongis nõutavad lisafunktsioonid

3.4.8   Tarkvaraversiooni number

3.4.9   Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

ERTMS/GSM-R RAADIO

3.4.10   FRSiga ette nähtud lisafunktsioonid

3.4.11   Versiooni number

3.4.12   Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

ERTMSI/ETCSI 1. ASTE SÕIDUSIGNAALIDE UUENDAMISE FUNKTSIOONIGA

3.4.13   Veeremil nõutavad tehnilised seadmed

B-KLASSI RONGIKAITSESÜSTEEM, JUHT- JA HOIATUSSÜSTEEMID

3.4.14   B-klassi süsteemide kasutamise riiklikud eeskirjad (+ kuidas neid saada)

LIINISÜSTEEM

3.4.15   Vastutav liikmesriik

3.4.16   Süsteemi nimetus

3.4.17   Tarkvaraversiooni number

3.4.18   Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

3.4.19   Kehtivusaja lõpp

3.4.20   Üheaegselt nõutav rohkem kui üks süsteem

3.4.21   Rongisisene süsteem

B-KLASSI RAADIOSÜSTEEM

3.4.22   Vastutav liikmesriik

3.4.23   Süsteemi nimetus

3.4.24   Versiooni number

3.4.25   Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

3.4.26   Kehtivusaja lõpp

3.4.27   Eritingimused erinevate B-klassi rongikaitse-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks

3.4.28   ERTMS/ETCS- ja B-klassi süsteemide vahelise ümberlülitamise tehnilised eritingimused

3.4.29   Eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülitamise eritingimused

TEHNILISELT HALVENENUD OLUKORRAD:

3.4.30   ERTMS/ETCS

3.4.31   B-klassi rongikaitsesüsteem, juht- ja hoiatussüsteem

3.4.32   ERTMS/GSM-R

3.4.33   B-klassi raadiosüsteem

3.4.34   Raudteeäärsed signaalseadmed

PIDURDUSTÕHUSUSEGA SEOTUD KIIRUSEPIIRANGUD

3.4.35   ERTMS/ETCS

3.4.36   B-klassi rongikaitsesüsteemid, juht- ja hoiatussüsteemid

B-KLASSI SÜSTEEMI TOIMIMISE RIIKLIKUD EESKIRJAD

3.4.37   Pidurdustõhususega seotud riiklikud eeskirjad

3.4.38   Muud riiklikud eeskirjad, nt UIC infolehe 512 kohased andmed (8. väljaanne kuupäevaga 1.1.79 ja 2 muudatust)

INFRASTRUKTUURI JUHTKÄSKUDE JA SIGNAALIMISSEADMETE EMC-TALUVUS

3.4.39   Euroopa standardite kohaselt kehtestatav nõue

3.4.40   Keerisvoolupidurite lubatavus (liigid)

3.4.41   Magnetpidurite lubatavus

3.4.42   Nõuded rakendatud eranditega seotud tehnilistele lahendustele

3.5.   Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

3.5.1   OPE KTK EÜ kinnitus

3.5.2   Koostalitlusvõimelise liinina kasutuselevõtu kuupäev

3.5.3   Võimalike erijuhtumite loend

3.5.4   Võimalike erandite loend

3.5.5   Keel, mida kasutatakse ohutuse seisukohalt oluliseks teabevahetuseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega

3.5.6   Erilised kliimatingimused ja seonduvad eeskirjad

LISA E.

Keeleoskuse ja teabevahetuse tase

Suulise keele oskuse võib jaotada viieks tasemeks:

| Tase | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 5 | — | suudab kohandada kõnelemisviisi vestluskaaslase omaga |

Tase

Kirjeldus

5

—

suudab kohandada kõnelemisviisi vestluskaaslase omaga

| — | suudab kaitsta arvamust |
| --- | --- |

—

suudab kaitsta arvamust

| — | suudab pidada läbirääkimisi |
| --- | --- |

—

suudab pidada läbirääkimisi

| — | suudab veenda |
| --- | --- |

—

suudab veenda

| — | suudab nõu anda |
| --- | --- |

—

suudab nõu anda

4

| — | suudab toime tulla ootamatutes olukordades |
| --- | --- |

—

suudab toime tulla ootamatutes olukordades

| — | suudab teha järeldusi |
| --- | --- |

—

suudab teha järeldusi

| — | suudab esitada põhjendatud arvamusi |
| --- | --- |

—

suudab esitada põhjendatud arvamusi

3

| — | suudab hakkama saada eluliste olukordadega, mis sisaldavad ootamatusi |
| --- | --- |

—

suudab hakkama saada eluliste olukordadega, mis sisaldavad ootamatusi

| — | suudab kirjeldada |
| --- | --- |

—

suudab kirjeldada

| — | suudab pidada lihtsat vestlust |
| --- | --- |

—

suudab pidada lihtsat vestlust

2

| — | suudab toime tulla lihtsates elulistes olukordades |
| --- | --- |

—

suudab toime tulla lihtsates elulistes olukordades

| — | suudab esitada küsimusi |
| --- | --- |

—

suudab esitada küsimusi

| — | suudab küsimustele vastata |
| --- | --- |

—

suudab küsimustele vastata

1

| — | suudab rääkida päheõpitud lausetega |
| --- | --- |

—

suudab rääkida päheõpitud lausetega

Käesolev lisa on esialgne. Koostamisel on üksikasjalikum dokument ning see valmib käesoleva KTK edaspidise läbivaatamise ajaks ja on kooskõlas CR OPE KTK ettepanekutega.

On kavas lisada ka töövahend isiku pädevustaseme hindamiseks. See tehakse kättesaadavaks käesoleva KTK hilisemas versioonis.

LISA F.

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi hindamise informatiivsed ja mittekohustuslikud suunised

(Väljend „liikmesriik” tähistab käesolevas moodulis liikmesriiki või tema poolt määratud muud asutust, kes hindamist teeb.)

1.   Käesolevas lisas esitatakse suunised, mis aitavad liikmesriikidel hinnata, kas kavandatavad tööprotsessid:

| — | vastavad käesolevale KTK-le ja olulistele nõuetele, (1) mis on sätestatud direktiivis 96/48/EÜ (ning selle muudatustele direktiivis 2004/50/EÜ); |
| --- | --- |

—

vastavad käesolevale KTK-le ja olulistele nõuetele, (1) mis on sätestatud direktiivis 96/48/EÜ (ning selle muudatustele direktiivis 2004/50/EÜ);

| — | vastavad teistele asjakohastele normidele, sealhulgas direktiivile 2004/49/EÜ, |
| --- | --- |

—

vastavad teistele asjakohastele normidele, sealhulgas direktiivile 2004/49/EÜ,

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblikud.

2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja peab liikmesriigile esitama vajalikud dokumendid (vastavalt punktis 3 sätestatule), milles kirjeldatakse uusi või muudetud tööprotsesse.

Uue või muudetud tööprotsessi sisu ja väljatöötamise kohta esitatav dokumentatsioon peab olema piisavalt üksikasjalik, et liikmesriigil oleks võimalik aru saada ettepaneku põhjendustest. Lisaks tuleb allsüsteemide täiendamise või uuendamise korral esitada tagasiside kasutuskogemuste kohta.

Dokumentatsiooni võib esitada paberil või arvuti andmekandjal (või nende kahe kombinatsioonina). Liikmesriik võib nõuda täiendavaid eksemplare, kui need on hindamiseks vajalikud.

Hindamise üksikasjad

3.1   Asjaomaseid tööprotsesse käsitlev dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja töökorralduse üldine kirjeldus (ülevaade juhtimisest/järelevalvest ja funktsioonidest) koos hinnatavate tööprotsesside üksikasjalike kasutus- ja rakendustingimuste ja raamistikuga; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja töökorralduse üldine kirjeldus (ülevaade juhtimisest/järelevalvest ja funktsioonidest) koos hinnatavate tööprotsesside üksikasjalike kasutus- ja rakendustingimuste ja raamistikuga;

| — | üksikasjalikud andmed kõikide asjaomaste nõutavate tööprotsesside kohta (enamasti protseduurid, juhised, arvutiprogrammid jne); |
| --- | --- |

—

üksikasjalikud andmed kõikide asjaomaste nõutavate tööprotsesside kohta (enamasti protseduurid, juhised, arvutiprogrammid jne);

| — | asjaomaste tööprotsesside rakendamise, kasutamise ja juhtimise kirjeldus, sealhulgas vajadusel kasutatavate eriseadmete kirjeldus; |
| --- | --- |

—

asjaomaste tööprotsesside rakendamise, kasutamise ja juhtimise kirjeldus, sealhulgas vajadusel kasutatavate eriseadmete kirjeldus;

| — | andmed isikute kohta, keda tööprotsessid mõjutavad, andmed läbiviidava koolituse ja/või tutvustuse kohta ning vajadusel inimesi mõjutada võivate ohtude riskianalüüs; |
| --- | --- |

—

andmed isikute kohta, keda tööprotsessid mõjutavad, andmed läbiviidava koolituse ja/või tutvustuse kohta ning vajadusel inimesi mõjutada võivate ohtude riskianalüüs;

| — | tööprotsesside edasiste muudatuste ja täienduste tegemise kord (märkus: see ei hõlma edaspidiseid olulisi muudatusi ega uusi protsesse — nende puhul tuleks esitada käesolevate suuniste kohased uued dokumendid); |
| --- | --- |

—

tööprotsesside edasiste muudatuste ja täienduste tegemise kord (märkus: see ei hõlma edaspidiseid olulisi muudatusi ega uusi protsesse — nende puhul tuleks esitada käesolevate suuniste kohased uued dokumendid);

| — | skeem selle kohta, kuidas vajalik tagasiside (ja muu käitamisega seotud teave) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja organisatsioonis liigub, et asjaomased tööprotsessid toimiksid; |
| --- | --- |

—

skeem selle kohta, kuidas vajalik tagasiside (ja muu käitamisega seotud teave) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja organisatsioonis liigub, et asjaomased tööprotsessid toimiksid;

| — | asjaomaste uute või muudetud tööprotsesside sisust ja väljatöötamisest arusaamiseks vajalikud kirjeldused, selgitused ja faktid (märkus: ohutuse seisukohalt oluliste protsesside puhul peab see hõlmama uute/muudetud protsesside rakendamist käsitlevat riskianalüüsi); |
| --- | --- |

—

asjaomaste uute või muudetud tööprotsesside sisust ja väljatöötamisest arusaamiseks vajalikud kirjeldused, selgitused ja faktid (märkus: ohutuse seisukohalt oluliste protsesside puhul peab see hõlmama uute/muudetud protsesside rakendamist käsitlevat riskianalüüsi);

| — | tõendid selle kohta, et asjaomane tööprotsess vastab käesoleva KTK nõuetele. |
| --- | --- |

—

tõendid selle kohta, et asjaomane tööprotsess vastab käesoleva KTK nõuetele.

Vajadusel tuleb esitada ka järgmised andmed:

| — | nende Euroopa standardite või spetsifikaatide loend, mille alusel allsüsteemi asjaomaseid tööprotsesse on hinnatud, ning tõendid neile standarditele või spetsifikaatidele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

nende Euroopa standardite või spetsifikaatide loend, mille alusel allsüsteemi asjaomaseid tööprotsesse on hinnatud, ning tõendid neile standarditele või spetsifikaatidele vastavuse kohta;

| — | tõendid (sealhulgas sertifikaadid) muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendid (sealhulgas sertifikaadid) muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta;

| — | asjaomaste tööprotsesside eritingimused või piirangud. |
| --- | --- |

—

asjaomaste tööprotsesside eritingimused või piirangud.

3.2   Liikmesriik:

| — | teeb kindlaks KTK asjakohased sätted, millele asjaomased tööprotsessid peavad vastama; |
| --- | --- |

—

teeb kindlaks KTK asjakohased sätted, millele asjaomased tööprotsessid peavad vastama;

| — | kontrollib, et esitatud dokumendid on täielikud ja vastavad punktile 3.1; |
| --- | --- |

—

kontrollib, et esitatud dokumendid on täielikud ja vastavad punktile 3.1;

| — | vaatab esitatud dokumentatsiooni läbi ja hindab, kas:






  — | asjaomased tööprotsessid vastavad KTK asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

—

vaatab esitatud dokumentatsiooni läbi ja hindab, kas:

—

asjaomased tööprotsessid vastavad KTK asjakohastele nõuetele;

| — | uute või muudetud tööprotsesside sisu ja väljatöötamine (sealhulgas riskianalüüs) on kindel ning kontrollitud; |
| --- | --- |

—

uute või muudetud tööprotsesside sisu ja väljatöötamine (sealhulgas riskianalüüs) on kindel ning kontrollitud;

| — | tööprotsesside rakendamise ja hilisema kasutamise/järelevalve kord tagab nende jätkuva vastavuse KTK asjaomastele nõuetele; |
| --- | --- |

—

tööprotsesside rakendamise ja hilisema kasutamise/järelevalve kord tagab nende jätkuva vastavuse KTK asjaomastele nõuetele;

| — | dokumenteerib (hindamisaruandes, vt punkt 4) oma järeldused tööprotsesside vastavuse kohta KTK sätetele. |
| --- | --- |

—

dokumenteerib (hindamisaruandes, vt punkt 4) oma järeldused tööprotsesside vastavuse kohta KTK sätetele.

4   Hindamisaruanne peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

| — | asjaomase raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja/raudtee-ettevõtja andmed; |
| --- | --- |

—

asjaomase raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja/raudtee-ettevõtja andmed;

| — | hinnatud tööprotsesside kirjeldus, sealhulgas asjaomaste konkreetsete protseduuride, juhiste, arvutiprogrammide üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

hinnatud tööprotsesside kirjeldus, sealhulgas asjaomaste konkreetsete protseduuride, juhiste, arvutiprogrammide üksikasjalik kirjeldus;

| — | asjaomaste tööprotsesside järelevalve ja kasutamisega seotud elementide, sealhulgas seire, tagasiside ja kohandamise kirjeldus; |
| --- | --- |

—

asjaomaste tööprotsesside järelevalve ja kasutamisega seotud elementide, sealhulgas seire, tagasiside ja kohandamise kirjeldus;

| — | hindamisega seoses tehtud täiendavate kontrollide ja auditite aruanded; |
| --- | --- |

—

hindamisega seoses tehtud täiendavate kontrollide ja auditite aruanded;

| — | kinnitus selle kohta, et asjaomased tööprotsessid ja nende rakendustingimused tagavad vastavuse käesoleva KTK asjakohastes osades sätestatud nõuetele, sealhulgas hindamise lõpetamisel püsima jäänud reservatsioonid; |
| --- | --- |

—

kinnitus selle kohta, et asjaomased tööprotsessid ja nende rakendustingimused tagavad vastavuse käesoleva KTK asjakohastes osades sätestatud nõuetele, sealhulgas hindamise lõpetamisel püsima jäänud reservatsioonid;

| — | asjaomaste tööprotsesside rakendamise tingimused ja piirangud (sealhulgas võimalike reservatsioonidega seotud vajalikud piirangud), kui neid on; |
| --- | --- |

—

asjaomaste tööprotsesside rakendamise tingimused ja piirangud (sealhulgas võimalike reservatsioonidega seotud vajalikud piirangud), kui neid on;

| — | hindamise teinud liikmesriigi nimi ja aadress ning aruande valmimise kuupäev. |
| --- | --- |

—

hindamise teinud liikmesriigi nimi ja aadress ning aruande valmimise kuupäev.

Kui hindamisaruande põhjal ei anta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale/raudtee-ettevõtjale luba/sertifikaati asjaomase tööprotsessi rakendamiseks, peab liikmesriik esitama keeldumise üksikasjalikud põhjused vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ.

---

(1)  Olulised nõuded kajastuvad tehnilistes näitajates, seostes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud käesoleva KTK 4. peatükis.

LISA G.

Informatiivne ja mittekohustuslik loend iga põhiparameetri puhul kontrollitavate elementide kohta

Käesoleva lisa koostamine on algetapis ning nõuab edasist tööd; see lisatakse esialgse tööversioonina.

Direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 10 ja 11 kirjeldatud sertifitseerimis- ja loaprotsessidega seoses kirjeldatakse käesolevas lisas järgmisi alusandmeid:

| — | A — organisatsiooniline või põhimõtteline aspekt, mis tuleb lisada ohutuse juhtimise süsteemile; |
| --- | --- |

—

A — organisatsiooniline või põhimõtteline aspekt, mis tuleb lisada ohutuse juhtimise süsteemile;

| — | B — ohutuse juhtimise süsteemi organisatsioonilisi aluseid toetav üksikasjalik menetlus või tööprotsess, mida kohaldatakse üksnes liikmesriigi piires. |
| --- | --- |

—

B — ohutuse juhtimise süsteemi organisatsioonilisi aluseid toetav üksikasjalik menetlus või tööprotsess, mida kohaldatakse üksnes liikmesriigi piires.

| Hinnatavad parameetrid | Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid | KTK viide | Kohaldamine | A/B |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RE | IE |
| Juhtide dokumendid | Juhi käsiraamatu koostamine [sealhulgas tõlkimine (kui vaja) ja kinnitamine] | 4.2.1.2.1 | X | | A |
| IE esitab vajalikud andmed RE-le | 4.2.1.2.1 | | X | A |
| Juhi käsiraamatu sisu hõlmab käesoleva KTK miinimumnõudeid ja IE nõutavaid eriprotseduure | 4.2.1.2.1 | X | | B |
| Juhi marsruudiraamatu koostamine (ja kinnitamine) | 4.2.1.2.2.1 | X | | A |
| Juhi marsruudiraamat sisaldab käesoleva KTK miinimumnõudeid | 4.2.1.2.2.1 | X | | B |
| IE teavitab RE-d töökorra/andmete muutumisest | 4.2.1.2.2.2 | | X | A |
| Muudatuste koondamine spetsiaalsesse dokumenti | 4.2.1.2.2.2 | X | | A |
| Juhtidele muudatustest reaalajas teatamine | 4.2.1.2.2.3 | | X | A |
| Juhtidele rongide sõidugraafikute esitamine | 4.2.1.2.3 | X | | A |
| Juhtidele veeremi andmete esitamine | 4.2.1.2.4 | X | | A |
| Asukohaspetsiifiliste eeskirjade ja protseduuride väljatöötamine (sealhulgas kinnitamine) infrastruktuuri töötajatele | 4.2.1.3 | X | | B |
| Dokumendid rongide liikumislube andvatele IE töötajatele | IE ja RE töötajate vaheline ohutusalane teabevahetus | 4.2.1.4 | | X | A |
| IE ja RE töötajate vaheline ohutusalane teabevahetus | Protsess, millega tagatakse, et töötajad kasutavad käesoleva KTK lisas C sätestatud sidemetoodikat | 4.2.1.5, 4.6.1.3.1 | X | | A |
| | X | A |
| Rongi nähtavus | Protsess, millega tagatakse rongide esiosa valgustuse vastavus käesoleva KTK nõuetele | 4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1 | X | | A |
| Rongi kuuldavus | Protsess, millega tagatakse rongide kuuldavuse vastavus käesoleva KTK nõuetele | 4.2.2.2, 4.3.3.5 | X | | A |
| Veeremi identifitseerimine | Käesoleva KTK lisa P täitmise tagamine | 4.2.2.3 | X | | A |
| Nõuded reisivagunitele | Käesoleva KTK nõuetele vastavuse tagamine | 4.2.2.4 | X | | A |
| Rongi koosseis | Rongi koosseisu eeskirjade koostamine (sealhulgas kinnitamine) | 4.2.2.5 | X | | A |
| Rongi koosseisu eeskirjade sisu hõlmab käesoleva KTK miinimumnõudeid | 4.2.2.6 | X | | B |
| Pidurdusnõuded | Protsess, millega tagatakse marsruudi pidurdustõhususe arvutamiseks vajalike andmete või nõutava tegeliku pidurdustõhususe teatamine | 4.2.2.6.2 | | X | A |
| Nõutava pidurdustõhususe arvutamine või teatamine („Pidurduseeskirjad”) | 4.2.2.6.2, 4.3.2.1 | X | | B |
| Rongi töökorra tagamise kohustus | Rongi ohutuks liiklemiseks vajalike ohutusseadmete määratlus | 4.2.2.7.1 | X | | B |
| Protsess, millega tagatakse rongi toimivust mõjutavate omaduste muutmise registreerimine ja info esitamine IE-le | 4.2.2.7.1 | X | | A |
| Protsess, millega tagatakse rongi andmete teatamine IE-le enne väljasõitu | 4.2.2.7.2 | X | | A |
| Rongide planeerimine | Protsess, millega tagatakse, et RE esitab rongiliini taotledes IE-le vajalikud andmed | 4.2.3.1 | | X | A |
| Rongide identifitseerimine | Rongidele kordumatute ja üheste identifitseerimiskoodide andmine | 4.2.3.2 | | X | A |
| Väljumiseelsed protseduurid | Väljumiseelsete kontrollide ja katsete sätestamine | 4.2.3.3.1 | X | | B |
| Rongi sõitu mõjutada võivate asjaolude teatamine | 4.2.3.3.2 | X | | A |
| Liikluskorraldus | Reaalajalise info, sealhulgas käesoleva KTKga ette nähtud teabe salvestamise vahendite kehtestamine | 4.2.3.4.1 | | X | B |
| Liikluskontrolli ja liiklusjärelevalve protseduuride sätestamine | 4.2.3.4.2.1 | | X | B |
| Liini tingimuste ja rongi omaduste muudatuste haldamise tagamine | 4.2.3.4.2 | | X | B |
| Rongi IE-lt teisele IE-le üleandmise aja hindamine | 4.2.3.4.2.2 | | X | B |
| Ohtlikud kaubad | Ohtlike kaupade järelevalve tagamine, sealhulgas käesoleva KTK miinimumnõuded | 4.2.3.4.3 | X | | A |
| Töö kvaliteet | Kõikide asjaomaste teenuste tõhusa toimimise jälgimine ja suundumuste teatamine kõikidele asjaomastele IEdele ja REdele | 4.2.3.4.4 | X | | B |
| | X | B |
| Andmesalvestus | Väljaspool rongi salvestatavate andmete loend sisaldab käesoleva KTKga ette nähtud miinimumi | 4.2.3.5.1 | | X | A |
| Rongis salvestatavate andmete loend sisaldab käesoleva KTKga ette nähtud miinimumi | 4.2.3.5.2, 4.3.2.3 | X | | A |
| Halvenenud töötingimused | Teiste kasutajate teavitamine häiretest, mis võivad põhjustada teenusekatkestusi | 4.2.3.6.2 | | X | A |
| X | | A |
| IE poolt teenusekatkestuste ajal rongijuhtidele antavate juhiste koostamine | 4.2.3.6.3 | | X | B |
| Vajalike meetmete sätestamine kindlate teenusekatkestuste stsenaariumide puhuks, sealhulgas käesoleva KTK miinimumnõuded | 4.2.3.6.4 | | X | B |
| Eriolukordade haldamine | Hädaabiteenistuste juhtimiseks vajalike hädameetmete sätestamine ja avaldamine | 4.2.3.7 | | X | A |
| Reisijatele hädaabi- ja ohutusjuhiste andmine | 4.2.3.7 | X | | A |
| Rongimeeskonna abistamine tõsise vahejuhtumi korral | Rongimeeskonna abistamine halvenenud töötingimustes, et vältida viivitusi | 4.2.3.8 | X | | A |
| Ametialane pädevus ja keeleoskus | Kutsealaste teadmiste hindamine käesoleva KTK miinimumnõuete alusel | 4.6.1.1 | X | | A |
| | X | A |
| Pädevuse juhtimise süsteemi loomine, et tagada töötajate võime oskusi ellu rakendada vastavalt käesoleva KTK miinimumnõuetele | 4.6.1.2 | X | | A |
| | X | A |
| Keeleoskuse hindamine käesoleva KTK miinimumnõuete alusel | 4.6.2 | X | | A |
| | X | A |
| Rongimeeskonna hindamise menetluse sätestamine, mis hõlmab järgmist:
  Põhikvalifikatsioon, menetlused ja keeled
  Marsruudi tundmine
  Veeremi tundmine
  Erikvalifikatsioon (nt pikad tunnelid) | 4.6.3.1, 4.6.3.2.3 | X | | A |
| | X | A |
| Ohutuse seisukohalt oluliste ülesannetega töötajate koolitus- ja väljaõppevajaduste analüüsi sätestamine vastavalt käesoleva KTK miinimumnõuetele | 4.6.3.2 | X | | A |
| | X | A |
| Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused | Töötajate hea tervisliku seisundi tagamine, sealhulgas narkootikumide ja alkoholi mõju kontrollimine seoses töökohustuste täitmisega | 4.7.1 | X | | A |
| | X | A |
| Kriteeriumide kindlaksmääramine järgmiste tegevuste jaoks:
  töötervisespetsialistide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamine,
  psühholoogide tunnustamine,
  arstlik ja psühholoogiline kontroll | 4.7.2, 4.7.3, 4.7.4 | X | | A |
| | X | A |
| Meditsiininõuete kindlaksmääramine, sealhulgas:






  — | üldine tervislik seisund |

Hinnatavad parameetrid

Iga parameetri puhul kontrollitavad aspektid

KTK viide

Kohaldamine

A/B

RE

IE

Juhtide dokumendid

Juhi käsiraamatu koostamine [sealhulgas tõlkimine (kui vaja) ja kinnitamine]

4.2.1.2.1

X

A

IE esitab vajalikud andmed RE-le

4.2.1.2.1

X

A

Juhi käsiraamatu sisu hõlmab käesoleva KTK miinimumnõudeid ja IE nõutavaid eriprotseduure

4.2.1.2.1

X

B

Juhi marsruudiraamatu koostamine (ja kinnitamine)

4.2.1.2.2.1

X

A

Juhi marsruudiraamat sisaldab käesoleva KTK miinimumnõudeid

4.2.1.2.2.1

X

B

IE teavitab RE-d töökorra/andmete muutumisest

4.2.1.2.2.2

X

A

Muudatuste koondamine spetsiaalsesse dokumenti

4.2.1.2.2.2

X

A

Juhtidele muudatustest reaalajas teatamine

4.2.1.2.2.3

X

A

Juhtidele rongide sõidugraafikute esitamine

4.2.1.2.3

X

A

Juhtidele veeremi andmete esitamine

4.2.1.2.4

X

A

Asukohaspetsiifiliste eeskirjade ja protseduuride väljatöötamine (sealhulgas kinnitamine) infrastruktuuri töötajatele

4.2.1.3

X

B

Dokumendid rongide liikumislube andvatele IE töötajatele

IE ja RE töötajate vaheline ohutusalane teabevahetus

4.2.1.4

X

A

IE ja RE töötajate vaheline ohutusalane teabevahetus

Protsess, millega tagatakse, et töötajad kasutavad käesoleva KTK lisas C sätestatud sidemetoodikat

4.2.1.5, 4.6.1.3.1

X

A

X

A

Rongi nähtavus

Protsess, millega tagatakse rongide esiosa valgustuse vastavus käesoleva KTK nõuetele

4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1

X

A

Rongi kuuldavus

Protsess, millega tagatakse rongide kuuldavuse vastavus käesoleva KTK nõuetele

4.2.2.2, 4.3.3.5

X

A

Veeremi identifitseerimine

Käesoleva KTK lisa P täitmise tagamine

4.2.2.3

X

A

Nõuded reisivagunitele

Käesoleva KTK nõuetele vastavuse tagamine

4.2.2.4

X

A

Rongi koosseis

Rongi koosseisu eeskirjade koostamine (sealhulgas kinnitamine)

4.2.2.5

X

A

Rongi koosseisu eeskirjade sisu hõlmab käesoleva KTK miinimumnõudeid

4.2.2.6

X

B

Pidurdusnõuded

Protsess, millega tagatakse marsruudi pidurdustõhususe arvutamiseks vajalike andmete või nõutava tegeliku pidurdustõhususe teatamine

4.2.2.6.2

X

A

Nõutava pidurdustõhususe arvutamine või teatamine („Pidurduseeskirjad”)

4.2.2.6.2, 4.3.2.1

X

B

Rongi töökorra tagamise kohustus

Rongi ohutuks liiklemiseks vajalike ohutusseadmete määratlus

4.2.2.7.1

X

B

Protsess, millega tagatakse rongi toimivust mõjutavate omaduste muutmise registreerimine ja info esitamine IE-le

4.2.2.7.1

X

A

Protsess, millega tagatakse rongi andmete teatamine IE-le enne väljasõitu

4.2.2.7.2

X

A

Rongide planeerimine

Protsess, millega tagatakse, et RE esitab rongiliini taotledes IE-le vajalikud andmed

4.2.3.1

X

A

Rongide identifitseerimine

Rongidele kordumatute ja üheste identifitseerimiskoodide andmine

4.2.3.2

X

A

Väljumiseelsed protseduurid

Väljumiseelsete kontrollide ja katsete sätestamine

4.2.3.3.1

X

B

Rongi sõitu mõjutada võivate asjaolude teatamine

4.2.3.3.2

X

A

Liikluskorraldus

Reaalajalise info, sealhulgas käesoleva KTKga ette nähtud teabe salvestamise vahendite kehtestamine

4.2.3.4.1

X

B

Liikluskontrolli ja liiklusjärelevalve protseduuride sätestamine

4.2.3.4.2.1

X

B

Liini tingimuste ja rongi omaduste muudatuste haldamise tagamine

4.2.3.4.2

X

B

Rongi IE-lt teisele IE-le üleandmise aja hindamine

4.2.3.4.2.2

X

B

Ohtlikud kaubad

Ohtlike kaupade järelevalve tagamine, sealhulgas käesoleva KTK miinimumnõuded

4.2.3.4.3

X

A

Töö kvaliteet

Kõikide asjaomaste teenuste tõhusa toimimise jälgimine ja suundumuste teatamine kõikidele asjaomastele IEdele ja REdele

4.2.3.4.4

X

B

X

B

Andmesalvestus

Väljaspool rongi salvestatavate andmete loend sisaldab käesoleva KTKga ette nähtud miinimumi

4.2.3.5.1

X

A

Rongis salvestatavate andmete loend sisaldab käesoleva KTKga ette nähtud miinimumi

4.2.3.5.2, 4.3.2.3

X

A

Halvenenud töötingimused

Teiste kasutajate teavitamine häiretest, mis võivad põhjustada teenusekatkestusi

4.2.3.6.2

X

A

X

A

IE poolt teenusekatkestuste ajal rongijuhtidele antavate juhiste koostamine

4.2.3.6.3

X

B

Vajalike meetmete sätestamine kindlate teenusekatkestuste stsenaariumide puhuks, sealhulgas käesoleva KTK miinimumnõuded

4.2.3.6.4

X

B

Eriolukordade haldamine

Hädaabiteenistuste juhtimiseks vajalike hädameetmete sätestamine ja avaldamine

4.2.3.7

X

A

Reisijatele hädaabi- ja ohutusjuhiste andmine

4.2.3.7

X

A

Rongimeeskonna abistamine tõsise vahejuhtumi korral

Rongimeeskonna abistamine halvenenud töötingimustes, et vältida viivitusi

4.2.3.8

X

A

Ametialane pädevus ja keeleoskus

Kutsealaste teadmiste hindamine käesoleva KTK miinimumnõuete alusel

4.6.1.1

X

A

X

A

Pädevuse juhtimise süsteemi loomine, et tagada töötajate võime oskusi ellu rakendada vastavalt käesoleva KTK miinimumnõuetele

4.6.1.2

X

A

X

A

Keeleoskuse hindamine käesoleva KTK miinimumnõuete alusel

4.6.2

X

A

X

A

Rongimeeskonna hindamise menetluse sätestamine, mis hõlmab järgmist:

Põhikvalifikatsioon, menetlused ja keeled

Marsruudi tundmine

Veeremi tundmine

Erikvalifikatsioon (nt pikad tunnelid)

4.6.3.1, 4.6.3.2.3

X

A

X

A

Ohutuse seisukohalt oluliste ülesannetega töötajate koolitus- ja väljaõppevajaduste analüüsi sätestamine vastavalt käesoleva KTK miinimumnõuetele

4.6.3.2

X

A

X

A

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

Töötajate hea tervisliku seisundi tagamine, sealhulgas narkootikumide ja alkoholi mõju kontrollimine seoses töökohustuste täitmisega

4.7.1

X

A

X

A

Kriteeriumide kindlaksmääramine järgmiste tegevuste jaoks:

töötervisespetsialistide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamine,

psühholoogide tunnustamine,

arstlik ja psühholoogiline kontroll

4.7.2, 4.7.3, 4.7.4

X

A

X

A

Meditsiininõuete kindlaksmääramine, sealhulgas:

—

üldine tervislik seisund

| — | nägemine |
| --- | --- |

—

nägemine

| — | kuulmine |
| --- | --- |

—

kuulmine

| — | rasedus (juhtidel) |
| --- | --- |

—

rasedus (juhtidel)

4.7.5

X

A

X

A

Erinõuded juhtidele:

| — | nägemine |
| --- | --- |

—

nägemine

| — | kuulmis-/kõnenõuded |
| --- | --- |

—

kuulmis-/kõnenõuded

| — | antropomeetria |
| --- | --- |

—

antropomeetria

4.7.6

X

A

LISA H.

Rongi juhtimiseks vajaliku ametialase pädevusega seotud miinimumnõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| — | Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna käesoleva KTK punktidega 4.6.ja 4.7 ning SRT KTK nõuetega, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks rongi juhtimiseks TENi kiirliinidel.
  Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid. |
| --- | --- |

—

Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna käesoleva KTK punktidega 4.6.ja 4.7 ning SRT KTK nõuetega, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks rongi juhtimiseks TENi kiirliinidel.

Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid.

| — | Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid.

| — | Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte. |
| --- | --- |

—

Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte.

| — | Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

—

Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure.

2.   AMETIALASED TEADMISED

Mis tahes volituste saamiseks on vaja teha algne eksam ning täita punktis 4.6 kirjeldatud kestva hindamise ja koolituse nõudeid.

2.1.   Ametialased põhiteadmised

| — | Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega

| — | Reisijate ja/või veose ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused |
| --- | --- |

—

Reisijate ja/või veose ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused

| — | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused |
| --- | --- |

—

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

| — | Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused

| — | Isiklik ohutus, sealhulgas liinil juhikabiinist lahkudes |
| --- | --- |

—

Isiklik ohutus, sealhulgas liinil juhikabiinist lahkudes

| — | Rongi koosseis (vastavalt ettevõtte nõuetele) |
| --- | --- |

—

Rongi koosseis (vastavalt ettevõtte nõuetele)

| — | Veeremi ja infrastruktuuri elektrisüsteemi tundmine. |
| --- | --- |

—

Veeremi ja infrastruktuuri elektrisüsteemi tundmine.

2.2   Kasutatava infrastruktuuri tööprotseduuride ja ohutussüsteemide tundmine

| — | Tööprotseduurid ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

—

Tööprotseduurid ja ohutusnõuded

| — | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem, sealhulgas seonduvad signaalnäidud kabiinis |
| --- | --- |

—

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem, sealhulgas seonduvad signaalnäidud kabiinis

| — | Eeskirjad rongi juhtimiseks harilikes, halvenenud ja hädaolukordades |
| --- | --- |

—

Eeskirjad rongi juhtimiseks harilikes, halvenenud ja hädaolukordades

| — | Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine. |
| --- | --- |

—

Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine.

| — | Tööprotsessis osalevate isikute rollid ja vastutusala |
| --- | --- |

—

Tööprotsessis osalevate isikute rollid ja vastutusala

| — | Tööülesandega seotud dokumendid ja muud andmed, sealhulgas lisateabevahendid hetke tingimuste kohta, nt enne väljumist teatatud kiirusepiirangud või ajutised signaalid. |
| --- | --- |

—

Tööülesandega seotud dokumendid ja muud andmed, sealhulgas lisateabevahendid hetke tingimuste kohta, nt enne väljumist teatatud kiirusepiirangud või ajutised signaalid.

2.3   Veeremi tundmine

| — | Juhtimisülesandega seotud veduriseadmed:






  — | koostisosad ja nende ülesanne; |
| --- | --- | --- |

—

Juhtimisülesandega seotud veduriseadmed:

—

koostisosad ja nende ülesanne;

| — | side- ja avariiseadmed; |
| --- | --- |

—

side- ja avariiseadmed;

| — | juhtseadmed ja juhi käsutuses olevad indikaatorid, mis seonduvad veojõu, pidurdamise ja liiklusohutusega. |
| --- | --- |

—

juhtseadmed ja juhi käsutuses olevad indikaatorid, mis seonduvad veojõu, pidurdamise ja liiklusohutusega.

| — | Juhtimisülesandega seotud vaguniseadmed:






  — | koostisosad ja nende ülesanne; |
| --- | --- | --- |

—

Juhtimisülesandega seotud vaguniseadmed:

—

koostisosad ja nende ülesanne;

| — | juhtseadmed ja juhi käsutuses olevad indikaatorid, mis seonduvad pidurdamise ja liiklusohutusega; |
| --- | --- |

—

juhtseadmed ja juhi käsutuses olevad indikaatorid, mis seonduvad pidurdamise ja liiklusohutusega;

| — | veeremil oleva märgistuse tähendus ja ohtlike kaupade veo puhul kasutatavad sümbolid. |
| --- | --- |

—

veeremil oleva märgistuse tähendus ja ohtlike kaupade veo puhul kasutatavad sümbolid.

3.   MARSRUUDI TUNDMINE

Marsruudi tundmine hõlmab konkreetseid teadmisi ja/või kogemusi marsruudi iseloomulike omaduste alal, mis peavad juhil olema, et tal lubataks antud marsruudil omal vastutusel rongi juhtida. See sisaldab teadmisi, mida on vaja lisaks andmetele, mis saadakse signaalidest ja dokumentidest, näiteks sõiduplaanidest ja muudest rongis olevatest dokumentidest, ning lisaks töö- ja ohutuskeeskirjadele, mida marsruudil kohaldatakse ja mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 2.2.

Marsruudi tundmine hõlmab eelkõige:

| — | töötingimusi, näiteks signaalimist ning juhtkäske ja sidet; |
| --- | --- |

—

töötingimusi, näiteks signaalimist ning juhtkäske ja sidet;

| — | signaalide, järskude kallete ning ülekäikude ja ülesõitude asukohtade teadmist; |
| --- | --- |

—

signaalide, järskude kallete ning ülekäikude ja ülesõitude asukohtade teadmist;

| — | eri operatsioonisüsteemide või toiterežiimide üleminekukohti; |
| --- | --- |

—

eri operatsioonisüsteemide või toiterežiimide üleminekukohti;

| — | asjaomase liini toiterežiimi liiki, sealhulgas neutraalsete lõikude asukohti; |
| --- | --- |

—

asjaomase liini toiterežiimi liiki, sealhulgas neutraalsete lõikude asukohti;

| — | kohalikke töö- ja avariinorme; |
| --- | --- |

—

kohalikke töö- ja avariinorme;

| — | jaamu ja peatuspunkte; |
| --- | --- |

—

jaamu ja peatuspunkte;

| — | kohalikke rajatisi (depood, haruteed jne) vastavalt ettevõtte nõuetele. |
| --- | --- |

—

kohalikke rajatisi (depood, haruteed jne) vastavalt ettevõtte nõuetele.

4.   TEADMISTE RAKENDAMISE OSKUS

Rongi juhtimisega tegelevad töötajad peavad suutma täita alljärgnevaid ülesandeid (vastavalt ettevõtte tegevusele).

4.1   Valmistuda tööks

| — | Teha kindlaks tehtava töö laad, sealhulgas vajalikud dokumendid, kui neid on. |
| --- | --- |

—

Teha kindlaks tehtava töö laad, sealhulgas vajalikud dokumendid, kui neid on.

| — | Veenduda, et dokumendid ja vajalikud seadmed on täielikud ja töökorras. |
| --- | --- |

—

Veenduda, et dokumendid ja vajalikud seadmed on täielikud ja töökorras.

| — | Kontrollida rongidokumentides sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

—

Kontrollida rongidokumentides sätestatud nõudeid.

4.2   Enne väljumist teha vedurile vajalikud katsetused, kontrollid ja ülevaatused

4.3   Võtta osa rongi pidurite toimimise kontrollist

| — | Kontrollida enne väljumist asjaomaste dokumentide põhjal, kas olemasolev pidurdustõhusus on kooskõlas sellega, mida rongilt nõutakse ja mis on vajalik läbitaval marsruudil. |
| --- | --- |

—

Kontrollida enne väljumist asjaomaste dokumentide põhjal, kas olemasolev pidurdustõhusus on kooskõlas sellega, mida rongilt nõutakse ja mis on vajalik läbitaval marsruudil.

| — | Aidata kontrollida pidureid vastavalt asjaomastele kasutuseeskirjadele ning kontrollida pidurisüsteemi nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

—

Aidata kontrollida pidureid vastavalt asjaomastele kasutuseeskirjadele ning kontrollida pidurisüsteemi nõuetekohast toimimist.

4.4   Juhtida rongi, pidades kinni vajalikest ohutusnormidest, juhtimiseeskirjadest ja sõiduplaanist

| — | Alustada rongiga liikumist alles pärast kõikide vastavate eeskirjadega ette nähtud nõuete täitmist, eelkõige rongi andmete osas. |
| --- | --- |

—

Alustada rongiga liikumist alles pärast kõikide vastavate eeskirjadega ette nähtud nõuete täitmist, eelkõige rongi andmete osas.

| — | Jälgida sõidu ajal raudteeäärseid signaale ja kabiiniseadmeid, neist viivitamata ja õigesti aru saada ning vastavalt reageerida. |
| --- | --- |

—

Jälgida sõidu ajal raudteeäärseid signaale ja kabiiniseadmeid, neist viivitamata ja õigesti aru saada ning vastavalt reageerida.

| — | Järgida rongi tüübile vastavat kiirusepiirangut, võtta arvesse liini ja veduri omadusi ning juhile enne väljumist antud teavet. |
| --- | --- |

—

Järgida rongi tüübile vastavat kiirusepiirangut, võtta arvesse liini ja veduri omadusi ning juhile enne väljumist antud teavet.

4.5   Raudteeäärsete seadmete või veeremi häirete või defektide korral määrustepäraselt tegutseda ja aru anda

4.6   Võtta töö käigus tekkivate vahejuhtumite ja õnnetuste vastu meetmeid, eelkõige rongi kaitse ning tulekahju või ohtlike kaupadega seotud meetmeid

| — | Võtta kõik vajalikud meetmed reisijate ja teiste ohustatud isikute kaitseks. Anda vajalikku teavet ning võtta vajadusel osa reisijate evakueerimisest. |
| --- | --- |

—

Võtta kõik vajalikud meetmed reisijate ja teiste ohustatud isikute kaitseks. Anda vajalikku teavet ning võtta vajadusel osa reisijate evakueerimisest.

| — | Teavitada vajadusel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat. |
| --- | --- |

—

Teavitada vajadusel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat.

| — | Suhelda rongi töötajatega (vastavalt raudtee-ettevõtja nõuetele). |
| --- | --- |

—

Suhelda rongi töötajatega (vastavalt raudtee-ettevõtja nõuetele).

| — | Kohaldada ohtlike kaupade veoga seotud erieeskirju. |
| --- | --- |

—

Kohaldada ohtlike kaupade veoga seotud erieeskirju.

4.7   Teha kindlaks edasisõidu tingimused pärast veeremit mõjutavaid vahejuhtumeid

| — | Otsustada töökorra kohaselt ja isikliku ülevaatuse või välise teavituse põhjal, kas rong saab edasi sõita ning milliseid tingimusi tuleb järgida. |
| --- | --- |

—

Otsustada töökorra kohaselt ja isikliku ülevaatuse või välise teavituse põhjal, kas rong saab edasi sõita ning milliseid tingimusi tuleb järgida.

| — | Vahetada töökorra kohaselt andmeid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga. |
| --- | --- |

—

Vahetada töökorra kohaselt andmeid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga.

4.8   Rong parkida ja võtta pärast seiskamist kõik vajalikud meetmed rongi paigalseisu tagamiseks

4.9   Suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja maapealsete töötajatega

4.10   Teatada kõikidest rongi tööga, infrastruktuuri seisundiga jms seotud ebaharilikest nähtustest

| — | Vajaduse korral tuleb see teade esitada kirjalikult raudtee-ettevõtja valitud keeles. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral tuleb see teade esitada kirjalikult raudtee-ettevõtja valitud keeles.

LISA I.

Ei kasutata

LISA J.

Rongi saatmiseks vajaliku ametialase pädevuse miinimumnõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| — | Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna käesoleva KTK punktidega 4.6 ja 4.7 ning SRT KTK nõuetega, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks rongi saatmiseks TENi kiirliinidel.
  Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid. |
| --- | --- |

—

Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna käesoleva KTK punktidega 4.6 ja 4.7 ning SRT KTK nõuetega, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks rongi saatmiseks TENi kiirliinidel.

Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid.

| — | Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid.

| — | Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte. |
| --- | --- |

—

Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte.

| — | Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

—

Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure.

2.   AMETIALASED TEADMISED

Mis tahes volituste saamiseks on vaja teha algne eksam ning täita punktis 4.6 kirjeldatud kestva hindamise ja koolituse nõudeid.

2.1   Ametialased põhiteadmised

| — | Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega. |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega.

| — | Reisijate ja/või veose (kaasa arvatud ohtlike kaupade vedu) ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused. |
| --- | --- |

—

Reisijate ja/või veose (kaasa arvatud ohtlike kaupade vedu) ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused.

| — | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused. |
| --- | --- |

—

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused.

| — | Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused. |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused.

| — | Isiklik ohutus, sealhulgas liinil rongist lahkudes. |
| --- | --- |

—

Isiklik ohutus, sealhulgas liinil rongist lahkudes.

| — | Esmaabi, kui esmaabi andmine on osa töötajate tööülesannetest. |
| --- | --- |

—

Esmaabi, kui esmaabi andmine on osa töötajate tööülesannetest.

2.2   Kasutatava infrastruktuuri tööprotseduuride ja ohutussüsteemide tundmine

| — | Tööprotseduurid ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

—

Tööprotseduurid ja ohutusnõuded

| — | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem |
| --- | --- |

—

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

| — | Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine. |
| --- | --- |

—

Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine.

2.3   Veeremi tundmine

| — | Reisivagunites olevad seadmed |
| --- | --- |

—

Reisivagunites olevad seadmed

| — | Pisivigade parandamine veeremi reisijatele ette nähtud ruumides vastavalt raudtee-ettevõtja nõuetele. |
| --- | --- |

—

Pisivigade parandamine veeremi reisijatele ette nähtud ruumides vastavalt raudtee-ettevõtja nõuetele.

2.4   Marsruudi tundmine

| — | Tööprotseduurid (nt rongi lähetamise meetodid) konkreetsetes kohtades (signaalid, jaamaseadmed jne) |
| --- | --- |

—

Tööprotseduurid (nt rongi lähetamise meetodid) konkreetsetes kohtades (signaalid, jaamaseadmed jne)

| — | Jaamad, kus reisijad võivad maha minna või peale tulla |
| --- | --- |

—

Jaamad, kus reisijad võivad maha minna või peale tulla

| — | Marsruudi liinidele iseloomulikud kohalikud töö- ja hädaprotseduurid. |
| --- | --- |

—

Marsruudi liinidele iseloomulikud kohalikud töö- ja hädaprotseduurid.

3.   TEADMISTE RAKENDAMISE OSKUS

| — | Väljumiseelsed kontrollid, sealhulgas pidurikatsetused ja uste nõuetekohane sulgumine |
| --- | --- |

—

Väljumiseelsed kontrollid, sealhulgas pidurikatsetused ja uste nõuetekohane sulgumine

| — | Väljumisprotseduurid |
| --- | --- |

—

Väljumisprotseduurid

| — | Reisijatega suhtlemine, eelkõige reisijate ohutusega seotud olukordades |
| --- | --- |

—

Reisijatega suhtlemine, eelkõige reisijate ohutusega seotud olukordades

| — | Halvenenud töötingimused |
| --- | --- |

—

Halvenenud töötingimused

| — | Reisijateruumides potentsiaalsete defektide hindamine ja reageerimine vastavalt eeskirjadele ja protseduuridele |
| --- | --- |

—

Reisijateruumides potentsiaalsete defektide hindamine ja reageerimine vastavalt eeskirjadele ja protseduuridele

| — | Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või juhi abistamiseks vajalikud kaitse- ja hoiatusmeetmed |
| --- | --- |

—

Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või juhi abistamiseks vajalikud kaitse- ja hoiatusmeetmed

| — | Reisijate evakueerimine ja ohutus, eelkõige juhul, kui nad peavad viibima raudteel või selle läheduses |
| --- | --- |

—

Reisijate evakueerimine ja ohutus, eelkõige juhul, kui nad peavad viibima raudteel või selle läheduses

| — | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega suhtlemine juhtudel, kus rongisaatja abistab juhti evakueerimise korral |
| --- | --- |

—

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega suhtlemine juhtudel, kus rongisaatja abistab juhti evakueerimise korral

| — | Kõikidest rongi tööga, infrastruktuuri seisundiga jms seotud ebaharilikest nähtustest teatamine. Vajaduse korral tuleb teated esitada kirjalikult raudtee-ettevõtja valitud keeles. |
| --- | --- |

—

Kõikidest rongi tööga, infrastruktuuri seisundiga jms seotud ebaharilikest nähtustest teatamine. Vajaduse korral tuleb teated esitada kirjalikult raudtee-ettevõtja valitud keeles.

LISA K.

Ei kasutata

LISA L.

Rongi ettevalmistamiseks vajaliku ametialase pädevusega seotud miinimumnõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| — | Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna punktidega 4.6 ja 4.7, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks TENi kiirliinidel sõitva rongi ettevalmistamiseks.
  Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid. |
| --- | --- |

—

Käesolev lisa, mida tuleb lugeda seostatuna punktidega 4.6 ja 4.7, sisaldab nende nõuete loendit, mida peetakse vajalikuks TENi kiirliinidel sõitva rongi ettevalmistamiseks.

Kuigi käesolev dokument on põhinõuete osas võimalikult täielik, võib olla vajalik arvesse võtta täiendavaid kohalikke/riiklikke nõudeid.

| — | Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Väljend „ametialane pädevus” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid.

| — | Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte. |
| --- | --- |

—

Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud pädev isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne ettevõte.

| — | Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

—

Iga selleks volitatud pädev isik peab täitma kõiki täidetava ülesandega seotud eeskirju ja protseduure.

2.   AMETIALASED TEADMISED

Mis tahes volituste saamiseks on vaja teha algne eksam ning täita punktis 4.6 kirjeldatud kestva hindamise ja koolituse nõudeid.

2.1   Ametialased põhiteadmised

| — | Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutuskorralduse üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega

| — | Reisijate ja/või veoste, sealhulgas ohtlike kaupade ja eriveoste ohutusega seotud üldtingimused |
| --- | --- |

—

Reisijate ja/või veoste, sealhulgas ohtlike kaupade ja eriveoste ohutusega seotud üldtingimused

| — | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused |
| --- | --- |

—

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

| — | Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused |
| --- | --- |

—

Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused

| — | Isiklik ohutus raudteel või selle läheduses viibides |
| --- | --- |

—

Isiklik ohutus raudteel või selle läheduses viibides

| — | Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine. |
| --- | --- |

—

Sideprotokoll ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine.

2.2   Kasutatava infrastruktuuri tööprotseduuride ja ohutussüsteemide tundmine

| — | Rongide töö harilikes, halvenenud ja hädaolukordades. |
| --- | --- |

—

Rongide töö harilikes, halvenenud ja hädaolukordades.

| — | Tööprotsessid konkreetsetes kohtades (signaalimine, jaama/depoo/töökoja seadmed) ja ohutuseeskirjad. |
| --- | --- |

—

Tööprotsessid konkreetsetes kohtades (signaalimine, jaama/depoo/töökoja seadmed) ja ohutuseeskirjad.

| — | Kohalik töökorraldus. |
| --- | --- |

—

Kohalik töökorraldus.

2.3   Rongi seadmete tundmine

| — | Vaguni- ja veduriseadmete funktsioon ja kasutamine. |
| --- | --- |

—

Vaguni- ja veduriseadmete funktsioon ja kasutamine.

| — | Tehnilise kontrolli algatamine ja korraldamine. |
| --- | --- |

—

Tehnilise kontrolli algatamine ja korraldamine.

3.   TEADMISTE RAKENDAMISE OSKUS

| — | Rongi koosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek. |
| --- | --- |

—

Rongi koosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek.

| — | Veeremil olevast märgistusest ja siltidest arusaamine. |
| --- | --- |

—

Veeremil olevast märgistusest ja siltidest arusaamine.

| — | Rongi andmete kindlaksmääramise ja kättesaadavaks tegemise protsess. |
| --- | --- |

—

Rongi andmete kindlaksmääramise ja kättesaadavaks tegemise protsess.

| — | Rongimeeskonnaga suhtlemine. |
| --- | --- |

—

Rongimeeskonnaga suhtlemine.

| — | Rongiliikluse juhtimise eest vastutavate töötajatega suhtlemine. |
| --- | --- |

—

Rongiliikluse juhtimise eest vastutavate töötajatega suhtlemine.

| — | Halvenenud töötingimused, eriti juhul, kui need mõjutavad rongide tööd. |
| --- | --- |

—

Halvenenud töötingimused, eriti juhul, kui need mõjutavad rongide tööd.

| — | Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või konkreetses kohas kohalike protseduuridega ette nähtud kaitse- ja hoiatusmeetmed. |
| --- | --- |

—

Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või konkreetses kohas kohalike protseduuridega ette nähtud kaitse- ja hoiatusmeetmed.

| — | Meetmed, mis tuleb võtta ohtlike kaupade veoga seotud vahejuhtumite puhul (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

—

Meetmed, mis tuleb võtta ohtlike kaupade veoga seotud vahejuhtumite puhul (vastavalt vajadusele).

LISA M.

Ei kasutata

LISA N.

Informatiivsed ja mittekohustuslikud rakendussuunised

Allpool toodud tabel on informatiivne ning selles on esitatud 4. peatüki punktid ja tõenäolised asjaolud, mis toovad kaasa nende rakendamise.

| 4. peatüki punkt | IE/RE tegevus nõuete täitmiseks | Rakendamise tüüppõhjus |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.2.1
  Käsiraamat | RE — IE võrgus töötamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine | Võrgu tööjuhiste muutmine |
| 4.2.1.2.2.1
  Marsruudiraamatu koostamine | RE — kasutatavate liinide kirjeldust sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine | Võrgu infrastruktuuri muutmine (nt pöörangute ümberehitamine, signaalseadmete muutmine), mille tõttu marsruudi andmed muutuvad |
| 4.2.1.2.2.2
  Muudetud elemendid | RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega antakse juhtidele dokument või arvuti andmekandja teavitamaks neid (marsruutide) muudetud elementidest | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.1.2.2.3
  Juhi teavitamine reaalajas | IE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mis on vajalikud juhtide reaalajaliseks teavitamiseks kõikidest (marsruudi) ohutuskorralduse muudatustest | IE/RE organisatsiooni struktuuri muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.1.2.3
  Sõiduplaanid | RE — juhtidele paberil või elektroonilises vormingus sõiduplaanide andmise protseduuride kehtestamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.1.2.4
  Veerem | RE — veeremi halvenenud töötingimustes kasutamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt |
| 4.2.1.3
  Dokumendid RE teistele töötajatele peale juhtide | RE — töötajate, v.a juhtide, IE võrgus töötamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa marsruudi andmete muutmise või uue/muudetud veeremi kasutuselevõtu |
| 4.2.1.4
  Dokumendid rongide liikumislube andvatele IE töötajatele | IE — võrgu tööprotseduure, sealhulgas sideprotokolli ja vormide kogu sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine | Võrgu kasutuskorra muutmine tulenevalt vajalikest (nt uurimise käigus soovitatud) parendusmeetmetest |
| Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa töökorra muutumise |
| 4.2.1.5
  Ohutusalane teabevahetus IE ja RE personali vahel | IE/RE — punktides 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 nimetatud dokumendid/arvuti andmekandjad peavad sisaldama KTK lisas C sätestatud operatiivside metoodikat | Vastavalt punktidele 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 |
| 4.2.2.1.2
  Rongi nähtavus (esiosa) | RE — juhtide ja/või teiste töötajate tööprotseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada esiosa õige valgustus | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt |
| 4.2.2.4
  Nõuded reisivagunitele | RE — protseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada reisivagunite vastavus käesoleva KTK nõuetele | Uute/muudetud reisivagunite kasutuselevõtt |
| Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab reisivaguneid |
| 4.2.2.5
  Rongi koosseis | RE — protseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada rongi vastavus eraldatud liinile | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab rongi koosseisu norme |
| Uue/muudetud infrastruktuuri, signaalseadmete või uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.2.6.1
  Miinimumnõuded pidurisüsteemile | RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega töötajad tagavad veeremi vastavuse pidurdusnõuetele | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.2.6.2
  Pidurdustõhusus | IE — RE-le pidurdustõhususe andmete esitamise korra toimingute kehtestamine/muutmine | IE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| RE — sellise dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine, mis sisaldab tema töötajate rakendatavaid pidurdusnorme, võttes arvesse marsruutide geograafiat, eraldatud liini ja ERTMS/ETCSi arengut | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab pidurdusnorme |
| Uue/muudetud infrastruktuuri, signaalseadmete või uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt |
| 4.2.2.7.1
  Rongi töökorra tagamine (Üldnõuded) | RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega töötajad tagavad veeremi korrasoleku kontrolli, sealhulgas IE teavitamise muutustest, mis võivad mõjutada sõiduomadusi ja sõitu halvenenud tingimustes | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.2.7.2
  Nõutavad andmed | RE — protsess, millega tagatakse rongi sõiduandmete teatamine IE-le enne väljasõitu | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.2
  Rongide identifitseerimine | IE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega määratakse rongidele kordumatud ja ühesed identifitseerimisnumbreid | RIE või RE rongiplaanimissüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.3.1
  Väljumiseelsed kontrollid ja katsed | RE — enne väljumist tehtavate kontrollide ja katsete kehtestamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.3.3.2
  IE teavitamine rongi käitusseisundist | RE — rongi sõitu mõjutada võivatest veeremiga seotud teguritest teatamise protseduuride kehtestamine/muutmine | IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.4.1
  Liikluskorraldus (Üldnõuded) | IE — liikluse, sealhulgas REde poolt nõutavate lisaprotsesside liideste juhtimiseks ja järelevalveks vajalike protseduuride kehtestamine/muutmine | IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.4.2
  Rongi aruandlus | IE — rongi asukoha teatamise, sealhulgas saabumiste-väljumiste ja teistele IEdele üleandmise aegade reaalajas registreerimise protseduuride kehtestamine/muutmine | RIE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.4.3
  Ohtlikud kaubad | RE — ohtlike kaupade veo järelevalve, sealhulgas IE nõutavate andmete esitamise protseduuride kehtestamine/muutmine | IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.3.4.4
  Töö kvaliteet | IE/RE — dokumenteeritud protseduurid, mis kirjeldavad toimivuse jälgimist ja analüüsi ning võrgu tõhusust suurendavate parendusmeetmete kindlaksmääramist | IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi, sealhulgas toimivuskontrolli rakendamine |
| 4.2.3.5.1
  Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi | IE — vajalike andmete salvestamise, säilitamise ja kättesaadavuse korraldamise protseduuride kehtestamine/muutmine | IE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa uued/muudetud jälgimisseadmed |
| 4.2.3.5.2
  Jälgimisandmete salvestamine rongis | RE — vajalike andmete salvestamise, säilitamise ja kättesaadavuse korraldamise protseduuride kehtestamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue/muudetud veeremi (vedurid, mootorrongid) kasutuselevõtt |
| 4.2.3.6.1
  Halvenenud töötingimused — teiste kasutajate teavitamine | IE/RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mis võimaldavad üksteist teavitada olukordadest, mis võivad kahjustada võrgu ohutust, toimivust või kättesaadavust | IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine |
| 4.2.3.6.2
  Rongijuhtide teavitamine | IE — juhtide halvenenud töötingimustes tegutsemise juhiste kehtestamine/muutmine | IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.3.6.3
  Eriolukordades tegutsemise kord | IE — halvenenud töötingimustes, sealhulgas veeremi ja infrastruktuuride rikete puhul tegutsemise protseduuride kehtestamine/muutmine (eriolukordades tegutsemise kord) | IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Võrgu infrastruktuuri muutmine või uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt |
| 4.2.3.7
  Eriolukordade haldamine | IE/RE — eriolukordade haldamist käsitlevate üksikasjalike erimeetmete kehtestamine/muutmine | RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.2.3.8
  Rongi meeskonna abistamine veeremi vahejuhtumi/rikke korral | RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mille alusel rongi meeskond tegutseb veeremi tehniliste või muude rikete korral | RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt |
| 4.4
  Kasutuseeskirjad | IE/RE — ETCSi ja GSM-Ri ja/või HABD puhul kasutatavate eeskirjade ja protseduuride kehtestamine | ETCSi signaalimissüsteemi ja/või GSM-R-raadiosüsteemi ja/või HABD kasutuselevõtt |
| 4.6.1.1
  Ametialased teadmised | IE/RE — ametialaste teadmiste hindamise protseduuri kehtestamine | IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.6.1.2
  Teadmiste rakendamise oskus | IE/RE — pädevuse juhtimise süsteemi kehtestamine/muutmine, et tagada töötajate oskus teadmisi rakendada | IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.6.2.2
  Keeleoskuse tase | IE/RE — keeleoskuse hindamise toimingute kehtestamine/muutmine | IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise |
| 4.6.3.1
  Personali hindamine — põhinõuded | IE/RE — töötajate hindamise protseduuride kehtestamine/muutmine, sealhulgas:






  — | kogemused/pädevus |

4. peatüki punkt

IE/RE tegevus nõuete täitmiseks

Rakendamise tüüppõhjus

4.2.1.2.1

Käsiraamat

RE — IE võrgus töötamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine

Võrgu tööjuhiste muutmine

4.2.1.2.2.1

Marsruudiraamatu koostamine

RE — kasutatavate liinide kirjeldust sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine

Võrgu infrastruktuuri muutmine (nt pöörangute ümberehitamine, signaalseadmete muutmine), mille tõttu marsruudi andmed muutuvad

4.2.1.2.2.2

Muudetud elemendid

RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega antakse juhtidele dokument või arvuti andmekandja teavitamaks neid (marsruutide) muudetud elementidest

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.1.2.2.3

Juhi teavitamine reaalajas

IE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mis on vajalikud juhtide reaalajaliseks teavitamiseks kõikidest (marsruudi) ohutuskorralduse muudatustest

IE/RE organisatsiooni struktuuri muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.1.2.3

Sõiduplaanid

RE — juhtidele paberil või elektroonilises vormingus sõiduplaanide andmise protseduuride kehtestamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.1.2.4

Veerem

RE — veeremi halvenenud töötingimustes kasutamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt

4.2.1.3

Dokumendid RE teistele töötajatele peale juhtide

RE — töötajate, v.a juhtide, IE võrgus töötamiseks vajalikke tööprotseduure sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa marsruudi andmete muutmise või uue/muudetud veeremi kasutuselevõtu

4.2.1.4

Dokumendid rongide liikumislube andvatele IE töötajatele

IE — võrgu tööprotseduure, sealhulgas sideprotokolli ja vormide kogu sisaldava dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine

Võrgu kasutuskorra muutmine tulenevalt vajalikest (nt uurimise käigus soovitatud) parendusmeetmetest

Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa töökorra muutumise

4.2.1.5

Ohutusalane teabevahetus IE ja RE personali vahel

IE/RE — punktides 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 nimetatud dokumendid/arvuti andmekandjad peavad sisaldama KTK lisas C sätestatud operatiivside metoodikat

Vastavalt punktidele 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 ja 4.2.1.4

4.2.2.1.2

Rongi nähtavus (esiosa)

RE — juhtide ja/või teiste töötajate tööprotseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada esiosa õige valgustus

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt

4.2.2.4

Nõuded reisivagunitele

RE — protseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada reisivagunite vastavus käesoleva KTK nõuetele

Uute/muudetud reisivagunite kasutuselevõtt

Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab reisivaguneid

4.2.2.5

Rongi koosseis

RE — protseduuride kehtestamine/muutmine, et tagada rongi vastavus eraldatud liinile

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab rongi koosseisu norme

Uue/muudetud infrastruktuuri, signaalseadmete või uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.2.6.1

Miinimumnõuded pidurisüsteemile

RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega töötajad tagavad veeremi vastavuse pidurdusnõuetele

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.2.6.2

Pidurdustõhusus

IE — RE-le pidurdustõhususe andmete esitamise korra toimingute kehtestamine/muutmine

IE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

RE — sellise dokumendi või arvuti andmekandja koostamine/muutmine, mis sisaldab tema töötajate rakendatavaid pidurdusnorme, võttes arvesse marsruutide geograafiat, eraldatud liini ja ERTMS/ETCSi arengut

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Võrgu kasutuseeskirjade muutmine, mis mõjutab pidurdusnorme

Uue/muudetud infrastruktuuri, signaalseadmete või uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt

4.2.2.7.1

Rongi töökorra tagamine (Üldnõuded)

RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega töötajad tagavad veeremi korrasoleku kontrolli, sealhulgas IE teavitamise muutustest, mis võivad mõjutada sõiduomadusi ja sõitu halvenenud tingimustes

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.2.7.2

Nõutavad andmed

RE — protsess, millega tagatakse rongi sõiduandmete teatamine IE-le enne väljasõitu

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.2

Rongide identifitseerimine

IE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, millega määratakse rongidele kordumatud ja ühesed identifitseerimisnumbreid

RIE või RE rongiplaanimissüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.3.1

Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

RE — enne väljumist tehtavate kontrollide ja katsete kehtestamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.3.3.2

IE teavitamine rongi käitusseisundist

RE — rongi sõitu mõjutada võivatest veeremiga seotud teguritest teatamise protseduuride kehtestamine/muutmine

IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.4.1

Liikluskorraldus (Üldnõuded)

IE — liikluse, sealhulgas REde poolt nõutavate lisaprotsesside liideste juhtimiseks ja järelevalveks vajalike protseduuride kehtestamine/muutmine

IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.4.2

Rongi aruandlus

IE — rongi asukoha teatamise, sealhulgas saabumiste-väljumiste ja teistele IEdele üleandmise aegade reaalajas registreerimise protseduuride kehtestamine/muutmine

RIE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.4.3

Ohtlikud kaubad

RE — ohtlike kaupade veo järelevalve, sealhulgas IE nõutavate andmete esitamise protseduuride kehtestamine/muutmine

IE või RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.3.4.4

Töö kvaliteet

IE/RE — dokumenteeritud protseduurid, mis kirjeldavad toimivuse jälgimist ja analüüsi ning võrgu tõhusust suurendavate parendusmeetmete kindlaksmääramist

IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi, sealhulgas toimivuskontrolli rakendamine

4.2.3.5.1

Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi

IE — vajalike andmete salvestamise, säilitamise ja kättesaadavuse korraldamise protseduuride kehtestamine/muutmine

IE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Võrgu infrastruktuuri muutmine, mis toob kaasa uued/muudetud jälgimisseadmed

4.2.3.5.2

Jälgimisandmete salvestamine rongis

RE — vajalike andmete salvestamise, säilitamise ja kättesaadavuse korraldamise protseduuride kehtestamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue/muudetud veeremi (vedurid, mootorrongid) kasutuselevõtt

4.2.3.6.1

Halvenenud töötingimused — teiste kasutajate teavitamine

IE/RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mis võimaldavad üksteist teavitada olukordadest, mis võivad kahjustada võrgu ohutust, toimivust või kättesaadavust

IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue (elektroonilise) liikluskorraldussüsteemi rakendamine

4.2.3.6.2

Rongijuhtide teavitamine

IE — juhtide halvenenud töötingimustes tegutsemise juhiste kehtestamine/muutmine

IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.3.6.3

Eriolukordades tegutsemise kord

IE — halvenenud töötingimustes, sealhulgas veeremi ja infrastruktuuride rikete puhul tegutsemise protseduuride kehtestamine/muutmine (eriolukordades tegutsemise kord)

IE või RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Võrgu infrastruktuuri muutmine või uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt

4.2.3.7

Eriolukordade haldamine

IE/RE — eriolukordade haldamist käsitlevate üksikasjalike erimeetmete kehtestamine/muutmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.2.3.8

Rongi meeskonna abistamine veeremi vahejuhtumi/rikke korral

RE — selliste protseduuride kehtestamine/muutmine, mille alusel rongi meeskond tegutseb veeremi tehniliste või muude rikete korral

RE liikluskorraldussüsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Uue/muudetud veeremi kasutuselevõtt

4.4

Kasutuseeskirjad

IE/RE — ETCSi ja GSM-Ri ja/või HABD puhul kasutatavate eeskirjade ja protseduuride kehtestamine

ETCSi signaalimissüsteemi ja/või GSM-R-raadiosüsteemi ja/või HABD kasutuselevõtt

4.6.1.1

Ametialased teadmised

IE/RE — ametialaste teadmiste hindamise protseduuri kehtestamine

IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.6.1.2

Teadmiste rakendamise oskus

IE/RE — pädevuse juhtimise süsteemi kehtestamine/muutmine, et tagada töötajate oskus teadmisi rakendada

IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.6.2.2

Keeleoskuse tase

IE/RE — keeleoskuse hindamise toimingute kehtestamine/muutmine

IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.6.3.1

Personali hindamine — põhinõuded

IE/RE — töötajate hindamise protseduuride kehtestamine/muutmine, sealhulgas:

—

kogemused/pädevus

| — | keel |
| --- | --- |

—

keel

| — | pädevuse säilitamine |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamine

IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.6.3.2

Koolitusvajaduste analüüs

IE/RE — töötajate koolitusvajaduste analüüsi koostamise ja ajakohastamise protseduuri kehtestamine/muutmine

IE/RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.6.3.2.3

Erinõuded rongimeeskonnale

RE — sellise protseduuri kehtestamine/muutmine, millega tagatakse rongimeeskonna:

| — | marsruudi tundmine |
| --- | --- |

—

marsruudi tundmine

| — | veeremi tundmine |
| --- | --- |

—

veeremi tundmine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.7.1

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused — sissejuhatus

IE/RE — töötajate hea tervisliku seisundi tagamise protseduuride kehtestamine/muutmine, sealhulgas narkootikumide ja alkoholi mõju kontrollimine töökohustuste täitmisel

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.7.2–4.7.4

Töötervishoiuarstide, meditsiiniorganisatsioonide, psühholoogide tunnustamise kriteeriumid; terviseuuringud

IE/RE — järgmiste valdkondade nõuete kehtestamine/muutmine:

| — | töötervishoiuarstide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamine, |
| --- | --- |

—

töötervishoiuarstide ja meditsiiniorganisatsioonide tunnustamine,

| — | psühholoogide tunnustamine, |
| --- | --- |

—

psühholoogide tunnustamine,

| — | terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

—

terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

Meditsiinipraktikute ja organisatsioonide tunnustamise riiklike normide ja tavade muutumine

4.7.5

Tervisenõuded

IE/RE — tervisenõuete kehtestamine/muutmine, sealhulgas:

| — | üldine tervislik seisund |
| --- | --- |

—

üldine tervislik seisund

| — | nägemine |
| --- | --- |

—

nägemine

| — | kuulmine |
| --- | --- |

—

kuulmine

| — | rasedus |
| --- | --- |

—

rasedus

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

4.7.6

Erinõuded seoses rongi juhtimisega

IE/RE — ainult juhile ette nähtud tervisenõuete kehtestamine/muutmine, sealhulgas:

| — | EKG-uuring (40 ja vanemad) |
| --- | --- |

—

EKG-uuring (40 ja vanemad)

| — | nägemine |
| --- | --- |

—

nägemine

| — | kuulmis-/kõnenõuded |
| --- | --- |

—

kuulmis-/kõnenõuded

| — | antropomeetria |
| --- | --- |

—

antropomeetria

RE tööohutuse juhtimise süsteemi muutmine, mis toob kaasa ülesannete ja vastutusalade muutumise

LISA O.

Ei kasutata

LISA P.

Veeremi identifitseerimistunnus

Üldised märkused

1   Käesolevas lisas kirjeldatakse numbrit ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtaval viisil veeremiüksuse külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid või tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremiüksuse šassiile või põhikomponentidele.

2   Numbri ja seonduva märgistuse vastavus käesolevas lisas kirjeldatule ei ole kohustuslik:

| — | veeremiüksustele, mida kasutatakse üksnes võrkudes, mis käesoleva KTK rakendusalasse ei kuulu; |
| --- | --- |

—

veeremiüksustele, mida kasutatakse üksnes võrkudes, mis käesoleva KTK rakendusalasse ei kuulu;

| — | ajaloolise välimusega vanale raudteeveeremile; |
| --- | --- |

—

ajaloolise välimusega vanale raudteeveeremile;

| — | veeremiüksustele, mida üldjuhul ei kasutata ega veeta käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes. |
| --- | --- |

—

veeremiüksustele, mida üldjuhul ei kasutata ega veeta käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes.

Nendel veeremiüksustel peab siiski olema ajutine number, mis võimaldab nende käitamist.

3   Käesolevat lisa võib muuta seoses RICi muudatuste ja TAP KTK edasise arengu ja rakendamisega.

Standardnumber ja seonduvad lühendid

Igale rööbassõidukile antakse 12-kohaline number (standardnumber), mille struktuur on järgmine:

| Veeremi liik | Rööbassõiduki liikja koostalitlusvõime
  [2 numbrit] | Riik, kus rööbassõiduk on registreeritud
  [2 numbrit] | Tehnilised näitajad
  [4 numbrit] | Seerianumber
  [3 numbrit] | Automaatselt arvutatav number
  [1 number] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagunid | 00 kuni 09
  10 kuni 19
  20 kuni 29
  30 kuni 39
  40 kuni 49
  80 kuni 89

  [täpsed andmed lisas P.6] | 01 kuni 99

  [täpsed andmed lisas P.4] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed lisas P.9] | 001 kuni 999 | 0 kuni 9

  [täpsed andmed lisas P.3] |
| Reisivagunid | 50 kuni 59
  60 kuni 69
  70 kuni 79

  [täpsed andmed lisas P.7] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed lisas P.10] | 001 kuni 999 |
| Vedurid | 90 kuni 99

  [täpsed andmed lisas P.8] | 0000001 kuni 8999999

  [nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega] |
| Eriveerem | 9000 kuni 9999

  [täpsed andmed lisas P.11] | 001 kuni 999 |

Veeremi liik

Rööbassõiduki liikja koostalitlusvõime

[2 numbrit]

Riik, kus rööbassõiduk on registreeritud

[2 numbrit]

Tehnilised näitajad

[4 numbrit]

Seerianumber

[3 numbrit]

Automaatselt arvutatav number

[1 number]

Vagunid

00 kuni 09

10 kuni 19

20 kuni 29

30 kuni 39

40 kuni 49

80 kuni 89

[täpsed andmed lisas P.6]

01 kuni 99

[täpsed andmed lisas P.4]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed lisas P.9]

001 kuni 999

0 kuni 9

[täpsed andmed lisas P.3]

Reisivagunid

50 kuni 59

60 kuni 69

70 kuni 79

[täpsed andmed lisas P.7]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed lisas P.10]

001 kuni 999

Vedurid

90 kuni 99

[täpsed andmed lisas P.8]

0000001 kuni 8999999

[nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega]

Eriveerem

9000 kuni 9999

[täpsed andmed lisas P.11]

001 kuni 999

Konkreetses riigis piisab veeremiüksuse eksimatuks identifitseerimiseks vagunite, reisivagunite, vedurite (1) ja eriveeremi (2) seas tehniliste omaduste ja seerianumbri 7 numbrist.

Numbrile lisandub tähestikuline märgistus:

| a) | koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5); |
| --- | --- |

a)

koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed lisas P.5);

| b) | selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4); |
| --- | --- |

b)

selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed lisas P.4);

| c) | valdaja (3) lühend (täpsed andmed lisas P.1); |
| --- | --- |

c)

valdaja (3) lühend (täpsed andmed lisas P.1);

| d) | tehniliste omaduste lühend (täpsed andmed reisivagunite kohta lisas P.13, vagunite kohta lisas P.12, eriveeremi kohta lisas P.14). |
| --- | --- |

d)

tehniliste omaduste lühend (täpsed andmed reisivagunite kohta lisas P.13, vagunite kohta lisas P.12, eriveeremi kohta lisas P.14).

Tehnilisi omadusi, koode ja lühendeid haldavad üks või mitu asutust (edaspidi „keskasutus”), mille kohta teeb ettepaneku ERA (Euroopa Raudteeagentuur) oma 2005. aasta tööprogrammi tegevuse nr 15 põhjal.

Numbri määramine

Numbrite haldamise eeskirjade kohta teeb ettepaneku ERA oma 2005. aasta tööprogrammi tegevuse nr 15 põhjal.

---

(1)  Veduritel peab number olema konkreetses riigis kordumatu ja 6-kohaline.

(2)  Eriveeremil peab number olema konkreetses riigis kordumatu esimese numbri ning viie viimase tehniliste omaduste numbri ja seerianumbri osas.

(3)  Veeremi valdaja on isik, kes omaniku või käsutajana kasutab veeremiüksust alaliselt majanduslikul otstarbel transpordivahendina ning on sellisena veeremiregistris registreeritud.

LISA P.1

Valdaja lühendi märkimine

Veeremi valdaja tähise mõiste

Veeremi valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking — VKM) on 2–5-kohaline tähtnumbriline kood (1). VKM märgitakse igale rööbassõidukile veereminumbri lähedale. VKM tähistab veeremi valdajat, kes on registreeritud veeremiregistris.

VKM on kordumatu igas käesoleva KTKga hõlmatud riigis, kes sõlmib kokkuleppe käesolevas KTKs sätestatud veeremi nummerdamise süsteemi ja veeremi valdaja tähise kasutamiseks.

Veeremi valdaja tähise vorm

VKM tähistab veeremi valdaja täisnime või lühendit, võimaluse korral äratuntaval kujul. Kasutada võib kõiki 26 ladina tähestiku tähte. VKMi tähed kirjutatakse suurtähtedena. Tähed, mis ei ole valdaja nimes sisalduvate sõnade esitähed, võib kirjutada väiketähtedena. Kordumatuse kontrollimisel suur- ja väiketähti ei eristata.

Tähed võivad sisaldada diakriitilisi märke (2). Kordumatuse kontrollimisel tähtedes kasutatud diakriitilisi märke arvesse ei võeta.

Veeremile, mille valdajate asukohariigis ei kasutata ladina tähestikku, võib VKMi järele kaldkriipsuga („/”) eraldatult kanda VKMi vaste nende oma tähestikus. Andmete töötlemisel kõnealust VKMi vastet arvesse ei võeta.

Veeremi valdaja vabastamine tähise kasutamisest

Liikmesriigid võivad soovi korral kohaldada alljärgnevaid erandeid.

VKMi ei nõuta veeremi puhul, mille nummerdussüsteem ei vasta käesolevale lisale (vt üldine märkus, punkt 2). Sellest olenemata tuleb nõuetekohased andmed veeremi valdaja kohta esitada organisatsioonidele, kes on seotud selle veeremi kasutamisega käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes.

Kui veeremile on märgitud täisnimi ja aadress, ei nõuta VKMi:

| — | nende valdajate veeremilt, kelle veeremipargi väiksuse tõttu ei ole VKMi kasutamine vajalik; |
| --- | --- |

—

nende valdajate veeremilt, kelle veeremipargi väiksuse tõttu ei ole VKMi kasutamine vajalik;

| — | infrastruktuuri hooldamise eriveeremilt. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri hooldamise eriveeremilt.

VKMi ei nõuta üksnes riigisiseses raudteeliikluses kasutatavate vedurite, mootorrongide ja reisivagunite puhul, kui:

| — | neile on märgitud valdaja logo ning logo sisaldab samu hõlpsasti äratuntavaid tähti kui VKM; |
| --- | --- |

—

neile on märgitud valdaja logo ning logo sisaldab samu hõlpsasti äratuntavaid tähti kui VKM;

| — | neile on märgitud hõlpsasti äratuntav logo, mida pädev riigiasutus tunnustab VKMiga samaväärsena. |
| --- | --- |

—

neile on märgitud hõlpsasti äratuntav logo, mida pädev riigiasutus tunnustab VKMiga samaväärsena.

Kui ettevõtte logo kasutatakse VKMiga üheaegselt, kehtib üksnes VKM ning logo arvesse ei võeta.

Sätted veeremi valdaja tähise määramise kohta

Veeremi valdajale võib anda rohkem kui ühe VKMi, kui:

| — | veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles; |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on ametlik nimi rohkem kui ühes keeles;

| — | veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees. |
| --- | --- |

—

veeremi valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees.

Ettevõtete grupile võib anda ühe VKMi, kui:

| — | nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema; |
| --- | --- |

—

nad kuuluvad ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema;

| — | nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

nad on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik.

Veeremi valdaja tähiste register ja määramise kord

VKMide register on avalik ja seda uuendatakse reaalajas.

VKMi saamise taotlus esitatakse taotleja pädevale riigiasutusele, kes edastab selle keskasutusele. VKMi võib kasutada pärast seda, kui keskasutus on selle avaldanud.

VKMi omanik peab pädevat riigiasutust teavitama VKMi kasutamise lõpetamisest ning pädev riigiasutus edastab vastavad andmed keskasutusele. VKM tunnistatakse kehtetuks, kui valdaja on tõendanud, et kogu asjaomasel veeremil on märgistus muudetud. Järgmise 10 aasta jooksul sama VKMi uuesti välja ei anta, välja arvatud algsele omanikule või tema taotlusel mõnele teisele omanikule.

VKMi võib üle anda teisele omanikule, kes on algse omaniku õigusjärglane. VKM kehtib seni, kui omanik muudab oma nime selliselt, et nimi ei sarnane VKMiga.

Esimene VKMide loend koostatakse raudtee-ettevõtete olemasolevate lühendite põhjal.

VKMi kohaldatakse pärast vastavate KTKde jõustumist kõikide uute vagunite suhtes. Olemasolevate vagunite puhul tuleb VKM kasutusele võtta 2014. aasta lõpuks.

---

(1)  NMBS/SNCB osas võib jätkata üksnes ringistatud B-tähe kasutamist.

(2)  Diakriitilised märgid on tähtedel Ą, Ē, Ö, Č, Ž, Å jne olevad rõhumärgid. Eritähed, näiteks Ø ja Æ, esitatakse ühe tähena; kordumatuse kontrollimisel loetakse, et Ų on O ja Ę on A.

LISA P.2

Numbri ja seonduva tähtmärgistuse kandmine veeremi kerele

Välismärgistuse üldine kord

Märgistuse pealekandmiseks kasutatavad suurtähed ja numbrid peavad olema vähemalt 80 mm kõrgused, kirjavahetuse kvaliteediga sans serif kirjatüübis. Väiksemat kõrgust võib kasutada üksnes juhul, kui märgistust pole võimalik paigutada mujale kui alusvankri äärtele.

Märgistus ei tohi paikneda kõrgemal kui 2 m rööpa pealispinnast.

Vagunid

Märgistus kantakse vagunikeredele järgmiselt:

| 23 | TEN | 31 | TEN | 33 | TEN | 43 | | (Käesoleval juhul ei kasutata VKMi ning veeremile kantakse täisnimi ja aadress) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | D-RFC | 80 | D-DB | 84 | NL-ACTS | 87 | F |
| 7369 553–4 | 0691 235–2 | 4796 100–8 | 4273 361–3 |
| Zcs | Tanoos | Slpss | Laeks |

23

TEN

31

TEN

33

TEN

43

(Käesoleval juhul ei kasutata VKMi ning veeremile kantakse täisnimi ja aadress)

80

D-RFC

80

D-DB

84

NL-ACTS

87

F

7369 553–4

0691 235–2

4796 100–8

4273 361–3

Zcs

Tanoos

Slpss

Laeks

Vagunitele, mille kerel ei ole selliseks paigutuseks piisavalt ruumi, eelkõige platvormvagunitele, paigutatakse märgistus järgmiselt:

| 01 | 87 | 3320 644–7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

01

87

3320 644–7

TEN

F-SNCF

Ks

Kui vagunile kantakse üks või mitu riigisisese tähendusega märgistustähte, peavad need järgnema rahvusvahelisele tähtmärgistusele ja olema sellest sidekriipsuga eraldatud.

Rööbasbussid ja reisivagunid

Number kantakse veeremi mõlemale küljele järgmiselt:

| F-SNCF | 61 87

  — 7 |
| --- | --- |

F-SNCF

Formula

Veeremi registreerimisriigi tähis ja tehniliste omaduste tähis trükitakse vahetult kaheteistkümnekohalise veereminumbri ette, taha või alla.

Juhikabiiniga rööbasbusside korral peab number olema kirjas ka kabiini sees.

Vedurid, vedukid ja eriveerem

Rahvusvahelistel vedudel kasutatavate vedurite mõlemale küljele peab olema kantud 12-kohaline standardnumber järgmiselt:

91 88 0001323–0

12-kohaline standardnumber peab olema kirjas ka veduri igas kabiinis.

Valdaja võib standardnumbrist suuremate tähtedega lisada ka omapoolse tööks vajaliku numbermärgistuse (mis koosneb üldjuhul seerianumbrist ja sellele lisatud tähtkoodist). Oma numbermärgistuse asukoha valib valdaja.

| Näited | SP 42037 | ES 64 F4–099 | 88–1323 | 473011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 92 51 0042037–9 | 94 80 0189 999–6 | 91 88 0001323–0 | 92 87 473011–0 | 94 79 2 642 185–5 |

Näited

SP 42037

ES 64 F4–099

88–1323

473011

92 51 0042037–9

94 80 0189 999–6

91 88 0001323–0

92 87 473011–0

94 79 2 642 185–5

Nimetatud eeskirju võib kahepoolsete kokkulepetega muuta KTK jõustumise ajal olemasoleva veeremi puhul, mida kasutatakse konkreetsel otstarbel ja mille puhul puudub asjaomastes raudteevõrkudes kasutatava erineva veeremi segiajamise oht. See erand kehtib pädevate riigiasutuste määratud ajani.

Riigiasutus võib ette näha, et lisaks 12-kohalisele veereminumbrile registreeritakse riigi täheline tähis ja VKM.

LISA P.3

Kontrollnumbri kindlaksmääramise kord (12. number)

Kontrollnumber määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | põhinumbris paariskohtadel olevad arvud võetakse (paremalt vasakule) nende täisväärtuses; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paariskohtadel olevad arvud võetakse (paremalt vasakule) nende täisväärtuses;

| — | põhinumbris paaritutel kohtadel olevad arvud (paremalt vasakule) korrutatakse kahega; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paaritutel kohtadel olevad arvud (paremalt vasakule) korrutatakse kahega;

| — | seejärel leitakse paariskohtade numbrite ja paaritutel kohtadel leitud korrutisi märkivate numbrite summa; |
| --- | --- |

—

seejärel leitakse paariskohtade numbrite ja paaritutel kohtadel leitud korrutisi märkivate numbrite summa;

| — | võetakse selle summa üheliste arv; |
| --- | --- |

—

võetakse selle summa üheliste arv;

| — | kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null. |
| --- | --- |

—

kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null.

Näited

| 1 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |
| | Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 |
| | Selle summa üheliste arv on 2.
  Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100–8. |
| 2 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| | Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |
| | Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 |
| | Selle summa üheliste arv on 0.
  Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198–0. |

1 –

Oletagem, et põhinumber on

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Selle summa üheliste arv on 2.

Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100–8.

2 –

Oletagem, et põhinumber on

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Selle summa üheliste arv on 0.

Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198–0.

LISA P.4

Veeremi registreerimisriikide koodid (3.–4. number ning lühend)

„Andmed kolmandate riikide kohta on üksnes informatiivsed.”

| Riigid | Riigi tähtkood (3) | Riigi numberkood | Lisades P.6 ja P.7 nurksulgudesse kuuluvad ettevõtted (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albaania | AL | 41 | HSh |
| Alžeeria | DZ | 92 | SNTF |
| Armeenia | AM (1) | 58 | ARM |
| Austria | A | 81 | ÖBB |
| Aserbaidžaan | AZ | 57 | AZ |
| Valgevene | BY | 21 | BC |
| Belgia | B | 88 | SNCB/NMBS |
| Bosnia ja Hertsegoviina | BIH | 44 | ŽRS |
| 50 | ŽFBH |
| Bulgaaria | BG | 52 | BDZ, SRIC |
| Hiina | RC | 33 | KZD |
| Horvaatia | HR | 78 | HŽ |
| Kuuba | CU (1) | 40 | FC |
| Küpros | CY | | |
| Tšehhi Vabariik | CZ | 54 | ČD |
| Taani | DK | 86 | DSB, BS |
| Egiptus | ET | 90 | ENR |
| Eesti | EST | 26 | EVR |
| Soome | FIN | 10 | VR, RHK |
| Prantsusmaa | F | 87 | SNCF, RFF |
| Gruusia | GE | 28 | GR |
| Saksamaa | D | 80 | DB, AAE (2) |
| Kreeka | GR | 73 | CH |
| Ungari | H | 55 | MÁV, GySEV/ROeEE (2) |
| Iraan | IR | 96 | RAI |
| Iraak | IRQ (1) | 99 | IRR |
| Iirimaa | IRL | 60 | CIE |
| Iisrael | IL | 95 | IR |
| Itaalia | I | 83 | FS, FNME (2) |
| Jaapan | J | 42 | EJRC |
| Kasahstan | KZ | 27 | KZH |
| Kõrgõzstan | KS | 59 | KRG |
| Läti | LV | 25 | LDZ |
| Liibanon | RL | 98 | CEL |
| Liechtenstein | LIE (1) | | |
| Leedu | LT | 24 | LG |
| Luksemburg | L | 82 | CFL |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | MK | 65 | CFARYM (MŽ) |
| Malta | M | | |
| Moldova | MD (1) | 23 | CFM |
| Monaco | MC | | |
| Mongoolia | MGL | 31 | MTZ |
| Maroko | MA | 93 | ONCFM |
| Madalmaad | NL | 84 | NS |
| Põhja-Korea | PRK (1) | 30 | ZC |
| Norra | N | 76 | NSB, JBV |
| Poola | PL | 51 | PKP |
| Portugal | P | 94 | CP, REFER |
| Rumeenia | RO | 53 | CFR |
| Venemaa | RUS | 20 | RZD |
| Serbia ja Montenegro | SCG | 72 | JŽ |
| Slovakkia | SK | 56 | ŽSSK, ŽSR |
| Sloveenia | SLO | 79 | SŽ |
| Lõuna-Korea | ROK | 61 | KNR |
| Hispaania | E | 71 | RENFE |
| Rootsi | S | 74 | GC, BV |
| Šveits | CH | 85 | SBB/CFF/FFS, BLS (2) |
| Süüria | SYR | 97 | CFS |
| Tadžikistan | TJ | 66 | TZD |
| Tuneesia | TN | 91 | SNCFT |
| Türgi | TR | 75 | TCDD |
| Türkmenistan | TM | 67 | TRK |
| Ukraina | UA | 22 | UZ |
| Ühendkuningriik | GB | 70 | BR |
| Usbekistan | UZ | 29 | UTI |
| Vietnam | VN (1) | 32 | DSVN |

Riigid

Riigi tähtkood (3)

Riigi numberkood

Lisades P.6 ja P.7 nurksulgudesse kuuluvad ettevõtted (4)

Albaania

AL

41

HSh

Alžeeria

DZ

92

SNTF

Armeenia

AM (1)

58

ARM

Austria

A

81

ÖBB

Aserbaidžaan

AZ

57

AZ

Valgevene

BY

21

BC

Belgia

B

88

SNCB/NMBS

Bosnia ja Hertsegoviina

BIH

44

ŽRS

50

ŽFBH

Bulgaaria

BG

52

BDZ, SRIC

Hiina

RC

33

KZD

Horvaatia

HR

78

HŽ

Kuuba

CU (1)

40

FC

Küpros

CY

Tšehhi Vabariik

CZ

54

ČD

Taani

DK

86

DSB, BS

Egiptus

ET

90

ENR

Eesti

EST

26

EVR

Soome

FIN

10

VR, RHK

Prantsusmaa

F

87

SNCF, RFF

Gruusia

GE

28

GR

Saksamaa

D

80

DB, AAE (2)

Kreeka

GR

73

CH

Ungari

H

55

MÁV, GySEV/ROeEE (2)

Iraan

IR

96

RAI

Iraak

IRQ (1)

99

IRR

Iirimaa

IRL

60

CIE

Iisrael

IL

95

IR

Itaalia

I

83

FS, FNME (2)

Jaapan

J

42

EJRC

Kasahstan

KZ

27

KZH

Kõrgõzstan

KS

59

KRG

Läti

LV

25

LDZ

Liibanon

RL

98

CEL

Liechtenstein

LIE (1)

Leedu

LT

24

LG

Luksemburg

L

82

CFL

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

MK

65

CFARYM (MŽ)

Malta

M

Moldova

MD (1)

23

CFM

Monaco

MC

Mongoolia

MGL

31

MTZ

Maroko

MA

93

ONCFM

Madalmaad

NL

84

NS

Põhja-Korea

PRK (1)

30

ZC

Norra

N

76

NSB, JBV

Poola

PL

51

PKP

Portugal

P

94

CP, REFER

Rumeenia

RO

53

CFR

Venemaa

RUS

20

RZD

Serbia ja Montenegro

SCG

72

JŽ

Slovakkia

SK

56

ŽSSK, ŽSR

Sloveenia

SLO

79

SŽ

Lõuna-Korea

ROK

61

KNR

Hispaania

E

71

RENFE

Rootsi

S

74

GC, BV

Šveits

CH

85

SBB/CFF/FFS, BLS (2)

Süüria

SYR

97

CFS

Tadžikistan

TJ

66

TZD

Tuneesia

TN

91

SNCFT

Türgi

TR

75

TCDD

Türkmenistan

TM

67

TRK

Ukraina

UA

22

UZ

Ühendkuningriik

GB

70

BR

Usbekistan

UZ

29

UTI

Vietnam

VN (1)

32

DSVN

---

(1)  Koodid kinnitatakse edaspidi.

(2)  Üldiste märkuste punktis 3 nimetatud muudatuste jõustumiseni võivad need riigid kasutada koode 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). Ajakohastamise ajavahemik määratakse sel juhul kindlaks koos asjaomase liikmesriigiga.

(3)  Vastavalt 1949. aasta konventsiooni liites 4 ja 1968. aasta maanteevedude konventsiooni artikli 45 lõikes 4 kirjeldatud tähelisele koodisüsteemile.

(4)  Ettevõtted, kes jõustumise ajal olid UIC või OSJD liikmed ja kasutasid vastavat riigi koodi ettevõtte koodina.

LISA P.5

Koostalitlusvõime tähtmärgistus

| TEN: | veerem, mis vastab raudteeveeremi KTK-le. |
| --- | --- |
| RIV: | vagun, mis vastab RIVi normidele nende kehtetuks tunnistamise kuupäeval. |
| PPW: | vagun, mis vastab PPW lepingule (OJSD riikides). |
| RIC: | reisivagun, mis vastab/vastas RICi normidele. |

TEN:

veerem, mis vastab raudteeveeremi KTK-le.

RIV:

vagun, mis vastab RIVi normidele nende kehtetuks tunnistamise kuupäeval.

PPW:

vagun, mis vastab PPW lepingule (OJSD riikides).

RIC:

reisivagun, mis vastab/vastas RICi normidele.

Eriveeremi koostalitlusvõime tähtmärgistust kirjeldatakse lisas P.14.

LISA P.6.

Vagunite puhul kasutatavad koostalitlusvõime koodid (1.–2. number)

| | 2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. number | 1st digit |
| | | Rööpmevahe | fikseeritud või muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud või muudetav | Rööpmevahe | |
| KTK (1)

  ja/või
  COTIF (2)

  ja/või
  PPW | 0 | telgedega | vaba | KTK ja/või COTIFi vagunid (2)


  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja] | Ei kasutata kuni edasise otsuseni | PPW vagunid
  (muudetava rööpmevahega) | telgedega | 0 |
| 1 | kandevankritega | Tööstuses kasutatavad vagunid | kandevankritega | 1 |
| 2 | telgedega | vaba | KTK ja/või COTIFi vagunid (2) [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja]
  PPW vagunid | KTK ja/või COTIFi vagunid (2)

  PPW vagunid | KTK ja/või COTIFi vagunid (2)

  PPW vagunid | PPW vagunid
  (fikseeritud rööpmevahega) | telgedega | 2 |
| 3 | kandevankritega | kandevankritega | 3 |
| Mitte-KTK
  ja mitte-COTIF (2)

  ja mitte-PPW | 4 | telgedega (3) | Hooldusvagunid | Muud vagunid

  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja] | Muud vagunid | Muud vagunid | Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid | telgedega (4) | 4 |
| 8 | kandevankritega (3) | kandevankritega (4) | 8 |
| | | Liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Liiklus | |
| | 1. number | | | | | | | | | | | 1. number |
| 2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number |

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

1. number

1st digit

Rööpmevahe

fikseeritud või muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud või muudetav

Rööpmevahe

KTK (1)

ja/või

COTIF (2)

ja/või

PPW

0

telgedega

vaba

KTK ja/või COTIFi vagunid (2)

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja]

Ei kasutata kuni edasise otsuseni

PPW vagunid

(muudetava rööpmevahega)

telgedega

0

1

kandevankritega

Tööstuses kasutatavad vagunid

kandevankritega

1

2

telgedega

vaba

KTK ja/või COTIFi vagunid (2) [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja]

PPW vagunid

KTK ja/või COTIFi vagunid (2)

PPW vagunid

KTK ja/või COTIFi vagunid (2)

PPW vagunid

PPW vagunid

(fikseeritud rööpmevahega)

telgedega

2

3

kandevankritega

kandevankritega

3

Mitte-KTK

ja mitte-COTIF (2)

ja mitte-PPW

4

telgedega (3)

Hooldusvagunid

Muud vagunid

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud raudtee-ettevõtja]

Muud vagunid

Muud vagunid

Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid

telgedega (4)

4

8

kandevankritega (3)

kandevankritega (4)

8

Liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Liiklus

1. number

1. number

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

---

(1)  Vastab vähemalt veeremi KTK-le.

(2)  Kaasa arvatud veerem, mis olemasolevate normide kohaselt kannavad neid numbreid kõnealuste uute normide jõustumise ajal.

(3)  Fikseeritud või muudetav rööpmevahe.

(4)  Ei kohaldata I kategooria vagunite suhtes (reguleeritava temperatuuriga vagunid).

LISA P.7.

Reisivagunite rahvusvahelises liikluses kasutatavuse koodid (1.–2. number)

Hoiatus:

nurksulgudes sätted on üleminekusätted ning jäetakse RICi edasise arengu käigus välja (vt üldised märkused, punkt 3).

| | Riigisisene liiklus | KTK (1) ja/või RIC/COTIF (2) ja/või PPW | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | KTK (1) ja/või RIC/COTIF (2) | PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 1. number |
| 5 | Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Fikseeritud rööpmevahega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid)
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Muudetava rööpmevahega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Reserveeritud | Muudetava rööpmevahega (1435/1672) kliimaseadmeta vagunid
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Tehniliste omaduste erinummerdusega veerem | Fikseeritud rööpmevahega veerem | Fikseeritud rööpmevahega veerem | Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmevahega (1435/1520) veerem | Telgedega muudetava rööpmevahega (1435/1520) veerem |
| 6 | Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks | Fikseeritud rööpmevahega kliimaseadmega veerem
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Muudetava rööpmevahega (1435/1520) kliimaseadmega veerem
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Muudetava rööpmevahega (1435/1672) kliimaseadmega veerem
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Autovagunid | Muudetava rööpmevahega veerem |
| 7 | Kliimaseadmega ja õhukindel veerem
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Reserveeritud | Reserveeritud | Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmevahega veerem
  [mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja] | Reserveeritud | Muu veerem | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |

Riigisisene liiklus

KTK (1) ja/või RIC/COTIF (2) ja/või PPW

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

KTK (1) ja/või RIC/COTIF (2)

PPW

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. number

5

Riigisiseses liikluses kasutatavad vagunid

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Fikseeritud rööpmevahega kliimaseadmega vagunid (sh autovagunid)

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Muudetava rööpmevahega (1435/1520) kliimaseadmeta vagunid

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Reserveeritud

Muudetava rööpmevahega (1435/1672) kliimaseadmeta vagunid

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Tehniliste omaduste erinummerdusega veerem

Fikseeritud rööpmevahega veerem

Fikseeritud rööpmevahega veerem

Kandevankri vahetamisega muudetava rööpmevahega (1435/1520) veerem

Telgedega muudetava rööpmevahega (1435/1520) veerem

6

Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks

Fikseeritud rööpmevahega kliimaseadmega veerem

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Muudetava rööpmevahega (1435/1520) kliimaseadmega veerem

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Muudetava rööpmevahega (1435/1672) kliimaseadmega veerem

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Autovagunid

Muudetava rööpmevahega veerem

7

Kliimaseadmega ja õhukindel veerem

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Reserveeritud

Reserveeritud

Kliimaseadmega ja õhukindel fikseeritud rööpmevahega veerem

[mille valdaja on lisas P.4 nimetatud RICi raudtee-ettevõtja]

Reserveeritud

Muu veerem

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

---

(1)  Vastavad vähemalt tulevikus kehtestatavatele reisivagunite KTK-le.

(2)  Vastavad RICile või COTIFile kehtivate normide kohaselt.

LISA P.8.

Vedurite liigid (1.–2. number)

Esimene number on „9”.

Teise numbri määrab kindlaks iga liikmesriik. See võib näiteks kattuda automaatselt arvutatava numbriga, kui ka see number arvutatakse seerianumbri alusel.

Kui teine number tähistab veduri liiki, on kohustuslikud järgmised koodid:

| Kood | Veeremi põhitüüp |
| --- | --- |
| 0 | Muud |
| 1 | Elektrivedur |
| 2 | Diiselvedur |
| 3 | Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis] |
| 4 | Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis] |
| 5 | Diisel-mootorrong [veduk või haagis] |
| 6 | Eriotstarbeline haagis |
| 7 | Elektriline manöövervedur |
| 8 | Diisel-manöövervedur |
| 9 | Hooldusveerem |

Kood

Veeremi põhitüüp

0

Muud

1

Elektrivedur

2

Diiselvedur

3

Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis]

4

Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis]

5

Diisel-mootorrong [veduk või haagis]

6

Eriotstarbeline haagis

7

Elektriline manöövervedur

8

Diisel-manöövervedur

9

Hooldusveerem

LISA P.9.

Vagunite standardne numbermärgistus (5.–7. number)

Käesoleva lisa tabelites sätestatakse vaguni tehniliste põhiomadustega seotud neljanumbriline märgistus.

Käesolev lisa tehakse kättesaadavaks eraldi andmekandjal (arvutifailina).

LISA P.10.

Reisivagunite tehniliste omaduste koodid (5.–6. number)

| | 6. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. number |
| Reserveeritud | 0 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 1. klassi istmetega veerem | 1 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Reserveeritud | Reserveeritud | Kaks või kolm telge |
| 2. klassi istmetega veerem | 2 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Kolm telge | Kaks telge |
| 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem | 3 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Reserveeritud | Kaks või kolm telge |
| 1. või 1./2. klassi kupeevagunid | 4 | 10 1./2. klassi kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 1./2. klassi kupeed |
| 2. klassi kupeevagunid | 5 | 10 kupeed | 11 kupeed | ≥ 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Reserveeritud | 6 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Magamisvagunid | 7 | 10 kupeed | 11 kupeed | 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Eriprojektiga veerem ja pagasivagunid | 8 | Istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks | 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga | 2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga | Reserveeritud | Mis tahes klassi istmetega veerem erisisustusega osadega, nt laste mänguala |
| 9 | Postivagunid | Pagasivagunid postiruumiga | Pagasivagunid | Pagasivagunid ja kahe või kolme teljega 2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga | Küljekoridoriga pagasivagunid, tolli pitseeritava ruumiga või ilma |
| Märkus Kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremi konstruktsioonist. |

6. number

0

1

2

3

4

5. number

Reserveeritud

0

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

1. klassi istmetega veerem

1

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Reserveeritud

Reserveeritud

Kaks või kolm telge

2. klassi istmetega veerem

2

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Kolm telge

Kaks telge

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem

3

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Reserveeritud

Kaks või kolm telge

1. või 1./2. klassi kupeevagunid

4

10 1./2. klassi kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 1./2. klassi kupeed

2. klassi kupeevagunid

5

10 kupeed

11 kupeed

≥ 12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

6

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Magamisvagunid

7

10 kupeed

11 kupeed

12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Eriprojektiga veerem ja pagasivagunid

8

Istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga

2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga

Reserveeritud

Mis tahes klassi istmetega veerem erisisustusega osadega, nt laste mänguala

9

Postivagunid

Pagasivagunid postiruumiga

Pagasivagunid

Pagasivagunid ja kahe või kolme teljega 2. klassi istmetega veerem pagasi- või postiruumiga

Küljekoridoriga pagasivagunid, tolli pitseeritava ruumiga või ilma

Märkus Kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremi konstruktsioonist.

Reisivagunite tehniliste omaduste koodid (5.–6. number)

| | 6. number | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. number |
| Reserveeritud | 0 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 1. klassi istmetega veerem | 1 | Reserveeritud | Kahekorruselised vagunid | ≥ 7 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 2. klassi istmetega veerem | 2 | Ainult OSJD, kahekorruselised vagunid | Kahekorruselised vagunid | Reserveeritud | ≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem | 3 | Reserveeritud | Kahekorruselised vagunid | Reserveeritud | ≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 1. või 1./2. klassi kupeevagunid | 4 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 1. klassi kupeed |
| 2. klassi kupeevagunid | 5 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 kupeed |
| Reserveeritud | 6 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Magamisvagunid | 7 | > 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Eriprojektiga veerem ja pagasivagunid | 8 | Istmetega vagunid ja kupeevagunid, kõik klassid, baari või puhvetiga | Kahekorruseline istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks | Restoranvagunid baari või puhvetiga, pagasiruumiga | Restoranvagunid | Muud erivagunid (konverentsi-, disko-, baari-, kino-, video-, esmaabivagunid) |
| 9 | Kahe või kolme teljega pagasivagunid postiruumiga | Reserveeritud | Kahe või kolme teljega autovagunid | Autovagunid | Hooldusveerem |
| Märkus Kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremi konstruktsioonist. |

6. number

5

6

7

8

9

5. number

Reserveeritud

0

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

1. klassi istmetega veerem

1

Reserveeritud

Kahekorruselised vagunid

≥ 7 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

2. klassi istmetega veerem

2

Ainult OSJD, kahekorruselised vagunid

Kahekorruselised vagunid

Reserveeritud

≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veerem

3

Reserveeritud

Kahekorruselised vagunid

Reserveeritud

≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

1. või 1./2. klassi kupeevagunid

4

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 1. klassi kupeed

2. klassi kupeevagunid

5

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 kupeed

Reserveeritud

6

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Magamisvagunid

7

> 12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Eriprojektiga veerem ja pagasivagunid

8

Istmetega vagunid ja kupeevagunid, kõik klassid, baari või puhvetiga

Kahekorruseline istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks

Restoranvagunid baari või puhvetiga, pagasiruumiga

Restoranvagunid

Muud erivagunid (konverentsi-, disko-, baari-, kino-, video-, esmaabivagunid)

9

Kahe või kolme teljega pagasivagunid postiruumiga

Reserveeritud

Kahe või kolme teljega autovagunid

Autovagunid

Hooldusveerem

Märkus Kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremi konstruktsioonist.

Veetava reisijateveoveeremi põhiomaduste koodid (7.–8. number)

| Energiavarustus | 8. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksimumkiirus | 7. number |
| < 120 km/h | 0 | Kõik pinged (3) | Reserveeritud | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3) | Reserveeritud | 1 500 V~ | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | Reserveeritud |
| 1 | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | Reserveeritud | 1 500 V~ + 1 500 V =
  - Aur (1) | 3 000 V =
  - Aur (1) | 3 000 V =
  - Aur (1) |
| 2 | Aur (1) | Aur (1) | 3 000 V~ + 3 000 V =
  - Aur (1) | Aur (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  - Aur (1) | Aur (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  1 500 V~
  - Aur (1) | 1 500 V~
  - Aur (1) | 1 500 V~
  - Aur (1) | A (1) |
| 121 kuni 140 km/h | 3 | Kõik pinged | Reserveeritud | 1 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ | 1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 4 | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | Kõik pinged
  - Aur (1) | Kõik pinged
  - Aur (1) | 1 000 V~ (3)
   (1)

  - Aur (1) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~
  - Aur (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Aur (1) | 3 000 V =
  - Aur (1) | Reserveeritud |
| 5 | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | Kõik pinged
  - Aur (1) | Kõik pinged
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | Reserveeritud | 1 500 V~
  - Aur (1) | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - Aur (1) | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 6 | Aur (1) | Reserveeritud | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserveeritud | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserveeritud | Aur (1) | Reserveeritud | Reserveeritud | A (1) |
| 141 kuni 160 km/h | 7 | Kõik pinged (3) | Kõik pinged | 1 500 V~ (1)

  - 3 000 V = (1)

  Kõik pinged (2) | 1 000 V~ (3) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~ | 1 500 V~ | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 8 | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | Kõik pinged
  - Aur (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Reserveeritud | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | 1 000 V~
  - Aur (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | Kõik pinged (3)

  - Aur (1) | A (1)

  G (2) |
| > 160 km/h | 9 | Kõik pinged (3)
   (2) | Kõik pinged | Kõik pinged
  - Aur (1) | 1 000 V~
  - 1 500 V~ | 1 000 V~ | 1 000 V~ | Reserveeritud | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | A (1)

  G (2) |
| Kõik pinged Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 50 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata ka 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu.






  A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |

Energiavarustus

8. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Maksimumkiirus

7. number

< 120 km/h

0

Kõik pinged (3)

Reserveeritud

3 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)

Reserveeritud

1 500 V~

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

Reserveeritud

1

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

Reserveeritud

1 500 V~ + 1 500 V =

- Aur (1)

3 000 V =

- Aur (1)

3 000 V =

- Aur (1)

2

Aur (1)

Aur (1)

3 000 V~ + 3 000 V =

- Aur (1)

Aur (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

- Aur (1)

Aur (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- Aur (1)

1 500 V~

- Aur (1)

1 500 V~

- Aur (1)

A (1)

121 kuni 140 km/h

3

Kõik pinged

Reserveeritud

1 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~

1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

4

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

Kõik pinged

- Aur (1)

Kõik pinged

- Aur (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

- Aur (1)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

- Aur (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

- Aur (1)

3 000 V =

- Aur (1)

Reserveeritud

5

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

Kõik pinged

- Aur (1)

Kõik pinged

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

Reserveeritud

1 500 V~

- Aur (1)

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

- Aur (1)

Reserveeritud

Reserveeritud

6

Aur (1)

Reserveeritud

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserveeritud

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserveeritud

Aur (1)

Reserveeritud

Reserveeritud

A (1)

141 kuni 160 km/h

7

Kõik pinged (3)

Kõik pinged

1 500 V~ (1)

- 3 000 V = (1)

Kõik pinged (2)

1 000 V~ (3)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

1 500 V~

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

8

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

Kõik pinged

- Aur (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Reserveeritud

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

1 000 V~

- Aur (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

Kõik pinged (3)

- Aur (1)

A (1)

G (2)

> 160 km/h

9

Kõik pinged (3)
   (2)

Kõik pinged

Kõik pinged

- Aur (1)

1 000 V~

- 1 500 V~

1 000 V~

1 000 V~

Reserveeritud

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

A (1)

G (2)

Kõik pinged Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 50 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata ka 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu.

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

| G | Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| --- | --- |

G

Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

| Aur | Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul. |
| --- | --- |

Aur

Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul.

---

(1)  Üksnes riigisiseses liikluses kasutatav veerem.

(2)  Üksnes rahvusvahelises liikluses kasutamiseks sobiv veerem.

Kõik pinged Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 50 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata ka 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu.

| A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |
| --- | --- |

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

| G | Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| --- | --- |

G

Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

| Aur | Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul. |
| --- | --- |

Aur

Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul.

(3)  Teatavate 1 000 V ühefaasilise vahelduvvooluga veeremiliikide puhul on lubatud ainult üks kindel sagedus, kas 16 2/3 või 50 Hz.

| A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |
| --- | --- |

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

| G | Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| --- | --- |

G

Veerem, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

| Aur | Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul. |
| --- | --- |

Aur

Aur Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremi puhul.

LISA P.11.

Eriveeremi tehniliste omaduste koodid (6.–8. number)

Eriveeremi suurim lubatud kiirus (6. number)

| Klassifitseerimine | Sõidukiirus iseliikumisel |
| --- | --- |
| ≥ 100 km/h | < 100 km/h | 0 km/h |
| Rongi koosseisus kasutatav | V ≥ 100 km/h | Iseliikuv | 1 | 2 | |
| Mitteiseliikuv | | | 3 |
| V < 100 km/h ja/või piirangud (1) | Iseliikuv | | 4 | |
| Mitteiseliikuv | | | 5 |
| Ei ole kasutav rongi koosseisus | Iseliikuv | | 6 | |
| Mitteiseliikuv | | | 7 |
| Iseliikuv raudtee-/maanteesõiduk, mida saab kasutada rongi koosseisus (2) | | 8 | |
| Iseliikuv raudtee-/maanteesõiduk, mida ei saa kasutada rongi koosseisus (2) | | 9 | |
| Mitteiseliikuv raudtee-/maanteesõiduk (2) | | | 0 |

Klassifitseerimine

Sõidukiirus iseliikumisel

≥ 100 km/h

< 100 km/h

0 km/h

Rongi koosseisus kasutatav

V ≥ 100 km/h

Iseliikuv

1

2

Mitteiseliikuv

3

V < 100 km/h ja/või piirangud (1)

Iseliikuv

4

Mitteiseliikuv

5

Ei ole kasutav rongi koosseisus

Iseliikuv

6

Mitteiseliikuv

7

Iseliikuv raudtee-/maanteesõiduk, mida saab kasutada rongi koosseisus (2)

8

Iseliikuv raudtee-/maanteesõiduk, mida ei saa kasutada rongi koosseisus (2)

9

Mitteiseliikuv raudtee-/maanteesõiduk (2)

0

Eriveeremi liigid ja alaliigid (7.–8. number)

| 7. number | 8. number | Veerem/masinad |
| --- | --- | --- |
| 1
  Infrastruktuur ja pealisehitused | 1 | Rööpapaneku- ja rööpavahetusrong |
| 2 | Pöörangu- ja ülesõiduehituse seadmed |
| 3 | Teeremondirong |
| 4 | Ballastipuhastusmasin |
| 5 | Mullatöömasin |
| 6 |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | Raudteekraana (v.a rööbastele tagasitõstmiseks) |
| 0 | Muud või üldine |
| 2
  Rööbastee | 1 | Suure võimsusega teetampimismasin |
| 2 | Muud teetampimismasinad |
| 3 | Stabilisaatoriga tampimismasin |
| 4 | Pöörangute ja ülesõitude tampimismasin |
| 5 | Ballastihöövel |
| 6 | Stabiliseerimismasin |
| 7 | Lihvimis- ja keevitusmasin |
| 8 | Mitmeotstarbeline masin |
| 9 | Teekontrolliveerem |
| 0 | Muud |
| 3
  Õhuliinid | 1 | Mitmeotstarbeline masin |
| 2 | Rullimis- ja kokkurullimismasin |
| 3 | Mastipaigaldusmasin |
| 4 | Pooliveomasin |
| 5 | Õhuliinide pingutusmasin |
| 6 | Tõstetava tööplatvormiga masin ja tellingutega masin |
| 7 | Puhastusrong |
| 8 | Määrimisrong |
| 9 | Õhuliinide kontrollrong |
| 0 | Muud |
| 4
  Struktuur | 1 | Tekipaigaldusmasin |
| 2 | Sillakontrolliplatvorm |
| 3 | Tunnelikontrolliplatvorm |
| 4 | Gaasipuhastusmasin |
| 5 | Ventilatsioonimasin |
| 6 | Tõstetava tööplatvormi või tellingutega masin |
| 7 | Tunnelivalgustusmasin |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 5
  Peale- ja mahalaadimine ning mitmesugused veod | 1 | Rööbaste peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 2 | Ballasti, killustiku jms peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 3 |
| 4 |
| 5 | Liiprite peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 6 |
| 7 |
| 8 | Pööranguseadmete jms peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 9 | Muude materjalide peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 0 | Muud |
| 6
  Mõõtmine | 1 | Muldkeha mõõtmise vagun |
| 2 | Rööbastee mõõtmise vagun |
| 3 | Õhuliinide mõõtmise vagun |
| 4 | Rööpmevahe mõõtmise vagun |
| 5 | Signaalide mõõtmise vagun |
| 6 | Sidevahendite mõõtmise vagun |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 7
  Avariiuks | 1 | Hädaabikraana |
| 2 | Hädaabivedur |
| 3 | Hädaabi-tunnelirong |
| 4 | Hädaabivagun |
| 5 | Tuletõrjevagun |
| 6 | Sanitaarveerem |
| 7 | Varustusvagun |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 8
  Vedurid, veokid, energia jms | 1 | Vedurid |
| 2 |
| 3 | Veovagun (v.a 59) |
| 4 | Toitevagun |
| 5 | Rööpavagun/mootorvagun |
| 6 |
| 7 | Betoonimisrong |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 9
  Keskkond | 1 | Iseliikuv lumesahk |
| 2 | Veetav lumesahk |
| 3 | Lumehari |
| 4 | Jääsulatusmasin |
| 5 | Umbrohutõrjemasin |
| 6 | Rööpapuhastusmasin |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | muud |
| 0
  Raudtee/maantee | 1 | kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 2 |
| 3 | kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 4 |
| 5 | kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 6 |
| 7 | kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 8 |
| 9 | |
| 0 | Muud |

7. number

8. number

Veerem/masinad

1

Infrastruktuur ja pealisehitused

1

Rööpapaneku- ja rööpavahetusrong

2

Pöörangu- ja ülesõiduehituse seadmed

3

Teeremondirong

4

Ballastipuhastusmasin

5

Mullatöömasin

6

7

8

9

Raudteekraana (v.a rööbastele tagasitõstmiseks)

0

Muud või üldine

2

Rööbastee

1

Suure võimsusega teetampimismasin

2

Muud teetampimismasinad

3

Stabilisaatoriga tampimismasin

4

Pöörangute ja ülesõitude tampimismasin

5

Ballastihöövel

6

Stabiliseerimismasin

7

Lihvimis- ja keevitusmasin

8

Mitmeotstarbeline masin

9

Teekontrolliveerem

0

Muud

3

Õhuliinid

1

Mitmeotstarbeline masin

2

Rullimis- ja kokkurullimismasin

3

Mastipaigaldusmasin

4

Pooliveomasin

5

Õhuliinide pingutusmasin

6

Tõstetava tööplatvormiga masin ja tellingutega masin

7

Puhastusrong

8

Määrimisrong

9

Õhuliinide kontrollrong

0

Muud

4

Struktuur

1

Tekipaigaldusmasin

2

Sillakontrolliplatvorm

3

Tunnelikontrolliplatvorm

4

Gaasipuhastusmasin

5

Ventilatsioonimasin

6

Tõstetava tööplatvormi või tellingutega masin

7

Tunnelivalgustusmasin

8

9

0

Muud

5

Peale- ja mahalaadimine ning mitmesugused veod

1

Rööbaste peale-/mahalaadimise ja veo masin

2

Ballasti, killustiku jms peale-/mahalaadimise ja veo masin

3

4

5

Liiprite peale-/mahalaadimise ja veo masin

6

7

8

Pööranguseadmete jms peale-/mahalaadimise ja veo masin

9

Muude materjalide peale-/mahalaadimise ja veo masin

0

Muud

6

Mõõtmine

1

Muldkeha mõõtmise vagun

2

Rööbastee mõõtmise vagun

3

Õhuliinide mõõtmise vagun

4

Rööpmevahe mõõtmise vagun

5

Signaalide mõõtmise vagun

6

Sidevahendite mõõtmise vagun

7

8

9

0

Muud

7

Avariiuks

1

Hädaabikraana

2

Hädaabivedur

3

Hädaabi-tunnelirong

4

Hädaabivagun

5

Tuletõrjevagun

6

Sanitaarveerem

7

Varustusvagun

8

9

0

Muud

8

Vedurid, veokid, energia jms

1

Vedurid

2

3

Veovagun (v.a 59)

4

Toitevagun

5

Rööpavagun/mootorvagun

6

7

Betoonimisrong

8

9

0

Muud

9

Keskkond

1

Iseliikuv lumesahk

2

Veetav lumesahk

3

Lumehari

4

Jääsulatusmasin

5

Umbrohutõrjemasin

6

Rööpapuhastusmasin

7

8

9

0

muud

0

Raudtee/maantee

1

kategooria raudtee-/maanteemasin

2

3

kategooria raudtee-/maanteemasin

4

5

kategooria raudtee-/maanteemasin

6

7

kategooria raudtee-/maanteemasin

8

9

0

Muud

---

(1)  Piirang — konkreetne asukoht rongis (nt tagaotsas), kohustuslik kaitsevagun jne.

(2)  Tuleb täita rongi koosseisu lisamise eritingimused.

LISA P.12.

Vagunite tähtmärgistus, v.a liigend- ja mootorrongivagunid

KATEGOORIA JA MÄRGISTUSTÄHTEDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Olulised märkused

Lisatud tabelites:

| — | meetrites esitatud andmed on vagunite sisepikkuse kohta (lu); |
| --- | --- |

—

meetrites esitatud andmed on vagunite sisepikkuse kohta (lu);

| — | tonnides (tu) esitatud andmed vastavad laadimistabelis märgitud kõnealuse vaguni suurimale lubatud lastile, mis määratakse kindlaks ettenähtud menetlustega. |
| --- | --- |

—

tonnides (tu) esitatud andmed vastavad laadimistabelis märgitud kõnealuse vaguni suurimale lubatud lastile, mis määratakse kindlaks ettenähtud menetlustega.

2.   Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed, mis on kõigil kategooriatel ühised

| q | elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| --- | --- |
| qq | elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| s | vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |
| ss | vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |

q

elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

qq

elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

s

vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

ss

vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

3.   Riigisisese tähendusega märgistustähed

t, u, v, w, x, y, z

Nende tähtede tähenduse määrab kindlaks iga liikmesriik.

KATEGOORIATÄHT: E — LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | harilik,
  küljele või taha kallutatav, tasase põrandaga
  2 teljega: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| c | põrandaluukidega (1) |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | küljelekallutamiseta |
| ll | põrandaluukideta (2) |
| m | 2 teljega: lu < 7,70 m
  4 või enama teljega: lu < 12 m |
| mm | 4 või enama teljega: lu >12 m (2) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | tahakallutamiseta |
| p | pidurimehe kohaga (2) |

Standardvagun

harilik,

küljele või taha kallutatav, tasase põrandaga

2 teljega: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

c

põrandaluukidega (1)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

küljelekallutamiseta

ll

põrandaluukideta (2)

m

2 teljega: lu < 7,70 m

4 või enama teljega: lu < 12 m

mm

4 või enama teljega: lu >12 m (2)

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

tahakallutamiseta

p

pidurimehe kohaga (2)

KATEGOORIATÄHT: F — LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | telgedega suur veomaht (> 45 m3) |
| c | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (3) |
| cc | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (3) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (3) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (3) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 või enama teljega: tu >40 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (3) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (3) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (3) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (3) |
| ppp | pidurimehe kohaga (4) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Eritüüp

2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

telgedega suur veomaht (> 45 m3)

c

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (3)

cc

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (3)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (3)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (3)

n

2 teljega: tu > 30 t

3 või enama teljega: tu >40 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (3)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (3)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (3)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (3)

ppp

pidurimehe kohaga (4)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: G — KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Harilik
  vähemalt 8 ventilatsiooniavaga
  2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | suure mahutavusega: | — | 2 teljega: lu ≥12 m ja mahutavus ≥70 m3 |

Standardvagun

Harilik

vähemalt 8 ventilatsiooniavaga

2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

suure mahutavusega:

—

2 teljega: lu ≥12 m ja mahutavus ≥70 m3

| — | 4 või enama teljega: lu ≥ 18 m |
| --- | --- |

—

4 või enama teljega: lu ≥ 18 m

bb

4 teljega: lu > 18 m (5)

g

teravilja jaoks

h

puu- ja köögiviljade jaoks (6)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

vähem kui 8 ventilatsiooniavaga

ll

laiendatud ukseavadega (5)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 või enama teljega: lu < 15 m

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

2 teljega: lu < 12 m ja mahutavus ≥ 70 m3

p

pidurimehe kohaga (5)

KATEGOORIATÄHT: H — KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  2 teljega: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | 2 teljega: 12 m ≤ lu ≤ 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3 4 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m (7) |
| bb | 2 teljega: lu ≥ 14m
  4 või enama teljega: lu ≥ 22 m |
| c | otsaustega |
| cc | otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud |
| d | põrandaluukidega |
| dd | kallurkerega (8) |
| e | 2 põrandaga |
| ee | 3 või enama põrandaga |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (7) |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) (7) |
| g | teravilja jaoks |
| gg | tsemendi jaoks (8) |
| h | puu- ja köögiviljade jaoks (9) |
| hh | mineraalväetise jaoks (8) |
| i | avatavate või pöördseintega |
| ii | väga tugevate avatavate või pöördseintega (10) |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | liigutatavate vaheseintega (11) |
| ll | lukustatavate liigutatavate vaheseintega (11) |
| m | 2 teljega: lu < 9 m
  4 või enama teljega: lu < 15 m |
| mm | 4 või enama teljega: lu > 18 m (8) |
| n | 2 teljega: tu > 28 t
  4 teljega: tu < 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | 2 teljega: lu 12 m < 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3 |
| p | pidurimehe kohaga (8) |

Standardvagun

Eritüüp

2 teljega: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

2 teljega: 12 m ≤ lu ≤ 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3 4 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m (7)

bb

2 teljega: lu ≥ 14m

4 või enama teljega: lu ≥ 22 m

c

otsaustega

cc

otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud

d

põrandaluukidega

dd

kallurkerega (8)

e

2 põrandaga

ee

3 või enama põrandaga

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (7)

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) (7)

g

teravilja jaoks

gg

tsemendi jaoks (8)

h

puu- ja köögiviljade jaoks (9)

hh

mineraalväetise jaoks (8)

i

avatavate või pöördseintega

ii

väga tugevate avatavate või pöördseintega (10)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

liigutatavate vaheseintega (11)

ll

lukustatavate liigutatavate vaheseintega (11)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 või enama teljega: lu < 15 m

mm

4 või enama teljega: lu > 18 m (8)

n

2 teljega: tu > 28 t

4 teljega: tu < 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

2 teljega: lu 12 m < 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3

p

pidurimehe kohaga (8)

KATEGOORIATÄHT: I — REGULEERITAVA TEMPERATUURIGA VAGUN

| Standardvagun | Külmvagun
  IN-klassi soojusisolatsiooniga,
  mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga
  2 teljega: 19 m2 põrandapind < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t
  4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| b | 2 telje ja suure põrandapinnaga: 22 m2 ≤ põrandapind ≤ 27 m2 |
| bb | 2 telje ja väga suure põrandapinnaga: põrandapind > 27 m2 |
| c | lihakonksudega |
| d | kala jaoks |
| e | elektriventilatsiooniga |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | mehaanilise jahutusega (12)
   (13) |
| gg | vedelgaasjahuti (12) |
| h | IR-klassi soojusisolatsiooniga |
| i | mehaaniline jahutus tehnilise saatevaguni masinate abil (12)
   (13)
   (14) |
| ii | tehniline saatevagun (12)
   (14) |
| k | 2 teljega: tu > 15 t
  4 teljega: tu < 30 t |
| l | isolatsiooniga, jääkambriteta (12)
   (15) |
| m | 2 teljega: põrandapind < 19 m2;
  4 teljega: põrandapind < 39 m2; |
| mm | 4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2
   (16) |
| n | 2 teljega: tu > 25 t
  4 teljega: tu > 40 t |
| o | alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (15) |
| p | restideta |
| Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist. |

Standardvagun

Külmvagun

IN-klassi soojusisolatsiooniga,

mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga

2 teljega: 19 m2 põrandapind < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t

4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t

Märgistustähed

a

4 teljega

b

2 telje ja suure põrandapinnaga: 22 m2 ≤ põrandapind ≤ 27 m2

bb

2 telje ja väga suure põrandapinnaga: põrandapind > 27 m2

c

lihakonksudega

d

kala jaoks

e

elektriventilatsiooniga

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

mehaanilise jahutusega (12)
   (13)

gg

vedelgaasjahuti (12)

h

IR-klassi soojusisolatsiooniga

i

mehaaniline jahutus tehnilise saatevaguni masinate abil (12)
   (13)
   (14)

ii

tehniline saatevagun (12)
   (14)

k

2 teljega: tu > 15 t

4 teljega: tu < 30 t

l

isolatsiooniga, jääkambriteta (12)
   (15)

m

2 teljega: põrandapind < 19 m2;

4 teljega: põrandapind < 39 m2;

mm

4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2
   (16)

n

2 teljega: tu > 25 t

4 teljega: tu > 40 t

o

alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (15)

p

restideta

Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist.

KATEGOORIATÄHT: K — 2-TELJELINE PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Harilik
  allalastavate külgede ja lühikeste tugipostidega
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | b | pikkade tugipostidega |
| g | kohandatud konteinerite veoks (17) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (18) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| o | mitte-eemaldatavate külgedega |
| p | külgedeta (18) |
| pp | eemaldatavate külgedega |

Standardvagun

Harilik

allalastavate külgede ja lühikeste tugipostidega

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Märgistustähed

b

pikkade tugipostidega

g

kohandatud konteinerite veoks (17)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (18)

j

amortisaatoriga

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

o

mitte-eemaldatavate külgedega

p

külgedeta (18)

pp

eemaldatavate külgedega

KATEGOORIATÄHT: L — 2-TELJELINE PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (19) |
| c | pööratava sadulseadmega (19) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (19) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (19) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks (v.a pa) (19)
   (20) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (19)
   (21) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (19)
   (21) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (19) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte d ja mitte-eemaldatavate otstega (22)
   (19) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta (19) |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| p | külgedeta (19) |

Standardvagun

Eritüüp

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Märgistustähed

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (19)

c

pööratava sadulseadmega (19)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (19)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (19)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks (v.a pa) (19)
   (20)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (19)
   (21)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (19)
   (21)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (19)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte d ja mitte-eemaldatavate otstega (22)
   (19)

j

amortisaatoriga

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta (19)

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

p

külgedeta (19)

KATEGOORIATÄHT: O — KOMBINEERITUD PLATVORM- JA KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Harilik
  2 või 3 teljega, allalastavate külgede või otste ja tugipostidega
  2 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 3 teljega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t |

Standardvagun

Harilik

2 või 3 teljega, allalastavate külgede või otste ja tugipostidega

2 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t

Märgistustähed

a

3 teljega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

KATEGOORIATÄHT: R — ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Harilik
  allalastavate otste ja tugipostidega
  18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | b | lu ≥ 22 m |
| e | allalastavate külgedega |
| g | kohandatud konteinerite veoks (23) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (24) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (24) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (25) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 40 t |
| kk | 40 t ≤ tu < 50 t |
| l | tugipostideta |
| m | 15 m ≤ lu < 18 m |
| mm | lu < 15 m |
| n | tu > 60 t |
| o | alla 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega |
| oo | vähemalt 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega (25) |
| p | allalastavate otsteta (25) |
| pp | eemaldatavate külgedega |

Standardvagun

Harilik

allalastavate otste ja tugipostidega

18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

Märgistustähed

b

lu ≥ 22 m

e

allalastavate külgedega

g

kohandatud konteinerite veoks (23)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (24)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (24)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (25)

j

amortisaatoriga

k

tu < 40 t

kk

40 t ≤ tu < 50 t

l

tugipostideta

m

15 m ≤ lu < 18 m

mm

lu < 15 m

n

tu > 60 t

o

alla 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega

oo

vähemalt 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega (25)

p

allalastavate otsteta (25)

pp

eemaldatavate külgedega

KATEGOORIATÄHT: S — ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  4 teljega: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 6 teljega (kahe 3-teljelise alusvankritega) |
| aa | 8 või enama teljega |
| aaa | 4 teljega (kahe 2-teljelise alusvankritega) (26) |
| b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (27) |
| c | pööratava sadulseadmega (27) |
| d | varustatud sõiduautode veoks, tekita (27)
   (28) |
| e | tekkidega sõiduautode veoks (27) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (27)
   (28)
   (29) |
| gg | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (27)
   (28)
   (29) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (27)
   (30) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (27)
   (30) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (27) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte (31) ja mitte-eemaldatavate otstega (27) |
| j | amortisaatoriga |
| k | 4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | tugipostideta (27) |
| m | 4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m;
  6 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | 4 teljega: lu < 15 m
  6 või enama teljega: lu < 18 m |
| mmm | 4 teljega: lu ≥ 22 m (26) |
| n | 4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| p | külgedeta (27) |

Standardvagun

Eritüüp

4 teljega: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

6 teljega (kahe 3-teljelise alusvankritega)

aa

8 või enama teljega

aaa

4 teljega (kahe 2-teljelise alusvankritega) (26)

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (27)

c

pööratava sadulseadmega (27)

d

varustatud sõiduautode veoks, tekita (27)
   (28)

e

tekkidega sõiduautode veoks (27)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (27)
   (28)
   (29)

gg

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (27)
   (28)
   (29)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (27)
   (30)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (27)
   (30)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (27)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte (31) ja mitte-eemaldatavate otstega (27)

j

amortisaatoriga

k

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

tugipostideta (27)

m

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m;

6 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

4 teljega: lu < 15 m

6 või enama teljega: lu < 18 m

mmm

4 teljega: lu ≥ 22 m (26)

n

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

p

külgedeta (27)

KATEGOORIATÄHT: T — AVATAVA KATUSEGA VAGUN

| Standardvagun | 2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | suure mahutavusega: 2 teljega: lu ≥ 12 m
  4 või enama teljega: lu ≥ 18 m (32)
   (33) |
| c | otsaustega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (32)
   (33)
   (34) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (32)
   (33)
   (34) |
| e | uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (32)
   (33)
   (34) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles |
| i | avatavate seintega (32) |
| j | amortisaatoriga |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (32)
   (33)
   (34) |
| ll | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (32)
   (33)
   (34) |
| m | 2 teljega: lu < 9 m
  4 või enama teljega: lu < 15 m (33) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (32)
   (33)
   (34) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (32)
   (33)
   (34) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (32)
   (33)
   (34) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (32)
   (33)
   (34) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne: | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

suure mahutavusega: 2 teljega: lu ≥ 12 m

4 või enama teljega: lu ≥ 18 m (32)
   (33)

c

otsaustega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (32)
   (33)
   (34)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (32)
   (33)
   (34)

e

uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (32)
   (33)
   (34)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles

i

avatavate seintega (32)

j

amortisaatoriga

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (32)
   (33)
   (34)

ll

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (32)
   (33)
   (34)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 või enama teljega: lu < 15 m (33)

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (32)
   (33)
   (34)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (32)
   (33)
   (34)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (32)
   (33)
   (34)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (32)
   (33)
   (34)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne:

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: U — ERIVAGUNID

| Standardvagun | Muu kui kategooriates F, H, L, S või Z
  2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| c | rõhu all mahalaadimisega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (35) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (35) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| i | kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (36)
   (37) |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (35) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (35) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t (37) |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (35) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (35) |
| p | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (35) |
| pp | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (35) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Muu kui kategooriates F, H, L, S või Z

2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

c

rõhu all mahalaadimisega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (35)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (35)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

i

kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (36)
   (37)

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (35)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (35)

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t (37)

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (35)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (35)

p

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (35)

pp

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (35)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav: | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav:

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: Z — TSISTERNVAGUN

| Standardvagun | Metallkestaga,
  vedelike või gaaside veoks
  2 teljega: 25 t ≤ lu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | naftatoodete jaoks (38) |
| c | rõhu all mahalaadimisega (39) |
| d | toiduainete ja keemiatoodete jaoks (38) |
| e | varustatud kütteseadmetega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (39) |
| i | mittemetallist tsistern |
| j | amortisaatoriga |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| p | pidurimehe kohaga (38) |

Standardvagun

Metallkestaga,

vedelike või gaaside veoks

2 teljega: 25 t ≤ lu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistustähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

naftatoodete jaoks (38)

c

rõhu all mahalaadimisega (39)

d

toiduainete ja keemiatoodete jaoks (38)

e

varustatud kütteseadmetega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (39)

i

mittemetallist tsistern

j

amortisaatoriga

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

p

pidurimehe kohaga (38)

LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

KATEGOORIA JA MÄRGISTUSTÄHTEDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Olulised märkused

Lisatud tabelites on meetrites esitatud andmed vagunite sisepikkuse kohta (lu).

2.   Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed, mis on kõigil kategooriatel ühised

| q | elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| --- | --- |
| qq | elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| s | vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |
| ss | vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |

q

elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

qq

elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

s

vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

ss

vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

3.   Riigisisese tähendusega märgistustähed

t, u, v, w, x, y, z

Nende tähtede tähenduse määrab kindlaks iga liikmesriik.

KATEGOORIATÄHT: F — LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| c | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (40) |
| cc | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (40) |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (40) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (40) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (40) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (40) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (40) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (40) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel: | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne: | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

c

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (40)

cc

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (40)

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (40)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (40)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (40)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (40)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (40)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (40)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel:

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne:

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: H — KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| c | otsaustega |
| cc | otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud |
| d | põrandaluukidega |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | puu- ja köögiviljade jaoks (41) |
| i | avatavate või pöördseintega |
| ii | ülitugevate avatavate või pöördseintega (42) |
| l | liigutatavate vaheseintega (43) |
| ll | lukustatavate liigutatavate vaheseintega (43) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

c

otsaustega

cc

otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud

d

põrandaluukidega

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

puu- ja köögiviljade jaoks (41)

i

avatavate või pöördseintega

ii

ülitugevate avatavate või pöördseintega (42)

l

liigutatavate vaheseintega (43)

ll

lukustatavate liigutatavate vaheseintega (43)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: I — REGULEERITAVA TEMPERATUURIGA VAGUN

| Standardvagun | Külmvagun
  IN-klassi soojusisolatsiooniga,
  mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga
  Liigend- või mootorrongivagun
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| c | lihakonksudega |
| d | kala jaoks |
| e | elektriventilatsiooniga |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | mehaanilise jahutusega (44) |
| gg | vedelgaasjahuti (44) |
| h | IR-klassi soojusisolatsiooniga |
| i | mehaaniline jahutus kaasneva tehnilise vaguni masinate abil (44)
   (45) |
| ii | kaasnev tehniline vagun (44)
   (45) |
| l | isolatsiooniga, jääpunkriteta (44)
   (46) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (46) |
| oo | 3-osaline |
| p | restideta |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Külmvagun

IN-klassi soojusisolatsiooniga,

mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga

Liigend- või mootorrongivagun

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

c

lihakonksudega

d

kala jaoks

e

elektriventilatsiooniga

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

mehaanilise jahutusega (44)

gg

vedelgaasjahuti (44)

h

IR-klassi soojusisolatsiooniga

i

mehaaniline jahutus kaasneva tehnilise vaguni masinate abil (44)
   (45)

ii

kaasnev tehniline vagun (44)
   (45)

l

isolatsiooniga, jääpunkriteta (44)
   (46)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (46)

oo

3-osaline

p

restideta

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: L — ERALDI TELGEDEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun
  2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | liigendvagun |
| aa | mootorrongivagun |
| b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (47) |
| c | pööratava sadulseadmega (47) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (47) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (47) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks (47)
   (48) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (47)
   (49) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (47)
   (49) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (47) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte d ja mitte-eemaldatavate otstega (50)
   (47) |
| j | amortisaatoriga |
| l | tugipostideta (47) |
| m | 2-osaline: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | 2-osaline: lu < 18 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| p | külgedeta (47) |
| r | 2-osaline: lu ≥ 27 m |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun

2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

liigendvagun

aa

mootorrongivagun

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (47)

c

pööratava sadulseadmega (47)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (47)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (47)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks (47)
   (48)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (47)
   (49)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (47)
   (49)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (47)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte d ja mitte-eemaldatavate otstega (50)
   (47)

j

amortisaatoriga

l

tugipostideta (47)

m

2-osaline: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

2-osaline: lu < 18 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

p

külgedeta (47)

r

2-osaline: lu ≥ 27 m

KATEGOORIATÄHT: S — ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun
  2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (51) |
| c | pööratava sadulseadmega (51) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (51)
   (52) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (51) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (51)
   (52)
   (53) |
| gg | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (51)
   (52)
   (53) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (51)
   (54) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (51)
   (54) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (51) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte (55) ja mitte-eemaldatavate otstega (51) |
| j | amortisaatoriga |
| l | tugipostideta (51) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| p | külgedeta (51) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun

2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (51)

c

pööratava sadulseadmega (51)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (51)
   (52)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (51)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (51)
   (52)
   (53)

gg

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (51)
   (52)
   (53)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (51)
   (54)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (51)
   (54)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (51)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte (55) ja mitte-eemaldatavate otstega (51)

j

amortisaatoriga

l

tugipostideta (51)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

p

külgedeta (51)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: T — AVATAVA KATUSEGA VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| b | uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (56) |
| c | otsaustega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (56)
   (57) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (56)
   (57) |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles |
| i | avatavate seintega (56) |
| j | amortisaatoriga |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (56)
   (57) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (56)
   (57) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (56)
   (57) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (56)
   (57) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (56)
   (57) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (56)
   (57) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

b

uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (56)

c

otsaustega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (56)
   (57)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (56)
   (57)

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles

i

avatavate seintega (56)

j

amortisaatoriga

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (56)
   (57)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (56)
   (57)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (56)
   (57)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (56)
   (57)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (56)
   (57)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (56)
   (57)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: U — ERIVAGUNID

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| c | rõhu all mahalaadimisega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (58) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (58) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| i | kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (59) |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (58) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (58) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (58) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (58)
   (59) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (58) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (58) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.







  — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

c

rõhu all mahalaadimisega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (58)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (58)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

i

kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (59)

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (58)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (58)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (58)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (58)
   (59)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (58)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (58)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal:

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: Z — TSISTERNVAGUN

| Standardvagun | Metallkestaga,
  vedelike või gaaside veoks
  Liigend- või mootorrongivagun
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistustähed | a | kandevankritega |
| c | rõhu all mahalaadimisega (60) |
| e | varustatud kütteseadmetega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (60) |
| i | mittemetallist tsistern |
| j | amortisaatoriga |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Metallkestaga,

vedelike või gaaside veoks

Liigend- või mootorrongivagun

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistustähed

a

kandevankritega

c

rõhu all mahalaadimisega (60)

e

varustatud kütteseadmetega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (60)

i

mittemetallist tsistern

j

amortisaatoriga

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

---

(1)  . See termin kehtib üksnes lahtiste kõrgete külgedega tasase põrandaga vagunite kohta, millel on seade, mis võimaldab neid kasutada harilike tasase põhjaga vagunitena või teatavate kaupade raskusjõul mahalaadimiseks, paigutades luugid õigesse asendisse.

(2)  . Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(3)  a. F-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on lahtised vagunid, millel ei ole tasast põrandat ega küljele- või tahakallutamise võimalust.

(4)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(5)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(6)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.

(7)  2-teljelistel vagunitel märgistusega „f”, „fff” võib mahutavus olla alla 70 m3.

(8)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(9)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.

(10)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(11)  Liigutatavaid vaheseinu võib ajutiselt eemaldada.

(12)  Märgistustähte „l” ei märgita vagunitele, mis kannavad tähti „g”, „gg”, „i” või „ii”.

(13)  Vaguneid, mis kannavad üheaegselt märgistustähti „g” ja „i”, võib kasutada eraldi või mehaanilise jahutusega koosseisus.

(14)  Termin „tehniline saatevagun” kehtib samal ajal ka tehasvagunite, töökojavagunite (magamiskohtadega ja ilma) ning magamisvagunite kohta.

(15)  Märgistustähte „o” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „l”.

(16)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist.

(17)  Märgistustähte „g” võib kasutada koos kategooriatähega „K” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada L-kategooriasse.

(18)  Märgistustähte „p” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „i”.

(19)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(20)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite veoks (v.a pa).

(21)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(22)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(23)  Märgistustähte „g” võib kasutada koos kategooriatähega „R” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada S-kategooriasse.

(24)  Märgistustähti „h” või „hh” võib kasutada koos kategooriatähega „R” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada S-kategooriasse.

(25)  Märgistustähti „oo” ja/või „p” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „i”.

(26)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(27)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „gg”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(28)  Vagunid, mida lisaks konteineritele ja vahetusveovahenditele kasutatakse ka sõidukite veoks, märgistatakse tähtedega „g” või „gg” ja tähega „d”.

(29)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite ja vahetusveovahendite veoks, haaratsitega tõstmise ja lattkinnitusega.

(30)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(31)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(32)  Märgistustähte „e”:

| — | võib märgistustähte „b” kandvate vagunite puhul kasutada soovi korral (kuid numberkoodid peavad alati vastama vagunite tähtmärgistusele), |
| --- | --- |

—

võib märgistustähte „b” kandvate vagunite puhul kasutada soovi korral (kuid numberkoodid peavad alati vastama vagunite tähtmärgistusele),

| — | ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”. |
| --- | --- |

—

ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”.

(33)  Märgistustähti „b” ja „m” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”.

(34)  T-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunitel on avatav katus, mis annab juurdepääsu kogu kere pikkusele laadimisluugile; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne: | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne:

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(35)  U-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on kinnised vagunid, mida saab laadida üksnes kere ülaosas paikneva ühe või enama laadimisava kaudu, mille kogupikkus ei ületa kere pikkust; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.„i”.

(36)  Eelkõige:

| — | sumpvagunid, |
| --- | --- |

—

sumpvagunid,

| — | kesksüvendiga vagunid, |
| --- | --- |

—

kesksüvendiga vagunid,

| — | kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid. |
| --- | --- |

—

kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid.

(37)  Märgistustähte „n” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav: | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav:

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(38)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(39)  Märgistustähte „c” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „g”.

(40)  F-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on lahtised vagunid, millel ei ole tasast põrandat ega küljele- või tahakallutamise funktsiooni.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel: | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne: | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel:

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne:

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(41)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.

(42)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(43)  Liigutatavaid vaheseinu võib ajutiselt eemaldada.

(44)  . Märgistustähte „l” ei märgita vagunitele, mis kannavad tähti „g”, „gg”, „i” või „ii”.

(45)  b. Termin „tehniline saatevagun” kehtib samal ajal ka tehasvagunite, töökojavagunite (magamiskohtadega ja ilma) ning magamisvagunite kohta.

(46)  c. Märgistustähte „o” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „l”.

(47)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(48)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite veoks (v.a pa).

(49)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(50)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(51)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „gg”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(52)  Vagunid, mida lisaks konteineritele ja vahetusveovahenditele kasutatakse ka sõidukite veoks, märgistatakse tähtedega „g” või „gg” ja tähega „d”.

(53)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite ja vahetusveovahendite veoks, haaratsitega tõstmise ja lattkinnitusega.

(54)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(55)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmevahega vagunite kohta.

(56)  Märgistustähte „b” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p”või „pp”.

(57)  T-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunitel on avatav katus, mis annab juurdepääsu kogu kere pikkusele laadimisluugile; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(58)  U-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on kinnised vagunid, mida saab laadida üksnes kere ülaosas paikneva ühe või enama laadimisava kaudu, mille kogupikkus ei ületa kere pikkust; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

(59)  Eelkõige:

| — | sumpvagunid, |
| --- | --- |

—

sumpvagunid,

| — | kesksüvendiga vagunid, |
| --- | --- |

—

kesksüvendiga vagunid,

| — | kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid. |
| --- | --- |

—

kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

| — telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- |
| — kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

— telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

— kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

— ülal:

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

— all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

Mahalaadimise ulatus:

| — korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- |
| — juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

— korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

— juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(60)  Märgistustähte „c” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „g”.

LISA P.13.

Reisivagunite tähtmärgistus

Rahvusvahelise tähendusega seeriatähed

| A | 1. klassi vagun istmetega |
| --- | --- |
| B | 2. klassi vagun istmetega |
| AB | 1./2. klassi vagun istmetega |
| WL | Magamisvagun seeriatähtedega A, B või AB, olenevalt pakutava majutuse liigist. „Eriliste” kupeedega magamisvaguni seeriatähtedele lisatakse märgistustäht „S” (Special). |
| WR | Restoranvagun |
| R | Restoranvaguni, puhveti või baariga rööbasbuss (seeriatähte kasutatakse täiendavalt) |
| D | Pagasivagun |
| DD | Lahtine 2-tasandiline autovagun |
| Post | Postivagun |
| AS
  SR
  WG | Tantsimisvõimalusega baarivagun |
| WSP | Pulmanvagun |
| Le | Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun |
| Leq | Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga |
| Laeq | Lahtine kolmeteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga |

A

1. klassi vagun istmetega

B

2. klassi vagun istmetega

AB

1./2. klassi vagun istmetega

WL

Magamisvagun seeriatähtedega A, B või AB, olenevalt pakutava majutuse liigist. „Eriliste” kupeedega magamisvaguni seeriatähtedele lisatakse märgistustäht „S” (Special).

WR

Restoranvagun

R

Restoranvaguni, puhveti või baariga rööbasbuss (seeriatähte kasutatakse täiendavalt)

D

Pagasivagun

DD

Lahtine 2-tasandiline autovagun

Post

Postivagun

AS

SR

WG

Tantsimisvõimalusega baarivagun

WSP

Pulmanvagun

Le

Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun

Leq

Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga

Laeq

Lahtine kolmeteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga

Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed

| B
  h | Puuetega reisijate veoks kohandatud vagun |
| --- | --- |
| c | Kupeed, mida saab muuta magamiskupeedeks |
| D
  v | Jalgrataste veoks kohandatud veeremiüksus |
| Ee
  z | Keskse energiavarustusega veeremiüksus |
| f | Juhikabiiniga veeremiüksus (mootorvagun) |
| P
  t | Istmete ja vahekäiguga vagun |
| m | Üle 24,5 m pikkune veeremiüksus |
| s | Vahekäiguga pagasivagunid ja pagasiruumiga vagunid |

B

h

Puuetega reisijate veoks kohandatud vagun

c

Kupeed, mida saab muuta magamiskupeedeks

D

v

Jalgrataste veoks kohandatud veeremiüksus

Ee

z

Keskse energiavarustusega veeremiüksus

f

Juhikabiiniga veeremiüksus (mootorvagun)

P

t

Istmete ja vahekäiguga vagun

m

Üle 24,5 m pikkune veeremiüksus

s

Vahekäiguga pagasivagunid ja pagasiruumiga vagunid

Kupeede arv märgitakse tärkidega (näide: Bc9)

Riigisisese tähendusega seeriatähed ja märgistustähed

Teistel seeriatähtedel ja märgistustähtedel on riigisisene tähendus, mille määrab kindlaks iga liikmesriik.

LISA P.14.

Eriveeremi tähtmärgistus

Kõnealune märgistus on sätestatud dokumendis EN 14033–1 „Railway applications — Track — Technical requirements for railbound construction and maintenance machines — Part 1: Running of railbound machines”.

LISA Q.

Ei kasutata

LISA R.

Rongi identifitseerimistunnus

Kõnealuse valdkonna kohta töötatakse välja EN. Pärast selle kehtestamist hindavad ERA ja EÜ selle sobivust käesoleva KTK nõuete täitmise vahendina.

Kuni ENi kehtestamiseni sisaldab käesolev lisa selleks koostatud CWAd.

Tuleb märkida, et käesolev CWA tõttu ei kaota kehtivust UIC infolehed 419–1 ja 419–2.

Vt lisatud dokument — CWA on train numbering.

LISA S.

Ei kasutata

LISA T.

Pidurdustõhusus

Koostatakse üksikasjalik spetsifikatsioon, milles sätestatakse pidurdustõhususe arvutamise valem. Kõnealune spetsifikatsioon kehtib kogu TENi ulatuses ning selle koostamisel püütakse leida parim võimalik valem pidurite töö ohutu ja kulutõhusa ühtlustamise jaoks. Spetsifikatsiooni koostab eri valdkondade esindajatest koosnev eksperdirühm. Eksperdirühm võtab oma töös arvesse ka tavaraudtee OPT KTK nõudeid

Spetsifikatsiooni väljatöötamise ja kehtestamiseni on tegemist avatud punktiga ning raudtee-ettevõtjatel ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel soovitatakse teha koostööd, et sõlmida kahe- või mitmepoolsed lepingud soodustamaks takistusteta liikumist ühe raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja territooriumilt teisele.

Vt ka lisa U.

LISA U.

Avatud punktide loend

PUNKT 4.2.2.5

Rongi koosseisu dokument

LISA T (vt käesoleva KTK punkt 4.2.2.6.2)

Pidurdustõhusus

LISA V.

Juhi eeskirjade koostamine ja ajakohastamine

Koostoimes käesoleva KTK punktidega 4.2 ja 4.6 esitatakse järgmisel skeemil käesoleva KTKga ette nähtud eeskirjade koostamise ja ajakohastamise protseduur

Image

SÕNASTIK

| Mõiste | Määratlus |
| --- | --- |
| Õnnetusjuhtum | Määratletud direktiivi 2004/49/EMÜ artiklis 3. |
| Rongide liikumislubade andmine | Rongide liikumise võimaldamine seadmete käitamisega signaalimiskeskustes, elektrivarustuse juhtkeskustes ja liiklusreguleerimiskeskustes. See ei hõlma raudtee-ettevõtjate töötajaid, kes vastutavad rongimeeskonna, veeremi ja muude ressursside haldamise eest. |
| Ohtlikud kaubad | Määratletud direktiivi 96/49 artiklis 2. |
| Halvenenud töötingimused | Töötingimused, mille on põhjustanud ette kavatsemata sündmus, mis takistab rongiliikluse normaalset toimimist. |
| Lähetamine | Vt rongi lähetamine. |
| Juht | Rongi juhtimiseks pädev ja volitatud isik. |
| Eriveos | Veeremiüksusel veetav koorem, näiteks konteiner, vahetusveovahend või muu kaup, mille puhul vaguni suurusest ja/või teljekoormusest tingituna on tarvis liikumiseks saada eriluba või rakendada sõidu või selle osa kestel vedamise eritingimusi. |
| Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused | Käesoleva KTK punktis 4.7 üksnes nõuded meditsiinilise ja psühholoogilise seisundi kohta, mis on vajalik allsüsteemi teatavate osade käitamiseks. |
| Ülekuumenenud teljepuks | Teljepuks ja laager, mille temperatuur on ületanud maksimaalse ettenähtud töötemperatuuri. |
| Vahejuhtum | Määratletud direktiivi 2004/49/EMÜ artiklis 3. |
| Vormide kogu | Vormide kogu, milles kirjeldatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja töötajate toimingute korda rongiliikluse juhtimisel halvenenud töötingimustes. Iga eraldi toimingu jaoks on vajalik eraldi vorm. Vormide kogu koostatakse nii raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kui ka raudtee-ettevõtja keeles ning selle koopiad on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vastavatel töötajatel. |
| Liikmesriik | Käesolevas KTKs liikmesriik, kes annab välja direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutusloa/ohutustunnistuse. |
| Töökeel | Keel või keeled, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema võrguaruandes ning mida kasutatakse ohutusalaste teadete vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtjate töötajate vahel. |
| Reisija | Rongis sõitev isik (välja arvatud töötaja, kes täidab rongis konkreetseid ülesandeid) ja enne või pärast rongisõitu raudtee maa-alal viibiv isik. |
| Toimivuskontroll | Rongiliikluse ja infrastruktuuri toimivuse süsteemne jälgimine ja salvestamine, et parandada mõlema toimivust. |
| Reaalaeg | Võime vahetada või töödelda rongisõidu ajal toimuvate kindlaksmääratud toimingutega (näiteks jaama saabumine, jaamast läbisõit või jaamast väljumine) seotud andmeid nende toimumise ajal. |
| Aruandluspunkt | Rongi graafikus olev punkt, kus tuleb teatada saabumis-, väljumis- või läbisõiduaeg. |
| Marsruut | Liini konkreetne lõik või lõigud. |
| Marsruudi tundmine | Liini nende osade tundmine, kus rongis olevad töötajad täidavad tööülesandeid, lähtudes andmetest, mida annab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, et võimaldada neil rongiga ohutult liigelda. Asjaomased töötajad peavad olulisemad osad nendest teadmistest üksikasjalikult omandama ja meelde jätma. Muud osad võivad sisalduda raudtee-ettevõtja poolsel liini hindamisel või riikliku ohutusasutuse nõuetel põhinevates dokumentides, mida neil töötajatel on võimalik kiiresti kätte saada. |
| Ohutuse seisukohalt oluline töö | Personali töö veeremi liikumise juhtimisel või mõjutamisel, mis võib mõjutada inimeste tervist ja ohutust. |
| SPAD | Ohuolekus signaalist loata möödasõit — stoppolekus signaalist möödasõit selle isiku loata, kes annab rongidele liikumislube. |
| Personal, töötajad | Raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad või tööettevõtjad, kes täidavad käesolevas KTKs sätestatud ülesandeid. |
| Peatuspunkt | Rongi sõidugraafikus kindlaksmääratud koht, kus rongile on ette nähtud peatus, et täita konkreetseid ülesandeid, näiteks võimaldada reisijatel peale ja maha minna. |
| Sõiduplaan | Dokument või süsteem, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid rongi ettenähtud sõidugraafiku kohta konkreetsel marsruudil. |
| Ajapunkt | Rongi sõidugraafikus kindlaksmääratud koht, millele on ette nähtud konkreetne kellaaeg. Tegemist võib olla saabumisaja, väljumisaja või juhul, kui rongile ei ole ette nähtud antud punktis peatuda, läbisõiduajaga. |
| Vedur | Jõumasinaga veeremiüksus, mis suudab ise liikuda ja liigutada külgehaagitud veeremit. |
| Rong | Rong on üks või mitu vedurit, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, või mitu ühendatud iseliikuvat veeremiüksust, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) TENi kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel. |
| Rongi lähetamine | Rongijuhi märguanne, et kõik jaama- või depootoimingud on lõpule viidud ja vastutavad töötajad on rongile andnud liikumisloa. |
| Rongimeeskond | Rongis olevad töötajad, kellel on kutsetunnistus ja kelle raudtee-ettevõtja on määranud täitma rongis konkreetseid ohutusega seotud ülesandeid (näiteks rongijuht või valvur). |
| Rongi identifitseerimistunnus | Vahend, mis võimaldab konkreetset rongi üheselt identifitseerida. |
| Rongi ettevalmistamine | Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse ning rongi koosseisu ja ettenähtud marsruudi omaduste kokkusobivuse kontrollimine. Rongi ettevalmistamine hõlmab ka enne rongi kasutuselevõttu tehtavaid tehnilisi kontrolle. |
| Veeremiüksus | Üks veeremi iseseisev osa, näiteks vedur, reisi- või kaubavagun. |
| Veeremi identifitseerimistunnus | Veeremiüksusele kantud kordumatu number, mis võimaldab seda teiste veeremiüksuste seas identifitseerida. |

Mõiste

Määratlus

Õnnetusjuhtum

Määratletud direktiivi 2004/49/EMÜ artiklis 3.

Rongide liikumislubade andmine

Rongide liikumise võimaldamine seadmete käitamisega signaalimiskeskustes, elektrivarustuse juhtkeskustes ja liiklusreguleerimiskeskustes. See ei hõlma raudtee-ettevõtjate töötajaid, kes vastutavad rongimeeskonna, veeremi ja muude ressursside haldamise eest.

Ohtlikud kaubad

Määratletud direktiivi 96/49 artiklis 2.

Halvenenud töötingimused

Töötingimused, mille on põhjustanud ette kavatsemata sündmus, mis takistab rongiliikluse normaalset toimimist.

Lähetamine

Vt rongi lähetamine.

Juht

Rongi juhtimiseks pädev ja volitatud isik.

Eriveos

Veeremiüksusel veetav koorem, näiteks konteiner, vahetusveovahend või muu kaup, mille puhul vaguni suurusest ja/või teljekoormusest tingituna on tarvis liikumiseks saada eriluba või rakendada sõidu või selle osa kestel vedamise eritingimusi.

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

Käesoleva KTK punktis 4.7 üksnes nõuded meditsiinilise ja psühholoogilise seisundi kohta, mis on vajalik allsüsteemi teatavate osade käitamiseks.

Ülekuumenenud teljepuks

Teljepuks ja laager, mille temperatuur on ületanud maksimaalse ettenähtud töötemperatuuri.

Vahejuhtum

Määratletud direktiivi 2004/49/EMÜ artiklis 3.

Vormide kogu

Vormide kogu, milles kirjeldatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja töötajate toimingute korda rongiliikluse juhtimisel halvenenud töötingimustes. Iga eraldi toimingu jaoks on vajalik eraldi vorm. Vormide kogu koostatakse nii raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kui ka raudtee-ettevõtja keeles ning selle koopiad on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vastavatel töötajatel.

Liikmesriik

Käesolevas KTKs liikmesriik, kes annab välja direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutusloa/ohutustunnistuse.

Töökeel

Keel või keeled, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema võrguaruandes ning mida kasutatakse ohutusalaste teadete vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtjate töötajate vahel.

Reisija

Rongis sõitev isik (välja arvatud töötaja, kes täidab rongis konkreetseid ülesandeid) ja enne või pärast rongisõitu raudtee maa-alal viibiv isik.

Toimivuskontroll

Rongiliikluse ja infrastruktuuri toimivuse süsteemne jälgimine ja salvestamine, et parandada mõlema toimivust.

Reaalaeg

Võime vahetada või töödelda rongisõidu ajal toimuvate kindlaksmääratud toimingutega (näiteks jaama saabumine, jaamast läbisõit või jaamast väljumine) seotud andmeid nende toimumise ajal.

Aruandluspunkt

Rongi graafikus olev punkt, kus tuleb teatada saabumis-, väljumis- või läbisõiduaeg.

Marsruut

Liini konkreetne lõik või lõigud.

Marsruudi tundmine

Liini nende osade tundmine, kus rongis olevad töötajad täidavad tööülesandeid, lähtudes andmetest, mida annab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, et võimaldada neil rongiga ohutult liigelda. Asjaomased töötajad peavad olulisemad osad nendest teadmistest üksikasjalikult omandama ja meelde jätma. Muud osad võivad sisalduda raudtee-ettevõtja poolsel liini hindamisel või riikliku ohutusasutuse nõuetel põhinevates dokumentides, mida neil töötajatel on võimalik kiiresti kätte saada.

Ohutuse seisukohalt oluline töö

Personali töö veeremi liikumise juhtimisel või mõjutamisel, mis võib mõjutada inimeste tervist ja ohutust.

SPAD

Ohuolekus signaalist loata möödasõit — stoppolekus signaalist möödasõit selle isiku loata, kes annab rongidele liikumislube.

Personal, töötajad

Raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad või tööettevõtjad, kes täidavad käesolevas KTKs sätestatud ülesandeid.

Peatuspunkt

Rongi sõidugraafikus kindlaksmääratud koht, kus rongile on ette nähtud peatus, et täita konkreetseid ülesandeid, näiteks võimaldada reisijatel peale ja maha minna.

Sõiduplaan

Dokument või süsteem, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid rongi ettenähtud sõidugraafiku kohta konkreetsel marsruudil.

Ajapunkt

Rongi sõidugraafikus kindlaksmääratud koht, millele on ette nähtud konkreetne kellaaeg. Tegemist võib olla saabumisaja, väljumisaja või juhul, kui rongile ei ole ette nähtud antud punktis peatuda, läbisõiduajaga.

Vedur

Jõumasinaga veeremiüksus, mis suudab ise liikuda ja liigutada külgehaagitud veeremit.

Rong

Rong on üks või mitu vedurit, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, või mitu ühendatud iseliikuvat veeremiüksust, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) TENi kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel.

Rongi lähetamine

Rongijuhi märguanne, et kõik jaama- või depootoimingud on lõpule viidud ja vastutavad töötajad on rongile andnud liikumisloa.

Rongimeeskond

Rongis olevad töötajad, kellel on kutsetunnistus ja kelle raudtee-ettevõtja on määranud täitma rongis konkreetseid ohutusega seotud ülesandeid (näiteks rongijuht või valvur).

Rongi identifitseerimistunnus

Vahend, mis võimaldab konkreetset rongi üheselt identifitseerida.

Rongi ettevalmistamine

Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse ning rongi koosseisu ja ettenähtud marsruudi omaduste kokkusobivuse kontrollimine. Rongi ettevalmistamine hõlmab ka enne rongi kasutuselevõttu tehtavaid tehnilisi kontrolle.

Veeremiüksus

Üks veeremi iseseisev osa, näiteks vedur, reisi- või kaubavagun.

Veeremi identifitseerimistunnus

Veeremiüksusele kantud kordumatu number, mis võimaldab seda teiste veeremiüksuste seas identifitseerida.

KTKS SISALDUVATE LÜHENDITE LOEND

| Lühend | Selgitus |
| --- | --- |
| ac | Vahelduvvool |
| CCS | Juhtkäsud ja signaalimine |
| cen | Euroopa Standardikomitee (Comite Européen de Normalisation) |
| COTIF | Rahvusvaheliste raudteevedude konventsioon |
| cr | Tavaraudtee |
| Db | Detsibellid |
| dc | Alalisvool |
| dmi | Juhi-masina liides |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EKG | Elektrokardiogramm |
| eirene | Euroopa integreeritud raudteeraadio laiendatud võrk |
| en | Euronorm |
| ENE | Energia |
| era | Euroopa Raudteeagentuur |
| ertms | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem |
| ETCS | Euroopa rongijuhtimissüsteem |
| EL | Euroopa Liit |
| FRS | Funktsionaalse nõude kirjeldus |
| GSM-R | Globaalne mobiilsidesüsteem — raudtee |
| habd | Teljepuksi ülekuumenemise detektor |
| Hz | Herts |
| IE | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja |
| INS | Infrastruktuur |
| OPE | Käitamine ja liikluskorraldus |
| osjd | Raudteede Koostööorganisatsioon |
| PPW | Venekeelne lühend sõnadest „Pravila Polzowanija Wagonami v mezhdunarodnom soobshenii” = „Raudteeveeremi rahvusvahelises liikluses kasutamise eeskirjad” |
| RIC | Vagunite ja pidurdusvagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord (Règlement pour I’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international) |
| riv | Vagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord. (Règlement pour I’emploi réciproque des Wagons en Trafic international) |
| RST | Raudteeveerem |
| RE | Raudtee-ettevõtja |
| SMS | Ohutuse juhtimise süsteem |
| spad | Signaalist möödasõit ohuolukorras |
| SRS | Süsteeminõude kirjeldus |
| TAP | Telemaatikarakendused — reisija |
| ten | Üleeuroopaline võrgustik |
| KTK | Koostalitluse tehniline kirjeldus |
| uic | Rahvusvaheline Raudteeliit (Union Internationale des Chemins de fer) |
| UV | Ultraviolett |
| VKM | Veeremi valdaja tähis |

Lühend

Selgitus

ac

Vahelduvvool

CCS

Juhtkäsud ja signaalimine

cen

Euroopa Standardikomitee (Comite Européen de Normalisation)

COTIF

Rahvusvaheliste raudteevedude konventsioon

cr

Tavaraudtee

Db

Detsibellid

dc

Alalisvool

dmi

Juhi-masina liides

EÜ

Euroopa Ühendus

EKG

Elektrokardiogramm

eirene

Euroopa integreeritud raudteeraadio laiendatud võrk

en

Euronorm

ENE

Energia

era

Euroopa Raudteeagentuur

ertms

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem

ETCS

Euroopa rongijuhtimissüsteem

EL

Euroopa Liit

FRS

Funktsionaalse nõude kirjeldus

GSM-R

Globaalne mobiilsidesüsteem — raudtee

habd

Teljepuksi ülekuumenemise detektor

Hz

Herts

IE

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja

INS

Infrastruktuur

OPE

Käitamine ja liikluskorraldus

osjd

Raudteede Koostööorganisatsioon

PPW

Venekeelne lühend sõnadest „Pravila Polzowanija Wagonami v mezhdunarodnom soobshenii” = „Raudteeveeremi rahvusvahelises liikluses kasutamise eeskirjad”

RIC

Vagunite ja pidurdusvagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord (Règlement pour I’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international)

riv

Vagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord. (Règlement pour I’emploi réciproque des Wagons en Trafic international)

RST

Raudteeveerem

RE

Raudtee-ettevõtja

SMS

Ohutuse juhtimise süsteem

spad

Signaalist möödasõit ohuolukorras

SRS

Süsteeminõude kirjeldus

TAP

Telemaatikarakendused — reisija

ten

Üleeuroopaline võrgustik

KTK

Koostalitluse tehniline kirjeldus

uic

Rahvusvaheline Raudteeliit (Union Internationale des Chemins de fer)

UV

Ultraviolett

VKM

Veeremi valdaja tähis

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/132 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/132

---

KOMISJONI OTSUS,

21. veebruar 2008,

mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 648 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/232/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile c jaotatud strukturaalseteks või funktsionaalseteks allsüsteemideks. |
| --- | --- |

(1)

Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile c jaotatud strukturaalseteks või funktsionaalseteks allsüsteemideks.

| (2) | Komisjoni otsusega 2002/735/EÜ (2) kehtestati esimene koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), mis käsitles üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2002/735/EÜ (2) kehtestati esimene koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), mis käsitles üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi.

| (3) | Esimene KTK on vaja läbi vaadata, pidades silmas tehnika arengut ja selle KTK rakendamisel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(3)

Esimene KTK on vaja läbi vaadata, pidades silmas tehnika arengut ja selle KTK rakendamisel saadud kogemusi.

| (4) | Esimese KTK läbivaatamine ja muutmine tehti ülesandeks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) kui ühisele esindusorganile. Otsus 2002/735/EÜ tuleks seepärast asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(4)

Esimese KTK läbivaatamine ja muutmine tehti ülesandeks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) kui ühisele esindusorganile. Otsus 2002/735/EÜ tuleks seepärast asendada käesoleva otsusega.

| (5) | Muudetud KTK projekti kontrollis direktiivi 96/48/EÜ alusel loodud komitee. |
| --- | --- |

(5)

Muudetud KTK projekti kontrollis direktiivi 96/48/EÜ alusel loodud komitee.

| (6) | Käesolevat KTKd tuleks kohaldada uue, ajakohastatud või uuendatud veeremi suhtes teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat KTKd tuleks kohaldada uue, ajakohastatud või uuendatud veeremi suhtes teatavatel tingimustel.

| (7) | Käesolev KTK ei piira muude asjakohaste veeremi allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde sätteid. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev KTK ei piira muude asjakohaste veeremi allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde sätteid.

| (8) | Esimene veeremi allsüsteemi käsitlev KTK jõustus 2002. aastal. Kehtivate lepinguliste kohustuste tõttu peaks uute veeremi allsüsteemide või koostalitlusvõime komponentide või nende uuendamise ja ajakohastamise vastavushindamine toimuma kõnealuse esimese KTK alusel. Lisaks peaks esimene KTK jääma kehtima hoolduse puhul, samuti allsüsteemi komponentide või koostalitlusvõime komponentide hooldusega seotud asendamise puhul, mis on lubatud esimese KTK alusel. Seepärast peaks otsus 2002/735/EÜ jääma jõusse seoses nimetatud otsusele lisatud KTK alusel lubatud projektide haldamisega ning seoses projektidega, mis käsitlevad uusi raudteeliine ja olemasoleva raudteeliini uuendamist või ajakohastamist, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäeval valmimisstaadiumis või lepingu kehtimise ajal juba talitluses. Selleks et kindlaks teha esimese KTK ja käesolevale otsusele lisatud uue KTK kohaldamisala erinevus, esitavad liikmesriigid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva nimekirja allsüsteemidest ja koostalitlusvõime komponentidest, mille suhtes kehtib endiselt esimene KTK. |
| --- | --- |

(8)

Esimene veeremi allsüsteemi käsitlev KTK jõustus 2002. aastal. Kehtivate lepinguliste kohustuste tõttu peaks uute veeremi allsüsteemide või koostalitlusvõime komponentide või nende uuendamise ja ajakohastamise vastavushindamine toimuma kõnealuse esimese KTK alusel. Lisaks peaks esimene KTK jääma kehtima hoolduse puhul, samuti allsüsteemi komponentide või koostalitlusvõime komponentide hooldusega seotud asendamise puhul, mis on lubatud esimese KTK alusel. Seepärast peaks otsus 2002/735/EÜ jääma jõusse seoses nimetatud otsusele lisatud KTK alusel lubatud projektide haldamisega ning seoses projektidega, mis käsitlevad uusi raudteeliine ja olemasoleva raudteeliini uuendamist või ajakohastamist, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäeval valmimisstaadiumis või lepingu kehtimise ajal juba talitluses. Selleks et kindlaks teha esimese KTK ja käesolevale otsusele lisatud uue KTK kohaldamisala erinevus, esitavad liikmesriigid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva nimekirja allsüsteemidest ja koostalitlusvõime komponentidest, mille suhtes kehtib endiselt esimene KTK.

| (9) | Käesoleva KTKga ei tuleks ette näha eritehnoloogia või tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva KTKga ei tuleks ette näha eritehnoloogia või tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik.

| (10) | Käesoleva KTKga lubatakse piiratud aja jooksul kasutada allsüsteemides koostalitlusvõime komponente sertifitseerimiseta, kui teatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva KTKga lubatakse piiratud aja jooksul kasutada allsüsteemides koostalitlusvõime komponente sertifitseerimiseta, kui teatavad tingimused on täidetud.

| (11) | KTK praegune versioon ei käsitle täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK lisa L avatud punktidena. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõikele 3 esitavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele nimekirja avatud punktidega seotud riiklikest tehnilistest eeskirjadest ja nende vastavushindamisel kasutatavatest menetlustest. |
| --- | --- |

(11)

KTK praegune versioon ei käsitle täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK lisa L avatud punktidena. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõikele 3 esitavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele nimekirja avatud punktidega seotud riiklikest tehnilistest eeskirjadest ja nende vastavushindamisel kasutatavatest menetlustest.

| (12) | Seoses käesoleva KTK 7. peatükis kirjeldatud erijuhtumitega teatavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele kasutatavad vastavushindamise menetlused. |
| --- | --- |

(12)

Seoses käesoleva KTK 7. peatükis kirjeldatud erijuhtumitega teatavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele kasutatavad vastavushindamise menetlused.

| (13) | Raudteeliiklust korraldatakse praegu vastavalt olemasolevatele riiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei pidurdaks koostalitluse praegust ega edasist arengut. Seetõttu peaks komisjon need lepingud läbi vaatama, et otsustada, kas käesolevas otsuses esitatud KTKd on vaja muuta. |
| --- | --- |

(13)

Raudteeliiklust korraldatakse praegu vastavalt olemasolevatele riiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei pidurdaks koostalitluse praegust ega edasist arengut. Seetõttu peaks komisjon need lepingud läbi vaatama, et otsustada, kas käesolevas otsuses esitatud KTKd on vaja muuta.

| (14) | KTK aluseks on parimad erialateadmised, mis on kättesaadavad projekti ettevalmistamise ajal. Uuenduste edendamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(14)

KTK aluseks on parimad erialateadmised, mis on kättesaadavad projekti ettevalmistamise ajal. Uuenduste edendamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata.

| (15) | Käesolev KTK võimaldab uuenduslikke lahendusi. Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija, mis suhtes need kalduvad kõrvale KTK asjaomasest jaost. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lahenduste talitlemise ja liideste asjakohased kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev KTK võimaldab uuenduslikke lahendusi. Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija, mis suhtes need kalduvad kõrvale KTK asjaomasest jaost. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lahenduste talitlemise ja liideste asjakohased kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid.

| (16) | Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon võtab vastu üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse (edaspidi „KTK”).

KTK on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolevat KTKd kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud kõigi üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi uute, ajakohastatud või uuendatud veeremite suhtes.

Artikkel 3

(1)   KTK lisas L avatud punktide hulgas loetletud teemade puhul tuleb direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitluse vastavustõendamiseks järgida tingimusi, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, mille alusel lubatakse kasutusele võtta käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteem.

(2)   Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmised andmed:

| (a) | lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu, |
| --- | --- |

(a)

lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu,

| (b) | nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused, |
| --- | --- |

(b)

nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused,

| (c) | asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealused hindamis- ja kontrollimenetlused. |
| --- | --- |

(c)

asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealused hindamis- ja kontrollimenetlused.

Artikkel 4

KTK 7. peatükis sätestatud erijuhtumite hulgas loetletud teemade puhul kohaldatakse liikmesriikide vastavushindamismenetlusi. Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmised andmed:

| (a) | nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused, |
| --- | --- |

(a)

nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused,

| (b) | asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

(b)

asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi.

Artikkel 5

KTK võimaldab üleminekuperioodi, mille jooksul võib hinnata koostalitlusvõime komponentide kui allsüsteemi osa vastavust ja need sertifitseerida. Selle aja jooksul teatavad liikmesriigid komisjonile, milliseid koostalitlusvõime komponente on selliselt hinnatud, et koostalitlusvõime komponentide turgu saaks hoolikalt jälgida ja võtta meetmeid selle edendamiseks.

Artikkel 6

Otsus 2002/735/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Selle sätteid aga kohaldatakse jätkuvalt seoses nimetatud otsusele lisatud KTK alusel lubatud projektide haldamisega ning seoses projektidega, mis käsitlevad uusi raudteeliine ja olemasoleva raudteeliini uuendamist või ajakohastamist, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäeval valmimisstaadiumis või lepingu kehtimise ajal juba talitluses.

Komisjonile esitatakse hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva nimekiri allsüsteemidest ja koostalitlusvõime komponentidest, mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt otsust 2002/735/EÜ.

Artikkel 7

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast lisatud KTK jõustumist järgmist liiki lepingutest:

| (a) | riiklikud, kahe- või mitmepoolsed lepingud liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu; |
| --- | --- |

(a)

riiklikud, kahe- või mitmepoolsed lepingud liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu;

| (b) | raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriigi (liikmesriikide) vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

(b)

raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriigi (liikmesriikide) vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime;

| (c) | ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(c)

ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime.

Artikkel 8

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1 September 2008.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. veebruar 2008.

Komisjoni nimel

Komisjoni asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ (ELT L 164, 30.4.2004, lk 114).

1

(2)  EÜT L 245, 12.9.2002, lk 402.

2

---

LISA

DIREKTIIV 96/48/EÜ — ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEEVÕRGUSTIKU KOOSTALITLUSVÕIME

KOOSTALITLUSE TEHNILISE KIRJELDUSE PROJEKT

Veeremi allsüsteem

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tehniline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geograafiline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse sisu |
| --- | --- |

1.3

| 2. | VEEREMI ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA FUNKTSIOONID |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Allsüsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Veeremi allsüsteemi funktsioonid ja aspektid |
| --- | --- |

2.2

| 3. | OLULISED NÕUDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Üldosa |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Olulised nõuded on järgmised: |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Üldnõuded |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Ohutus |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Tervishoid |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Veeremi allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Ohutus |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.5 | Hooldusega seotud nõuded |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Veeremi allsüsteemi puudutavad muude allsüsteemide nõuded |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Infrastruktuur |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Energiavarustus |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Juhtkäsud ja signaalimine |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Keskkond |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Käitamine |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.7 | Veeremi allsüsteemi elementide seosed oluliste nõuetega |
| --- | --- |

3.7

| 4. | ALLSÜSTEEMI KARAKTERISTIKUD |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Rongide ehitus |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.2 | Struktuur ja mehaanilised osad |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.2 | Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Nõuded koostalitlusvõime komponentidele |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.1 | Keskpuhvri automaatsidur |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2.2 | Puhver- ja veoseadiste komponendid |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.3 | Puksiirseadis äravedamiseks ja päästetöödeks |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3

| 4.2.2.3 | Konstruktsiooni tugevus |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.3.1 | Üldine kirjeldus |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

| 4.2.2.3.2 | Põhimõtted (funktsionaalsed nõuded) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

| 4.2.2.3.3 | Spetsifikatsioonid (lihtkoormuse juhtumid ja projektijärgsed kokkupõrkestsenaariumid) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3

| 4.2.2.4 | Juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.4.1 | Reisijate trepp |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

| 4.2.2.4.2 | Välisuks |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

| 4.2.2.4.2.1 | Reisijatele ettenähtud uksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

| 4.2.2.4.2.2 | Kaubaveol ja rongimeeskonna poolt kasutatavad uksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

| 4.2.2.5 | Tualetid |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Vedurijuhiruum |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.7 | Tuuleklaas ja rongi esiots |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Rongimeeskonna kasutatavad hoiukohad |
| --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Manöövrimeeskonna kasutatavad välisastmed |
| --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.3 | Vastastoime rööbasteega ja gabariidid |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Kinemaatiline gabariit |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Staatiline teljekoormus |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Elektritakistus |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Teljelaagrite korrasoleku jälgimine |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.3.2.1 | 1. klassi rongid |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.1

| 4.2.3.3.2.2 | 2. klassi rongid |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.2

| 4.2.3.3.2.3 | Teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamine 2. klassi rongidel |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3

| 4.2.3.3.2.3.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.1

| 4.2.3.3.2.3.2 | Funktsionaalsed nõuded veeremile |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.2

| 4.2.3.3.2.3.3 | Sihtala põikimõõtmed ja kõrgus rööpmetasandist |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.3

| 4.2.3.3.2.3.4 | Sihtala pikimõõtmed |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.4

| 4.2.3.3.2.3.5 | Piirnõuded väljaspool sihtala |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.5

| 4.2.3.3.2.3.6 | Emissioonitegur |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.6

| 4.2.3.4 | Veeremi dünaamiline käitumine |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Sõiduohutuse piirväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.3 | Rööbastee koormamise piirväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Ratta ja rööpa kokkupuude |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.4.5 | Veeremi stabiilsuse projekteerimine |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

| 4.2.3.4.6 | Ekvivalentse koonilisuse määratlus |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

| 4.2.3.4.7 | Rattaprofiilide arvutuslikud väärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

| 4.2.3.4.8 | Ekvivalentse koonilisuse käitusväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

| 4.2.3.4.9 | Rattad |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

| 4.2.3.4.9.1 | Rattad |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1

| 4.2.3.4.9.2 | Koostalitlusvõime komponendid: rattad |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

| 4.2.3.4.10 | Erinõuded sõltumatult pöörlevate ratastega veeremiüksustele |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

| 4.2.3.4.11 | Rööbastelt mahajooksu tuvastamine |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

| 4.2.3.5 | Rongi suurim pikkus |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.6 | Suurimad kalded |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.7 | Rööbastee vähim kõverusraadius |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Rattaääriste määrimine |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.2.3.9 | Vedrustustegur |
| --- | --- |

4.2.3.9

| 4.2.3.10 | Liivatamine |
| --- | --- |

4.2.3.10

| 4.2.3.11 | Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule |
| --- | --- |

4.2.3.11

| 4.2.4 | Pidurdamine |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.4.1 | Minimaalne pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.2.4.1

| 4.2.4.2 | Ratta ja rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel |
| --- | --- |

4.2.4.2

| 4.2.4.3 | Pidurisüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.2.4.3

| 4.2.4.4 | Sõidupidurite tööparameetrid |
| --- | --- |

4.2.4.4

| 4.2.4.5 | Pöörisvoolupidurid |
| --- | --- |

4.2.4.5

| 4.2.4.6 | Rongi liikumatuse tagamine |
| --- | --- |

4.2.4.6

| 4.2.4.7 | Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel |
| --- | --- |

4.2.4.7

| 4.2.4.8 | Nõuded piduritele päästetööde korral |
| --- | --- |

4.2.4.8

| 4.2.5 | Reisijate teavitamine ja side |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.5.1 | Valjuhääldiside |
| --- | --- |

4.2.5.1

| 4.2.5.2 | Teabesildid reisijatele |
| --- | --- |

4.2.5.2

| 4.2.5.3 | Reisijate häiresignaal |
| --- | --- |

4.2.5.3

| 4.2.6 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.6.1 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.2.6.1

| 4.2.6.2 | Aerodünaamilised koormused vabas õhus |
| --- | --- |

4.2.6.2

| 4.2.6.2.1 | Aerodünaamilised koormused liiniäärsetele teetöölistele |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

| 4.2.6.2.2 | Aerodünaamilised koormused perroonil olevatele reisijatele |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

| 4.2.6.2.3 | Rõhumuutused vabas õhus |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

| 4.2.6.3 | Külgtuul |
| --- | --- |

4.2.6.3

| 4.2.6.4 | Suurimad rõhumuutused tunnelites |
| --- | --- |

4.2.6.4

| 4.2.6.5 | Välismüra |
| --- | --- |

4.2.6.5

| 4.2.6.5.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.2.6.5.1

| 4.2.6.5.2 | Püsimüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

| 4.2.6.5.3 | Lähtemüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

| 4.2.6.5.4 | Möödasõidumüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

| 4.2.6.6 | Välised elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.2.6.6

| 4.2.6.6.1 | Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired |
| --- | --- |

4.2.6.6.1

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

| 4.2.7 | Süsteemi ohutus |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.7.1 | Varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1

| 4.2.7.1.1 | Reisijate varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

| 4.2.7.1.2 | Vedurijuhiruumi varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

| 4.2.7.2 | Tuleohutus |
| --- | --- |

4.2.7.2

| 4.2.7.2.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

| 4.2.7.2.2 | Meetmed põlengute vältimiseks |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

| 4.2.7.2.3 | Meetmed põlengute avastamiseks ja tõrjumiseks |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

| 4.2.7.2.3.1 | Põlengu avastamine |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

| 4.2.7.2.3.2 | Tulekustutid |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

| 4.2.7.2.3.3 | Tulekindlus |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

| 4.2.7.2.4 | Täiendavad meetmed sõiduvõime parandamiseks |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

| 4.2.7.2.4.1 | Kõikide tuleohutuskategooriate rongid |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.1

| 4.2.7.2.4.2 | B-kategooria tuleohutus |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.2

| 4.2.7.2.5 | Tuleohtlikke vedelikke sisaldavate paakide erimeetmed |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

| 4.2.7.2.5.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.1

| 4.2.7.2.5.2 | Kütusepaakide erinõuded |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.2

| 4.2.7.3 | Kaitse elektrilöögi eest |
| --- | --- |

4.2.7.3

| 4.2.7.4 | Välistuled ja helisignaal |
| --- | --- |

4.2.7.4

| 4.2.7.4.1 | Esi- ja tagatuled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

| 4.2.7.4.1.1 | Esituled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

| 4.2.7.4.1.2 | Gabariidituled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

| 4.2.7.4.1.3 | Tagatuled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

| 4.2.7.4.1.4 | Tulede juhtimine |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.4

| 4.2.7.4.2 | Helisignaal |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

| 4.2.7.4.2.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1

| 4.2.7.4.2.2 | Hoiatussignaali helirõhutase |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2

| 4.2.7.4.2.3 | Kaitse |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.3

| 4.2.7.4.2.4 | Helirõhutaseme kontrollimine |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.4

| 4.2.7.4.2.5 | Nõuded koostalitlusvõime komponendile |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

| 4.2.7.5 | Tõstmine ja päästetööd |
| --- | --- |

4.2.7.5

| 4.2.7.6 | Sisemüra |
| --- | --- |

4.2.7.6

| 4.2.7.7 | Kliimaseade |
| --- | --- |

4.2.7.7

| 4.2.7.8 | Vedurijuhi valvsusseade |
| --- | --- |

4.2.7.8

| 4.2.7.9 | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem |
| --- | --- |

4.2.7.9

| 4.2.7.9.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.7.9.1

| 4.2.7.9.2 | Rattapaaride asukoht |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

| 4.2.7.9.3 | Rattad |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

| 4.2.7.10 | Järelevalve ja rikkeotsing |
| --- | --- |

4.2.7.10

| 4.2.7.11 | Erinõuded tunnelite puhul |
| --- | --- |

4.2.7.11

| 4.2.7.11.1 | Reisijate- ja rongimeeskonnaruumid, millel on kliimaseade |
| --- | --- |

4.2.7.11.1

| 4.2.7.11.2 | Valjuhääldiside |
| --- | --- |

4.2.7.11.2

| 4.2.7.12 | Avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.7.12

| 4.2.7.13 | Tarkvara |
| --- | --- |

4.2.7.13

| 4.2.7.14 | Juhi-masina liides (DMI) |
| --- | --- |

4.2.7.14

| 4.2.7.15 | Veeremi identifitseerimine |
| --- | --- |

4.2.7.15

| 4.2.8 | Vedamine ja elektriseadmed |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Veojõunõuded |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Ratta ja rööpa haardeteguri nõuded |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.8.3 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.2.8.3

| 4.2.8.3.1 | Toiteallika pinge ja sagedus |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

| 4.2.8.3.1.1 | Toiteallikas |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.1

| 4.2.8.3.1.2 | Energia tagastamine |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.2

| 4.2.8.3.2 | Suurim võimsus ja suurim voolutugevus, mida on lubatud kontaktõhuliinilt võtta |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

| 4.2.8.3.3 | Võimsustegur |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

| 4.2.8.3.4 | Süsteemi energiavarustuse häired |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

| 4.2.8.3.4.1 | Kontaktõhuliini harmooniliste voolukomponentide omadused ja nendega seotud ülepinge |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.1

| 4.2.8.3.4.2 | Alalisvoolu mõju vahelduvvoolusüsteemis |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.2

| 4.2.8.3.5 | Energiatarbimise mõõtevahendid |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

| 4.2.8.3.6 | Veeremi allsüsteemi nõuded seoses pantograafidega |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

| 4.2.8.3.6.1 | Pantograafi kontaktjõud |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.1

| 4.2.8.3.6.2 | Pantograafide paigutus |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.2

| 4.2.8.3.6.3 | Pantograafi isoleerimine veeremist |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.3

| 4.2.8.3.6.4 | Pantograafide langetamine |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.4

| 4.2.8.3.6.5 | Vooluvõtu kvaliteet |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.5

| 4.2.8.3.6.6 | Elektrilise kaitse koordineerimine |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.6

| 4.2.8.3.6.7 | Läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.7

| 4.2.8.3.6.8 | Läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.8

| 4.2.8.3.6.9 | Pantograafide kõrgus |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.9

| 4.2.8.3.7 | Koostalitlusvõime komponent pantograaf |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

| 4.2.8.3.7.1 | Üldine tehniline lahendus |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.1

| 4.2.8.3.7.2 | Pantograafi kollektoripea geomeetria |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.2

| 4.2.8.3.7.3 | Pantograafi staatiline kontaktjõud |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.3

| 4.2.8.3.7.4 | Pantograafide tööpiirkond |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.4

| 4.2.8.3.7.5 | Voolukoormus |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.5

| 4.2.8.3.8 | Koostalitlusvõime komponent kontaktking |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

| 4.2.8.3.8.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.1

| 4.2.8.3.8.2 | Kontaktkinga geomeetria |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.2

| 4.2.8.3.8.3 | Materjal |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.3

| 4.2.8.3.8.4 | Kontaktkinga purunemise tuvastamine |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.4

| 4.2.8.3.8.5 | Voolukoormus |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.5

| 4.2.8.3.9 | Liidesed elektrivarustussüsteemiga |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

| 4.2.8.3.10 | Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

| 4.2.9 | Hooldustööd |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Seadmed rongi välispindade puhastamiseks |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Tualetitühjendussüsteem |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.9.3.1 | Rongisisene tühjendussüsteem |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

| 4.2.9.3.2 | Mobiilsed tualetitühjendusvagunid |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

| 4.2.9.4 | Rongi sisemuse puhastamine |
| --- | --- |

4.2.9.4

| 4.2.9.4.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.9.4.1

| 4.2.9.4.2 | Pistikupesad |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

| 4.2.9.5 | Veevarude täiendamise seadmestik |
| --- | --- |

4.2.9.5

| 4.2.9.5.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.9.5.1

| 4.2.9.5.2 | Veevõtuadapter |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

| 4.2.9.6 | Liivavarude täiendamise seadmestik |
| --- | --- |

4.2.9.6

| 4.2.9.7 | Rongide seisuteele paigutamise erinõuded |
| --- | --- |

4.2.9.7

| 4.2.9.8 | Tankimisseadmed |
| --- | --- |

4.2.9.8

| 4.2.10 | Tehniline hooldus |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Kohustused |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Hooldusdokument |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.2.1 | Hoolduskava tõendusdokument |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

| 4.2.10.2.2 | Hooldusdokumentatsioon |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

| 4.2.10.3 | Hooldusdokumendi haldamine |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Hooldusteabe haldamine |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.10.5 | Tehnilise hoolduse teostamine |
| --- | --- |

4.2.10.5

| 4.3 | Liideste funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Üldosa |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Infrastruktuuri allsüsteem |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Juurdepääs |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Vedurijuhiruum |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Kinemaatiline gabariit |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Staatiline teljekoormus |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5 | Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme |
| --- | --- |

4.3.2.5

| 4.3.2.6 | Veeremi dünaamiline käitumine ja rattaprofiilid |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Rongi suurim pikkus |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.2.8 | Suurimad kalded |
| --- | --- |

4.3.2.8

| 4.3.2.9 | Rööbastee vähim kõverusraadius |
| --- | --- |

4.3.2.9

| 4.3.2.10 | Rattaääriste määrimine |
| --- | --- |

4.3.2.10

| 4.3.2.11 | Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule |
| --- | --- |

4.3.2.11

| 4.3.2.12 | Pöörisvoolupidurid |
| --- | --- |

4.3.2.12

| 4.3.2.13 | Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel |
| --- | --- |

4.3.2.13

| 4.3.2.14 | Reisijate häiresignaal |
| --- | --- |

4.3.2.14

| 4.3.2.15 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.3.2.15

| 4.3.2.16 | Aerodünaamilised koormused vabas õhus |
| --- | --- |

4.3.2.16

| 4.3.2.17 | Külgtuul |
| --- | --- |

4.3.2.17

| 4.3.2.18 | Suurimad rõhumuutused tunnelites |
| --- | --- |

4.3.2.18

| 4.3.2.19 | Välismüra |
| --- | --- |

4.3.2.19

| 4.3.2.20 | Tuleohutus |
| --- | --- |

4.3.2.20

| 4.3.2.21 | Esituled |
| --- | --- |

4.3.2.21

| 4.3.2.22 | Erinõuded tunnelite puhul |
| --- | --- |

4.3.2.22

| 4.3.2.23 | Hooldustööd |
| --- | --- |

4.3.2.23

| 4.3.2.24 | Tehniline hooldus |
| --- | --- |

4.3.2.24

| 4.3.3 | Energiavarustuse allsüsteem |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Reserveeritud |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Pidurisüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Välised elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.4 | Esituled |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.4 | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.4.1 | Vedurijuhiruum |
| --- | --- |

4.3.4.1

| 4.3.4.2 | Tuuleklaas ja rongi esiots |
| --- | --- |

4.3.4.2

| 4.3.4.3 | Staatiline teljekoormus |
| --- | --- |

4.3.4.3

| 4.3.4.4 | Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme |
| --- | --- |

4.3.4.4

| 4.3.4.5 | Liivatamine |
| --- | --- |

4.3.4.5

| 4.3.4.6 | Pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.3.4.6

| 4.3.4.7 | Elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.3.4.7

| 4.3.4.8 | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem |
| --- | --- |

4.3.4.8

| 4.3.4.9 | Järelevalve ja rikkeotsing |
| --- | --- |

4.3.4.9

| 4.3.4.10 | Erinõuded tunnelite puhul |
| --- | --- |

4.3.4.10

| 4.3.4.11 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.3.4.11

| 4.3.4.12 | Veeremi esituled |
| --- | --- |

4.3.4.12

| 4.3.5 | Käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.5.1 | Rongide ehitus |
| --- | --- |

4.3.5.1

| 4.3.5.2 | Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks |
| --- | --- |

4.3.5.2

| 4.3.5.3 | Juurdepääs |
| --- | --- |

4.3.5.3

| 4.3.5.4 | Tualetid |
| --- | --- |

4.3.5.4

| 4.3.5.5 | Tuuleklaas ja rongi esiots |
| --- | --- |

4.3.5.5

| 4.3.5.6 | Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme |
| --- | --- |

4.3.5.6

| 4.3.5.7 | Veeremi dünaamiline käitumine |
| --- | --- |

4.3.5.7

| 4.3.5.8 | Rongi suurim pikkus |
| --- | --- |

4.3.5.8

| 4.3.5.9 | Liivatamine |
| --- | --- |

4.3.5.9

| 4.3.5.10 | Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule |
| --- | --- |

4.3.5.10

| 4.3.5.11 | Pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.3.5.11

| 4.3.5.12 | Pidurisüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.3.5.12

| 4.3.5.13 | Pöörisvoolupidurid |
| --- | --- |

4.3.5.13

| 4.3.5.14 | Rongi liikumatuse tagamine |
| --- | --- |

4.3.5.14

| 4.3.5.15 | Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel |
| --- | --- |

4.3.5.15

| 4.3.5.16 | Valjuhääldiside |
| --- | --- |

4.3.5.16

| 4.3.5.17 | Reisijate häiresignaal |
| --- | --- |

4.3.5.17

| 4.3.5.18 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.3.5.18

| 4.3.5.19 | Aerodünaamilised koormused vabas õhus |
| --- | --- |

4.3.5.19

| 4.3.5.20 | Külgtuul |
| --- | --- |

4.3.5.20

| 4.3.5.21 | Suurimad rõhumuutused tunnelites |
| --- | --- |

4.3.5.21

| 4.3.5.22 | Välismüra |
| --- | --- |

4.3.5.22

| 4.3.5.23 | Varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.3.5.23

| 4.3.5.24 | Tuleohutus |
| --- | --- |

4.3.5.24

| 4.3.5.25 | Välistuled ja helisignaal |
| --- | --- |

4.3.5.25

| 4.3.5.26 | Tõstmine ja päästetööd |
| --- | --- |

4.3.5.26

| 4.3.5.27 | Sisemüra |
| --- | --- |

4.3.5.27

| 4.3.5.28 | Kliimaseade |
| --- | --- |

4.3.5.28

| 4.3.5.29 | Vedurijuhi valvsusseade |
| --- | --- |

4.3.5.29

| 4.3.5.30 | Järelevalve ja rikkeotsing |
| --- | --- |

4.3.5.30

| 4.3.5.31 | Erinõuded tunnelite puhul |
| --- | --- |

4.3.5.31

| 4.3.5.32 | Veojõunõuded |
| --- | --- |

4.3.5.32

| 4.3.5.33 | Ratta ja rööpa haardeteguri nõuded |
| --- | --- |

4.3.5.33

| 4.3.5.34 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.3.5.34

| 4.3.5.35 | Hooldustööd |
| --- | --- |

4.3.5.35

| 4.3.5.36 | Veeremi identifitseerimine |
| --- | --- |

4.3.5.36

| 4.3.5.37 | Signaalide nähtavus |
| --- | --- |

4.3.5.37

| 4.3.5.38 | Varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.3.5.38

| 4.3.5.39 | Juhi-masina liides (DMI) |
| --- | --- |

4.3.5.39

| 4.4 | Käituseeskirjad |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ametialane pädevus |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Töötervishoiu- ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Infrastruktuuri- ja veeremiregister |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastruktuuriregister |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Veeremiregister |
| --- | --- |

4.8.2

| 5. | KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Mõiste |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komponentide loend |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komponentide talitlus ja spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5.4

| 6. | VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Veeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponendid |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1 | Vastavushindamine (üldosa) |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Vastavushindamismenetlus (moodulid) |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Olemasolevad lahendused |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Kasutussobivuse hindamine |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.2 | Veeremi allsüsteem |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Vastavushindamine (üldosa) |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Vastavushindamismenetlus (moodulid) |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Hoolduse hindamine |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | Veeremiüksuste hindamine |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.3 | Koostalitlusvõime komponendid, millel puudub EÜ deklaratsioon |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Üldosa |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Üleminekuperiood |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Koostalitlusvõime sertifitseerimata komponente sisaldavate allsüsteemide sertifitseerimine üleminekuperioodil |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.3.1 | Tingimused |
| --- | --- |

6.3.3.1

| 6.3.3.2 | Teatamine |
| --- | --- |

6.3.3.2

| 6.3.3.3 | Kasutusea rakendamine |
| --- | --- |

6.3.3.3

| 6.3.4 | Järelevalve korraldamine |
| --- | --- |

6.3.4

| 7. | VEEREMI KOOSTALITLUSE TEHNILISE KIRJELDUSE RAKENDAMINE |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse rakendamine |
| --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Uue konstruktsiooniga uus veerem |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.1.1 | Mõisted |
| --- | --- |

7.1.1.1

| 7.1.1.2 | Üldosa |
| --- | --- |

7.1.1.2

| 7.1.1.3 | A-etapp |
| --- | --- |

7.1.1.3

| 7.1.1.4 | B-etapp |
| --- | --- |

7.1.1.4

| 7.1.2 | Olemasoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaselt sertifitseeritud konstruktsiooniga uus veerem |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Olemasoleva konstruktsiooniga veerem |
| --- | --- |

7.1.3

| 7.1.4 | Veerem, mida täiendatakse või uuendatakse |
| --- | --- |

7.1.4

| 7.1.5 | Mobiilsed tualetitühjendusvagunid [punkt 4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.1.5

| 7.1.6 | Meetmed tulekahjude vältimiseks — materjali nõuetekohasus |
| --- | --- |

7.1.6

| 7.1.7 | Veerem, mille käitamist reguleerivad riiklikud, kahepoolsed, mitmepoolsed või rahvusvahelised lepingud |
| --- | --- |

7.1.7

| 7.1.7.1 | Olemasolevad lepingud |
| --- | --- |

7.1.7.1

| 7.1.7.2 | Uued lepingud |
| --- | --- |

7.1.7.2

| 7.1.8 | Koostalitluse tehnilise kirjelduse läbivaatamine |
| --- | --- |

7.1.8

| 7.1.9 | Müra |
| --- | --- |

7.1.9

| 7.1.9.1 | Üleminekuperiood |
| --- | --- |

7.1.9.1

| 7.1.9.2 | Veeremi uuendamine või täiendamine |
| --- | --- |

7.1.9.2

| 7.1.9.3 | Kaheastmeline lähenemine |
| --- | --- |

7.1.9.3

| 7.2 | Veeremi ühilduvus muude allsüsteemidega |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Erijuhtumid |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Üldosa |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Erijuhtumite loend |
| --- | --- |

7.3.2

| 7.3.2.1 | Üldine erijuhtum 1 524 mm rööpmelaiusega teedele |
| --- | --- |

7.3.2.1

| 7.3.2.2 | Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks [punkt 4.2.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.2

| 7.3.2.3 | Reisijate trepp [punkt 4.2.2.4.1] |
| --- | --- |

7.3.2.3

| 7.3.2.4 | Veeremi gabariit [punkt 4.2.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.4

| 7.3.2.5 | Veeremi mass [punkt 4.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.5

| 7.3.2.6 | Rattapaaride elektritakistus [punkt 4.2.3.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.6

| 7.3.2.7 | Teljepukside ülekuumenemise tuvastamine 2. klassi rongide puhul [punkt 4.2.3.3.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.7

| 7.3.2.8 | Ratta ja rööpa kokkupuude (rattaprofiilid) [punkt 4.2.3.4.4] |
| --- | --- |

7.3.2.8

| 7.3.2.9 | Rattad [punkt 4.2.3.4.9] |
| --- | --- |

7.3.2.9

| 7.3.2.10 | Rongi suurim pikkus [punkt 4.2.3.5] |
| --- | --- |

7.3.2.10

| 7.3.2.11 | Liivatamine [punkt 4.2.3.10] |
| --- | --- |

7.3.2.11

| 7.3.2.12 | Pidurdamine [punkt 4.2.4] |
| --- | --- |

7.3.2.12

| 7.3.2.12.1 | Üldosa |
| --- | --- |

7.3.2.12.1

| 7.3.2.12.2 | Pöörisvoolupidurid [punkt 4.2.4.5] |
| --- | --- |

7.3.2.12.2

| 7.3.2.13 | Keskkonnatingimused [punkt 4.2.6.1] |
| --- | --- |

7.3.2.13

| 7.3.2.14 | Rongi aerodünaamika |
| --- | --- |

7.3.2.14

| 7.3.2.14.1 | Aerodünaamilised koormused perroonil olevatele reisijatele [punkt 4.2.6.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.14.1

| 7.3.2.14.2 | Rõhumuutused vabas õhus [punkt 4.2.6.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.14.2

| 7.3.2.14.3 | Suurimad rõhumuutused tunnelites [punkt 4.2.6.4] |
| --- | --- |

7.3.2.14.3

| 7.3.2.15 | Välismüra piirväärtused [punkt 4.2.6.5] |
| --- | --- |

7.3.2.15

| 7.3.2.15.1 | Püsimüra piirmäär [punkt 4.2.6.5.2] |
| --- | --- |

7.3.2.15.1

| 7.3.2.15.2 | Lähtemüra piirmäär [punkt 4.2.6.5.3] |
| --- | --- |

7.3.2.15.2

| 7.3.2.16 | Tulekustuti [punkt 4.2.7.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.16

| 7.3.2.17 | Helisignaal [punkt 4.2.7.4.2.1] |
| --- | --- |

7.3.2.17

| 7.3.2.18 | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem [punkt 4.2.7.9] |
| --- | --- |

7.3.2.18

| 7.3.2.18.1 | Rattapaaride asukoht [punkt 4.2.7.9.2] |
| --- | --- |

7.3.2.18.1

| 7.3.2.18.2 | Rattad [punkt 4.2.7.9.3] |
| --- | --- |

7.3.2.18.2

| 7.3.2.19 | Pantograaf [punkt 4.2.8.3.6] |
| --- | --- |

7.3.2.19

| 7.3.2.20 | Liidesed juhtkäskude ja signaalimise süsteemiga [punkt 4.2.8.3.8] |
| --- | --- |

7.3.2.20

| 7.3.2.21 | Tualetitühjendussüsteemi ühendused [punkt 4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.3.2.21

| 7.3.2.22 | Veevõtuadapterid [punkt 4.2.9.5] |
| --- | --- |

7.3.2.22

| 7.3.2.23 | Tuleohutusnormid [punkt 7.1.6] |
| --- | --- |

7.3.2.23

1.   SISSEJUHATUS

1.1   Tehniline kohaldamisala

Käesolevas koostalitluse tehnilises kirjelduses (KTK) käsitletakse veeremi allsüsteemi. Need allsüsteemid on esitatud direktiivi 96/48/EÜ II lisa punkti 1 nimekirjas, mida on viimati muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ.

Käesolevat KTKd kohaldatakse järgmiste veeremiklasside suhtes, mida hinnatakse kui rongikoosseise (mida käitamisel ei jagata) või kui üksikuid veeremiüksusi, mis kuuluvad kindlaksmääratud mootoriga või mootorita veeremi koosseisu. KTKd kohaldatakse võrdselt nii reisijaid vedava kui ka reisijaid mittevedava veeremi suhtes.

1. klass: veerem, mille maksimaalne kiirus on 250 km/h või suurem.

2. klass: veerem, mille maksimaalne kiirus on vähemalt 190 km/h, kuid alla 250 km/h.

Käesolevat KTKd kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) I lisa 2. jaos nimetatud veeremi suhtes, mille maksimaalne kiirus on vastavalt eespool nimetatule vähemalt 190 km/h. Ent kui sellise veeremi maksimaalne kiirus on üle 351 km/h, kohaldatakse küll käesolevat KTKd, kuid vajalikud on täiendavad spetsifikaadid; neid täiendavaid spetsifikaate ei ole käesolevas KTKs ära toodud ning need on lahtised, sellisel juhul kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.

Täpsem teave veeremi allsüsteemi kohta esitatakse 2. jaos.

Käesolevas KTKs määratakse kindlaks nõuded, millele peab vastama allpool punktis 1.2 määratletud raudteevõrgustikul käitamiseks mõeldud veerem, nii et see vastaks direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) põhilistele nõuetele.

Juurdepääs liinidele ei sõltu ainult käesoleva KTK nõuete täitmisest, vaid raudtee-ettevõttele konkreetsel liinil veeremi käitamiseks loa andmisel tuleb arvesse võtta ka teisi nõudeid, mis on esitatud direktiivis 2004/49 ja direktiivis 2001/14, mida on muudetud direktiiviga 2004/50. Näiteks on infrastruktuuri-ettevõtjal lubatud seoses läbilaskevõimega mitte eraldada 1. kategooria teel liini 2. klassi rongile.

1.2   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala hõlmab üleeuroopalist kiirraudteevõrgustikku, mida on kirjeldatud direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) I lisas.

1.3   Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse sisu

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõikele 3 ja I lisa lõike 1 punktile b on käesoleva KTK ülesanne:

| (a) | määratleda selle kohaldamisala (2. jagu); |
| --- | --- |

(a)

määratleda selle kohaldamisala (2. jagu);

| (b) | sätestada olulised nõuded veeremi allsüsteemile (3. jagu); |
| --- | --- |

(b)

sätestada olulised nõuded veeremi allsüsteemile (3. jagu);

| (c) | näha ette funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikaadid, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama; |
| --- | --- |

(c)

näha ette funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikaadid, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama;

| (d) | sätestada käitamis- ja hoolduseeskirjad, mis vastavad eespool punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kohaldamisalale (4. jagu); |
| --- | --- |

(d)

sätestada käitamis- ja hoolduseeskirjad, mis vastavad eespool punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kohaldamisalale (4. jagu);

| (e) | sätestada asjaomaste isikute ametialane pädevus ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad asjaomase allsüsteemi kasutamisel ja hooldamisel (4. jagu); |
| --- | --- |

(e)

sätestada asjaomaste isikute ametialane pädevus ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad asjaomase allsüsteemi kasutamisel ja hooldamisel (4. jagu);

| (f) | määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, mida on vaja üleeuroopalise kiiraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks (5. jagu); |
| --- | --- |

(f)

määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, mida on vaja üleeuroopalise kiiraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks (5. jagu);

| (g) | sätestada, milliseid protseduure tuleb kasutada ühelt poolt koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamiseks ja teiselt poolt allsüsteemide EÜ-poolseks vastavustõendamiseks (6. jagu); |
| --- | --- |

(g)

sätestada, milliseid protseduure tuleb kasutada ühelt poolt koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamiseks ja teiselt poolt allsüsteemide EÜ-poolseks vastavustõendamiseks (6. jagu);

| (h) | sätestada KTK rakendamise strateegia (7. jagu); |
| --- | --- |

(h)

sätestada KTK rakendamise strateegia (7. jagu);

| (i) | kehtestada sätted konkreetseteks juhtudeks vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 3 (7. jagu). |
| --- | --- |

(i)

kehtestada sätted konkreetseteks juhtudeks vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 3 (7. jagu).

2.   VEEREMI ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA FUNKTSIOONID

2.1   Allsüsteemi kirjeldus

Veeremi allsüsteemi hulka ei kuulu juhtkäskude, infrastruktuuri ja käitamise allsüsteemid ega energiavarustuse allsüsteemi rööbasteeäärne osa, kuna nende allsüsteemide nõuded on määratletud nende endi koostalitluse tehnilises kirjelduses.

Lisaks ei sisalda veeremi allsüsteem rongi personali (vedurijuhti ega ülejäänud rongimeeskonda) ega reisijaid.

2.2   Veeremi allsüsteemi funktsioonid ja aspektid

Käesoleva veeremi allsüsteemi KTK kohaldamisala on otsuse 2002/735/EÜ lisas esitatud KTK kohaldamisala laiendus.

Veeremi allsüsteemi raames täidetavad funktsioonid on järgmised:

| — | vedada ja kaitsta reisijaid ning rongimeeskonda; |
| --- | --- |

—

vedada ja kaitsta reisijaid ning rongimeeskonda;

| — | kiirendada, kiirust säilitada, pidurdada ja seisata; |
| --- | --- |

—

kiirendada, kiirust säilitada, pidurdada ja seisata;

| — | tagada rongijuhi informeeritus, kindlustada ettevaade ja võimaldada rongi nõuetekohast juhtimist; |
| --- | --- |

—

tagada rongijuhi informeeritus, kindlustada ettevaade ja võimaldada rongi nõuetekohast juhtimist;

| — | toetada ja suunata rongi rööbasteel; |
| --- | --- |

—

toetada ja suunata rongi rööbasteel;

| — | signaalida rongi kohalolekust; |
| --- | --- |

—

signaalida rongi kohalolekust;

| — | toimida ohutult ka vahejuhtumite korral; |
| --- | --- |

—

toimida ohutult ka vahejuhtumite korral;

| — | olla keskkonda säästev; |
| --- | --- |

—

olla keskkonda säästev;

| — | hooldada veeremi allsüsteemi ja rongis olevat energiavarustuse allsüsteemi osa; |
| --- | --- |

—

hooldada veeremi allsüsteemi ja rongis olevat energiavarustuse allsüsteemi osa;

| — | suuta kasutada asjaomaseid raudtee energiavarustussüsteeme. |
| --- | --- |

—

suuta kasutada asjaomaseid raudtee energiavarustussüsteeme.

Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise seadmed kuuluvad juhtkäskude ning signaalimise allsüsteemidesse.

3.   OLULISED NÕUDED

3.1   Üldosa

Käesoleva KTK kohaldamisalas tagatakse käesoleva KTK 3. jaos nimetatud oluliste nõuete täitmine

| — | 4. jaos sätestatud allsüsteemide kirjelduse |
| --- | --- |

—

4. jaos sätestatud allsüsteemide kirjelduse

| — | ja 5. jaos sätestatud koostalitluse komponentide kirjelduse |
| --- | --- |

—

ja 5. jaos sätestatud koostalitluse komponentide kirjelduse

| — | järgimisega, mida tõendavad positiivsed tulemused, mis on saadud |
| --- | --- |

—

järgimisega, mida tõendavad positiivsed tulemused, mis on saadud

| — | koostalitluse komponentide kooskõla ja/või kasutussobivuse hindamisel |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide kooskõla ja/või kasutussobivuse hindamisel

| — | ning allsüsteemide vastavustõendamisel |
| --- | --- |

—

ning allsüsteemide vastavustõendamisel

vastavalt 6. jaos kirjeldatule.

Järgmistel juhtudel jääb osa olulistest nõuetest siseriiklike eeskirjade reguleerimisalasse:

| — | lahtised ja reserveeritud punktid, mis on loetletud lisas L; |
| --- | --- |

—

lahtised ja reserveeritud punktid, mis on loetletud lisas L;

| — | direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 kohased erandid; |
| --- | --- |

—

direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 kohased erandid;

| — | erijuhtumid, mida on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 7.3. |
| --- | --- |

—

erijuhtumid, mida on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 7.3.

Asjakohane vastavushindamine viiakse läbi liikmesriigi vastutusel ja tema poolt kehtestatud protseduuride kohaselt, kui liikmesriik on teatanud oma siseriiklikest eeskirjadest või palunud erandi kehtestamist või erijuhtumi võimaldamist.

Direktiivi 96/48/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik, selle allsüsteemid ning koostalitluse komponendid vastama kõnealuse direktiivi III lisas üldiselt sätestatud olulistele nõuetele.

Veeremi allsüsteemi ja selle komponentide vastavust olulistele nõuetele kontrollitakse vastavalt direktiivile 96/48/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ja käesolevale koostalitluse tehnilisele kirjeldusele.

3.2   Olulised nõuded on järgmised:

| — | ohutus; |
| --- | --- |

—

ohutus;

| — | töökindlus ja käideldavus; |
| --- | --- |

—

töökindlus ja käideldavus;

| — | tervisekaitse; |
| --- | --- |

—

tervisekaitse;

| — | keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse;

| — | tehniline ühilduvus. |
| --- | --- |

—

tehniline ühilduvus.

Direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) kohaselt võivad olulised nõuded olla üldiselt kohaldatavad kogu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku suhtes või olla spetsiifilised iga allsüsteemi ja selle komponentide suhtes.

3.3   Üldnõuded

Veeremi allsüsteemi puhul on lisaks direktiivi III lisas esitatud kaalutlustele olulised ka järgmised konkreetsed aspektid.

3.3.1   Ohutus

Oluline nõue 1.1.1

Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisega seotud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus)

| — | 4.2.2.4 (juurdepääs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (juurdepääs)

| — | 4.2.2.6 (vedurijuhiruum) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (vedurijuhiruum)

| — | 4.2.2.7 (tuuleklaas ja rongi esiots) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (tuuleklaas ja rongi esiots)

| — | 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

| — | 4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme)

| — | 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

| — | 4.2.3.10 (liivatamine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.10 (liivatamine)

| — | 4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.5 (reisijate teavitamine ja side) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (reisijate teavitamine ja side)

| — | 4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus)

| — | 4.2.6.3 (külgtuul) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (külgtuul)

| — | 4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites)

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.7 (süsteemi ohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7 (süsteemi ohutus)

| — | 4.2.7.13 (tarkvara) |
| --- | --- |

—

4.2.7.13 (tarkvara)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 1.1.2

Ratta ja rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalsel lubatud kiirusel.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staatiline teljekoormus)

| — | 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

Oluline nõue 1.1.3

Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on nende kasutusajaks ette nähtud. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus)

| — | 4.2.2.7 (tuuleklaas ja rongi esiots) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (tuuleklaas ja rongi esiots)

| — | 4.2.3.3.2 (teljelaagrite korrasoleku jälgimine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (teljelaagrite korrasoleku jälgimine)

| — | 4.2.3.4.3 (rööbastee koormamise piirväärtused) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (rööbastee koormamise piirväärtused)

| — | 4.2.3.4.9 (rattapaarid) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.9 (rattapaarid)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.6.1 (keskkonnatingimused) |
| --- | --- |

—

4.2.6.1 (keskkonnatingimused)

| — | 4.2.6.3 (külgtuul) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (külgtuul)

| — | 4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites), |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites),

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

| — | 4.2.8.3.6 (pantograafid ja kontaktkingad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (pantograafid ja kontaktkingad)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 1.1.4

Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu tagajärgi.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

Oluline nõue 1.1.5

Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema konstrueeritud selliselt, et kasutajate ohutus oleks tagatud ka juhul, kui nad käsitsevad neid seadiseid viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.2.4 (juurdepääs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (juurdepääs)

| — | 4.2.2.5 (tualetid) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (tualetid)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (reisijate häiresignaal)

| — | 4.2.7.1 (varuväljapääsud) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (varuväljapääsud)

| — | 4.2.7.3 (kaitse elektrilöögi eest) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (kaitse elektrilöögi eest)

| — | 4.2.7.5 (tõstmine ja päästetööd) |
| --- | --- |

—

4.2.7.5 (tõstmine ja päästetööd)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.3.2   Töökindlus ja käideldavus

Oluline nõue 1.2

Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus)

| — | 4.2.2.4 (juurdepääs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (juurdepääs)

| — | 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

| — | 4.2.3.3.2 (teljelaagrite korrasoleku jälgimine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (teljelaagrite korrasoleku jälgimine)

| — | 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

| — | 4.2.3.9 (vedrustustegur) |
| --- | --- |

—

4.2.3.9 (vedrustustegur)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.7.10 (järelevalve ja rikkeotsing) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (järelevalve ja rikkeotsing)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.3.3   Tervishoid

Oluline nõue 1.3.1

Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 1.3.2

Kõnealuseid materjale tuleb valida, paigutada ja kasutada selliselt, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.3.4   Keskkonnakaitse

Oluline nõue 1.4.1

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule)

| — | 4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus)

| — | 4.2.6.5 (välismüra) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (välismüra)

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 1.4.2

Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 1.4.3

Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete, seadmestike ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

3.3.5   Tehniline ühilduvus

Oluline nõue 1.5

„Infrastruktuuride ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui nendest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatud lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus.”

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.4 (juurdepääs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (juurdepääs)

| — | 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

| — | 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staatiline teljekoormus)

| — | 4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme)

| — | 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

| — | 4.2.3.5 (rongi suurim pikkus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (rongi suurim pikkus)

| — | 4.2.3.6 (suurimad kalded) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (suurimad kalded)

| — | 4.2.3.7 (rööbastee vähim kõverusraadius) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (rööbastee vähim kõverusraadius)

| — | 4.2.3.8 (rattaääriste määrimine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.8 (rattaääriste määrimine)

| — | 4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodünaamilised koormused vabas õhus)

| — | 4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (suurimad rõhumuutused tunnelites)

| — | 4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul)

| — | 4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.4   Veeremi allsüsteemi nõuded

3.4.1   Ohutus

Oluline nõue 2.4.1, 1. lõik

Veeremiüksuste ja nendevaheliste ühenduste ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate- ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (konstruktsiooni tugevus)

Oluline nõue 2.4.1, 2. lõik

Elektriseadmed ei tohi halvendada juhtimis- ega signaalimisseadmete ohutust ega toimimist.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad)

Oluline nõue 2.4.1, 3. lõik

Pidurdamisvõtted ja avaldatav surve peavad sobima kokku rööbaste, rajatiste ja signaalimissüsteemidega.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.3.4.3 (rööbastee koormamise piirväärtused) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (rööbastee koormamise piirväärtused)

| — | 4.2.4.1 (pidurite minimaalsed tööparameetrid) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (pidurite minimaalsed tööparameetrid)

| — | 4.2.4.5 (pöörisvoolupidurid) |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 (pöörisvoolupidurid)

Oluline nõue 2.4.1, 4. lõik

Tuleb võtta meetmeid, mis takistavad juurdepääsu pingestatud komponentidele, et vältida inimeste ohtu sattumist.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.5.2 (teabesildid reisijatele) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (teabesildid reisijatele)

| — | 4.2.7.3 (kaitse elektrilöögi eest) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (kaitse elektrilöögi eest)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 2.4.1, 5. lõik

Ohu korral peavad seadmed võimaldama reisijatel teavitada vedurijuhti ja rongimeeskonda temaga ühenduse võtmiseks.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.5 (reisijate teavitamine ja side) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (reisijate teavitamine ja side)

Oluline nõue 2.4.1, 6. lõik

Uksel peab olema avamis- ja sulgemissüsteem, mis tagab reisijate ohutuse.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.2.4.2 (välisuks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (välisuks)

Oluline nõue 2.4.1, 7. lõik

Tuleb tagada tähistatud varuväljapääsude olemasolu.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.5.2 (teabesildid reisijatele) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (teabesildid reisijatele)

| — | 4.2.7.1 (varuväljapääsud) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (varuväljapääsud)

Oluline nõue 2.4.1, 8. lõik

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (reisijate häiresignaal)

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

| — | 4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul)

| — | 4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem)

Oluline nõue 2.4.1, 9. lõik

Rongis peab tingimata olema piisava valgustugevusega ja kasutuskestusega hädavalgustus.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem)

Oluline nõue 2.4.1, 10. lõik

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega sidet pidada.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.5 (reisijate teavitamine ja side) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (reisijate teavitamine ja side)

3.4.2   Töökindlus ja käideldavus

Oluline nõue 2.4.2

Olulise tähtsusega seadmete ehitus ning liikumis-, veo- ja pidurdusseadmed, samuti juhtimissüsteem peavad halvenenud olukorras võimaldama rongil sõitu jätkata, kahjustamata kasutusse jäänud seadmete tööd.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.1.1 (sissejuhatus) |
| --- | --- |

—

4.2.1.1 (sissejuhatus)

| — | 4.2.1.2 (rongide ehitus) |
| --- | --- |

—

4.2.1.2 (rongide ehitus)

| — | 4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks)

| — | 4.2.4.1 (pidurite minimaalsed tööparameetrid) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (pidurite minimaalsed tööparameetrid)

| — | 4.2.4.2 (ratta/rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel) |
| --- | --- |

—

4.2.4.2 (ratta/rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel)

| — | 4.2.4.3 (pidurisüsteemi nõuded) |
| --- | --- |

—

4.2.4.3 (pidurisüsteemi nõuded)

| — | 4.2.4.4 (sõidupidurite tööparameetrid) |
| --- | --- |

—

4.2.4.4 (sõidupidurite tööparameetrid)

| — | 4.2.4.6 (rongi liikumatuse tagamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4.6 (rongi liikumatuse tagamine)

| — | 4.2.4.7 (pidurite tööparameetrid järskudel kalletel) |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 (pidurite tööparameetrid järskudel kalletel)

| — | 4.2.5.1 (valjuhääldiside) |
| --- | --- |

—

4.2.5.1 (valjuhääldiside)

| — | 4.2.7.2 (tuleohutus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (tuleohutus)

| — | 4.2.7.10 (järelevalve ja rikkeotsing) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (järelevalve ja rikkeotsing)

| — | 4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (avariivalgustussüsteem)

| — | 4.2.8.1 (veojõunõuded) |
| --- | --- |

—

4.2.8.1 (veojõunõuded)

| — | 4.2.8.2 (ratta ja rööbastee haardenõuded) |
| --- | --- |

—

4.2.8.2 (ratta ja rööbastee haardenõuded)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.4.3   Tehniline ühilduvus

Oluline nõue 2.4.3, 1. lõik

Elektriseadmestik peab ühilduma juhtkäskude ja signaalimise seadmete tööga.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad)

Oluline nõue 2.4.3, 2. lõik

Vooluvõtuseadiste omadused peavad võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku toitesüsteemis.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad)

Oluline nõue 2.4.3, 3. lõik

Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.2.4 (juurdepääs) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (juurdepääs)

| — | 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

| — | 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staatiline teljekoormus)

| — | 4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme)

| — | 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

| — | 4.2.3.5 (rongi suurim pikkus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (rongi suurim pikkus)

| — | 4.2.3.6 (suurimad kalded) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (suurimad kalded)

| — | 4.2.3.7 (rööbastee vähim kõverusraadius) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (rööbastee vähim kõverusraadius)

| — | 4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule)

| — | 4.2.4 (pidurdamine) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (pidurdamine)

| — | 4.2.6 (keskkonnatingimused) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (keskkonnatingimused)

| — | 4.2.7.4 (välistuled ja helisignaal) |
| --- | --- |

—

4.2.7.4 (välistuled ja helisignaal)

| — | 4.2.7.9 (juhtkäskude ja signaalimise süsteem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (juhtkäskude ja signaalimise süsteem)

| — | 4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (erinõuded tunnelite puhul)

| — | 4.2.8 (vedamine ja elektriseadmed) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (vedamine ja elektriseadmed)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

| — | 4.8 (infrastruktuuri- ja veeremiregistrid) |
| --- | --- |

—

4.8 (infrastruktuuri- ja veeremiregistrid)

3.5   Hooldusega seotud nõuded

Oluline nõue 2.5.1. Tervishoid

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja toimingud ei tohi ohustada inimeste tervist.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 2.5.2. Keskkonnakaitse

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud häiringutasemeid.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.6.5 (välismüra) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (välismüra)

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 2.5.3. Tehniline ühilduvus

Kiirrongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel rongidel, mille jaoks need on projekteeritud.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

3.6   Veeremi allsüsteemi puudutavad muude allsüsteemide nõuded

3.6.1   Infrastruktuur

Oluline nõue 2.1.1. Ohutus

Appropriate steps must be taken to prevent access to or undesirable intrusions into installations on lines travelled at high speed.

Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et ära hoida juurdepääs või soovimatu sissetung seadmetele, mis paiknevad kiirraudteeliinidel.

Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti raudteejaamades, kust rongid suure kiirusega läbi sõidavad. Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis piirab inimeste terviseriske (stabiilsus, tulekahju, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne).

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, mis võtaksid arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

See oluline nõue ei puuduta käesoleva KTK kohaldamisala.

3.6.2   Energiavarustus

Oluline nõue 2.2.1. Ohutus

Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada kiirrongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.

See oluline nõue ei puuduta käesoleva KTK kohaldamisala.

Oluline nõue 2.2.2. Keskkonnakaitse

Toitesüsteemide töötamine ei tohi häirida keskkonda üle kindlaks määratud piiride.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (välised elektromagnetilised häired)

| — | 4.2.8.3.6 (veeremi allsüsteemi nõuded seoses pantograafidega) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (veeremi allsüsteemi nõuded seoses pantograafidega)

Oluline nõue 2.2.3. Tehniline ühilduvus

„Kogu üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ulatuses kasutatavad elektrivarustussüsteemid peavad:

| — | võimaldama rongidel saavutada kindlaks määratud tööparameetreid, |
| --- | --- |

—

võimaldama rongidel saavutada kindlaks määratud tööparameetreid,

| — | ”ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega. |
| --- | --- |

—

”ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad)

3.6.3   Juhtkäsud ja signaalimine

Oluline nõue 2.3.1. Ohutus

Üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad võimaldama rongidel liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele.

See oluline nõue ei puuduta käesoleva KTK kohaldamisala.

Oluline nõue 2.3.2. Tehniline ühilduvus

Kõiki uusi kiirrongide infrastruktuure ja kiirveeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduva juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastuvõtmist, tuleb kohandada võrgustikes kasutamiseks.

Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist määratletud tingimustel kogu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku piires.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staatiline teljekoormus)

| — | 4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme)

| — | 4.2.6.6.1 (signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 (signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired)

| — | 4.2.7.9 (juhtkäskude ja signaalimise süsteem) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (juhtkäskude ja signaalimise süsteem)

| — | 4.2.8.3.10 (liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.10 (liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga)

3.6.4   Keskkond

Oluline nõue 2.6.1. Tervishoid

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitustegevus peab jääma seadusega kindlaksmääratud müra ja saaste piiridesse.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.6.5 (välismüra) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (välismüra)

| — | 4.2.7.6 (sisemüra) |
| --- | --- |

—

4.2.7.6 (sisemüra)

Oluline nõue 2.6.2. Keskkonnakaitse

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitamine ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis normaalsel hooldustasemel on vastuvõetamatu vahetult infrastruktuuri läheduses asuvale keskkonnale ja elutegevusele.

See oluline nõue ei puuduta käesoleva KTK kohaldamisala.

3.6.5   Käitamine

Oluline nõue 2.7.1. Ohutus, 1. lõik

Võrgustiku käituseeskirjade ning vedurijuhtide ja rongipersonali erialase ettevalmistuse kooskõlla viimisega tuleb tagada ohutu rahvusvaheline liiklemine.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.7.8 (vedurijuhi valvsusseade) |
| --- | --- |

—

4.2.7.8 (vedurijuhi valvsusseade)

Oluline nõue 2.7.1. Ohutus, 2. lõik

Käitustegevuse ja hoolduse intervallid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.9 (hooldustööd) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (hooldustööd)

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 2.7.2. Töökindlus ja käideldavus

Toimingute ja hooldusperioodide, hoolduspersonali väljaõppe ja erialase ettevalmistuse ning asjaomaste töötajate poolt hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteemiga tuleb kindlustada süsteemi töökindluse ja käideldavuse kõrge tase.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus)

Oluline nõue 2.7.3. Tehniline ühilduvus

Võrgustiku käituseeskirjade ning vedurijuhtide, rongipersonali ja liikluskorralduse eest vastutava personali erialase ettevalmistuse vastastikusesse kooskõlla viimisega tuleb tagada üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitamise tõhusus.

Oluline nõue täidetakse, järgides funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on esitatud punktis:

| — | 4.2.10 (tehniline hooldus). |
| --- | --- |

—

4.2.10 (tehniline hooldus).

3.7   Veeremi allsüsteemi elementide seosed oluliste nõuetega

| | Olulise nõude punkt direktiivis 96/48/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ |
| --- | --- |
| Veeremi allsüsteemi osa | Viidatud KTK punkt | Ohutus | Töökindlus ja käideldavus | Tervishoid | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus |
| Üldosa | 4.2.1 | | 2.4.2 | | | |
| Struktuur ja mehaanilised osad | 4.2.2 | | | | | |
| Rongide ehitus | 4.2.1.2 | | 2.4.2 | | | |
| Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks | 4.2.2.2 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Konstruktsiooni tugevus | 4.2.2.3 | 1.1.1
  1.1.3
  2.4.1.1 | 1.2 | | | |
| Juurdepääs | 4.2.2.4 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Välisuks | 4.2.2.4.2 | 2.4.1.6 | | | | |
| Tualetid | 4.2.2.5 | 1.1.5 | | | | |
| Vedurijuhiruum | 4.2.2.6 | 1.1.1 | | | | |
| Tuuleklaas ja rongi esiots | 4.2.2.7 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Vastastoime rööbasteega ja selle gabariit | 4.2.3 | | | | | |
| Kinemaatiline gabariit | 4.2.3.1 | 1.1.1 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Staatiline teljekoormus | 4.2.3.2 | 1.1.2 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme | 4.2.3.3 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Teljelaagrite korrasoleku jälgimine | 4.2.3.3.2 | 1.1.3 | 1.2 | | | |
| Veeremi dünaamiline käitumine | 4.2.3.4 | 1.1.1
  1.1.2 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Rööbastee koormamise piirväärtused | 4.2.3.4.3 | 1.1.3
  2.4.1.3 | | | | |
| Rattad | 4.2.3.4.9 | 1.1.3 | | | | |
| Rongi suurim pikkus | 4.2.3.5 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Suurimad kalded | 4.2.3.6 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Rööbastee vähim kõverusraadius | 4.2.3.7 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Rattaääriste määrimine | 4.2.3.8 | | | | | 1.5 |
| Vedrustustegur | 4.2.3.9 | | 1.2 | | | |
| Liivatamine | 4.2.3.10 | 1.1.1 | | | | |
| Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule | 4.2.3.11 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5
  2.4.3.3 |
| Pidurdamine | 4.2.4 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Minimaalne pidurdustõhusus | 4.2.4.1 | 2.4.1.3 | 2.4.2 | | | |
| Ratta-rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel | 4.2.4.2 | | 2.4.2 | | | |
| Pidurisüsteemi nõuded | 4.2.4.3 | | 2.4.2 | | | |
| Sõidupidurite tööparameetrid | 4.2.4.4 | | 2.4.2 | | | |
| Pöörisvoolupidurid | 4.2.4.5 | 2.4.1.3 | | | | |
| Rongi liikumatuse tagamine | 4.2.4.6 | | 2.4.2 | | | |
| Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel | 4.2.4.7 | | 2.4.2 | | | |
| Reisijate teavitamine ja side | 4.2.5 | 1.1.1
  2.4.1.5
  2.4.1.10 | | | | |
| Valjuhääldiside | 4.2.5.1 | | 2.4.2 | | | |
| Teabesildid reisijatele | 4.2.5.2 | 2.4.1.4
  2.4.1.7 | | | | |
| Reisijate häiresignaal | 4.2.5.3 | 1.1.5
  2.4.1.8 | | | | |
| Keskkonnatingimused | 4.2.6 | | | | | 2.4.3.3 |
| Keskkonnatingimused | 4.2.6.1 | 1.1.3 | | | | |
| Aerodünaamilised koormused vabas õhus | 4.2.6.2 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5 |
| Külgtuul | 4.2.6.3 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Suurimad rõhumuutused tunnelites | 4.2.6.4 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | 1.5 |
| Välismüra | 4.2.6.5 | | | 2.6.1 | 1.4.1
  2.5.2 | |
| Elektromagnetilised häired | 4.2.6.6 | 1.1.1
  2.4.1.2 | | | 1.4.1
  1.4.3
  2.5.2
  2.2.2 | 2.4.3.1 |
| Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired | 4.2.6.6.1 | | | | | 2.3.2 |
| Süsteemi ohutus | 4.2.7 | 1.1.1 | | | | |
| Varuväljapääsud | 4.2.7.1 | 1.1.5
  2.4.1.7 | | | | |
| Tuleohutus | 4.2.7.2 | 1.1.3
  1.1.4
  2.4.1.8 | 2.4.2 | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| Kaitse elektrilöögi eest | 4.2.7.3 | 1.1.5
  2.4.1.4 | | | | |
| Välistuled ja helisignaal | 4.2.7.4 | | | | | 2.4.3.3 |
| Tõstmine ja päästetööd | 4.2.7.5 | 1.1.5 | | | | |
| Sisemüra | 4.2.7.6 | | | 2.6.1 | | |
| Kliimaseadmed | 4.2.7.7 | | | | | |
| Vedurijuhi valvsusseade | 4.2.7.8 | 2.7.1 | | | | |
| Juhtkäskude ja signaalimise süsteem | 4.2.7.9 | 1.1.1 | | | | 2.4.3.3
  2.3.2 |
| Järelevalve ja rikkeotsing | 4.2.7.10 | | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Erinõuded tunnelite puhul | 4.2.7.11 | 2.4.1.8 | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Avariivalgustussüsteem | 4.2.7.12 | 2.4.1.8
  2.4.1.9 | 2.4.2 | | | |
| Tarkvara | 4.2.7.13 | 1.1.1 | | | | |
| Vedamine ja elektriseadmed | 4.2.8 | | | | | 2.4.3.3 |
| Veojõunõuded | 4.2.8.1 | | 2.4.2 | | | |
| Ratta-rööbastee haardenõuded | 4.2.8.2 | | 2.4.2 | | | |
| Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad | 4.2.8.3 | 2.4.1.2 | | | 2.2.3 | 1.5
  2.4.3.1
  2.4.3.2 |
| Pantograafid ja kontaktkingad | 4.2.8.3.6 | | | | 2.2.2 | |
| Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga | 4.2.8.3.8 | | | | | 2.3.2 |
| Hooldustööd | 4.2.9 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | | 2.5.1 | 1.4.1
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3 |
| Tehniline hooldus | 4.2.10 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | 1.2
  2.4.2
  2.7.2 | 1.3.1
  1.3.2
  2.5.1 | 1.4.1
  1.4.2
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3
  2.7.3 |
| Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid | 4.8 | | | | | 2.4.3.3 |

Olulise nõude punkt direktiivis 96/48/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ

Veeremi allsüsteemi osa

Viidatud KTK punkt

Ohutus

Töökindlus ja käideldavus

Tervishoid

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

Üldosa

4.2.1

2.4.2

Struktuur ja mehaanilised osad

4.2.2

Rongide ehitus

4.2.1.2

2.4.2

Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks

4.2.2.2

1.1.1

1.1.3

1.1.5

2.4.1.1

1.2

2.4.2

Konstruktsiooni tugevus

4.2.2.3

1.1.1

1.1.3

2.4.1.1

1.2

Juurdepääs

4.2.2.4

1.1.1

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Välisuks

4.2.2.4.2

2.4.1.6

Tualetid

4.2.2.5

1.1.5

Vedurijuhiruum

4.2.2.6

1.1.1

Tuuleklaas ja rongi esiots

4.2.2.7

1.1.1

1.1.3

Vastastoime rööbasteega ja selle gabariit

4.2.3

Kinemaatiline gabariit

4.2.3.1

1.1.1

1.2

1.5

2.4.3.3

Staatiline teljekoormus

4.2.3.2

1.1.2

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme

4.2.3.3

1.1.1

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Teljelaagrite korrasoleku jälgimine

4.2.3.3.2

1.1.3

1.2

Veeremi dünaamiline käitumine

4.2.3.4

1.1.1

1.1.2

1.2

1.5

2.4.3.3

Rööbastee koormamise piirväärtused

4.2.3.4.3

1.1.3

2.4.1.3

Rattad

4.2.3.4.9

1.1.3

Rongi suurim pikkus

4.2.3.5

1.5

2.4.3.3

Suurimad kalded

4.2.3.6

1.5

2.4.3.3

Rööbastee vähim kõverusraadius

4.2.3.7

1.5

2.4.3.3

Rattaääriste määrimine

4.2.3.8

1.5

Vedrustustegur

4.2.3.9

1.2

Liivatamine

4.2.3.10

1.1.1

Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule

4.2.3.11

1.1.1

1.4.1

1.5

2.4.3.3

Pidurdamine

4.2.4

1.1.1

1.1.3

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Minimaalne pidurdustõhusus

4.2.4.1

2.4.1.3

2.4.2

Ratta-rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel

4.2.4.2

2.4.2

Pidurisüsteemi nõuded

4.2.4.3

2.4.2

Sõidupidurite tööparameetrid

4.2.4.4

2.4.2

Pöörisvoolupidurid

4.2.4.5

2.4.1.3

Rongi liikumatuse tagamine

4.2.4.6

2.4.2

Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel

4.2.4.7

2.4.2

Reisijate teavitamine ja side

4.2.5

1.1.1

2.4.1.5

2.4.1.10

Valjuhääldiside

4.2.5.1

2.4.2

Teabesildid reisijatele

4.2.5.2

2.4.1.4

2.4.1.7

Reisijate häiresignaal

4.2.5.3

1.1.5

2.4.1.8

Keskkonnatingimused

4.2.6

2.4.3.3

Keskkonnatingimused

4.2.6.1

1.1.3

Aerodünaamilised koormused vabas õhus

4.2.6.2

1.1.1

1.4.1

1.5

Külgtuul

4.2.6.3

1.1.1

1.1.3

Suurimad rõhumuutused tunnelites

4.2.6.4

1.1.1

1.1.3

1.5

Välismüra

4.2.6.5

2.6.1

1.4.1

2.5.2

Elektromagnetilised häired

4.2.6.6

1.1.1

2.4.1.2

1.4.1

1.4.3

2.5.2

2.2.2

2.4.3.1

Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired

4.2.6.6.1

2.3.2

Süsteemi ohutus

4.2.7

1.1.1

Varuväljapääsud

4.2.7.1

1.1.5

2.4.1.7

Tuleohutus

4.2.7.2

1.1.3

1.1.4

2.4.1.8

2.4.2

1.3.2

1.4.2

Kaitse elektrilöögi eest

4.2.7.3

1.1.5

2.4.1.4

Välistuled ja helisignaal

4.2.7.4

2.4.3.3

Tõstmine ja päästetööd

4.2.7.5

1.1.5

Sisemüra

4.2.7.6

2.6.1

Kliimaseadmed

4.2.7.7

Vedurijuhi valvsusseade

4.2.7.8

2.7.1

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

4.2.7.9

1.1.1

2.4.3.3

2.3.2

Järelevalve ja rikkeotsing

4.2.7.10

1.2

2.4.2

Erinõuded tunnelite puhul

4.2.7.11

2.4.1.8

1.5

2.4.3.3

Avariivalgustussüsteem

4.2.7.12

2.4.1.8

2.4.1.9

2.4.2

Tarkvara

4.2.7.13

1.1.1

Vedamine ja elektriseadmed

4.2.8

2.4.3.3

Veojõunõuded

4.2.8.1

2.4.2

Ratta-rööbastee haardenõuded

4.2.8.2

2.4.2

Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

4.2.8.3

2.4.1.2

2.2.3

1.5

2.4.3.1

2.4.3.2

Pantograafid ja kontaktkingad

4.2.8.3.6

2.2.2

Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga

4.2.8.3.8

2.3.2

Hooldustööd

4.2.9

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

2.5.1

1.4.1

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

Tehniline hooldus

4.2.10

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

1.2

2.4.2

2.7.2

1.3.1

1.3.2

2.5.1

1.4.1

1.4.2

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

2.7.3

Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid

4.8

2.4.3.3

4.   ALLSÜSTEEMI KARAKTERISTIKUD

4.1   Sissejuhatus

Veeremi allsüsteemi vastavuskontroll tuleb teostada vastavalt direktiivile 96/48/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, eesmärgiga tagada koostalitlusvõime oluliste nõuete puhul.

Allsüsteemi ja selle liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikaadid, mida on kirjeldatud punktides 4.2 ja 4.3, ei tee kohustuslikuks kindlate tehnoloogiate või tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhtudel, kus see on tingimata vajalik üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks. Uuenduslikud lahendused, mis ei vasta käesolevale KTKle ja/või mida ei ole võimalik käesoleva KTK kohaselt hinnata, vajavad uusi spetsifikatsioone ja/või hindamismeetodeid. Tehnoloogiliste uuenduste võimaldamiseks toimub nende spetsifikatsioonide ja hindamismeetodite väljatöötamine vastavalt punktides 6.1.4 ja 6.2.3 kirjeldatud protsessile.

Veeremi ühised omadused määratakse kindlaks käesoleva KTK 4. jaos. Eriomadused esitatakse veeremiregistris (vt käesoleva KTK I lisa).

4.2   Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.1   Üldosa

4.2.1.1   Sissejuhatus

Veeremi allsüsteemi põhilised parameetrid on:

| — | suurimad jõud rööbastes (rööbastee koormamise piirväärtused) |
| --- | --- |

—

suurimad jõud rööbastes (rööbastee koormamise piirväärtused)

| — | teljekoormus |
| --- | --- |

—

teljekoormus

| — | maksimaalne rongi pikkus |
| --- | --- |

—

maksimaalne rongi pikkus

| — | veeremiüksuse kinemaatiline gabariit |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse kinemaatiline gabariit

| — | minimaalsed pidurdusomadused |
| --- | --- |

—

minimaalsed pidurdusomadused

| — | veeremi elektrilised piirväärtused |
| --- | --- |

—

veeremi elektrilised piirväärtused

| — | veeremi mehaanilised piirväärtused |
| --- | --- |

—

veeremi mehaanilised piirväärtused

| — | välismüra piirväärtused |
| --- | --- |

—

välismüra piirväärtused

| — | elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

—

elektromagnetilised häired

| — | sisemüra piirväärtused |
| --- | --- |

—

sisemüra piirväärtused

| — | kliimaseadmed |
| --- | --- |

—

kliimaseadmed

| — | liikumispuudega isikute veoga seotud omadused |
| --- | --- |

—

liikumispuudega isikute veoga seotud omadused

| — | suurimad rõhumuutused tunnelites |
| --- | --- |

—

suurimad rõhumuutused tunnelites

| — | suurimad kalded |
| --- | --- |

—

suurimad kalded

| — | pantograafi kollektoripea geomeetria |
| --- | --- |

—

pantograafi kollektoripea geomeetria

| — | hooldus. |
| --- | --- |

—

hooldus.

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku tööparameetrid peavad asjaomaste rongiklasside puhul vastama järgmiste liinikategooriate ettenähtud nõuetele:

| — | spetsiaalselt kiirrongiliikluseks ehitatud raudteeliinid, |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt kiirrongiliikluseks ehitatud raudteeliinid,

| — | spetsiaalselt kiirrongiliikluseks ajakohastatud raudteeliinid, |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt kiirrongiliikluseks ajakohastatud raudteeliinid,

| — | spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on eritunnuseid, |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on eritunnuseid,

nagu on kirjeldatud direktiivi 96/48/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, I lisa punktis 1.

Veeremi allsüsteemi jaoks on need nõuded järgmised.

| a) | Tööparameetrite miinimumnõuded
  Et hoida koostalitlusvõimelist raudteevõrgustikku käigus ning võimaldada rongidel sujuvalt lülituda üldisesse liiklusskeemi, tuleb kogu kiirliinidel kasutataval veeremil tagada vähemalt vähimad veojõu- ja pidurdusparameetrid. Rongidel peab olema piisav oote- ja varuvõimsus, et säilitada kõnealused tööparameetrid või lubada nende vähenemist ainult vähesel määral asjakohaste süsteemide või moodulite rikete korral (veoahel pantograafist telgedeni, mehhaanilised/elektrilised pidurid). Need piir- ja liigväärtused on üksikasjalikult kindlaks määratud punktides 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 ja 4.2.8.2 sisalduvates omadustes.
  Käesolevas KTKs kirjeldatud veeremiseadmete või -funktsioonide ohutuse seisukohalt oluliste rikete või reisijatega ülekoormatuse puhuks koostab veeremi valdaja ja/või raudtee-ettevõtja käituseeskirjad iga võimaliku halvenenud tingimuste juhu jaoks, arvestades selle tagajärgi, mis on tootja poolt määratletud. Käituseeskirjad kuuluvad raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi koosseisu ning nende vastavuskontroll teavitatud asutuse poolt ei ole nõutav. Selleks kirjeldab ja loetleb tootja vastavas dokumendis mitmesuguseid ettenähtavaid halvenenud tingimuste juhte ning nendega seotud veeremi allsüsteemi lubatavaid piirnorme ja käitustingimusi, mis võivad praktikas esineda. See dokument on üks osa direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) VI lisa punkti 4 kohasest tehnilisest dokumentatsioonist, mida tuleb arvestada käituseeskirjades. |
| --- | --- |

a)

Tööparameetrite miinimumnõuded

Et hoida koostalitlusvõimelist raudteevõrgustikku käigus ning võimaldada rongidel sujuvalt lülituda üldisesse liiklusskeemi, tuleb kogu kiirliinidel kasutataval veeremil tagada vähemalt vähimad veojõu- ja pidurdusparameetrid. Rongidel peab olema piisav oote- ja varuvõimsus, et säilitada kõnealused tööparameetrid või lubada nende vähenemist ainult vähesel määral asjakohaste süsteemide või moodulite rikete korral (veoahel pantograafist telgedeni, mehhaanilised/elektrilised pidurid). Need piir- ja liigväärtused on üksikasjalikult kindlaks määratud punktides 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 ja 4.2.8.2 sisalduvates omadustes.

Käesolevas KTKs kirjeldatud veeremiseadmete või -funktsioonide ohutuse seisukohalt oluliste rikete või reisijatega ülekoormatuse puhuks koostab veeremi valdaja ja/või raudtee-ettevõtja käituseeskirjad iga võimaliku halvenenud tingimuste juhu jaoks, arvestades selle tagajärgi, mis on tootja poolt määratletud. Käituseeskirjad kuuluvad raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi koosseisu ning nende vastavuskontroll teavitatud asutuse poolt ei ole nõutav. Selleks kirjeldab ja loetleb tootja vastavas dokumendis mitmesuguseid ettenähtavaid halvenenud tingimuste juhte ning nendega seotud veeremi allsüsteemi lubatavaid piirnorme ja käitustingimusi, mis võivad praktikas esineda. See dokument on üks osa direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) VI lisa punkti 4 kohasest tehnilisest dokumentatsioonist, mida tuleb arvestada käituseeskirjades.

| b) | Rongide suurim sõidukiirus
  Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõikele 3 ja I lisale on rongide maksimaalne sõidukiirus:






  — | 1. klassi rongide puhul vähemalt 250 km/h; |
| --- | --- | --- |

b)

Rongide suurim sõidukiirus

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõikele 3 ja I lisale on rongide maksimaalne sõidukiirus:

—

1. klassi rongide puhul vähemalt 250 km/h;

| — | 2. klassi rongide puhul vähemalt 190 km/h, kuid alla 250 km/h. |
| --- | --- |

—

2. klassi rongide puhul vähemalt 190 km/h, kuid alla 250 km/h.

Sõidukiirus on rongide nimikiirus, mille rongid peaksid saavutama igapäevasel sõidul vastavates liinilõikudes.

Mõlemal juhul peab koostalitlusvõimeline veerem olema võimeline sõitma oma suurimal kiirusel (kui seda infrastruktuur võimaldab) piisava kiirendusvaruga (viimane on määratletud järgmistes punktides).

4.2.1.2   Rongide ehitus

| a. | Käesolevat KTKd kohaldatakse nii rongikoosseisude kui ka üksikute veeremiüksuste suhtes, kuid seda hinnatakse alati veoajamiga ja veoajamita veeremiüksuste kindlaks määratud koosseisudes. |
| --- | --- |

a.

Käesolevat KTKd kohaldatakse nii rongikoosseisude kui ka üksikute veeremiüksuste suhtes, kuid seda hinnatakse alati veoajamiga ja veoajamita veeremiüksuste kindlaks määratud koosseisudes.

| b. | Mõlema rongiklassi puhul on lubatud järgmised konfiguratsioonid:






  — | liigendatud ja/või liigendamata rongid, |
| --- | --- | --- |

b.

Mõlema rongiklassi puhul on lubatud järgmised konfiguratsioonid:

—

liigendatud ja/või liigendamata rongid,

| — | kallutussüsteemidega või ilma nendeta rongikoosseisud, |
| --- | --- |

—

kallutussüsteemidega või ilma nendeta rongikoosseisud,

| — | ühe- või kahekorruselised rongikoosseisud. |
| --- | --- |

—

ühe- või kahekorruselised rongikoosseisud.

| c. | 1. klassi rongid on iseliikuvad rongikoosseisud, mille kummaski otsas on vedurijuhiruum, mis võivad liikuda ükskõik kummas suunas ning mis järgivad käesolevas KTKs nimetatud tööparameetreid. Et rongi veomahtu oleks võimalik kohandada muutuvate liiklustingimustega, on lubatud mitu rongikoosseisu kokku ühendada. Selline kahest või enamast rongikoosseisust koostatud rong peab samuti vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseisud või erinevate raudtee-ettevõtjate rongid peaksid töötama kokkuhaagitutena. |
| --- | --- |

c.

1. klassi rongid on iseliikuvad rongikoosseisud, mille kummaski otsas on vedurijuhiruum, mis võivad liikuda ükskõik kummas suunas ning mis järgivad käesolevas KTKs nimetatud tööparameetreid. Et rongi veomahtu oleks võimalik kohandada muutuvate liiklustingimustega, on lubatud mitu rongikoosseisu kokku ühendada. Selline kahest või enamast rongikoosseisust koostatud rong peab samuti vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseisud või erinevate raudtee-ettevõtjate rongid peaksid töötama kokkuhaagitutena.

| d. | 2. klassi rongid on rongikoosseisud või muutuvkoosseisuga rongid, mis võivad liikuda kas ainult ühes või kummaski suunas. Nende tööparameetrid peavad vastama käesolevale KTKle. Rongi veomahu kohandamiseks muutuvatele liiklusvajadustele on lubatud haakida kokku mitu 2. klassi rongi või lisada neile veeremiüksusi, kui tegemist on veduritest ja vagunitest koosnevate rongidega, mis jäävad kindlaksmääratud koosseisudesse. Selline kahest või enamast rongist koostatud rong peab vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseise või erinevate raudtee-ettevõtjate ronge peab tavatingimustel olema võimalik käitada kokku haagituna. |
| --- | --- |

d.

2. klassi rongid on rongikoosseisud või muutuvkoosseisuga rongid, mis võivad liikuda kas ainult ühes või kummaski suunas. Nende tööparameetrid peavad vastama käesolevale KTKle. Rongi veomahu kohandamiseks muutuvatele liiklusvajadustele on lubatud haakida kokku mitu 2. klassi rongi või lisada neile veeremiüksusi, kui tegemist on veduritest ja vagunitest koosnevate rongidega, mis jäävad kindlaksmääratud koosseisudesse. Selline kahest või enamast rongist koostatud rong peab vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseise või erinevate raudtee-ettevõtjate ronge peab tavatingimustel olema võimalik käitada kokku haagituna.

| e. | Et rongi veomahtu oleks võimalik kohandada muutuvate liiklustingimustega, on lubatud 1. ja 2. klassi ronge kokku ühendada. Selline kahest või enamast rongist koostatud rong peab vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseisud või erinevate raudtee-ettevõtjate rongid peaksid töötama kokkuhaagitutena. |
| --- | --- |

e.

Et rongi veomahtu oleks võimalik kohandada muutuvate liiklustingimustega, on lubatud 1. ja 2. klassi ronge kokku ühendada. Selline kahest või enamast rongist koostatud rong peab vastama käesolevas KTKs toodud spetsifikatsioonidele ja tööparameetritele. Ei ole nõutav, et erinevate tootjate rongikoosseisud või erinevate raudtee-ettevõtjate rongid peaksid töötama kokkuhaagitutena.

| f. | Kui kummagi rongiklassi puhul hinnatakse rongikoosseisu või ühte või mitmesse koosseisu kuuluvat veeremiüksust, peab hindamise taotleja selgelt määratlema koosseisud, mille kohta selline hindamine kehtib, ning need tuleb selgelt märkida EÜ vastavuskontrolli tüübi või projekti hindamistunnistuses. Üksiku veeremiüksuse hindamine ilma viiteta konkreetsele koosseisule ei ole lubatud. Iga koosseisu määratluses tuleb näidata veeremiüksuste tüübitähis, arv ja KTKga seotud omadused (vastavalt veeremiregistrile). |
| --- | --- |

f.

Kui kummagi rongiklassi puhul hinnatakse rongikoosseisu või ühte või mitmesse koosseisu kuuluvat veeremiüksust, peab hindamise taotleja selgelt määratlema koosseisud, mille kohta selline hindamine kehtib, ning need tuleb selgelt märkida EÜ vastavuskontrolli tüübi või projekti hindamistunnistuses. Üksiku veeremiüksuse hindamine ilma viiteta konkreetsele koosseisule ei ole lubatud. Iga koosseisu määratluses tuleb näidata veeremiüksuste tüübitähis, arv ja KTKga seotud omadused (vastavalt veeremiregistrile).

| g. | Iga rongi koosseisu kuuluva veeremiüksuse omadused peavad olema sellised, et rong vastaks käesolevale KTKle. Teatud nõudeid on võimalik hinnata ühe veeremiüksuse juures ning teatud nõudeid tuleb hinnata kindlas rongikoosseisus, mis on määratletud iga nõude puhul 6. jaos. |
| --- | --- |

g.

Iga rongi koosseisu kuuluva veeremiüksuse omadused peavad olema sellised, et rong vastaks käesolevale KTKle. Teatud nõudeid on võimalik hinnata ühe veeremiüksuse juures ning teatud nõudeid tuleb hinnata kindlas rongikoosseisus, mis on määratletud iga nõude puhul 6. jaos.

| h. | Koosseis(ud), mille kohta antud hindamine kehtib, tuleb selgelt määratleda EÜ vastavuskontrolli tüübi või projekti hindamistunnistuses. |
| --- | --- |

h.

Koosseis(ud), mille kohta antud hindamine kehtib, tuleb selgelt määratleda EÜ vastavuskontrolli tüübi või projekti hindamistunnistuses.

Mõisted

| 1. | Rongikoosseis — püsiv koosseis, mida saab muuta ainult töökojakeskkonnas, kui üldse. |
| --- | --- |

1.

Rongikoosseis — püsiv koosseis, mida saab muuta ainult töökojakeskkonnas, kui üldse.

| 2. | EMU/DMU (elektriveoga/diiselveoga mitmiküksus) — rongikoosseisud, mille kõik üksused suudavad kanda kasulikku koormat.
  Veoseadmed ja muud seadmed on tavaliselt, kuid mitte ainult põranda all. |
| --- | --- |

2.

EMU/DMU (elektriveoga/diiselveoga mitmiküksus) — rongikoosseisud, mille kõik üksused suudavad kanda kasulikku koormat.

Veoseadmed ja muud seadmed on tavaliselt, kuid mitte ainult põranda all.

| 3. | Veopea — rongikoosseisu kuuluv veoüksus, mille ühes otsas on üks vedurijuhiruum ja mis ei suuda kanda kasulikku koormat. |
| --- | --- |

3.

Veopea — rongikoosseisu kuuluv veoüksus, mille ühes otsas on üks vedurijuhiruum ja mis ei suuda kanda kasulikku koormat.

| 4. | Vedur — veoüksus, mis ei suuda kanda kasulikku koormat ning mida on võimalik tavalise käitamise korras rongist lahti haakida ja iseseisvalt kasutada. |
| --- | --- |

4.

Vedur — veoüksus, mis ei suuda kanda kasulikku koormat ning mida on võimalik tavalise käitamise korras rongist lahti haakida ja iseseisvalt kasutada.

| 5. | Vagun — püsiv- või muutuvkoosseisu kuuluv mittevedav veeremiüksus, mis suudab kanda kasulikku koormat. Sellise vaguni võib varustada vedurijuhikabiiniga. Sellist vagunit nimetatakse juhivaguniks. |
| --- | --- |

5.

Vagun — püsiv- või muutuvkoosseisu kuuluv mittevedav veeremiüksus, mis suudab kanda kasulikku koormat. Sellise vaguni võib varustada vedurijuhikabiiniga. Sellist vagunit nimetatakse juhivaguniks.

| 6. | Rong — käituskoosseis, mis koosneb ühest või mitmest veeremiüksusest või rongikoosseisust. |
| --- | --- |

6.

Rong — käituskoosseis, mis koosneb ühest või mitmest veeremiüksusest või rongikoosseisust.

| 7. | Määratletud koosseis — vt. punkt 4.2.1.2.f |
| --- | --- |

7.

Määratletud koosseis — vt. punkt 4.2.1.2.f

4.2.2   Struktuur ja mehaanilised osad

4.2.2.1   Üldosa

Käesolevas punktis käsitletakse haakeseadistele, veeremiüksuse tarinditele, juurdepääsule, tualettidele, vedurijuhiruumidele, rongi tuuleklaasidele ja esiotsale kehtivaid nõudeid.

4.2.2.2   Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks

4.2.2.2.1   Allsüsteemi nõuded

| a. | 1. klassi rongid peavad olema varustatud rongi mõlemas otsas asuva keskpuhvri automaatsiduriga, mis vastab punktis 4.2.2.2.2.1 antud määratlusele. Selle ülesanne on võimaldada selliste rongide päästmist rikke korral teise 1. klassi rongi abil. |
| --- | --- |

a.

1. klassi rongid peavad olema varustatud rongi mõlemas otsas asuva keskpuhvri automaatsiduriga, mis vastab punktis 4.2.2.2.2.1 antud määratlusele. Selle ülesanne on võimaldada selliste rongide päästmist rikke korral teise 1. klassi rongi abil.

| b. | 2. klassi rongid peavad olema varustatud mõlemas otsas kas






  — | keskpuhvri automaatsiduriga, mis vastab punktis 4.2.2.2.2.1 antud määratlusele, |
| --- | --- | --- |

b.

2. klassi rongid peavad olema varustatud mõlemas otsas kas

—

keskpuhvri automaatsiduriga, mis vastab punktis 4.2.2.2.2.1 antud määratlusele,

| — | või punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste komponentidega |
| --- | --- |

—

või punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste komponentidega

| — | või püsiadapteriga, mis vastab järgmistes punktides nimetatud nõuetele:






  — | punkt 4.2.2.2.2.1 |
| --- | --- | --- |

—

või püsiadapteriga, mis vastab järgmistes punktides nimetatud nõuetele:

—

punkt 4.2.2.2.2.1

| — | või punkt 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

—

või punkt 4.2.2.2.2.2.

| c. | Kõigil punkti 4.2.2.2.2.1 nõuetele vastava keskpuhvri automaatsiduriga varustatud rongidel peab olema punktis 4.2.2.2.2.3 määratletud puksiirseadis. See võimaldab kõnealuseid ronge rikke korral päästa või ära vedada liikuvate jõuüksuste või teiste rongide abil, mis on varustatud punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste osadega. |
| --- | --- |

c.

Kõigil punkti 4.2.2.2.2.1 nõuetele vastava keskpuhvri automaatsiduriga varustatud rongidel peab olema punktis 4.2.2.2.2.3 määratletud puksiirseadis. See võimaldab kõnealuseid ronge rikke korral päästa või ära vedada liikuvate jõuüksuste või teiste rongide abil, mis on varustatud punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste osadega.

| d. | Nõue võimaldada 1. ja 2. klassi rongide päästmist rikke korral kehtib ainult liikuvale jõuüksusele või teisele rongile, mis on varustatud punkti 4.2.2.2.2.1 nõutele vastavate keskpuhvri automaatsiduriga või punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste komponentidega. |
| --- | --- |

d.

Nõue võimaldada 1. ja 2. klassi rongide päästmist rikke korral kehtib ainult liikuvale jõuüksusele või teisele rongile, mis on varustatud punkti 4.2.2.2.2.1 nõutele vastavate keskpuhvri automaatsiduriga või punktile 4.2.2.2.2.2 vastavate puhver- ja veoseadiste komponentidega.

| e. | Nõuded avariiolukorras pukseerimiseks kasutatavate kiirrongide pneumaatilistele piduriseadmetele on toodud punktis 4.2.4.8 ja lisa K punktis K.2.2.2. |
| --- | --- |

e.

Nõuded avariiolukorras pukseerimiseks kasutatavate kiirrongide pneumaatilistele piduriseadmetele on toodud punktis 4.2.4.8 ja lisa K punktis K.2.2.2.

4.2.2.2.2   Nõuded koostalitlusvõime komponentidele

4.2.2.2.2.1   Keskpuhvri automaatsidur

Keskpuhvri automaatsidurid peavad geomeetriliselt ja funktsionaalselt ühilduma lisa K punktis K.1 näidatud „10. tüübi lukustussüsteemiga keskpuhvri automaatsiduriga” (tuntud ka Scharfenbergi süsteemina).

4.2.2.2.2.2   Puhver- ja veoseadiste komponendid

Puhver- ja veoseadiste komponendid peavad vastama tavaraudtee veeremi kaubavagunite 2005. aasta KTK punktile 4.2.2.1.2.

4.2.2.2.2.3   Puksiirseadis äravedamiseks ja päästetöödeks

Puksiirseadised äravedamiseks ja päästetöödeks peavad vastama lisa K punkti K.2 nõuetele.

4.2.2.3   Konstruktsiooni tugevus

4.2.2.3.1   Üldine kirjeldus

Veeremikerede staatiline ja dünaamiline tugevus peab kindlustama rongis viibijate ohutuse.

Raudtee ohutussüsteem põhineb aktiivsel ja passiivsel ohutusel.

| — | Aktiivne ohutus: süsteemid, mis vähendavad õnnetuse toimumise tõenäosust või õnnetuse raskust. |
| --- | --- |

—

Aktiivne ohutus: süsteemid, mis vähendavad õnnetuse toimumise tõenäosust või õnnetuse raskust.

| — | Passiivne ohutus: süsteemid, mis vähendavad õnnetuse toimumise korral selle tagajärgede raskust. |
| --- | --- |

—

Passiivne ohutus: süsteemid, mis vähendavad õnnetuse toimumise korral selle tagajärgede raskust.

Passiivse ohutuse süsteeme ei tohi kasutada raudteevõrgustiku puuduliku aktiivse ohutuse kompenseerimiseks, vaid need peavad aktiivset ohutust täiendama, et suurendada inimeste ohutust, kui kõik teised ohutusabinõud ei ole tulemusi andnud.

4.2.2.3.2   Põhimõtted (funktsionaalsed nõuded)

Allpool esitatud stsenaariumides kirjeldatud laupkokkupõrke korral peab veeremi mehaaniline struktuur:

| — | piirama aeglustumist, |
| --- | --- |

—

piirama aeglustumist,

| — | säilitama inimeste viibimisalas vajaliku ellujäämisruumi ja konstruktsiooni terviklikkuse, |
| --- | --- |

—

säilitama inimeste viibimisalas vajaliku ellujäämisruumi ja konstruktsiooni terviklikkuse,

| — | vähendama rööbastelt mahajooksu ohtu, |
| --- | --- |

—

vähendama rööbastelt mahajooksu ohtu,

| — | vähendama otsasõidu ohtu. |
| --- | --- |

—

vähendama otsasõidu ohtu.

Deformatsioon peab olema juhitud selliselt, et see vähemalt neelaks projektijärgsetes kokkupõrkestsenaariumites kirjeldatud energia. Deformatsioon peab olema järkjärguline, nii et see ei tekita üldist ebastabiilsust ega rikkeid, ning see peab toimuma ainult selleks määratud kokkulangemistsoonides. Kokkulangemistsoonideks võivad olla:

| — | puhvri/haakeseadiste pöörduvalt ja pöördumatult deformeeruvad osad; |
| --- | --- |

—

puhvri/haakeseadiste pöörduvalt ja pöördumatult deformeeruvad osad;

| — | struktuurivälised seadmed; |
| --- | --- |

—

struktuurivälised seadmed;

| — | vaguni keres olevad kortsumistsoonid; |
| --- | --- |

—

vaguni keres olevad kortsumistsoonid;

| — | mitme eespool nimetatud ala kombinatsioon. |
| --- | --- |

—

mitme eespool nimetatud ala kombinatsioon.

Kortsumistsoonid peavad paiknema iga veeremiüksuse otste lähedal asuvates inimtühjades alades, vaguni eesotsas ja vagunitevahelistes käikudes või kui see ei ole võimalik, siis ajutise viibimise alade (nt tualetid ja tamburid) või kabiinide kõrval asuvates tsoonides. Kortsumistsoonid ei tohi paikneda reisijate istumisaladel, kaasa arvatud sellised istumisalad, mis on varustatud klappistmetega.

4.2.2.3.3   Spetsifikatsioonid (lihtkoormuse juhtumid ja projektijärgsed kokkupõrkestsenaariumid)

| a) | Iga veeremiüksuse kere struktuurielemendid peavad taluma veeremiüksuse kerele avalduvaid pikisuunalisi ja vertikaalseid staatilisi koormusi, mis vastavad vähemalt standardi EN12663:2000 kategooriale P II. |
| --- | --- |

a)

Iga veeremiüksuse kere struktuurielemendid peavad taluma veeremiüksuse kerele avalduvaid pikisuunalisi ja vertikaalseid staatilisi koormusi, mis vastavad vähemalt standardi EN12663:2000 kategooriale P II.

| b) | Arvestada tuleb nelja kokkupõrkestsenaariumiga:






  — | laupkokkupõrge kahe ühesuguse rongi vahel, |
| --- | --- | --- |

b)

Arvestada tuleb nelja kokkupõrkestsenaariumiga:

—

laupkokkupõrge kahe ühesuguse rongi vahel,

| — | laupkokkupõrge veeremiüksusega, millel on külgpuhvrid, |
| --- | --- |

—

laupkokkupõrge veeremiüksusega, millel on külgpuhvrid,

| — | kokkupõrge raudteeületuskohal oleva veokiga, |
| --- | --- |

—

kokkupõrge raudteeületuskohal oleva veokiga,

| — | kokkupõrge madala takistusega. |
| --- | --- |

—

kokkupõrge madala takistusega.

Täpsemad andmed nimetatud stsenaariumide ja neile vastavate nõuete kohta on toodud lisas A.

4.2.2.4   Juurdepääs

4.2.2.4.1   Reisijate trepp

Üksikasjalikud nõuded on toodud liikumispuudega isikute juurdepääsu KTK punktides 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 ja 4.2.2.12.3.

4.2.2.4.2   Välisuks

4.2.2.4.2.1   Reisijatele ettenähtud uksed

Lisaks kohaldatakse liikumispuudega isikute juurdepääsu KTK punkti 4.2.2.4 asjakohaseid sätteid.

| a) | kasutatud terminid:






  — | suletud uks — uks, mis püsib suletuna ainult ukse sulgurmehhanismi abil; |
| --- | --- | --- |

a)

kasutatud terminid:

—

suletud uks — uks, mis püsib suletuna ainult ukse sulgurmehhanismi abil;

| — | lukustatud uks — uks, mis püsib suletuna mehaanilise lukustusseadise abil; |
| --- | --- |

—

lukustatud uks — uks, mis püsib suletuna mehaanilise lukustusseadise abil;

| — | lukustades kasutusest kõrvaldatud uks — uks, mis püsib suletud asendis rongimeeskonna liikme poolt aktiveeritud mehaanilise lukustusseadise abil. |
| --- | --- |

—

lukustades kasutusest kõrvaldatud uks — uks, mis püsib suletud asendis rongimeeskonna liikme poolt aktiveeritud mehaanilise lukustusseadise abil.

| b) | ukse toimimine:
  Avalikult kasutatava käsitsi avatava ukse riivistamiseks või avamiseks kasutatav seade peab olema kasutatav peopesa abil jõuga, mis ei ületa 20 N.
  Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajalik jõud ei tohi ületada järgmist.
  Kui uksed töötavad jõuajamiga ja nende avamiseks on paigaldatud nupud, peab iga töötav nupp (või seda ümbritsev ala) olema valgustatud ning selle kasutamiseks vajalik jõud ei tohi ületada 15 N. |
| --- | --- |

b)

ukse toimimine:

Avalikult kasutatava käsitsi avatava ukse riivistamiseks või avamiseks kasutatav seade peab olema kasutatav peopesa abil jõuga, mis ei ületa 20 N.

Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajalik jõud ei tohi ületada järgmist.

Kui uksed töötavad jõuajamiga ja nende avamiseks on paigaldatud nupud, peab iga töötav nupp (või seda ümbritsev ala) olema valgustatud ning selle kasutamiseks vajalik jõud ei tohi ületada 15 N.

| c) | ukse sulgemine:
  Uste juhtimise süsteem peab võimaldama rongimeeskonnal (vedurijuhil või reisisaatjal) sulgeda ja lukustada uksi enne rongi väljumist.
  Kui lukustamist kontrollib rongimeeskond ning see toimub ukse juurest, tohib see uks jääda avatuks, kui teised uksed sulguvad. Rongimeeskonnal peab olema võimalik seda ust hiljem sulgeda ja lukustada. Uks peab sulguma ja lukustuma automaatselt, kui rong saavutab kiiruse 5 km/h.
  Uksed peavad olema suletud ja lukustatud niikaua, kuni meeskond need avab.
  Kui uste juhtimise süsteem jääb elektrita, peab uksed lukustatuna hoidma lukustusmehhanism.
  Enne uste sulguma hakkamist peab käivituma kuuldav hoiatussignaal. |
| --- | --- |

c)

ukse sulgemine:

Uste juhtimise süsteem peab võimaldama rongimeeskonnal (vedurijuhil või reisisaatjal) sulgeda ja lukustada uksi enne rongi väljumist.

Kui lukustamist kontrollib rongimeeskond ning see toimub ukse juurest, tohib see uks jääda avatuks, kui teised uksed sulguvad. Rongimeeskonnal peab olema võimalik seda ust hiljem sulgeda ja lukustada. Uks peab sulguma ja lukustuma automaatselt, kui rong saavutab kiiruse 5 km/h.

Uksed peavad olema suletud ja lukustatud niikaua, kuni meeskond need avab.

Kui uste juhtimise süsteem jääb elektrita, peab uksed lukustatuna hoidma lukustusmehhanism.

Enne uste sulguma hakkamist peab käivituma kuuldav hoiatussignaal.

| d) | rongimeeskonnale kättesaadav teave:
  Vastav seade peab näitama vedurijuhile või rongimeeskonnale, et kõik uksed (välja arvatud rongimeeskonna poolt lokaalselt kontrollitav uks) on suletud ja lukus.
  Vedurijuht või rongimeeskond peab sobival saama viisil saama teavet ükskõik millise tõrke kohta ukse sulgumisel.
  „Lukustades kasutusest kõrvaldatud uksi” ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

d)

rongimeeskonnale kättesaadav teave:

Vastav seade peab näitama vedurijuhile või rongimeeskonnale, et kõik uksed (välja arvatud rongimeeskonna poolt lokaalselt kontrollitav uks) on suletud ja lukus.

Vedurijuht või rongimeeskond peab sobival saama viisil saama teavet ükskõik millise tõrke kohta ukse sulgumisel.

„Lukustades kasutusest kõrvaldatud uksi” ei võeta arvesse.

| e) | lukustamise teel ukse kasutusest kõrvaldamine:
  Rongis peab olema käsijuhitav seade, mis võimaldab meeskonnal ukse kasutusest kõrvaldamiseks lukustada. Seda peab olema võimalik teha nii rongi seest kui ka väljastpoolt rongi.
  Kui uks on lukustamise teel kasutusest kõrvaldatud, ei tohi uste juhtseadmed ega rongil olevad jälgimissüsteemid seda ust enam arvestada. |
| --- | --- |

e)

lukustamise teel ukse kasutusest kõrvaldamine:

Rongis peab olema käsijuhitav seade, mis võimaldab meeskonnal ukse kasutusest kõrvaldamiseks lukustada. Seda peab olema võimalik teha nii rongi seest kui ka väljastpoolt rongi.

Kui uks on lukustamise teel kasutusest kõrvaldatud, ei tohi uste juhtseadmed ega rongil olevad jälgimissüsteemid seda ust enam arvestada.

| f) | uste vabastamine avamiseks: rongimeeskonna käsutuses peavad olema juhtseadised, mis võimaldavad vabastada uksi eraldi mõlemal küljel, nii et reisijad saaksid neid rongi peatumise järel avada. |
| --- | --- |

f)

uste vabastamine avamiseks: rongimeeskonna käsutuses peavad olema juhtseadised, mis võimaldavad vabastada uksi eraldi mõlemal küljel, nii et reisijad saaksid neid rongi peatumise järel avada.

| g) | ukse avamise juhtseade: reisijatele peab nii veeremiüksuse seest kui ka väljast olema kättesaadav tavapärane ukse avamise juhtseade või avamisseade.
  Iga uks peab olema varustatud ühega järgmistest süsteemidest ning mõlemad süsteemid peavad olema kõigis liikmesriikides võrdselt lubatavad:






  — | individuaalne sisemine hädaolukorras avamise seade reisijatele, mis võimaldab ust avada ainult juhul, kui kiirus on alla 10 km/h,
  või |
| --- | --- | --- |

g)

ukse avamise juhtseade: reisijatele peab nii veeremiüksuse seest kui ka väljast olema kättesaadav tavapärane ukse avamise juhtseade või avamisseade.

Iga uks peab olema varustatud ühega järgmistest süsteemidest ning mõlemad süsteemid peavad olema kõigis liikmesriikides võrdselt lubatavad:

—

individuaalne sisemine hädaolukorras avamise seade reisijatele, mis võimaldab ust avada ainult juhul, kui kiirus on alla 10 km/h,

või

| — | individuaalne sisemine hädaolukorras avamise seade reisijatele, mis võimaldab ust avada. See seade peab olema kiiruse signaalist sõltumatu. Selle seadme kasutamiseks peab olema vaja vähemalt kahte järjestikust toimingut. |
| --- | --- |

—

individuaalne sisemine hädaolukorras avamise seade reisijatele, mis võimaldab ust avada. See seade peab olema kiiruse signaalist sõltumatu. Selle seadme kasutamiseks peab olema vaja vähemalt kahte järjestikust toimingut.

See seade ei tohi mõjuda „lukustades kasutusest kõrvaldatud ustele”. Sellisel juhul tuleb uks esmalt lukust vabastada.

Iga uks peab olema varustatud individuaalse, päästetöötajatele väljastpoolt juurdepääsetava avamisseadisega, mis võimaldab ust avada hädaolukorras. See seade ei tohi mõjuda „lukustades kasutusest kõrvaldatud ustele”. Sellises hädaolukorras tuleb uks esmalt lukust vabastada.

| h) | uste arv ja nende mõõtmed peavad võimaldama kõigi reisijate evakueerimist ilma pagasita kolme minuti jooksul, kui rong on peatunud platvormi ääres. Lubatud on arvestada liikumispuudega reisijate abistamist teiste reisijate või meeskonna poolt ning tingimust, et ratastooli kasutajad evakueeritakse ilma ratastoolita. Selle nõude vastavuskontrolliks kasutatakse füüsilist katsetust normaalkoormusel, mis on määratletud punktis 4.2.3.2, ja normaalsetel käitustingimustel. |
| --- | --- |

h)

uste arv ja nende mõõtmed peavad võimaldama kõigi reisijate evakueerimist ilma pagasita kolme minuti jooksul, kui rong on peatunud platvormi ääres. Lubatud on arvestada liikumispuudega reisijate abistamist teiste reisijate või meeskonna poolt ning tingimust, et ratastooli kasutajad evakueeritakse ilma ratastoolita. Selle nõude vastavuskontrolliks kasutatakse füüsilist katsetust normaalkoormusel, mis on määratletud punktis 4.2.3.2, ja normaalsetel käitustingimustel.

| i) | uksesse peavad olema paigaldatud läbipaistvad aknad, mis võimaldavad reisijatel kindlaks teha, kas ukse taga on platvorm. |
| --- | --- |

i)

uksesse peavad olema paigaldatud läbipaistvad aknad, mis võimaldavad reisijatel kindlaks teha, kas ukse taga on platvorm.

4.2.2.4.2.2   Kaubaveol ja rongimeeskonna poolt kasutatavad uksed

Rongil peab olema seade, mille abil vedurijuht või rongimeeskond saab uksi enne rongi väljumist sulgeda ja lukustada.

Uksed peavad jääma suletuks ja lukku, kuni vedurijuht või rongimeeskond need vabastab.

4.2.2.5   Tualetid

Reisirongidele peavad olema paigaldatud isoleeritud tsisterntualetid. Tualettide loputamiseks tohib kasutada puhast vett või taaskasutatavat vahendit.

Kui loputusvahend ei ole puhas vesi, tuleb loputusvahendi omadused kanda veeremiregistrisse.

4.2.2.6   Vedurijuhiruum

| a | sisse- ja väljapääs
  Vedurijuhiruumi peab pääsema rongi mõlemalt poolelt nii platvormidelt vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKle kui ka kõrguselt, mis on 200 mm allpool seisuteel oleva rööpa pinda.
  Sissepääs on lubatud otse väljast või läbi kõrvalasuva sektsiooni vedurijuhiruumi tagaosas.
  Rongi meeskond peab saama takistada kõrvaliste isikute pääsemist juhiruumi. |
| --- | --- |

a

sisse- ja väljapääs

Vedurijuhiruumi peab pääsema rongi mõlemalt poolelt nii platvormidelt vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKle kui ka kõrguselt, mis on 200 mm allpool seisuteel oleva rööpa pinda.

Sissepääs on lubatud otse väljast või läbi kõrvalasuva sektsiooni vedurijuhiruumi tagaosas.

Rongi meeskond peab saama takistada kõrvaliste isikute pääsemist juhiruumi.

| b | nähtavus
  Nähtavus ette: vedurijuhiruum peab olema projekteeritud selliselt, et juhil oleks tavapärasest istuvast juhtimisasendist, mis on määratud kindlaks lisas B, joonistel B.1, B.2, B.3, B.4 ja B.5, selge ja takistamatu vaade, mis võimaldaks näha kohtkindlaid signaale rööbastee vasakul ja paremal küljel, kui rong paikneb rõhtsal ja sirgel teel ja signaalid asuvad lisas B nimetatud kohtadel, mis on mõõdetud kas haakeseadise otsast või puhvri tasapinnast (sõltuvalt sellest, kumba kasutatakse). Seisva juhtimisasendi arvestamine ei ole nõutav.
  Nähtavus küljele: juhi käsutuses peab olema juhiruumi mõlemal küljel avatav aken või avatav paneel, mis oleks piisavalt suur, et juht saaks selle avast pea läbi panna. Täiendavate seadmete kasutamine külg- või taganähtavuse jaoks ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

b

nähtavus

Nähtavus ette: vedurijuhiruum peab olema projekteeritud selliselt, et juhil oleks tavapärasest istuvast juhtimisasendist, mis on määratud kindlaks lisas B, joonistel B.1, B.2, B.3, B.4 ja B.5, selge ja takistamatu vaade, mis võimaldaks näha kohtkindlaid signaale rööbastee vasakul ja paremal küljel, kui rong paikneb rõhtsal ja sirgel teel ja signaalid asuvad lisas B nimetatud kohtadel, mis on mõõdetud kas haakeseadise otsast või puhvri tasapinnast (sõltuvalt sellest, kumba kasutatakse). Seisva juhtimisasendi arvestamine ei ole nõutav.

Nähtavus küljele: juhi käsutuses peab olema juhiruumi mõlemal küljel avatav aken või avatav paneel, mis oleks piisavalt suur, et juht saaks selle avast pea läbi panna. Täiendavate seadmete kasutamine külg- või taganähtavuse jaoks ei ole kohustuslik.

| c | istmed
  Vedurijuhi põhiiste peab olema konstrueeritud nii, et see võimaldaks vedurijuhil teostada kõiki normaalseid juhtimistoiminguid isteasendis. Tervishoiu, ohutuse ja ergonoomikaga seotud nõuded on jäetud lahtiseks.
  Lisaks peab olema paigaldatud teine ettepoole vaatav iste võimaliku saatva meeskonnaliikme jaoks. Sellele istekohale ei kehti punktis b toodud nõuded nähtavuse kohta. |
| --- | --- |

c

istmed

Vedurijuhi põhiiste peab olema konstrueeritud nii, et see võimaldaks vedurijuhil teostada kõiki normaalseid juhtimistoiminguid isteasendis. Tervishoiu, ohutuse ja ergonoomikaga seotud nõuded on jäetud lahtiseks.

Lisaks peab olema paigaldatud teine ettepoole vaatav iste võimaliku saatva meeskonnaliikme jaoks. Sellele istekohale ei kehti punktis b toodud nõuded nähtavuse kohta.

| d | sisustuse paigutus
  Vedurijuhiruumis ei tohi olla töötajate vaba liikumist piiravaid takistusi. Vedurijuhiruumi põrandal ei tohi olla astmeid; astmed on lubatud vedurijuhiruumi ja külgnevate sektsioonide või välisuste vahel. Sisustuse paigutus peab arvestama juhi antropomeetrilisi mõõte vastavalt lisale B. |
| --- | --- |

d

sisustuse paigutus

Vedurijuhiruumis ei tohi olla töötajate vaba liikumist piiravaid takistusi. Vedurijuhiruumi põrandal ei tohi olla astmeid; astmed on lubatud vedurijuhiruumi ja külgnevate sektsioonide või välisuste vahel. Sisustuse paigutus peab arvestama juhi antropomeetrilisi mõõte vastavalt lisale B.

4.2.2.7   Tuuleklaas ja rongi esiots

Vedurijuhiruumi tuuleklaas peab olema:

| a) | järgmiste omadustega optilise kvaliteediga: vedurijuhiruumi esiakende jaoks kasutatava turvaklaasi ja külmumise vältimiseks soojendatavate akende klaasid ei tohi moonutada signaaltulede värvi ning nende kvaliteet peab olema selline, et klaas jääks läbistamisel või kildumisel kohale ning tagaks meeskonnale piisava kaitse ja nähtavuse, et võimaldada rongil sõitu jätkata. Need nõuded on toodud lisa J punktis J.1; |
| --- | --- |

a)

järgmiste omadustega optilise kvaliteediga: vedurijuhiruumi esiakende jaoks kasutatava turvaklaasi ja külmumise vältimiseks soojendatavate akende klaasid ei tohi moonutada signaaltulede värvi ning nende kvaliteet peab olema selline, et klaas jääks läbistamisel või kildumisel kohale ning tagaks meeskonnale piisava kaitse ja nähtavuse, et võimaldada rongil sõitu jätkata. Need nõuded on toodud lisa J punktis J.1;

| b) | varustatud jäätumis- ja uduvastase seadme ja välise puhastuse võimalusega; |
| --- | --- |

b)

varustatud jäätumis- ja uduvastase seadme ja välise puhastuse võimalusega;

| c) | suuteline taluma kokkupõrkeid lisa J punktis J.2.1 määratletud lendobjektidega ning taluma lisa J punktis J.2.2 määratletud killunemist. |
| --- | --- |

c)

suuteline taluma kokkupõrkeid lisa J punktis J.2.1 määratletud lendobjektidega ning taluma lisa J punktis J.2.2 määratletud killunemist.

Rongi esiots peab taluma sama tugevaid lööke nagu aken, et kaitsta rongi esiosas viibivaid inimesi.

Tuuleklaasi sisekülje servad peavad olema toestatud, et takistada selle sissepaiskumist õnnetuse korral.

4.2.2.8   Rongimeeskonna kasutatavad hoiukohad

Vedurijuhikabiinis või selle lähedal või kui rong on varustatud eraldi abisektsiooniga, siis selles sektsioonis peavad asuma sobivad hoiukohad rõivastele ja varustusele, mis peab meeskonnaga kaasa sõitma.

4.2.2.9   Manöövrimeeskonna kasutatavad välisastmed

Kui rong

| — | on varustatud UIC-kohaste haakeseadistega, |
| --- | --- |

—

on varustatud UIC-kohaste haakeseadistega,

| — | on muutuva koosseisuga |
| --- | --- |

—

on muutuva koosseisuga

| — | ning vajalikud on manöövrimeeskonna poolt kasutatavad välised trepiastmed, |
| --- | --- |

—

ning vajalikud on manöövrimeeskonna poolt kasutatavad välised trepiastmed,

peavad sellised astmed vastama tavaraudtee veeremi kaubavaguni KTK punktile 4.2.2.2.

4.2.3   Vastastoime rööbasteega ja gabariidid

4.2.3.1   Kinemaatiline gabariit

Veerem peab vastama ühele veeremi kinemaatilise gabariidi normile, mis on määratletud tavaraudtee veeremi kaubavaguni 2005. a. KTK lisas C.

Pantograafi gabariit peab vastama standardi prEN 50367:2006 punktile 5.2.

Veeremi EÜ vastavuskontrolli tüübi- või projektihindamistunnistusel ja veeremiregistris tuleb märkida hinnatud gabariit.

4.2.3.2   Staatiline teljekoormus

Nominaalne staatiline teljekoormus (Po) rööbasteel peab vastama järgmistele nõuetele, et piirata rongi poolt rööbasteele avaldatavat jõudu. Mõõtmised tuleb teostada järgmistes tavapärase koormuse tingimustes: tavapärane kasulik koorem, rongimeeskond, kõik käitamiseks vajalikud materjalid (nt määrdeained, jahutusvedelikud, toitlustustarbed, tualettide loputusvahendid jne.) ning 2/3 kulumaterjalidest (nt kütus, liiv, toit jms.).

Normaalse kasuliku koorma kindlakstegemiseks kasutatakse järgmist määratlust, mis sõltub veeremiüksuse tüübist või piirkonnast:

| — | reisijate istumisalad, kaasa arvatud restoranvagunites olevad istmed: reisijate istekohtade arv korrutatud 80 kg (pinke (madalaid ja kõrgeid), toetuspiirdeid ja seismistugesid istmeteks ei loeta) |
| --- | --- |

—

reisijate istumisalad, kaasa arvatud restoranvagunites olevad istmed: reisijate istekohtade arv korrutatud 80 kg (pinke (madalaid ja kõrgeid), toetuspiirdeid ja seismistugesid istmeteks ei loeta)

| — | ajutise viibimise alad (nt tamburid, vagunitevahelised käigud, tualetid): reisijate kasulikku koormat ei arvestata |
| --- | --- |

—

ajutise viibimise alad (nt tamburid, vagunitevahelised käigud, tualetid): reisijate kasulikku koormat ei arvestata

| — | muud sektsioonid, mis ei ole reisijatele ligipääsetavad ning kus hoitakse pagasit, kaupu: maksimaalne kasulik koorem tasuliste teenuste osutamisel |
| --- | --- |

—

muud sektsioonid, mis ei ole reisijatele ligipääsetavad ning kus hoitakse pagasit, kaupu: maksimaalne kasulik koorem tasuliste teenuste osutamisel

Erinevat tüüpi veeremiüksused on määratletud punktis 4.2.1.2.

Nominaalne staatiline koormus Po telje kohta peab vastama tabelis 1 toodud väärtustele (1 tonn (1) = 1 000 kg):

Tabel 1.

Staatiline teljekoormus

| | Maksimaalne sõidukiirus V [km/h] |
| --- | --- |
| 190≤V≤200 | 200<V≤230 | 230<V<250 | V =250 | V>250 |
| 1. klass | | | | ≤ 18t | ≤ 17t |
| 2. klassi vedurid ja veopead | ≤ 22,5t | ≤ 18t | puudub | puudub |
| 2. klassi mootorvagunid | ≤ 20t | ≤ 18t | puudub | puudub |
| 2. klassi lokomotiivide poolt veetavad vagunid | ≤ 18t | puudub | puudub |

Maksimaalne sõidukiirus V [km/h]

190≤V≤200

200<V≤230

230<V<250

V =250

V>250

1. klass

≤ 18t

≤ 17t

2. klassi vedurid ja veopead

≤ 22,5t

≤ 18t

puudub

puudub

2. klassi mootorvagunid

≤ 20t

≤ 18t

puudub

puudub

2. klassi lokomotiivide poolt veetavad vagunid

≤ 18t

puudub

puudub

Rongi maksimaalne summeeritud staatiline teljekoormus (rongi kogumass) ei tohi olla suurem kui:

| | (rongi kõigi nominaalsete staatiliste teljekoormuste summa) x 1,02 |
| --- | --- |

(rongi kõigi nominaalsete staatiliste teljekoormuste summa) x 1,02

Rongi kogumass ei tohi ületada 1 000 t.

Mis tahes telje maksimaalne staatiline teljekoormus eraldi võetuna ei tohi olla suurem kui:

| | (üksiku telje nominaalne staatiline teljekoormus) x 1,04. |
| --- | --- |

(üksiku telje nominaalne staatiline teljekoormus) x 1,04.

Staatilise rattakoormuse erinevus ühe pöörd- või kandevankri mis tahes rataste vahel ei tohi ületada 6 % pöörd- või kandevankri keskmisest rattakoormusest. Enne kaalumist on lubatud tsentreerida vaguni kere pöördvankrite keskjoonele.

Üksiku telje staatiline teljekoormus ei tohi olla väiksem kui 5 t. See väärtus vastab juhtkäskude ja signaalimise 2006. a. KTK lisa A 1. liite punktides 3.1.1, 3.1.2 ja 3.1.3 toodud nõuetele.

4.2.3.3   Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme

4.2.3.3.1   Elektritakistus

Rööbastee vooluahelate töö tagamiseks peab iga rattapaari elektritakistus, mis on mõõdetud pöiast pöiani, vastama juhtkäskude ja signaalimise 2006. a. KTK lisa A 1. liite punkti 3.5 nõuetele.

Sõltumatute rataste puhul (sõltumatult pöörduvad kõrvutised rattad) tuleb rattapaar elektriliselt ühendada ja kontrollida tulemust eespool nimetatud väärtuste suhtes.

4.2.3.3.2   Teljelaagrite korrasoleku jälgimine

4.2.3.3.2.1   1. klassi rongid

1. klassi rongidel jälgitakse rattapaaride laagrite korrasolekut rongil olevate jälgimisseadmetega.

Need seadmed peavad suutma tuvastada rattapaari laagri seisukorra halvenemise kas selle temperatuuri, dünaamiliste sageduste või mõne muu sobiva laagri korrasolekut näitava omaduse jälgimise abil. Need seadmed peavad genereerima teate hooldusvajaduse kohta ning näitama vajadusel käituspiirangute vajalikkust sõltuvalt rattapaari laagri seisukorra halvenemise ulatusest.

Tuvastussüsteem peab asuma täielikult rongi pardal ning diagnoosisõnumid tuleb edastada vedurijuhile.

Rongil olevate tuvastusseadmete spetsifikatsioon ja hindamismeetod on jäetud lahtiseks.

Et 1. klassi rongid ei käivitaks valehäireid rööbasteeäärsetes teljelaagrite ülekuumenemise tuvastusseadmetes, ei tohi 1. klassi rongidel olla ühtegi komponenti (peale teljelaagrite), veeremiüksuse osa ega eset, mis kiirgaks sellesse punktis 4.2.3.3.2.3 määratletud alasse häire käivitamiseks piisavalt soojust. Kui selline võimalus on olemas, tuleb komponent, veeremiüksuse osa või ese, mis võib häire käivitada, rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete suhtes püsivalt varjestada.

Infrastruktuuri ettevõtja, kelle liinidel rongidega kavatsetakse sõita, ja raudtee-ettevõtja vastastikusel kokkuleppel on lubatud 1. klassi rongide teljelaagrite ja rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete vahelise liidese tekitamine lisaks rongis olevatele tuvastusseadmetele, kui on täidetud kõik punktis 4.2.3.3.2.3 toodud nõuded. Teise võimalusena on infrastruktuuri ettevõtja ja raudtee-ettevõtja vahelisel kokkuleppel lubatud selliseid ronge identifitseerida rongide identifitseerimise süsteemi abil ning kasutada teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmeid vastavalt kokkuleppele.

Kui sõltumatult pöörlevate ratastega veeremiüksustel ei ole võimalik valehäireid takistada rongi identifitseerimisnumbri abil, tuleb esmajärjekorras lähtuda rongis oleva tuvastussüsteemi andmetest tingimusel, et kõik rattalaagrid on jälgimise all. Veeremiregistris tuleb näidata, kas teljelaagrid, mis võivad häire käivitada, on rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete suhtes püsivalt varjestatud.

4.2.3.3.2.2   2. klassi rongid

2. klassi rongide varustamine rongis oleva tuvastussüsteemiga ei ole kohustuslik, välja arvatud juhul, kui nende teljelaagrite ülekuumenemist ei ole võimalik kindlaks teha rööbasteeäärsete tuvastussüsteemidega, mis on määratletud juhtkäskude ja signaalimise 2006. a. KTK lisa A 2. liites.

Kui 2. klassi rong on varustatud rongis oleva rattapaaride laagrite korrasoleku jälgimise seadmetega, kohaldatakse punkti 4.2.3.3.2.1 nõudeid.

2. klassi rongides, mis ei ole varustatud rongis oleva rattapaaride laagrite korrasoleku jälgimise seadmetega, tuleb luua võimalus rattapaaride laagrite korrasoleku jälgimiseks rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete abil, mis suudaks kindlaks teha rattaparide laagrite temperatuuri ebatavalise tõusu ning vastaks punktis 4.2.3.3.2.3 toodud veeremiüksuse liidese nõuetele.

4.2.3.3.2.3   Teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamine 2. klassi rongidel

4.2.3.3.2.3.1   Üldosa

Minimaalne veeremiüksuse ala, mis peab olema vaba teljelaagrite temperatuuri mõõtmiseks rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmetega ning mida nimetatakse sihtalaks, peab vastama punktides 4.2.3.3.2.3.3 ja 4.2.3.3.2.3.4 toodud nõuetele.

4.2.3.3.2.3.2   Funktsionaalsed nõuded veeremile

Veeremiüksuse teljelaagrid peavad olema konstrueeritud selliselt, et maksimaalne temperatuurierinevus laagri koormatud ala ja sihtala vahel ei ületaks 20 °C, kui seda hinnatakse standardi EN 12082:1998 6. lisas „Seadmete tööomaduste katsetamine” määratletud meetoditega.

2. klassi rongide puhul kohaldatakse rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmetega mõõdetud teljelaagrite sihtala temperatuuri (Taxle box) suhtes vähemalt kolme alarmikäivitustaset:

| a) | soojenemise alarm: Taxle box lahtine °C |
| --- | --- |

a)

soojenemise alarm: Taxle box lahtine °C

| b) | kuumenemise alarm: Taxle box lahtine °C |
| --- | --- |

b)

kuumenemise alarm: Taxle box lahtine °C

| c) | erinevuse alarm (rattapaari parema ja vasaku laagri temperatuuride erinevus = ΔTdiff): ΔTdiff lahtine °C |
| --- | --- |

c)

erinevuse alarm (rattapaari parema ja vasaku laagri temperatuuride erinevus = ΔTdiff): ΔTdiff lahtine °C

Kui neid alarmikäivitustasemeid ei soovita kasutada, on infrastruktuuri ettevõtja ja raudtee-ettevõtja vahelisel kokkuleppel lubatud selliseid ronge identifitseerida rongide identifitseerimise süsteemi abil ning kasutada spetsiifilisi kokkulepitud alarmikäivitustasemeid, mis erinevad ülal toodud tasemetest. Spetsiifilised alarmikäivitustasemed tuleb kanda veeremiregistrisse.

4.2.3.3.2.3.3   Sihtala põikimõõtmed ja kõrgus rööpmetasandist

1 435 mm rööbasteel kasutatava veeremi puhul peab teljelaagrite all olev sihtala, mis peab jääma vabaks rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmetega mõõtmiseks, olema vähemalt 50 mm pikkune, kui vähim põikikaugus rattapaari keskkohast on 1 040 mm ja suurim põikikaugus rattapaari keskkohast on 1 120 mm ning selle kõrgus rööpa pinna kohal peab olema vahemikus 260 mm ja 500 mm.

4.2.3.3.2.3.4   Sihtala pikimõõtmed

Teljelaagrite all olev sihtala, mis peab jääma vabaks rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmetega mõõtmiseks (vt joonis 1), peab pikisuunas:

| — | olema tsentreeritud rattapaari keskjoonele, |
| --- | --- |

—

olema tsentreeritud rattapaari keskjoonele,

| — | olema neid kasutavatel 1. klassi rongidel vähemalt Lmin (mm) = 130mm |
| --- | --- |

—

olema neid kasutavatel 1. klassi rongidel vähemalt Lmin (mm) = 130mm

| — | olema neid kasutavatel 2. klassi rongidel vähemalt Lmin (mm) = 100mm. |
| --- | --- |

—

olema neid kasutavatel 2. klassi rongidel vähemalt Lmin (mm) = 100mm.

4.2.3.3.2.3.5   Piirnõuded väljaspool sihtala

Rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete soovimatu aktiveerimise vältimiseks kehtivad rattapaari vertikaaltasandil ja keskjoonel vähemalt LE mm (=500 mm) pikisuunas järgmised nõuded.

| a. | Ükski komponent, veeremiüksuse osa ega ese, mille temperatuur on kõrgem kui teljelaagrite temperatuur (nt kuumlast, mootori väljalase) ei tohi paikneda pikisuunalises piiralas pikkusega LE (mm) ja sihtala põikipiiridele (vastavalt punktile 4.2.3.3.2.3.3) kummaltki poolt lähemal kui 10 mm, välja arvatud juhul kui see on rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete suhtes varjestatud. |
| --- | --- |

a.

Ükski komponent, veeremiüksuse osa ega ese, mille temperatuur on kõrgem kui teljelaagrite temperatuur (nt kuumlast, mootori väljalase) ei tohi paikneda pikisuunalises piiralas pikkusega LE (mm) ja sihtala põikipiiridele (vastavalt punktile 4.2.3.3.2.3.3) kummaltki poolt lähemal kui 10 mm, välja arvatud juhul kui see on rööbasteeäärsete teljelaagrite ülekuumenemise tuvastamise seadmete suhtes varjestatud.

| b. | Ükski komponent, veeremiüksuse osa ega ese, mis võib suurendada mõne piiralas pikkusega LE (mm) ja sihtala põikipiiride sees asuva komponendi või eseme temperatuuri kõrgemaks kui rattapaaride laagrite temperatuur (nt mootori väljalase), ei tohi paikneda piirala põikipiiride kummalegi välisservale (nagu on näidatud punktis 4.2.3.3.2.3.3) lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui see on selliselt varjestatud, et see ei põhjusta temperatuuri tõusu üheski kõnealuse ala osas. |
| --- | --- |

b.

Ükski komponent, veeremiüksuse osa ega ese, mis võib suurendada mõne piiralas pikkusega LE (mm) ja sihtala põikipiiride sees asuva komponendi või eseme temperatuuri kõrgemaks kui rattapaaride laagrite temperatuur (nt mootori väljalase), ei tohi paikneda piirala põikipiiride kummalegi välisservale (nagu on näidatud punktis 4.2.3.3.2.3.3) lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui see on selliselt varjestatud, et see ei põhjusta temperatuuri tõusu üheski kõnealuse ala osas.

4.2.3.3.2.3.6   Emissioonitegur

Selleks et maksimeerida vaadeldud sihtala emissioonitegurit ning piirata kiirguse hajumist teljelaagritelt, tuleb teljelaagrite karbi aluspinnad ja ümbrus valmistada mati viimistlusega ning värvida tumeda mattvärviga. Kasutatava värvi peegelduvus uuena ei tohi ületada 5 % (vastavalt standardi EN ISO 2813:1999 punktile 3.1) ning see peab sobima teljelaagrite karbi pinnamaterjaliga, millele see kantakse.

Figure 1

Image

4.2.3.4   Veeremi dünaamiline käitumine

4.2.3.4.1   Üldosa

Veeremiüksuse dünaamiline käitumine mõjutab oluliselt ohutusmeetmeid seoses rööbastelt mahajooksmise, sõiduohutuse ja rööbastee koormamisega. Veeremiüksuse dünaamilist käitumist mõjutavad esmajoones:

| — | maksimumkiirus; |
| --- | --- |

—

maksimumkiirus;

| — | veeremile projekteeritud maksimaalne välisrööpa kõrgenduse puudujääk; |
| --- | --- |

—

veeremile projekteeritud maksimaalne välisrööpa kõrgenduse puudujääk;

| — | ratta-rööpa kontakti parameetrid (ratta ja rööpa profiil, rööpmevahe); |
| --- | --- |

—

ratta-rööpa kontakti parameetrid (ratta ja rööpa profiil, rööpmevahe);

| — | vaguni kere, pöördvankri ja rattapaaride mass ja inerts; |
| --- | --- |

—

vaguni kere, pöördvankri ja rattapaaride mass ja inerts;

| — | veeremiüksuste vedrustuse omadused; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuste vedrustuse omadused;

| — | rööbastee ebatasasused. |
| --- | --- |

—

rööbastee ebatasasused.

Rööbastelt väljajooksmise vältimiseks, sõiduohutuse tagamiseks ning rööbastee ülekoormamise vältimiseks tuleb teostada vastuvõtmiskatsed veeremiüksustele:

| — | mis on hiljuti välja töötatud; |
| --- | --- |

—

mis on hiljuti välja töötatud;

| — | mille projekti on tehtud muudatusi, mis võivad mõjutada ohutusmeetmeid rööbastelt mahajooksmise vastu, sõiduohutust või rööbastee koormamist
  või |
| --- | --- |

—

mille projekti on tehtud muudatusi, mis võivad mõjutada ohutusmeetmeid rööbastelt mahajooksmise vastu, sõiduohutust või rööbastee koormamist

või

| — | mille töörežiimi on muudetud viisil, mis võib mõjutada ohutusmeetmeid rööbastelt mahajooksmise vastu, sõiduohutust või rööbastee koormamist. |
| --- | --- |

—

mille töörežiimi on muudetud viisil, mis võib mõjutada ohutusmeetmeid rööbastelt mahajooksmise vastu, sõiduohutust või rööbastee koormamist.

Rööbasteelt mahajooksmise vastaste ohutusmeetmete, sõiduohutuse ja rööbastee koormamise vastuvõtukatsed tuleb läbi viia vastavalt asjaomastele nõuetele standardis EN 14363:2005. Hinnata tuleb allpool punktides 4.2.3.4.2 ja 4.2.3.4.3 toodud parameetreid (kasutades tavapärast või lihtsustatud meetodit, mis on lubatud standardi EN 14363:2005 punktis 5.2.2). Lisateave nende parameetrite koha on antud standardis EN 14363:2005.

Standard EN 14363 arvestab tehnoloogia praeguse arengutasemega. Samas ei ole need nõuded alati täidetavad järgmistes valdkondades:

| — | rööbastee geomeetriline kvaliteet; |
| --- | --- |

—

rööbastee geomeetriline kvaliteet;

| — | kiiruse, kõveruse, välisrööpa kõrgenduse puudujäägi kombinatsioonid. |
| --- | --- |

—

kiiruse, kõveruse, välisrööpa kõrgenduse puudujäägi kombinatsioonid.

Need nõuded jäävad käesoleva KTK raames lahtiseks.

Katsetused tuleb läbi viia erinevate kiiruste, välisrööpa kõrgenduse puudujääkide, rööbastee kvaliteetide ja kurviraadiustega, mis vastavad veeremiüksuse kasutusalale.

Katsetustes kasutatav rööbastee geomeetriline kvaliteet peab olema esinduslik sõidumarsruutide suhtes ning tuleb ära näidata katsetuste aruandes. Standardi EN 14363 lisas C toodud metoodikat kasutatakse selles määratletud väärtustega QN1 ja QN2, mida võetakse kui orientiiri. Samas ei esinda need esineda võiva geomeetrilise kvaliteedi vahemikku.

Mõned standardi EN 14363 aspektid ei ole kooskõlas kiirraudteevõrgustiku veeremi allsüsteemi KTKga:

| — | kokkupuutepinna kuju ja mõõtmed; |
| --- | --- |

—

kokkupuutepinna kuju ja mõõtmed;

| — | koormamistingimused. |
| --- | --- |

—

koormamistingimused.

Vastavalt standardile EN 14363:2005 on kõrvalekalded käesolevast punktist 4.2.3.4 lubatud siis, kui on võimalik esitada tõendeid, et saavutatud ohutuse tase on samaväärne sellega, mis saavutataks nende nõuete täitmisel.

4.2.3.4.2   Sõiduohutuse piirväärtused

Standard EN 14363:2005 (punktid 4.1.3, 5.5.1, 5.5.2 ning punktide 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 ja 5.6 vastavad osad) sisaldab sageduse, mõõtmismeetodite ning järgmistes punktides a, b ja c toodud parameetrite kirjeldusi.

| a) | Rööbastee põikijõud
  Veerem peab vastama PRUD’HOMME’i kriteeriumile maksimaalse põikijõu ΣY kohta, mida defineeritakse järgmiselt:

  ,
  kus ΣY on rattapaari suunavate jõudude summa ja P0 on punktis 4.2.3.2 määratletud staatiline teljekoormus, mille ühik on kN. Selle valemiga saadav tulemus määrab ära haardeteguri piirväärtuse raudtee liiprite ja killustiku vahel põikisuunaliste dünaamiliste jõudude mõjul. |
| --- | --- |

a)

Rööbastee põikijõud

Veerem peab vastama PRUD’HOMME’i kriteeriumile maksimaalse põikijõu ΣY kohta, mida defineeritakse järgmiselt:

Formula,

kus ΣY on rattapaari suunavate jõudude summa ja P0 on punktis 4.2.3.2 määratletud staatiline teljekoormus, mille ühik on kN. Selle valemiga saadav tulemus määrab ära haardeteguri piirväärtuse raudtee liiprite ja killustiku vahel põikisuunaliste dünaamiliste jõudude mõjul.

| b) | Tavapärastes käitustingimustes oleva ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhe (kui kurviraadius R ≥ 250 m):
  ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhtarv (Y/Q) ei tohi ületada piirväärtust

  kus Y on ratta poolt rööpale avaldatav külgsuunaline suunav jõud, mida mõõdetakse võrdlusraamil paikneval rattapaaril, ning Q on ratta poolt rööpale avaldatav vertikaalne jõud mida mõõdetakse samal võrdlusraamil. |
| --- | --- |

b)

Tavapärastes käitustingimustes oleva ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhe (kui kurviraadius R ≥ 250 m):

ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhtarv (Y/Q) ei tohi ületada piirväärtust

kus Y on ratta poolt rööpale avaldatav külgsuunaline suunav jõud, mida mõõdetakse võrdlusraamil paikneval rattapaaril, ning Q on ratta poolt rööpale avaldatav vertikaalne jõud mida mõõdetakse samal võrdlusraamil.

| c) | Kõveral rööbasteel oleva ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhe (kui kurviraadius R < 250m):
  ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhtarv (Y/Q) ei tohi ületada piirväärtust

  .
  kui ääriste nurk on γ.
  Märkus
  Kui ääriste nurk γ on 70 kraadi, on piirväärtus (Y/Q)lim = 1,2.
  See piirväärtus iseloomustab veeremi võimet sõita kõveral rööbasteel. |
| --- | --- |

c)

Kõveral rööbasteel oleva ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhe (kui kurviraadius R < 250m):

ratta põikisuunaliste ja vertikaalsete jõudude suhtarv (Y/Q) ei tohi ületada piirväärtust

Formula.

kui ääriste nurk on γ.

Märkus

Kui ääriste nurk γ on 70 kraadi, on piirväärtus (Y/Q)lim = 1,2.

See piirväärtus iseloomustab veeremi võimet sõita kõveral rööbasteel.

| d) | Ebastabiilsuse kriteerium
  Määratlus: rattapaar jookseb sirgel rööbasteel või suure raadiusega kurvides ebastabiilselt, kui rattapaari regulaarne külgsuunaline liikumine kasutab ära rattaäärikute ja rööbaste kaliibrinurga vahe. Ebastabiilse liikumise korral toimub selline külgsuunaline liikumine mitme tsükli jooksul ning sõltub tugevalt järgmistest teguritest:






  — | pöörlemiskiirus
  ning |
| --- | --- | --- |

d)

Ebastabiilsuse kriteerium

Määratlus: rattapaar jookseb sirgel rööbasteel või suure raadiusega kurvides ebastabiilselt, kui rattapaari regulaarne külgsuunaline liikumine kasutab ära rattaäärikute ja rööbaste kaliibrinurga vahe. Ebastabiilse liikumise korral toimub selline külgsuunaline liikumine mitme tsükli jooksul ning sõltub tugevalt järgmistest teguritest:

—

pöörlemiskiirus

ning

| — | ekvivalentne koonilisus (määratletud punktis 4.2.3.4.6) kui vajalik (vt. punkt 4.2.3.4.10) |
| --- | --- |

—

ekvivalentne koonilisus (määratletud punktis 4.2.3.4.6) kui vajalik (vt. punkt 4.2.3.4.10)

ja põhjustab tugevaid külgsuunalisi vibratsioone.

| d1) | Vastuvõtmiskatsetel kasutatavate suunavate jõudude summa rms-väärtus ei tohi ületada piirväärtust
  ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2
  kus ΣYmax,lim on defineeritud käesoleva punkti alapunktis a.
  See piirväärtus iseloomustab veeremi võimet sõita stabiilselt.
  (rms = ruutkeskmine) |
| --- | --- |

d1)

Vastuvõtmiskatsetel kasutatavate suunavate jõudude summa rms-väärtus ei tohi ületada piirväärtust

ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2

kus ΣYmax,lim on defineeritud käesoleva punkti alapunktis a.

See piirväärtus iseloomustab veeremi võimet sõita stabiilselt.

(rms = ruutkeskmine)

| d2) | Rongis oleva ebastabiilsuse häire aktiveerimise tingimused peavad lähtuma kas:






  — | punkti 5.3.2.2 nõuetest ja standardi EN 14363:2005 punkti 5.5.2 nõuetest lihtsustatud kiirendusmõõtmismeetodi korral või |
| --- | --- | --- |

d2)

Rongis oleva ebastabiilsuse häire aktiveerimise tingimused peavad lähtuma kas:

—

punkti 5.3.2.2 nõuetest ja standardi EN 14363:2005 punkti 5.5.2 nõuetest lihtsustatud kiirendusmõõtmismeetodi korral või

| — | näitama ebastabiilsust, mida iseloomustab püsiv külgsuunaline võnkumine (rohkem kui 10 tsüklit), mis tekitab pöördvankri raamile rattapaari keskjoonest kõrgemal kiirendusi, mis on suuremad 0,8g tippväärtusest, sagedusvahemikuga 3 kuni 9 Hz. |
| --- | --- |

—

näitama ebastabiilsust, mida iseloomustab püsiv külgsuunaline võnkumine (rohkem kui 10 tsüklit), mis tekitab pöördvankri raamile rattapaari keskjoonest kõrgemal kiirendusi, mis on suuremad 0,8g tippväärtusest, sagedusvahemikuga 3 kuni 9 Hz.

4.2.3.4.3   Rööbastee koormamise piirväärtused

Standard EN 14363:2005 (punktid 5.5.1, 5.5.2 ning punktide 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 ja 5.6 vastavad osad) sisaldab kirjeldusi sageduse, mõõtmismeetodite ja järgmistes punktides a, c ja d toodud parameetrite kohta.

| a) | Vertikaalne dünaamiline rattakoormus
  Rataste poolt rööbastele avaldatav maksimaalne jõud (dünaamiline rattakoormus, Q) ei tohi ületada tabelis 2 veeremiüksuse kiirusvahemiku kohta antud väärtust:
  Tabel 2.
  Dünaamiline rattakoormus






  V (km/h) | Q (kN) |
| --- | --- | --- |
| 190 < V ≤ 250 | 180 |
| 250 < V ≤ 300 | 170 |
| V > 300 | 160 |

a)

Vertikaalne dünaamiline rattakoormus

Rataste poolt rööbastele avaldatav maksimaalne jõud (dünaamiline rattakoormus, Q) ei tohi ületada tabelis 2 veeremiüksuse kiirusvahemiku kohta antud väärtust:

Tabel 2.

Dünaamiline rattakoormus

V (km/h)

Q (kN)

190 < V ≤ 250

180

250 < V ≤ 300

170

V > 300

160

| b) | Pikikoormus
  Selleks et piirata veeremi poolt rööbasteele avaldatavaid pikisuunalisi jõude, ei tohi kiirendus ja aeglustus olla suurem kui 2,5 m/s2.
  Pidurisüsteemid, mis hajutavad kineetilist energiat rööbaste soojendamise teel, ei tohi tekitada alltoodust suuremaid pidurdusjõude:
  juhtum 1: 360 kN rongi kohta hädapidurduse korral,
  juhtum 2: muude pidurduste korral, näiteks tavaline pidurdus kiiruse vähendamiseks või ühekordne pidurdus peatamiseks või korduv pidurdus kiiruse reguleerimiseks, määrab pidurikasutuse reeglid ja maksimaalse lubatava pidurdusjõu iga liini jaoks infrastruktuuri ettevõtja. Punktis 4.2.4.5 määratletud pidurdusjõu suhtes kehtestatavad piirangud peavad olema põhjendatud, need tuleb avaldada infrastruktuuri registris ning nendega tuleb arvestada käituseeskirjades. |
| --- | --- |

b)

Pikikoormus

Selleks et piirata veeremi poolt rööbasteele avaldatavaid pikisuunalisi jõude, ei tohi kiirendus ja aeglustus olla suurem kui 2,5 m/s2.

Pidurisüsteemid, mis hajutavad kineetilist energiat rööbaste soojendamise teel, ei tohi tekitada alltoodust suuremaid pidurdusjõude:

juhtum 1: 360 kN rongi kohta hädapidurduse korral,

juhtum 2: muude pidurduste korral, näiteks tavaline pidurdus kiiruse vähendamiseks või ühekordne pidurdus peatamiseks või korduv pidurdus kiiruse reguleerimiseks, määrab pidurikasutuse reeglid ja maksimaalse lubatava pidurdusjõu iga liini jaoks infrastruktuuri ettevõtja. Punktis 4.2.4.5 määratletud pidurdusjõu suhtes kehtestatavad piirangud peavad olema põhjendatud, need tuleb avaldada infrastruktuuri registris ning nendega tuleb arvestada käituseeskirjades.

| c) | Kvaasistaatiline suunav jõud Yqst

  Kvaasistaatilise suunava jõu Yqst piirangu ülesanne on tõkestada rööbaste liigset kulumist kurvides.
  Kohaldatakse siseriiklikke reegleid (vt lisa L). |
| --- | --- |

c)

Kvaasistaatiline suunav jõud Yqst

Kvaasistaatilise suunava jõu Yqst piirangu ülesanne on tõkestada rööbaste liigset kulumist kurvides.

Kohaldatakse siseriiklikke reegleid (vt lisa L).

| d) | Kvaasistaatiline rattajõud Qqst

  Selleks et piirata vertikaaljõude kurvides välisrööpa kõrgenduse puudu- ja ülejäägi korral, peab kvaasistaatiline rattajõud olema väiksem kui
  Qqst,lim = 145 kN. |
| --- | --- |

d)

Kvaasistaatiline rattajõud Qqst

Selleks et piirata vertikaaljõude kurvides välisrööpa kõrgenduse puudu- ja ülejäägi korral, peab kvaasistaatiline rattajõud olema väiksem kui

Qqst,lim = 145 kN.

4.2.3.4.4   Ratta ja rööpa kokkupuude

Ratta ja rööpa kokkupuude on rööbastelt mahajooksu vältimise ja veeremi dünaamilise liikumise selgitamise alus. Rattaprofiil peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | äärikunurk (vt lisa M, flange angle) on vähemalt 67 kraadi; |
| --- | --- |

a)

äärikunurk (vt lisa M, flange angle) on vähemalt 67 kraadi;

| b) | koonusenurk (vt lisa M, taper angle) on vahemikus 3,7 kuni 8,5 kraadi (6,5 % kuni 15 %); |
| --- | --- |

b)

koonusenurk (vt lisa M, taper angle) on vahemikus 3,7 kuni 8,5 kraadi (6,5 % kuni 15 %);

| c) | ekvivalentne koonilisus jääb punktides 4.2.3.4.6 kuni 4.2.3.4.8 määratud piiridesse. |
| --- | --- |

c)

ekvivalentne koonilisus jääb punktides 4.2.3.4.6 kuni 4.2.3.4.8 määratud piiridesse.

4.2.3.4.5   Veeremi stabiilsuse projekteerimine

Veeremiüksused tuleb projekteerida selliselt, et nad oleksid kiirraudteevõrgustiku infrastruktuuri 2006. a. KTKle vastaval rööbasteel stabiilsed kuni kiiruseni, mis ületab veeremiüksuse suurimat projektijärgset kiirust 10 %. Ebastabiilne liikumine on määratletud punktis 4.2.3.4.2.d.

Kiiremaks liikumiseks projekteeritud veerem peab säilitama stabiilsuse ka aeglasemaks liikumiseks projekteeritud liinidel sõites. Näiteks kiirustele > 250 km/h projekteeritud veerem peab säilitama stabiilsuse ka sellistel liinidel sõites, mis on projekteeritud kiirustele suurusjärgus 200km/h või vähem.

Kiiruse ja koonilisuse väärtuste vahemikud, mille juures veeremiüksus peab projektijärgselt säilitama stabiilsuse, määratletakse, tõendatakse ja tuuakse ära veeremiregistris.

Kui stabiilsus sõltub teatud mittetõrkekindlate seadmete kasutamisest, tuleb rongidele, mille kiirus ületab 220 km/h, paigaldada ebastabiilsuse häiresüsteem. Ebastabiilsuse tuvastamine peab põhinema pöördvankri raamil tehtud kiirendusmõõdistustel. See seade peab andma pöördvankri ebastabiilsuse korral vedurijuhile signaali kiiruse vähendamiseks. Selle häire aktiveerimise kriteeriumid on määratletud punktis 4.2.3.4.2.d2.

4.2.3.4.6   Ekvivalentse koonilisuse määratlus

Ekvivalentne koonilisus on koonusenurga tangens, mis iseloomustab kooniliste ratastega rattapaari, mille külgsuunalisel liikumisel on sama kinemaatiline lainepikkus nagu antud rattapaaril sirgel rööbasteel ja suure raadiusega kurvides.

Alltoodud tabelites näidatud ekvivalentse koonilisuse piirväärtused arvutatakse rattapaari külgsuunalise nihke amplituudi (y) kohta.

| — | y = 3 mm, | if (TG — SR) ≥ 7 mm |
| --- | --- | --- |
| — | , | if 5 mm ≤ (TG — SR) < 7 mm |
| — | y = 2 mm, | if (TG — SR) < 5 mm |

—

y = 3 mm,

if (TG — SR) ≥ 7 mm

—

Formula

if 5 mm ≤ (TG — SR) < 7 mm

—

y = 2 mm,

if (TG — SR) < 5 mm

kus TG on rööpmevahe ja SR on kaugus rattapaari aktiivsete rattaharja külgede vahel.

4.2.3.4.7   Rattaprofiilide arvutuslikud väärtused

Rattaprofiilid ja rattaharja aktiivsete külgede vahekaugus (lisa M, mõõt SR) tuleb valida selliselt, et ei ületataks tabelis 3 toodud ekvivalentse koonilisuse piirväärtusi, kui modelleeritakse projekteeritud rattapaari liikumist (arvutustes simuleeritud) rööbastee katsetingimustel, mis on esitatud tabelis 4.

Tabel 3.

Ekvivalentse koonilisuse arvutuslikud piirväärtused

| Veeremiüksuse maksimaalne sõidukiirus [km/h] | Ekvivalentse koonilisuse piirväärtus | Katsetingimused (vt tabel 4) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 190 ja ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| > 230 ja ≤ 280 | 0.20 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| > 280 ja ≤ 300 | 0,10 | 1, 3, 5 ja 6 |
| > 300 | 0,10 | 1 ja 3 |

Veeremiüksuse maksimaalne sõidukiirus [km/h]

Ekvivalentse koonilisuse piirväärtus

Katsetingimused (vt tabel 4)

≥ 190 ja ≤ 230

0,25

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

> 230 ja ≤ 280

0.20

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

> 280 ja ≤ 300

0,10

1, 3, 5 ja 6

> 300

0,10

1 ja 3

Tabel 4.

Rööbastee katsetingimuste modelleerimine ekvivalentse koonilisuse jaoks

| Katsetingimus | Rööpapea profiil | Rööpa kalle | Rööpmelaius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003 | 1/20 | 1 435 mm |
| 2 | Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003 | 1/40 | 1 435 mm |
| 3 | Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003 | 1/20 | 1 437 mm |
| 4 | Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003 | 1/40 | 1 437 mm |
| 5 | Rööpalõik 60 E 2 vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTK lisale F | 1/40 | 1 435 mm |
| 6 | Rööpalõik 60 E 2 vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTK lisale F | 1/40 | 1 437 mm |

Katsetingimus

Rööpapea profiil

Rööpa kalle

Rööpmelaius

1

Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003

1/20

1 435 mm

2

Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003

1/40

1 435 mm

3

Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003

1/20

1 437 mm

4

Rööpalõik 60 E 1 vastavalt standardile EN 13674–1:2003

1/40

1 437 mm

5

Rööpalõik 60 E 2 vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTK lisale F

1/40

1 435 mm

6

Rööpalõik 60 E 2 vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTK lisale F

1/40

1 437 mm

Käesoleva punkti nõuetele loetakse vastavaks sellised rattapaarid, millel on kulumata profiil S1002 või GV 1/40 vastavalt standardile EN 13715:2006 ning rattaharja aktiivsete külgede kauguse vahemik on 1 420 mm kuni 1 426 mm.

Märkus: Rööpaprofiilide arvutusliku koonilisuse väärtused on esitatud kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTKs. Need väärtused erinevad siin rattaprofiilide kohta esitatud väärtustest. See erinevus on tahtlik ning tuleneb hindamisel kasutatava võrdlusratta ja rööpaprofiili valikust.

4.2.3.4.8   Ekvivalentse koonilisuse käitusväärtused

Käesoleva punkti hindamine on selle liikmesriigi ülesanne, kus veeremit käitatakse. Käesolev punkt ei kuulu teavitatud asutuse poolt läbi viidava hindamise hulka.

Hooldusplaanis tuleb sätestada raudtee-ettevõtja protseduurid rattapaaride ja -profiilide hooldamiseks. Need protseduurid peavad arvestama koonilisuse vahemikega, mille jaoks veeremiüksus on sertifitseeritud (vt punkt 4.2.3.4.5).

Rattapaaride hooldamisega tuleb tagada (otseselt või kaudselt), et ekvivalentne koonilisus jääb veeremiüksuse jaoks heaks kiidetud piiridesse, kui modelleeritakse rattapaari liikumist (arvutuses simuleeritud) rööbastee katsetingimustel, mis on esitatud tabelites 4 ja 5.

Tabel 5.

Rööbastee katsetingimuste modelleerimine ekvivalentse koonilisuse käitusväärtuste jaoks

| Veeremiüksuse maksimaalne sõidukiirus [km/h] | Katsetingimused (vt tabel 4) |
| --- | --- |
| ≥190 ja ≤200 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| >200 ja ≤230 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| >230 ja ≤250 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| >250 ja ≤ 280 | 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 |
| >280 ja ≤300 | 1, 3, 5 ja 6 |
| > 300 | 1 ja 3 |

Veeremiüksuse maksimaalne sõidukiirus [km/h]

Katsetingimused (vt tabel 4)

≥190 ja ≤200

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

>200 ja ≤230

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

>230 ja ≤250

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

>250 ja ≤ 280

1, 2, 3, 4, 5 ja 6

>280 ja ≤300

1, 3, 5 ja 6

> 300

1 ja 3

Uudse projektiga pöördvankri/veeremiüksuse puhul või tuntud veeremiüksuse käitamisel erinevate asjassepuutuvate omadustega marsruudil ei ole tavaliselt teada rattaprofiili kulumise määr ning seega ka ekvivalentses koonilisuses tekkivad muutused. Sellises olukorras tuleb välja pakkuda esialgne hooldusplaan. Selle plaani kehtivust kinnitatakse rattaprofiili ja ekvivalentse koonilisuse järgneva jälgimise abil käitamise ajal. Jälgimise alla tuleb võtta esinduslik arv rattapaare ning selles tuleb arvestada veeremiüksuse erinevates positsioonides ja rongikoosseisu erinevat tüüpi veeremiüksuste all paiknevate rattapaaride erinevusi.

Kui sõidul registreeritakse ebastabiilsus, peab raudtee-ettevõtja modelleerima mõõdetud rattaprofiilide käitumist ja rattaharjade aktiivsete külgede vahekaugusi (lisa M, mõõt SR) liikumisel rööbastee katsetingimustel, mis on esitatud tabelites 5 ja 4, et kontrollida nende vastavust maksimaalse ekvivalentse koonilisuse näitajale, mille juures veeremiüksus on projekti ja tunnistuse järgi stabiilne.

Kui rattapaarid vastavad maksimaalse ekvivalentse koonilisuse näitajale, mille juures veeremiüksus on projekti ja tunnistuse järgi stabiilne, peab infrastruktuuri ettevõtja vastavalt kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKle kontrollima rööbastee vastavust kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKle.

Kui veeremiüksus ja rööbastee vastavad mõlemad asjaomasele KTKle, peavad raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri ettevõtja korraldama ühise uurimise, et teha kindlaks ebastabiilsuse põhjus.

4.2.3.4.9   Rattad

4.2.3.4.9.1   Rattad

| a) | Geomeetrilised mõõtmed
  Rattapaaride suurimad ja vähimad mõõdud standardse rööpmevahe (1 435 mm) puhul on esitatud lisas M. |
| --- | --- |

a)

Geomeetrilised mõõtmed

Rattapaaride suurimad ja vähimad mõõdud standardse rööpmevahe (1 435 mm) puhul on esitatud lisas M.

| b) | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded
  Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded rattapaaride elektrilisele takistusele on sätestatud punktis 4.2.3.3.1. |
| --- | --- |

b)

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded rattapaaride elektrilisele takistusele on sätestatud punktis 4.2.3.3.1.

4.2.3.4.9.2   Koostalitlusvõime komponendid: rattad

| a) | Geomeetrilised mõõtmed
  Rataste suurimad ja vähimad mõõdud standardse rööpmevahe (1 435 mm) puhul on esitatud lisas M. |
| --- | --- |

a)

Geomeetrilised mõõtmed

Rataste suurimad ja vähimad mõõdud standardse rööpmevahe (1 435 mm) puhul on esitatud lisas M.

| b) | Kulumiskriteeriumid
  Selleks et tagada rööpa- (nagu on määratletud kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteemi 2006. aasta KTKs) ja rattamaterjali sobivus, tuleb kasutada järgmisi rattamaterjale.






  — | Kogu rattapöia kulumissügavuse ulatuses peab materjali Brinelli kõvadus (HB) olema suurem kui 245 või sellega võrdne. |
| --- | --- | --- |

b)

Kulumiskriteeriumid

Selleks et tagada rööpa- (nagu on määratletud kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteemi 2006. aasta KTKs) ja rattamaterjali sobivus, tuleb kasutada järgmisi rattamaterjale.

—

Kogu rattapöia kulumissügavuse ulatuses peab materjali Brinelli kõvadus (HB) olema suurem kui 245 või sellega võrdne.

| — | Kui kulumistsooni paksus ületab 35 mm, peab kõvadus 245 HB esinema kuni 35 mm sügavuseni kulumispinnast. |
| --- | --- |

—

Kui kulumistsooni paksus ületab 35 mm, peab kõvadus 245 HB esinema kuni 35 mm sügavuseni kulumispinnast.

| — | Rattarummu ja rattapöia vahelise ühenduse kõvadus peab olema vähemalt 10 HB võrra väiksem kui kulumispiirkonna serval. |
| --- | --- |

—

Rattarummu ja rattapöia vahelise ühenduse kõvadus peab olema vähemalt 10 HB võrra väiksem kui kulumispiirkonna serval.

| c) | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded
  Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded rataste geomeetriale ja materjalile on sätestatud punktis 4.2.7.9.3. |
| --- | --- |

c)

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded rataste geomeetriale ja materjalile on sätestatud punktis 4.2.7.9.3.

4.2.3.4.10   Erinõuded sõltumatult pöörlevate ratastega veeremiüksustele

Sõltumatult pöörlevate ratastega veeremiüksusel peavad olema järgmised omadused:

| a) | vedrustuse/pöördvankri ehitus tagab telje/pöördvankri stabiilse käitumise kurvides; |
| --- | --- |

a)

vedrustuse/pöördvankri ehitus tagab telje/pöördvankri stabiilse käitumise kurvides;

| b) | meetod telje tsentreerimiseks rööbasteel, kui sõidetakse sirgel teel; |
| --- | --- |

b)

meetod telje tsentreerimiseks rööbasteel, kui sõidetakse sirgel teel;

| c) | rataste mõõtmed vastavad käesoleva KTK lisa M nõuetele. |
| --- | --- |

c)

rataste mõõtmed vastavad käesoleva KTK lisa M nõuetele.

Sõltumatult pöörlevate ratastega veeremiüksuste suhtes ei kohaldata ekvivalentse koonilisuse nõudeid (punktid 4.2.3.4.6 kuni 4.2.3.4.8), mistõttu sõltumatute ratastega veeremiüksustel on lubatud kasutada rattaprofiile, mis ei vasta nimetatud koonilisuse nõuetele.

Ülejäänud dünaamilise käitumise nõudeid (punktid 4.2.3.4.1 kuni 4.2.3.4.4.b) rattapaaridega veeremiüksustele kohaldatakse ka sõltumatute ratastega varustatud veeremiüksuste suhtes.

4.2.3.4.11   Rööbastelt mahajooksu tuvastamine

Rööbastelt mahajooksu tuvastamise süsteemid tuleb paigaldada uutele 1. klassi rongikoosseisudele, kui nende koostalitlusvõime spetsifikatsioon on kehtestatud ja nad on turul saadavad.

Kuni rööbastelt mahajooksu tuvastamise süsteemide koostalitlusvõime spetsifikaati veel ei ole, ei ole rööbastelt mahajooksu tuvastamise süsteemide paigaldamine kohustuslik.

4.2.3.5   Rongi suurim pikkus

Rongide pikkus tohib olla kuni 400 m. Lubatud on 1 % hälve, et parandada rongi esi- ja tagaosa voolujoonelisust.

Selleks et maksimeerida juurdepääsu üleeuroopalisele kiirraudteevõrgustikule, peab rongide suurim pikkus ühilduma platvormide kasuliku pikkusega, mis on sätestatud kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKs.

4.2.3.6   Suurimad kalded

Rongid peavad olema võimelised paigalt liikuma, sõitma ja peatuma kõikide selliste liinide suurimatel kalletel, mille jaoks nad on ette nähtud ning millel neid tõenäoliselt kasutatakse.

Erilist tähtsust omab see käesolevas KTKs määratletud tööparameetrite suhtes.

Iga liini suurimad kalded esitatakse infrastruktuuriregistris. Suurimad lubatud kalded on esitatud kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTK punktides 4.2.5 ja 7.3.1.

4.2.3.7   Rööbastee vähim kõverusraadius

See parameeter on ühine infrastruktuuri allsüsteemiga, sest arvesse võetavad kõverike vähimad raadiused määratakse kindlaks nii kiirraudteeliinide (välisrööpa kõrgenduse puudujäägi alusel) kui ka seisuteede jaoks. Järgida tuleb infrastruktuuriregistri punkti 2.2 ning kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTK punkte 4.2.6 ja 4.2.24.3.

4.2.3.8   Rattaääriste määrimine

Rööbaste ja rataste kaitsmiseks liigse kulumise eest, eelkõige kurvides, peavad rongid olema varustatud rattaääriste määrimise süsteemiga. See peab olema paigaldatud vähemalt ühele rongi eesotsa lähedal paiknevale teljele.

Pärast sellist määrimist ei tohi rattapinna ja rööpa kontaktiala saastuda.

4.2.3.9   Vedrustustegur

Kui seisev veeremiüksus paigutatakse kaldteele, mille sõidupind on horisontaalpinna suhtes nurga δ all, toetub veeremiüksuse kere vedrustusele ning moodustab rööpmetasapinna ristsirge suhtes nurga η. Veeremiüksuse vedrustusteguri määrab suhtarv:

Formula

See parameeter mõjutab veeremiüksuse kontuuri. Pantograafidega varustatud veeremiüksuste vedrustustegur s peab olema väiksem kui 0,25. Kallutusseadmega rongid ei pea seda nõuet täitma tingimusel, et nad on varustatud pantograafi kompensatsiooniseadmetega.

4.2.3.10   Liivatamine

Liivatamisseadmed tuleb paigaldada pidurdus- ja veonäitajate parandamiseks. Rööpmele laotatava liiva kogus on määratletud juhtkäskude ja signaalimise 2006. a. KTK lisa A 1. liite punktis 4.1.1. Aktiivsete liivatamisseadmete suurim lubatud arv on määratletud juhtkäskude ja signaalimise 2006. a. KTK lisa A 1. liite punktis 4.1.2. Samuti peab veeremil olema lubatud katkestada liivatamine:

| — | pöörmetsoonides; |
| --- | --- |

—

pöörmetsoonides;

| — | paigalseismisel, välja arvatud kohaltvõtmise ja liivatamisseadmete katsetamise ajal; |
| --- | --- |

—

paigalseismisel, välja arvatud kohaltvõtmise ja liivatamisseadmete katsetamise ajal;

| — | pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel. |
| --- | --- |

—

pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel.

4.2.3.11   Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule

See punkt on jäetud lahtiseks.

4.2.4   Pidurdamine

4.2.4.1   Minimaalne pidurdustõhusus

| (a) | Rongidel kasutatakse pidurite juhtimise süsteemi, millel on üks või mitu aeglustustaset. Nõutavad pidurdustõhususe väärtused, mis määravad minimaalse pidurdusjõu, on esitatud tabelites 6 ja 7. Vastavus nendele nõuetele ja pidurisüsteemi ohutus peavad olema täies ulatuses tõendatud. |
| --- | --- |

(a)

Rongidel kasutatakse pidurite juhtimise süsteemi, millel on üks või mitu aeglustustaset. Nõutavad pidurdustõhususe väärtused, mis määravad minimaalse pidurdusjõu, on esitatud tabelites 6 ja 7. Vastavus nendele nõuetele ja pidurisüsteemi ohutus peavad olema täies ulatuses tõendatud.

| (b) | Tuleb tähele panna, et tabelis 6 esitatud väärtused kehtivad veeremi jaoks ning neid ei tohi tõlgendada kui absoluutväärtusi, mida on vaja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi jaoks pidurduskõverate määratlemiseks. |
| --- | --- |

(b)

Tuleb tähele panna, et tabelis 6 esitatud väärtused kehtivad veeremi jaoks ning neid ei tohi tõlgendada kui absoluutväärtusi, mida on vaja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi jaoks pidurduskõverate määratlemiseks.

| (c) | Tõhusus: rongid peavad olema suutelised saavutama näidatud kiirusevahemikes minimaalseid keskmisi aeglustusväärtusi igas allpool näidatud kiirusevahemikus.
  Tabel 6.
  Minimaalsed pidurdustõhususe väärtused










  Pidurdusrežiim | te

  [s] | Minimaalne keskmine aeglustus, mis on mõõdetud te lõpu ja sihtkiiruse [m/s2] saavutamise vahel |
| --- | --- | --- | --- |
| 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Juhtum A — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud | 3 | 0,75 | 0,9 | 1,05 | 1,2 |
| Juhtum B — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud ja kliimatingimused on ebasoodsad | 3 | 0,60 | 0,7 | 0,8 | 0,9 |

(c)

Tõhusus: rongid peavad olema suutelised saavutama näidatud kiirusevahemikes minimaalseid keskmisi aeglustusväärtusi igas allpool näidatud kiirusevahemikus.

Tabel 6.

Minimaalsed pidurdustõhususe väärtused

Pidurdusrežiim

te

[s]

Minimaalne keskmine aeglustus, mis on mõõdetud te lõpu ja sihtkiiruse [m/s2] saavutamise vahel

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Juhtum A — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud

3

0,75

0,9

1,05

1,2

Juhtum B — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud ja kliimatingimused on ebasoodsad

3

0,60

0,7

0,8

0,9

te [s] = ekvivalentne rakendumisaeg — viivitusperioodi ja poole pidurdusjõu saavutamise aja summa, kus pidurdusjõu saavutamise aeg on aeg, mis on vajalik vajalikust pidurdusjõust 95 %-ni jõudmiseks.

Juhtum A

| — | Rõhtne kuiv rööbastee ja tavapäraselt koormatud rong vastavalt punktile 4.2.3.2 (1) |
| --- | --- |

—

Rõhtne kuiv rööbastee ja tavapäraselt koormatud rong vastavalt punktile 4.2.3.2 (1)

ning järgnevalt määratletud halvimad võimalikud käitustingimused.

| — | Üks dünaamiline pidurdussõlm, mis suudab talitleda teistest dünaamilistest pidurdussõlmedest sõltumatult, deaktiveeritakse, kui see on kontaktliinist sõltumatu, või kõik dünaamilise piduri sõlmed deaktiveeritakse, kui nad sõltuvad kontaktliini pingest. |
| --- | --- |

—

Üks dünaamiline pidurdussõlm, mis suudab talitleda teistest dünaamilistest pidurdussõlmedest sõltumatult, deaktiveeritakse, kui see on kontaktliinist sõltumatu, või kõik dünaamilise piduri sõlmed deaktiveeritakse, kui nad sõltuvad kontaktliini pingest.

| — | Üks pidurisüsteemi sõltumatu moodul, mis hajutab kineetilist energiat rööbaste soojendamise teel, ei ole kasutatav, kui see süsteem on dünaamilisest pidurist sõltumatu. |
| --- | --- |

—

Üks pidurisüsteemi sõltumatu moodul, mis hajutab kineetilist energiat rööbaste soojendamise teel, ei ole kasutatav, kui see süsteem on dünaamilisest pidurist sõltumatu.

Juhtum B

Samad tingimused nagu juhtumis A ning

| — | üks jaotusklapp või samaväärne isetoimiv juhtseadis, mis mõjub hõõrdpidurile ühest või mitmest kandvast pöördvankrist, on deaktiveeritud
  ning |
| --- | --- |

—

üks jaotusklapp või samaväärne isetoimiv juhtseadis, mis mõjub hõõrdpidurile ühest või mitmest kandvast pöördvankrist, on deaktiveeritud

ning

| — | ratta ja rööpa vaheline haare on vähenenud
  ning |
| --- | --- |

—

ratta ja rööpa vaheline haare on vähenenud

ning

| — | piduriklotsi/piduriketta hõõrdetegur on niiskuse tõttu vähenenud. |
| --- | --- |

—

piduriklotsi/piduriketta hõõrdetegur on niiskuse tõttu vähenenud.

Kogu hindamisprotsessi on kirjeldatud lisas P.

Märkus 1. Olemasoleva infrastruktuuri puhul võivad infrastruktuuriettevõtjad kehtestada nende üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku osas olevate (ja infrastruktuuriregistris kirjeldatud) erinevate B-klassi signaalimis- ja kontrollsüsteemide tõttu lisanõudeid, nt täiendavaid pidurdamissüsteeme või vähendatud sõidukiirusi antud pidurduspiirkondade jaoks.

Märkus 2. Normaalsed sõidupidurduse tingimused on määratletud punktis 4.2.4.4.

| (d) | Peatumisteekonnad. Peatumisteekond S, mis arvutatakse eespool loetletud vähimate aeglustusväärtuste funktsioonina, on määratletud järgmise valemiga:

  kus







  V0 | = | algkiirus (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 ... Vn | = | tabelis 6 näidatud kiirus (m/s) |
| ab1 ... abn+1 | = | vaadeldava kiirusevahemiku jaoks ettenähtud aeglustus (m/s2) |
| te | = | ekvivalentne rakendumisaeg (s). |

(d)

Peatumisteekonnad. Peatumisteekond S, mis arvutatakse eespool loetletud vähimate aeglustusväärtuste funktsioonina, on määratletud järgmise valemiga:

kus

V0

=

algkiirus (m/s)

V0 ... Vn

=

tabelis 6 näidatud kiirus (m/s)

ab1 ... abn+1

=

vaadeldava kiirusevahemiku jaoks ettenähtud aeglustus (m/s2)

te

=

ekvivalentne rakendumisaeg (s).

Näiteks kasutades tabelis 6 esitatud andmeid, sätestatakse tabelis 7 teatud kindlate algkiiruste jaoks järgmised peatumisteekonnad.

Tabel 7.

Maksimaalne peatumisteekond

| Pidurdusrežiim | te

  [s] | Peatumisteekond ei tohi ületada [m] |
| --- | --- | --- |
| 350–0 (km/h) | 300–0 (km/h) | 250–0 (km/h) | 200–0 (km/h) |
| Juhtum A — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud | 3 | 5 360 | 3 650 | 2 430 | 1 500 |
| Juhtum B — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud ja kliimatingimused on ebasoodsad | 3 | 6 820 | 4 690 | 3 130 | 1 940 |

Pidurdusrežiim

te

[s]

Peatumisteekond ei tohi ületada [m]

350–0 (km/h)

300–0 (km/h)

250–0 (km/h)

200–0 (km/h)

Juhtum A — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud

3

5 360

3 650

2 430

1 500

Juhtum B — hädapidurdus, kui erivarustus on isoleeritud ja kliimatingimused on ebasoodsad

3

6 820

4 690

3 130

1 940

| (e) | Lisatingimused
  Juhtumite A ja B jaoks hädapidurdamise korral:
  elektriliste dünaamiliste pidurite mõju võib eespool sätestatud pidurdustõhususe arvutamisel arvesse võtta ainult siis, kui






  — | nende kasutamine ei sõltu pinge olemasolust kontaktvõrgus või |
| --- | --- | --- |

(e)

Lisatingimused

Juhtumite A ja B jaoks hädapidurdamise korral:

elektriliste dünaamiliste pidurite mõju võib eespool sätestatud pidurdustõhususe arvutamisel arvesse võtta ainult siis, kui

—

nende kasutamine ei sõltu pinge olemasolust kontaktvõrgus või

| — | see on liikmesriigis lubatud. |
| --- | --- |

—

see on liikmesriigis lubatud.

Punktis 4.2.4.5 määratletud tingimustel on lubatud lisada hädapidurdamise tõhususe arvutustesse nende pidurisüsteemide mõju, mis hajutavad kineetilist energiat rööbaste soojendamise teel.

Elektromagnetilisi pidureid, mille magnetid puutuvad kokku rööbastega, ei tohi kasutada kiirustel üle 280 km/h. Ratta ja rööbastee haardetegurist sõltumatute elektromagnetiliste pidurite mõju hädapidurdusele on lubatud arvestada kõigil liinidel ettenähtud pidurdustõhususe säilitamise vahendina.

4.2.4.2   Ratta ja rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel

Rongi projekteerimisel ja pidurdustõhususe arvutamisel ei tohi kasutada ratta ja rööbastee haardeteguri väärtust, mis on suurem kui järgmised väärtused. Kiirustel alla 200 km/h ei tohi suurim pidurdamisel vajatav haardetegur ületada väärtust 0,15. Kiirustel üle 200 km/h tuleb eeldada, et ratta ja rööbastee maksimaalne nõutav haardetegur langeb lineaarselt, nii et kiirusel 350 km/h on see 0,1.

Pidurdustõhususe kontrollimiseks tuleb arvutustes kasutada täielikus sõidukorras ja normaalselt koormatud rongi (vastavalt punktile 4.2.3.2).

4.2.4.3   Pidurisüsteemi nõuded

Lisaks punktides 4.2.4.1 ja 4.2.4.2 nõutule tuleb tõendada, et pidurisüsteem vastab direktiivis 96/48/EÜ sätestatud ohutuseesmärkidele. Selle nõude täitmiseks võib kasutada näiteks UIC-kohaseid pidurisüsteeme.

Muude pidurisüsteemide kasutamisel tuleb esitada tõendid, et nende tööparameetrite tase on vähemalt samavõrd ohutu nagu UIC-kohastel pidurisüsteemidel.

Pidurisüsteem peab vastama järgmistele nõuetele:

rongi kui terviku suhtes:

| — | hädapiduri kasutamine ükskõik millisel põhjusel peab automaatselt välja lülitama kogu veojõu, kusjuures ei tohi olla võimalust veojõudu hädapiduri rakendamise ajal uuesti sisse lülitada; |
| --- | --- |

—

hädapiduri kasutamine ükskõik millisel põhjusel peab automaatselt välja lülitama kogu veojõu, kusjuures ei tohi olla võimalust veojõudu hädapiduri rakendamise ajal uuesti sisse lülitada;

| — | hädapiduri rakendamine peab olema võimalik kõikidel juhtudel, kui vedurijuht asub normaalsel töörežiimil kasutamiseks ettenähtud juhikohal; |
| --- | --- |

—

hädapiduri rakendamine peab olema võimalik kõikidel juhtudel, kui vedurijuht asub normaalsel töörežiimil kasutamiseks ettenähtud juhikohal;

| — | veeremiüksused peavad olema varustatud seadmetega, mis vähendavad ratta libisemist ratta ja rööpa vahelise haardeteguri vähenemise korral; |
| --- | --- |

—

veeremiüksused peavad olema varustatud seadmetega, mis vähendavad ratta libisemist ratta ja rööpa vahelise haardeteguri vähenemise korral;

| — | veeremiüksused peavad olema varustatud rattajälgimissüsteemiga, mis teavitab vedurijuhti telje kinnijäämisest. Ratta libisemise vastane seade ja pöörlemise jälgimise süsteem peavad toimima üksteisest sõltumatult. |
| --- | --- |

—

veeremiüksused peavad olema varustatud rattajälgimissüsteemiga, mis teavitab vedurijuhti telje kinnijäämisest. Ratta libisemise vastane seade ja pöörlemise jälgimise süsteem peavad toimima üksteisest sõltumatult.

| — | Hädapidurdusrakendused, mis käivitatakse vedurijuhi piduriklapilt või täiendavalt hädapidurduse juhtseadiselt ning samuti jälgimise ja kiiruse reguleerimise seadmetelt, peavad andma järgmisi koheseid ja samaaegseid tulemusi:






  — | kiire survelangus põhipiduri torus tasemele ≤ 2 baari. Vedurijuhiruum peab olema varustatud nii vedurijuhi piduriklapiga kui ka täiendava hädapidurduse juhtseadisega, mis annab lisakaitse; |
| --- | --- | --- |

—

Hädapidurdusrakendused, mis käivitatakse vedurijuhi piduriklapilt või täiendavalt hädapidurduse juhtseadiselt ning samuti jälgimise ja kiiruse reguleerimise seadmetelt, peavad andma järgmisi koheseid ja samaaegseid tulemusi:

—

kiire survelangus põhipiduri torus tasemele ≤ 2 baari. Vedurijuhiruum peab olema varustatud nii vedurijuhi piduriklapiga kui ka täiendava hädapidurduse juhtseadisega, mis annab lisakaitse;

| — | põhipiduri toru täitmise katkestamine. |
| --- | --- |

—

põhipiduri toru täitmise katkestamine.

Alla 250 m pikkustel lühikestel rongidel ning kui ekvivalentne rakendumisaeg te hädapiduri rakendamisel on 3 s või vähem, ei ole põhipiduri toru täitmise katkestamine kohustuslik;

| — | elektropneumaatilise piduri (ep-pidur) rakendumine, kui see on paigaldatud. |
| --- | --- |

—

elektropneumaatilise piduri (ep-pidur) rakendumine, kui see on paigaldatud.

Alla 250 m pikkustel lühikestel rongidel ning kui ekvivalentne rakendumisaeg te hädapiduri rakendamisel on 3 s või vähem, ei ole elektropneumaatilise piduri kontroll kohustuslik;

| — | täieliku pidurdusjõu rakendumine vastavalt punktis 4.2.4.1 määratletud näitajatele; |
| --- | --- |

—

täieliku pidurdusjõu rakendumine vastavalt punktis 4.2.4.1 määratletud näitajatele;

| — | veo katkestamine. |
| --- | --- |

—

veo katkestamine.

| — | Sõidupidur. Täielik sõidupidurdus peab andma tulemuseks veo katkestamise ilma veojõu automaatse taastamiseta. |
| --- | --- |

—

Sõidupidur. Täielik sõidupidurdus peab andma tulemuseks veo katkestamise ilma veojõu automaatse taastamiseta.

| — | Täielik sõidupidurdus on pidurdus, mille tekitab maksimaalne sõidupiduriga saavutatav pidurdusjõud enne hädapidurduse rakendumist. |
| --- | --- |

—

Täielik sõidupidurdus on pidurdus, mille tekitab maksimaalne sõidupiduriga saavutatav pidurdusjõud enne hädapidurduse rakendumist.

Elektriline pidurdamine

| — | Elektripidurite mõju peab vastama punkti 4.2.4.1.e nõuetele. |
| --- | --- |

—

Elektripidurite mõju peab vastama punkti 4.2.4.1.e nõuetele.

| — | Kui elektriseadmestik (alajaamad) seda võimaldavad, võib pidurdamisel tekkivat elektrit tagastada vooluvõrku, kuid see ei tohi mingil juhul põhjustada pingetõusu, mille piirid on sätestatud standardi EN50163:2004 punktis 4.1, |
| --- | --- |

—

Kui elektriseadmestik (alajaamad) seda võimaldavad, võib pidurdamisel tekkivat elektrit tagastada vooluvõrku, kuid see ei tohi mingil juhul põhjustada pingetõusu, mille piirid on sätestatud standardi EN50163:2004 punktis 4.1,

Kõik veeremiüksused peavad olema varustatud pidurite isoleerimise vahenditega ja pidurite oleku indikaatoritega.

Lisaks peavad rongid, mille suurim kiirus on üle 200 km/h, olema varustatud (piduri)süsteemi rikkeotsingu süsteemiga.

4.2.4.4   Sõidupidurite tööparameetrid

Lisaks punktis 4.2.4.1 „Minimaalne pidurdustõhusus” nõutavatele tehnilistele andmetele peavad käitatavate rongide keskmised aeglustused vastama järgmistele väärtustele.

Tabel 8.

Vähimad keskmised aeglustusväärtused sõidupidurdusel

| Pidurdusrežiim | te | Minimaalne keskmine aeglustus, mis on mõõdetud te lõpu ja sihtkiiruse [m/s2] saavutamise vahel |
| --- | --- | --- |
| [s] | 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Sõidupidur | 2 | 0,30 | 0,35 | 0,6 | 0,6 |
| te(s) = ekvivalentne rakendumisaeg |

Pidurdusrežiim

te

Minimaalne keskmine aeglustus, mis on mõõdetud te lõpu ja sihtkiiruse [m/s2] saavutamise vahel

[s]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Sõidupidur

2

0,30

0,35

0,6

0,6

te(s) = ekvivalentne rakendumisaeg

Käesolevad aeglustusväärtused tuleb saavutada rõhtsal rööbasteel punktis 4.2.4.1 juhu A kohta sätestatud tingimustel.

4.2.4.5   Pöörisvoolupidurid

Käesolevas punktis käsitletakse infrastruktuuri allsüsteemi liideseid pöörisvoolupiduritega.

Nagu on sätestatud kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTKs, on seda tüüpi, haardetegurist sõltumatute pidurite kasutamine üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku liinidel (ehitatavatel, kaasajastatavatel või ühendusliinidel) lubatud järgmistel juhtudel:

| — | hädapidurdamiseks kõigil liinidel, välja arvatud teatavatel ühendusliinidel, mis on loetletud infrastruktuuriregistris; |
| --- | --- |

—

hädapidurdamiseks kõigil liinidel, välja arvatud teatavatel ühendusliinidel, mis on loetletud infrastruktuuriregistris;

| — | täielikuks või tavaliseks sõidupidurduseks liinilõikudel, kus infrastruktuuri ettevõtja seda lubab. Sellisel juhul peavad kasutustingimused olema avaldatud infrastruktuuriregistris. |
| --- | --- |

—

täielikuks või tavaliseks sõidupidurduseks liinilõikudel, kus infrastruktuuri ettevõtja seda lubab. Sellisel juhul peavad kasutustingimused olema avaldatud infrastruktuuriregistris.

Kõnealust tüüpi piduritega varustatud rongid peavad vastama järgmistele nõuetele:

| — | ratta ja rööbastee haardetegurist sõltumatuid pidureid on lubatud kasutada aeglustamiseks maksimaalselt sõidukiiruselt kuni kiiruseni 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h); |
| --- | --- |

—

ratta ja rööbastee haardetegurist sõltumatuid pidureid on lubatud kasutada aeglustamiseks maksimaalselt sõidukiiruselt kuni kiiruseni 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h);

| — | suurim keskmine aeglustus peab olema väiksem kui 2,5 m/s2 (seda väärtust, mis on seotud rööbastee pikisuunalise vastupidavusega, ei tohi ületada mis tahes tüüpi pidurite puhul); |
| --- | --- |

—

suurim keskmine aeglustus peab olema väiksem kui 2,5 m/s2 (seda väärtust, mis on seotud rööbastee pikisuunalise vastupidavusega, ei tohi ületada mis tahes tüüpi pidurite puhul);

| — | halvimal juhul, st kui rongid koosnevad mitmest rongikoosseisust ning nende pikkus on suurim lubatud, ei tohi pöörisvoolupidurite rakendamisel tekitatav pikisuunaline pidurdusjõud rööbastele ületada järgmisi väärtusi:






  — | 105 kN pidurirakendustes, mille jõud on alla 2/3 täielikust sõidupidurdusest; |
| --- | --- | --- |

—

halvimal juhul, st kui rongid koosnevad mitmest rongikoosseisust ning nende pikkus on suurim lubatud, ei tohi pöörisvoolupidurite rakendamisel tekitatav pikisuunaline pidurdusjõud rööbastele ületada järgmisi väärtusi:

—

105 kN pidurirakendustes, mille jõud on alla 2/3 täielikust sõidupidurdusest;

| — | lineaarselt vahemikus 105 kN ja 180 kN pidurirakendustes, mille jõud jääb vahemikku 2/3 täielikust sõidupidurdusest kuni täielik sõidupidurdus; |
| --- | --- |

—

lineaarselt vahemikus 105 kN ja 180 kN pidurirakendustes, mille jõud jääb vahemikku 2/3 täielikust sõidupidurdusest kuni täielik sõidupidurdus;

| — | 180 kN täieliku sõidupidurduse korral; |
| --- | --- |

—

180 kN täieliku sõidupidurduse korral;

| — | 360 kN hädapidurduse korral. |
| --- | --- |

—

360 kN hädapidurduse korral.

Punktis 4.2.4.1 sätestatud pidurdustõhususe puhul on lubatud arvestada ratta ja rööbastee haardetegurist sõltumatute pidurite mõju. Seda võib teha eeldusel, et tagatakse seda tüüpi pidurite ohutu töö ning seda ei mõjuta ühegi üksiku sõlme tõrge.

4.2.4.6   Rongi liikumatuse tagamine

Suruõhuvarustuse või elektrivarustuse katkemise korral peab olema võimalik normaalselt koormatud (vastavalt punktile 4.2.3.2) rongi peatada ja vähemalt kahe tunni jooksul paigal hoida 35‰ kaldega teel, kasutades ainult hõõrdpidurit, isegi kui üks jaotusklapp on välja lülitatud.

Normaalselt koormatud rongi peab olema võimalik 35‰ kaldel liikumatuna hoida piiramatu aja jooksul. Kui seisupidur üksinda ei suuda seda saavutada, peab rong olema varustatud täiendavate paigalhoidmise vahenditega.

4.2.4.7   Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel

Pidurite soojusnäitajad peavad võimaldama rongi sõitmist kiirusega, mis moodustab vähemalt 90 % rongi maksimaalsest sõidukiirusest, maksimaalsel kaldel, mis on sätestatud kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTK punktis 4.2.5. Soojusnäitajate abil tuleb arvutada piirkalle, millel rong võib sõita maksimaalse kiirusega.

Rongi koormamisele, pidurdusvahenditele ja rööbastee seisundile kehtivad samasugused tingimused nagu punkti 4.2.4.1 alapunktides c ja e määratletud hädapidurduse juhtumi A puhul. Sellele nõudele vastavust tuleb arvutuslikult tõendada.

4.2.4.8   Nõuded piduritele päästetööde korral

Nõuded avariiolukorras pukseerimiseks kasutatavatele kiirrongide pneumaatilistele piduriseadmetele on järgmised.

| 1. | Pidurisilindri täitumisaeg 95 %ni maksimaalsest survest: 3–5 sekundit, 3–6 sekundit koormast sõltuva pidurdussüsteemi puhul. |
| --- | --- |

1.

Pidurisilindri täitumisaeg 95 %ni maksimaalsest survest: 3–5 sekundit, 3–6 sekundit koormast sõltuva pidurdussüsteemi puhul.

| 2. | Pidurisilindri vabastamisaeg surveni 0,4 baari: vähemalt 5 sekundit |
| --- | --- |

2.

Pidurisilindri vabastamisaeg surveni 0,4 baari: vähemalt 5 sekundit

| 3. | Piduritoru surve vähenemine, et saavutada maksimaalne surve pidurisilindris: 1,5 ± 0,1 baari (lähtudes piduritoru nimiväärtusest 5,0 ± 0,05 baari). |
| --- | --- |

3.

Piduritoru surve vähenemine, et saavutada maksimaalne surve pidurisilindris: 1,5 ± 0,1 baari (lähtudes piduritoru nimiväärtusest 5,0 ± 0,05 baari).

| 4. | Piduri tundlikkus aeglasele surve langemisele piduritorus peab olema selline, et pidurit ei aktiveerita, kui normaalne töösurve langeb ühes minutis 0,3 baari võrra. |
| --- | --- |

4.

Piduri tundlikkus aeglasele surve langemisele piduritorus peab olema selline, et pidurit ei aktiveerita, kui normaalne töösurve langeb ühes minutis 0,3 baari võrra.

| 5. | Piduri tundlikkus surve langemisele piduritorus peab olema selline, et pidur aktiveeritakse 1,2 sekundi jooksul, kui normaalne töösurve langeb 6 sekundiga 0,6 baari võrra. |
| --- | --- |

5.

Piduri tundlikkus surve langemisele piduritorus peab olema selline, et pidur aktiveeritakse 1,2 sekundi jooksul, kui normaalne töösurve langeb 6 sekundiga 0,6 baari võrra.

| 6. | Igal piduril, kaasa arvatud seisupiduril, peab olema seade sisse ja välja lülitamiseks. |
| --- | --- |

6.

Igal piduril, kaasa arvatud seisupiduril, peab olema seade sisse ja välja lülitamiseks.

| 7. | Piduritoru surve muutmise teel peab olema võimalik kasutada vähemalt viit erinevat pidurdusjõu taset. |
| --- | --- |

7.

Piduritoru surve muutmise teel peab olema võimalik kasutada vähemalt viit erinevat pidurdusjõu taset.

| 8. | Pidurite, kaasa arvatud seisupiduri, oleku (rakendatud/vallandatud) kohta peab olema indikaatornäit. |
| --- | --- |

8.

Pidurite, kaasa arvatud seisupiduri, oleku (rakendatud/vallandatud) kohta peab olema indikaatornäit.

Kui rongis olev pidurisüsteem käivitatakse mõne mittepneumaatilise vahendiga, peab haakeseadise liidese juures antav pneumaatiline teave andma tulemuseks kirjeldatuga samaväärsed töönäitajad.

4.2.5   Reisijate teavitamine ja side

4.2.5.1   Valjuhääldiside

Lisaks kohaldatakse liikumispuudega isikute juurdepääsu KTK punkte 4.2.2.8.1 ja 4.2.2.8.3.

Rongid peavad olema varustatud vähemalt heliliste sidevahenditega

| — | rongimeeskonna poolt rongis olevate reisijate poole pöördumiseks; |
| --- | --- |

—

rongimeeskonna poolt rongis olevate reisijate poole pöördumiseks;

| — | rongimeeskonna ja juhtimiskeskuse omavaheliseks sidepidamiseks; |
| --- | --- |

—

rongimeeskonna ja juhtimiskeskuse omavaheliseks sidepidamiseks;

| — | rongimeeskonna liikmete omavaheliseks sidepidamiseks, eriti vedurijuhi ja reisijateruumides olevate meeskonnaliikmete vahel. |
| --- | --- |

—

rongimeeskonna liikmete omavaheliseks sidepidamiseks, eriti vedurijuhi ja reisijateruumides olevate meeskonnaliikmete vahel.

Süsteem peab kasutama ooterežiimi ja toimima kontaktvõrgu kaudu peamisest energiaallikast sõltumatult vähemalt kolme tunni jooksul.

Sidesüsteem peab olema projekteeritud selliselt, et vähemalt pooled selle valjuhäälditest (üle kogu rongi jaotunud) jäävad tööle ka ühe edastuselemendi rikke korral, või on võimalik kasutada muud vahendit reisijate teavitamiseks.

Peale hädaolukorra häiresignaali (vt punkt 4.2.5.3) ei nähta reisijatele ette erivõimalusi ühenduse võtmiseks rongi meeskonnaga ega juhtimiskeskusega.

4.2.5.2   Teabesildid reisijatele

Lisaks kohaldatakse liikumispuudega isikute juurdepääsu KTK punkti 4.2.2.8.2.

Kõik ohutusega tihedalt seotud sildid reisijatele peavad olema ühtses formaadis, mis on esitatud standardis ISO 3864–1:2002.

4.2.5.3   Reisijate häiresignaal

Reisijate viibimisalad rongides (välja arvatud tamburid, vagunitevahelised käigud ja tualetid) peavad olema varustatud häiresignalisatsiooni seadmetega. Seadmed tuleb paigaldada kohta, kus need on reisijatele hästi nähtavad ja kättesaadavad, ilma et nad peaksid selleks läbima vaheuksi.

Häireseadme hoob peab olema varustatud selgesti nähtava plommiga.

Pärast häiresignaali käivitamist ei tohi reisijatel olla võimalust seda välja lülitada. Kui häireseade on varustatud käivitatud häire näidikuga, peab see olema tähistatud käesoleva KTK lisas Q kujutatud viisil.

Häiresignaali rakendumist peab osutama vastav näidik kasutatud seadme kõrval.

Häiresignaali aktiveerimine peab:

| — | sisse lülitama pidurdamise; |
| --- | --- |

—

sisse lülitama pidurdamise;

| — | põhjustama visuaalse (vilkuva või pideva valgussignaali) ja helilise (summeri/helisignaali või sõnumi) häiresignaali sisselülitumise juhiruumis; |
| --- | --- |

—

põhjustama visuaalse (vilkuva või pideva valgussignaali) ja helilise (summeri/helisignaali või sõnumi) häiresignaali sisselülitumise juhiruumis;

| — | edastama vedurijuhilt või automaatsüsteemilt sõnumi (akustiline või visuaalne signaal või raadioteade mobiiltelefonile) reisijate juures töötavale rongimeeskonnale; |
| --- | --- |

—

edastama vedurijuhilt või automaatsüsteemilt sõnumi (akustiline või visuaalne signaal või raadioteade mobiiltelefonile) reisijate juures töötavale rongimeeskonnale;

| — | edastama kinnituse häiresignaali vastuvõtmise kohta selle andnud isikule nii, et see oleks talle arusaadav (helisignaal vagunis, pidurite rakendumine jne). |
| --- | --- |

—

edastama kinnituse häiresignaali vastuvõtmise kohta selle andnud isikule nii, et see oleks talle arusaadav (helisignaal vagunis, pidurite rakendumine jne).

Veeremisse paigaldatud seadmed (eriti automaatpidurite rakendusseade) peavad võimaldama juhil sekkuda pidurdusprotsessi nii, et on võimalik valida rongi peatumiskohta.

Kui rong on seiskunud, peab juhil olema võimalik see uuesti esimesel võimalusel käivitada, kui juhi hinnangul on käivitamine ohutu. Ühe või enama häiresignaali andmine ei tohi avaldada mingit täiendavat mõju, kuni rongimeeskond ei ole esimest häiresignaali kinnitanud.

Lõpuks peab ühendus juhiruumi ja rongimeeskonna vahel võimaldama juhi algatusel uurida häiresignaali sisselülitamise põhjusi. Kui tavalises sõiduolukorras reisijate juures rongimeeskonda ei ole, peab reisijate käsutuses olema seade, mille abil nad saavad juhiga hädaolukorras suhelda.

4.2.6   Keskkonnatingimused

4.2.6.1   Keskkonnatingimused

Veerem ja kõik selle koostisosad peavad vastama käesolevale KTKle standardis EN 50125–1:1999 määratletud kliimavööndis T1, T2 või T3, kus sellega sõidetakse. Need vööndid tuleb märkida veeremiregistrisse.

4.2.6.2   Aerodünaamilised koormused vabas õhus

4.2.6.2.1   Aerodünaamilised koormused liiniäärsetele teetöölistele

Täispikkuses rong, mis sõidab vabas õhus kiirusega 300 km/h või oma maksimaalse sõidukiirusega vtr max, kui see on alla 300 km/h, ei tohi kogu rongi möödumisaja vältel (koos keerisvooluga) põhjustada 0,2 m kõrgusel rööpa pinnast ja 3 m kaugusel rööbastee keskjoonest rööbasteeäärse õhu liikumist, mille kiirus u2σ ületab tabelis 9 esitatud väärtusi.

Rongide puhul, mille maksimaalne kiirus on üle 300 km/h, peab infrastruktuuri ettevõtja võtma meetmed, mis on nimetatud kiirraudtee infrastruktuuri KTK punktis 4.4.3.

Tabel 9.

Rööbasteeäärne maksimaalne lubatav õhu liikumiskiirus

| Rongi maksimaalne kiirus vtr max (km/h) | Rööbasteeäärne maksimaalne lubatav õhu liikumiskiirus (näitaja u2σ piirväärtused (m/s)) |
| --- | --- |
| 190 kuni 249 | 20 |
| 250 kuni 300 | 22 |

Rongi maksimaalne kiirus vtr max (km/h)

Rööbasteeäärne maksimaalne lubatav õhu liikumiskiirus (näitaja u2σ piirväärtused (m/s))

190 kuni 249

20

250 kuni 300

22

Katsetustingimused

Katsetusi tuleb teha killustikule rajatud sirgel rööbasteel. Vertikaalne vahe rööpa pinna ja ümbritseva maapinna kõrguste vahel on 0,75m ± 0,25 m. Väärtus u2σ on maapinna x–y tasapinnal põhjustatud õhuliikumise maksimaalkiiruste usaldusvahemiku 2σ ülemine piirväärtus. Selle leidmiseks tuleb kasutada vähemalt 20 iseseisvat ja võrreldavat katseproovi, mille mõõtmise ajal on looduslik tuulekiirus 2 m/s või väiksem.

u2σ arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

u2σ = ū + 2σ

kus

| ū | kõigi õhu liikumiskiiruse mõõtetulemuste keskväärtus uI, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ | standardhälve. |

ū

kõigi õhu liikumiskiiruse mõõtetulemuste keskväärtus uI, i ≥ 20

σ

standardhälve.

Vastavushindamine

Vastavust hinnatakse täismõõduliste katsetuste alusel, kus kasutatakse maksimaalse pikkusega kindlaksmääratud rongikoosseise.

Üksikasjalikud spetsifikaadid

Mõõtmised sooritatakse rongi maksimaalsel sõidukiirusel vtr max või kiirusel 300 km/h, kui rongi maksimaalne sõidukiirus on üle 300 km/h.

Kehtivate mõõtetulemuste saamiseks peavad rongi kiiruse vtr suhtes olema täidetud järgmised tingimused:

| — | vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 300 km/h ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 300 km/h ning

| — | 100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 300 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 300 km/h.

Kõiki mõõtmisi umeasured,i tuleb korrigeerida valemiga

ui = umeasured,i * vtr / vtr,i

Rööbasteel ei tohi olla 500 m enne ja 100 m pärast kiirusandureid mingeid takistusi nagu näiteks sillad või tunnelid. Lubatud on kasutada andurigruppe, et rongi ühekordse läbisõiduga oleks võimalik teha mitu sõltumatut mõõtmist. Sellised grupid peavad asuma üksteisest vähemalt 20 m kaugusel.

Kogu rongi möödumine koosneb ajavahemikust, mis algab 1 sekund pärast rongipea möödumist ja lõpeb 10 sekundit pärast rongisaba möödumist.

Anduri mõõtmissagedus peab olema vähemalt 10 Hz. Signaal tuleb filtreerida, kasutades 1-sekundilise aknaga liikuvat keskväärtuse filtrit. Looduslik tuulekiirus tuleb kindlaks teha esimese anduri juures 0,2 m kõrgusel rööpa pinnast.

Looduslikuks tuulekiiruseks loetakse keskmine tuulekiirus, mis mõõdetakse 3 sekundi jooksul enne rongipea möödumist tuuleandurist. Looduslik tuulekiirus peab olema 2 m/s või väiksem.

Kindlaks tuleb teha õhu liikumiskiiruse mõõtmiste ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±3 %.

Kindlaks tuleb teha rongi kiiruse mõõtmise ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±1 %.

4.2.6.2.2   Aerodünaamilised koormused perroonil olevatele reisijatele

Täispikkuses rong, mis sõidab vabas õhus võrdluskiirusega vtr = 200 km/h (või oma maksimaalse sõidukiirusega vtr max, kui see on alla 200 km/h), ei tohi kogu rongi möödumisaja vältel (koos keerisvooluga) põhjustada 1,2 m kõrgusel platvormi pinnast ja 3 m kaugusel rööbastee keskjoonest õhu liikumist suurema kiirusega kui u2σ = 15,5 m/s.

Katsetustingimused

Hindamine tuleb teostada kas

| — | 240 mm üle rööpmetasapinna ulatuval või vajadusel madalamal platvormil |
| --- | --- |

—

240 mm üle rööpmetasapinna ulatuval või vajadusel madalamal platvormil

| — | või taotleja poolt valitud madalaima platvormi kõrgusel, millest hinnatav rong möödub. |
| --- | --- |

—

või taotleja poolt valitud madalaima platvormi kõrgusel, millest hinnatav rong möödub.

Hindamisel kasutatud platvormikõrgus tuleb kanda veeremiregistrisse. Kui 240 mm kõrgusega või madalamal platvormil teostatud hindamine oli edukas, loetakse rong vastuvõetavaks kõikidele liinidele.

Väärtus u2σ on platvormi x–y tasapinnal põhjustatud õhuliikumise maksimaalkiiruste usaldusvahemiku 2σ ülemine piirväärtus. Selle leidmiseks tuleb kasutada vähemalt 20 iseseisvat mõõtmist sarnastel tingimustel, kus looduslik tuulekiirus on 2 m/s või väiksem.

u2 σ arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

u2 σ = ū + 2σ

kus

| ū | kõigi õhukiiruse mõõtetulemuste keskväärtus ui, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ | standardhälve. |

ū

kõigi õhukiiruse mõõtetulemuste keskväärtus ui, i ≥ 20

σ

standardhälve.

Vastavushindamine

Vastavust hinnatakse täismõõduliste katsetuste alusel, kus kasutatakse maksimaalse pikkusega kindlaksmääratud rongikoosseise.

Üksikasjalikud spetsifikaadid

Mõõtmised tuleb teha kiirusel vtr = 200 km/h või kui see on väiksem, siis rongi maksimaalsel sõidukiirusel vtr max.

Kehtivate mõõtetulemuste saamiseks peavad rongi kiiruse vtr suhtes olema täidetud järgmised tingimused:

| — | vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 200 km/h ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 200 km/h ning

| — | 100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 200 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % kiirusest vtr max või vajadusel kiirusest 200 km/h.

Kõiki mõõtmisi umeasured,i tuleb korrigeerida valemiga

ui = umeasured,i * 200 km/h / vtr,i

või kiirusel vtr,max < 200 km/h

ui = umeasured,i * vtr,max / vtr,i

Platvormil ei tohi pikisuunas andurite ees ega taga olla mingeid takistusi. Platvorm peab olema pikisuunas 150 m enne andureid ühtlase kujuga ning sellel ei tohi olla katust, kuplit ega tagaseina. Lubatud on kasutada mitut andurit, et rongi ühekordse läbisõiduga oleks võimalik teha mitu sõltumatut mõõtmist. Sellised andurid peavad asuma üksteisest vähemalt 20 m kaugusel.

Kogu rongi möödumine koosneb ajavahemikust, mis algab 1 sekund pärast rongipea möödumist ja lõpeb 10 sekundit pärast rongisaba möödumist.

Anduri mõõtmissagedus peab olema vähemalt 10 Hz. Signaal tuleb filtreerida, kasutades 1-sekundilise aknaga liikuvat keskväärtuse filtrit.

Tuulekiirus tuleb mõõta platvormil oleva esimese anduriga või eraldi tuuleanduriga, mis on paigaldatud 1,2 m kõrgusele platvormi kohale. Looduslikuks tuulekiiruseks loetakse keskmine tuulekiirus, mis mõõdetakse 3 sekundi jooksul enne rongipea möödumist tuuleandurist. Looduslik tuulekiirus peab olema 2 m/s või väiksem.

Kindlaks tuleb teha õhu liikumiskiiruse mõõtmiste ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±3 %.

Kindlaks tuleb teha rongi kiiruse mõõtmise ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±1 %.

4.2.6.2.3   Rõhumuutused vabas õhus

Täispikkuses rong, mis sõidab vabas õhus etteantud kiirusel (võrdlusjuhtum), ei tohi kogu rongi möödumisaja vältel (pea, haakeseadiste ja saba möödumine) põhjustada kõrgusel vahemikus 1,5 m kuni 3,3 m üle rööpa pinna ja 2,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest tipprõhkude maksimaalses vahes suuremat muutust kui Δp2σ, nagu on näidatud tabelis 10. Maksimaalsed tipprõhkude muutused on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 10.

Suurimad lubatud rõhumuutused vabas õhus

| Rong | Rongi võrdluskiirus | Suurim lubatud rõhumuutus
  Δp2 σ |
| --- | --- | --- |
| 1. klass | 250 km/h | 795 Pa |
| 2. klass | Maksimumkiirus | 720 Pa |

Rong

Rongi võrdluskiirus

Suurim lubatud rõhumuutus

Δp2 σ

1. klass

250 km/h

795 Pa

2. klass

Maksimumkiirus

720 Pa

Vastavushindamine

Vastavust hinnatakse täismõõduliste katsetuste alusel, kus kasutatakse maksimaalse pikkusega kindlaksmääratud rongikoosseise.

Üksikasjalikud spetsifikaadid

Katsetusi tuleb teha killustikule rajatud sirgel rööbasteel. Vertikaalne vahe rööpa pinna ja ümbritseva maapinna kõrguse vahel on 0,75m ± 0,25 m. Mõõtmissündmuseks on kogu rongi möödumine, mis koosneb ajavahemikust, mis algab 1 sekund pärast rongipea möödumist ja lõpeb 10 sekundit pärast rongisaba möödumist.

Mõõtmised tuleb teha kõrgustel 1,5 m, 1,8 m, 2,1 m, 2,4 m, 2,7 m, 3 m ja 3,3 m üle rööpa pinna ning igat mõõtepositsiooni tuleb eraldi analüüsida. Nõue Δp2σ peab olema täidetud igal positsioonil.

Väärtus Δp2σ on vahemiku (pmax — pmin) ülemine piirväärtus, mis põhineb vähemalt 10 sõltumatul ja võrreldaval katseproovil (ühel mõõtmiskõrgusel), mis on mõõdetud loodusliku tuulekiirusega 2 m/s või vähem.

Δp2σ arvutatakse valemiga:

Formula

kus

| | kõigi tipprõhkude muutuste mõõtetulemuste keskväärtus Δpi, i ≥10 |
| --- | --- |
| σ | standardhälve |

Formula

kõigi tipprõhkude muutuste mõõtetulemuste keskväärtus Δpi, i ≥10

σ

standardhälve

Lubatud on kasutada mitut andurit, et rongi ühekordse läbisõiduga oleks võimalik teha mitu sõltumatut mõõtmist. Sellised andurid peavad asuma üksteisest vähemalt 20 m kaugusel.

Kehtivate mõõtetulemuste saamiseks peavad rongi kiiruse vtr suhtes olema täidetud järgmised tingimused:

| — | vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % võrdluskiirusest ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 50 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±5 % võrdluskiirusest ning

| — | 100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % võrdluskiirusest. |
| --- | --- |

—

100 % mõõtmistest peab olema tehtud kiirusvahemikus ±10 % võrdluskiirusest.

Tuule kiirus ja suund tuleb kindlaks teha rõhu mõõtmise koha lähedale rööpa pinnast 2 m kõrgusele ja rööbasteest 4 m kaugusele paigaldatud metroloogiajaama abil. Looduslikuks tuulekiiruseks loetakse kiirus, mis võrdub 15 sekundi jooksul enne rongipea möödumist tuuleandurist mõõdetud keskmise tuulekiirusega. Loodusliku tuule kiirus ei tohi ületada 2 m/s.

Kasutatavad rõhuandurid peavad suutma mõõta rõhku sagedusega vähemalt 150 Hz. Kõik rõhuandurid tuleb ühendada pikisuunal x-teljele orienteeritud Prandtli torude staatilise rõhu avadega. Lubatud on kasutada meetodit, mille kohta on tõendatud, et see on samaväärne.

Kindlaks tuleb teha rõhu mõõtmiste ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±2 %.

Kindlaks tuleb teha rongi kiiruse mõõtmise ebatäpsus, mis ei tohi olla suurem kui ±1 %.

Rõhusignaal tuleb filtreerida analoog-madalpääsfiltriga, mille Butterworthi madalpääsufiltri 6. järgu sammas on 75 Hz või samaväärne. Iga rõhuanduri ja läbisõidukorra kohta tuleb arvutada tippsurvete vahe kogu läbisõidu ajal Δpm,i ning seejärel tuleb seda korrigeerida vastavalt uuritud rongi kiirusele vtr ja standardusele ρo, kasutades valemit Formula

kus

| Δpi | : | korrigeeritud tipprõhkude muutus |
| --- | --- | --- |
| Δpm,i | : | mõõdetud tipprõhkude muutus proovis i |
| ρi | : | katsetuskohal proovi i puhul mõõdetud õhutihedus |
| vW,x,i | : | x-teljel mõõdetud tuulekiiruse osa proovis i |
| vtr,i | : | mõõdetud rongikiirus proovis i |
| vtr | : | uuritud rongi kiirus |
| ρo | : | standardtihedus 1,225 kg/m3. |

Δpi

:

korrigeeritud tipprõhkude muutus

Δpm,i

:

mõõdetud tipprõhkude muutus proovis i

ρi

:

katsetuskohal proovi i puhul mõõdetud õhutihedus

vW,x,i

:

x-teljel mõõdetud tuulekiiruse osa proovis i

vtr,i

:

mõõdetud rongikiirus proovis i

vtr

:

uuritud rongi kiirus

ρo

:

standardtihedus 1,225 kg/m3.

4.2.6.3.   Külgtuul

Rong loetakse külgtuulenõuetele vastavaks, kui selle iseloomulikud tuulekõverad (CWC vastavalt lisale G) tuule suhtes kõige tundlikuma veeremiüksuse juures ületavad iseloomulikke võrdlustuulekõveraid (CRWC) või on nendega vähemalt võrdsed.

Veeremi vastavuse hindamiseks kasutatavate iseloomulike võrdlustuulekõverate hulk on toodud 1. klassi veeremiüksuste jaoks tabelites 11, 12, 13 ja 14. Nende veeremiüksuste iseloomulikud tuulekõverad arvutatakse vastavalt lisas G kirjeldatud meetodile.

Kallutusseadmetega varustatud 1. klassi rongide ja 2. klassi veeremi puhul on piirväärtused ja neile vastavad meetodid jäetud lahtiseks.

Tabel 11.

Iseloomulikud võrdlustuulekiirused, kui nurk βw=90° (veeremiüksus sirgel rööbasteel ja külgsuunaline kompenseerimata kiirendus aq = 0 m/s2)

| Rongi kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) | Iseloomulik võrdlustuulekiirus muldkeha korral (m/s) |
| --- | --- | --- |
| 120 km/h | 38,0 | 34,1 |
| 160 km/h | 36,4 | 31,3 |
| 200 km/h | 34,8 | 28,5 |
| 250 km/h | 32,8 | 25,0 |
| sammuga 50 km/h kuni vtr,max | vt alumisi ridasid | vt alumisi ridasid |

Rongi kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s)

Iseloomulik võrdlustuulekiirus muldkeha korral (m/s)

120 km/h

38,0

34,1

160 km/h

36,4

31,3

200 km/h

34,8

28,5

250 km/h

32,8

25,0

sammuga 50 km/h kuni vtr,max

vt alumisi ridasid

vt alumisi ridasid

| Rongi suurim kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) | Iseloomulik võrdlustuulekiirus muldkeha korral (m/s) |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h, | 32,4 | 24,5 |
| vtr,max = 270 km/h | 32,0 | 24,0 |
| vtr,max = 280 km/h | 31,6 | 23,5 |
| vtr,max = 290 km/h | 31,2 | 23,0 |
| vtr,max = 300 km/h | 30,8 | 22,5 |
| vtr,max = 310 km/h | 30,4 | 22,0 |
| vtr,max = 320 km/h | 30,0 | 21,5 |
| vtr,max = 330 km/h | 29,6 | 21,0 |
| vtr,max = 340 km/h | 29,2 | 20,5 |
| vtr,max = 350 km/h | 28,8 | 20,0 |

Rongi suurim kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s)

Iseloomulik võrdlustuulekiirus muldkeha korral (m/s)

vtr,max = 260 km/h,

32,4

24,5

vtr,max = 270 km/h

32,0

24,0

vtr,max = 280 km/h

31,6

23,5

vtr,max = 290 km/h

31,2

23,0

vtr,max = 300 km/h

30,8

22,5

vtr,max = 310 km/h

30,4

22,0

vtr,max = 320 km/h

30,0

21,5

vtr,max = 330 km/h

29,6

21,0

vtr,max = 340 km/h

29,2

20,5

vtr,max = 350 km/h

28,8

20,0

Näide tabeli kasutamise kohta. Kui rongi maksimaalne kiirus on 330 km/h, hinnatakse iseloomulike tuulekõveraid järgmistel kiirustel: 120 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 250 km/h, 300 km/h ja 330 km/h.

Tabel 12.

Iseloomulikud võrdlustuulekiirused, kui nurk βw= 90° (veeremiüksus asub kurvis, aq = 0,5 m/s2 ja aq = 1,0 m/s2)

| Rongi kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendus aq = 0,5 m/s2 | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s)kui külgsuunaline kiirendus aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 250 km/h | 29,5 | 26,0 |
| sammuga 50 km/h kuni vtr,max | vt alumisi ridu | vt alumisi ridu |

Rongi kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendus aq = 0,5 m/s2

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s)kui külgsuunaline kiirendus aq = 1,0 m/s2

250 km/h

29,5

26,0

sammuga 50 km/h kuni vtr,max

vt alumisi ridu

vt alumisi ridu

| Rongi suurim kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendusa q = 0,5 m/s2 | Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendus aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 29,1 | 25,6 |
| vtr,max = 270 km/h | 28,7 | 25,2 |
| vtr,max = 280 km/h | 28,3 | 24,8 |
| vtr,max = 290 km/h | 27,9 | 24,4 |
| vtr,max = 300 km/h | 27,5 | 24,0 |
| vtr,max = 310 km/h | 27,1 | 23,6 |
| vtr,max = 320 km/h | 26,7 | 23,2 |
| vtr,max = 330 km/h | 26,3 | 22,8 |
| vtr,max = 340 km/h | 25,9 | 22,4 |
| vtr,max = 350 km/h | 25,5 | 22,0 |

Rongi suurim kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendusa q = 0,5 m/s2

Iseloomulik võrdlustuulekiirus tasase maapinna korral (ilma killustiku ja rööbasteta) (m/s) kui külgsuunaline kiirendus aq = 1,0 m/s2

vtr,max = 260 km/h

29,1

25,6

vtr,max = 270 km/h

28,7

25,2

vtr,max = 280 km/h

28,3

24,8

vtr,max = 290 km/h

27,9

24,4

vtr,max = 300 km/h

27,5

24,0

vtr,max = 310 km/h

27,1

23,6

vtr,max = 320 km/h

26,7

23,2

vtr,max = 330 km/h

26,3

22,8

vtr,max = 340 km/h

25,9

22,4

vtr,max = 350 km/h

25,5

22,0

Tabel 13.

Iseloomulik võrdlustuulekiirus, kui vtr = vtr max (veerem on tasasel maal sirgel rööbasteel, ilma killustiku ja rööbasteta)

| Rongi suurim arvestatud kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus (m/s) nurga βw korral |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 32,5 | 33,2 | 35,0 | 38,2 | 43,6 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 260 km/h | 32,1 | 32,8 | 34,5 | 37,7 | 43,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 270 km/h | 31,7 | 32,4 | 34,1 | 37,3 | 42,5 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 280 km/h | 31,3 | 32,0 | 33,7 | 36,8 | 42,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 290 km/h | 30,9 | 31,5 | 33,3 | 36,3 | 41,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 300 km/h | 30,5 | 31,1 | 32,8 | 35,9 | 40,9 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 310 km/h | 30,1 | 30,7 | 32,4 | 35,4 | 40,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 320 km/h | 29,7 | 30,3 | 32,0 | 34,9 | 39,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 330 km/h | 29,3 | 29,9 | 31,6 | 34,5 | 39,3 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 340 km/h | 28,9 | 29,5 | 31,1 | 34,0 | 38,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 350 km/h | 28,5 | 29,1 | 30,7 | 33,5 | 38,2 | 45 | 45 | — |

Rongi suurim arvestatud kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus (m/s) nurga βw korral

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

32,5

33,2

35,0

38,2

43,6

45

45

—

vtr,max = 260 km/h

32,1

32,8

34,5

37,7

43,0

45

45

—

vtr,max = 270 km/h

31,7

32,4

34,1

37,3

42,5

45

45

—

vtr,max = 280 km/h

31,3

32,0

33,7

36,8

42,0

45

45

—

vtr,max = 290 km/h

30,9

31,5

33,3

36,3

41,4

45

45

—

vtr,max = 300 km/h

30,5

31,1

32,8

35,9

40,9

45

45

—

vtr,max = 310 km/h

30,1

30,7

32,4

35,4

40,4

45

45

—

vtr,max = 320 km/h

29,7

30,3

32,0

34,9

39,8

45

45

—

vtr,max = 330 km/h

29,3

29,9

31,6

34,5

39,3

45

45

—

vtr,max = 340 km/h

28,9

29,5

31,1

34,0

38,8

45

45

—

vtr,max = 350 km/h

28,5

29,1

30,7

33,5

38,2

45

45

—

Tabel 14.

Iseloomulik võrdlustuulekiirus, kui vtr = vtr max (veerem on sirgel rööbasteel 6m kõrgusel muldkehal)

| Rongi suurim arvestatud kiirus | Iseloomulik võrdlustuulekiirus(m/s) nurga βw korral |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 24,6 | 25,0 | 26,1 | 28,4 | 32,0 | 38,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 260 km/h | 24,1 | 24,5 | 25,6 | 27,8 | 31,4 | 37,4 | 45 | 45 |
| vtr,max = 270 km/h | 23,6 | 24,0 | 25,1 | 27,2 | 30,7 | 36,6 | 45 | 45 |
| vtr,max = 280 km/h | 23,1 | 23,5 | 24,6 | 26,7 | 30,1 | 35,8 | 45 | 45 |
| vtr,max = 290 km/h | 22,6 | 23,0 | 24,1 | 26,1 | 29,5 | 35,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 300 km/h | 22,1 | 22,5 | 23,5 | 25,5 | 28,8 | 34,3 | 45 | 45 |
| vtr,max = 310 km/h | 21,7 | 22,0 | 23,0 | 25,0 | 28,2 | 33,5 | 43,0 | 45 |
| vtr,max = 320 km/h | 21,2 | 21,5 | 22,5 | 24,4 | 27,5 | 32,8 | 42,1 | 45 |
| vtr,max = 330 km/h | 20,7 | 21,0 | 22,0 | 23,8 | 26,9 | 32,0 | 41,1 | 45 |
| vtr,max = 340 km/h | 20,2 | 20,5 | 21,4 | 23,2 | 26,3 | 31,3 | 40,1 | 45 |
| vtr,max = 350 km/h | 19,7 | 20,0 | 20,9 | 22,7 | 25,6 | 30,5 | 39,1 | 45 |

Rongi suurim arvestatud kiirus

Iseloomulik võrdlustuulekiirus(m/s) nurga βw korral

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

24,6

25,0

26,1

28,4

32,0

38,1

45

45

vtr,max = 260 km/h

24,1

24,5

25,6

27,8

31,4

37,4

45

45

vtr,max = 270 km/h

23,6

24,0

25,1

27,2

30,7

36,6

45

45

vtr,max = 280 km/h

23,1

23,5

24,6

26,7

30,1

35,8

45

45

vtr,max = 290 km/h

22,6

23,0

24,1

26,1

29,5

35,1

45

45

vtr,max = 300 km/h

22,1

22,5

23,5

25,5

28,8

34,3

45

45

vtr,max = 310 km/h

21,7

22,0

23,0

25,0

28,2

33,5

43,0

45

vtr,max = 320 km/h

21,2

21,5

22,5

24,4

27,5

32,8

42,1

45

vtr,max = 330 km/h

20,7

21,0

22,0

23,8

26,9

32,0

41,1

45

vtr,max = 340 km/h

20,2

20,5

21,4

23,2

26,3

31,3

40,1

45

vtr,max = 350 km/h

19,7

20,0

20,9

22,7

25,6

30,5

39,1

45

Võrdluskõverate edestamine või nendega samaväärsus on saavutatud siis, kui kõik võrdluse puhul olulised iseloomulike tuulekõverate punktid on vastavate võrdlushulga punktidega võrdsed või neist suuremad.

4.2.6.4   Suurimad rõhumuutused tunnelites

Veerem peab olema projekteeritud selliste aerodünaamiliste omadustega, et teatava rongikiiruse ja tunneli ristlõike (võrdlusjuhtum) korral üksi lihtsas tasapinnalises torutaolises (ilma šahtide vms.) tunnelis sõitmisel oleks täidetud iseloomuliku rõhumuutuse nõue. Nõuded on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 15.

Nõuded koostalitlusvõimelisele rongile, mis sõidab üksi tasapinnalises torutaolises tunnelis

| Rongi tüüp | Võrdlusjuhtum | Võrdlusjuhtumi kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| vtr

  (km/h) | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| vtr,max < 250 km/h | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 |
| vtr,max ≥ 250 km/h | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 |

Rongi tüüp

Võrdlusjuhtum

Võrdlusjuhtumi kriteeriumid

vtr

(km/h)

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

vtr,max < 250 km/h

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

vtr,max ≥ 250 km/h

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

Tabelis on vtr rongi kiirus ja Atu tunneli ristlõike pindala.

Nõuetele vastavus tõendatakse täismõõduliste katsetuste alusel, mis viiakse võrdluskiirusel või sellest suuremal kiirusel läbi tunnelis, mille ristlõike pindala on võimalikult sarnane võrdlusjuhtumis toodule. Võrdlustingimustele teisendamine teostatakse taadeldud simulatsioonitarkvara abil.

Tervikrongide või rongikoosseisude vastavuse hindamisel tuleb hindamisel kasutada rongi või kokkuhaagitud rongikoosseisu maksimaalse pikkusega kuni 400 m.

Vedurite või juhivagunite vastavuse hindamisel tuleb hindamine teostada kahe juhuslikult valitud rongikoosseisu põhjal, mille pikkus on vähemalt 150 m ning millest ühel on vedur või juhivagun eesotsas (et kontrollida väärtust ΔpN) ja teisel on vedur või juhivagun tagaotsas (et kontrollida väärtust ΔpT). ΔpFr väärtuseks on 1 250 Pa (rongidel, mille vtr,max < 250 km/h) või 1400 Pa (rongidel, mille vtr,max ≥ 250 km/h).

Kui hinnatakse ainult vagunite vastavust, peab hindamine põhinema 400 m pikkusel rongil. ΔpN väärtuseks on 1 750 Pa ja ΔpT on 700 Pa (rongidel, mille vtr,max < 250 km/h) või 1600 Pa ja 1100 Pa (rongidel, mille vtr,max ≥ 250 km/h).

Täpsem teave sissesõiduvärava ja mõõtmiskoha vahekauguse xp, näitajate ΔpFr, ΔpN, ΔpT ja tunneli minimaalse pikkuse kohta ning lisateave iseloomuliku rõhumuutuse kõrvalekallete kohta on esitatud standardis EN 14067–5:2006.

4.2.6.5   Välismüra

4.2.6.5.1   Sissejuhatus

Veeremi poolt tekitatav müra jagatakse püsimüraks, lähtemüraks ja möödasõidumüraks.

Püsimüra mõjutavad oluliselt lisaseadmed, nagu jahutussüsteemid, õhukonditsioneer ja kompressorid.

Lähtemüra puhul on tegemist kombinatsiooniga mürast, mida tekitavad veokomponendid, nagu diiselmootorid ja jahutusventilaatorid, lisaseadmed ja mõnikord ka rataste libisemine.

Möödasõidumürale avaldab suurt mõju veeremüra, mis tekib rataste ja rööbaste kokkupuutel ning sõltub kiirusest, ning suurematel kiirustel aerodünaamiline müra.

Veeremüra põhjustavad ratta ja rööpa kareduse koostoime ning rööbastee ja rattapaari dünaamiline käitumine.

Lisaks veeremürale on madalal kiirusel oluline ka lisaseadmete ja veoseadmete müra.

Tekkivat mürataset iseloomustavad järgmised parameetrid:

| — | helirõhutase (mida mõõdetakse kindlaksmääratud meetodiga, milles on kindlaks määratud ka mikrofoni paiknemine), |
| --- | --- |

—

helirõhutase (mida mõõdetakse kindlaksmääratud meetodiga, milles on kindlaks määratud ka mikrofoni paiknemine),

| — | veeremi kiirus, |
| --- | --- |

—

veeremi kiirus,

| — | rööpa karedus, |
| --- | --- |

—

rööpa karedus,

| — | rööbastee dünaamika ja heli tekitavad omadused. |
| --- | --- |

—

rööbastee dünaamika ja heli tekitavad omadused.

Püsimüra iseloomustavad järgmised parameetrid:

| — | helirõhutase (mida mõõdetakse kindlaksmääratud meetodiga, milles on kindlaks määratud ka mikrofoni paiknemine), |
| --- | --- |

—

helirõhutase (mida mõõdetakse kindlaksmääratud meetodiga, milles on kindlaks määratud ka mikrofoni paiknemine),

| — | töötingimused. |
| --- | --- |

—

töötingimused.

4.2.6.5.2   Püsimüra piirmäärad

Püsimüra piirmäärad on määratud 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast. Katsealune veerem peab olema sõiduvalmis režiimil; see tähendab, et reostaatiline ventilatsioon ja õhkpiduri kompressor on välja lülitatud, küte, ventilatsioon ja kliimaseadmed on normaalolekus (mitte ettevalmistaval režiimil) ja kõik muud seadmed on normaalses tööolekus. Mõõtmistingimused on ette nähtud standardiga EN ISO 3095:2005 ning kõrvalekalded nendest on sätestatud käesoleva KTK lisas N. Helirõhutaseme parameeter on LpAeq,T. Veeremi tekitatava müra piirmäärad eespool nimetatud tingimustel on esitatud tabelis 16.

Tabel 16.

Veeremi püsimüra piirväärtused LpAeq,T. Püsimüra tase on kõigi käesoleva KTK lisa N punkti 1.1 kohastes mõõtmispunktides mõõdetud energiaväärtuste keskmine

| Veerem | LpAeq,T[dB(A)] |
| --- | --- |
| 1. klass | 2. klass |
| Elektrivedurid | | 75 |
| Diiselvedurid | | 75 |
| Elektrirongikoosseisud | 68 | 68 |
| Diiselrongikoosseisud | | 73 |
| Reisivagunid | | 65 |

Veerem

LpAeq,T[dB(A)]

1. klass

2. klass

Elektrivedurid

75

Diiselvedurid

75

Elektrirongikoosseisud

68

68

Diiselrongikoosseisud

73

Reisivagunid

65

4.2.6.5.3   Lähtemüra piirmäärad

Lähtemüra piirmäärad on määratud 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast. Mõõtmistingimused on ette nähtud standardiga EN ISO 3095:2005 ning kõrvalekalded nendest on sätestatud lisa N punktis 1.2. Helirõhutaseme parameeter on LpAFmax. Veeremi lähtemüra piirmäärad eespool nimetatud tingimustel on esitatud tabelis 17.

Tabel 17.

Veeremi lähtemüra piirmäärad LpAFmax

| Veerem | LpAFmax[dB(A)] |
| --- | --- |
| Elektrivedurid
  P ≥ 4 500 kW rattapöia juures | 85 |
| Elektrivedurid
  P < 4 500 kW rattapöia juures | 82 |
| Diiselvedurid | 89 |
| 2. klassi elektrirongikoosseisud | 82 |
| 1. klassi elektrirongikoosseisud | 85 |
| Diiselrongikoosseis | 85 |

Veerem

LpAFmax[dB(A)]

Elektrivedurid

P ≥ 4 500 kW rattapöia juures

85

Elektrivedurid

P < 4 500 kW rattapöia juures

82

Diiselvedurid

89

2. klassi elektrirongikoosseisud

82

1. klassi elektrirongikoosseisud

85

Diiselrongikoosseis

85

4.2.6.5.4   Möödasõidumüra piirmäärad

Möödasõidumüra piirmäärad on määratud 25 m kaugusel võrdlusrööbastee keskjoonest ja 3,5 m kõrgusel rööpa pinnast, kui veerem liigub tabelis 18 märgitud kiirusel. A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase on LpAeq,Tp.

Mõõtmised tuleb teha vastavalt standardile EN ISO 3095:2005; kõrvalekaldeid sellest on kirjeldatud lisa N punktides 1.3 ja 1.4.

Katserong moodustatakse järgmistest osadest:

| — | rongikoosseisu puhul rongikoosseis ise; |
| --- | --- |

—

rongikoosseisu puhul rongikoosseis ise;

| — | veduri puhul katsetamisele kuuluv vedur koos nelja vaguniga. Nende nelja vaguni möödasõidumüra LpAeq,Tp, mis on mõõdetud võrdlusteel 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast kiirusel 200 km/h, ei tohi ületada 92 dB (A). Teise võimalusena on lubatud kasutada kahte sama tüüpi vedurit koos 8 vaguniga mis tahes konfiguratsioonis; |
| --- | --- |

—

veduri puhul katsetamisele kuuluv vedur koos nelja vaguniga. Nende nelja vaguni möödasõidumüra LpAeq,Tp, mis on mõõdetud võrdlusteel 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast kiirusel 200 km/h, ei tohi ületada 92 dB (A). Teise võimalusena on lubatud kasutada kahte sama tüüpi vedurit koos 8 vaguniga mis tahes konfiguratsioonis;

| — | vagunite puhul neli katsetamisele kuuluvat vagunit koos ühe veduriga. Veduri möödasõidumüra LpAeq,Tp, mis on mõõdetud võrdlusteel 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast kiirusel 200 km/h, ei tohi ületada 97 dB (A). Teise võimalusena on lubatud kasutada kahte sama tüüpi vedurit koos 8 vaguniga mis tahes konfiguratsioonis. |
| --- | --- |

—

vagunite puhul neli katsetamisele kuuluvat vagunit koos ühe veduriga. Veduri möödasõidumüra LpAeq,Tp, mis on mõõdetud võrdlusteel 7,5 m kaugusel rööbastee keskjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pinnast kiirusel 200 km/h, ei tohi ületada 97 dB (A). Teise võimalusena on lubatud kasutada kahte sama tüüpi vedurit koos 8 vaguniga mis tahes konfiguratsioonis.

Kahte viimast juhtu nimetatakse käesolevas osas muutuvkoosseisuks.

Kogu katserongi tekitatava müra piirmäärad LpAeq,Tp 25 m kaugusel ja 3,5 m kõrgusel rööpa pinnast on esitatud tabelis 18.

Tabel 18.

Veeremi möödasõidumüra piirväärtused LpAeq,Tp

| Veerem | Kiirus (km/h) |
| --- | --- |
| 200 | 250 | 300 | 320 |
| 1. klass | Rongikoosseis | | 87 dB(A) | 91dB(A) | 92dB(A) |
| 2. klass | Rongikoosseis või muutuvkoosseisud | 88 dB(A) | | | |

Veerem

Kiirus (km/h)

200

250

300

320

1. klass

Rongikoosseis

87 dB(A)

91dB(A)

92dB(A)

2. klass

Rongikoosseis või muutuvkoosseisud

88 dB(A)

Tabelis 18 esitatud väärtuste puhul on lubatav hälve 1dB(A).

4.2.6.6   Välised elektromagnetilised häired

Mistahes tüüpi veoajamiga rongidele tekitab elektrienergia tootmine ja edastamine kõrge või madala intensiivsusega häireid, mida põhjustavad juhtivus (näiteks kontaktvõrgus ja rööbastes) ning elektromagnetiline kiirgus. Lisaks võivad häireid põhjustada rongis olevad seadmed.

4.2.6.6.1   Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired

Avatud punkt.

4.2.6.6.2   Elektromagnetilised häired

Et vältida veeremi nõuetekohase töö häirimist elektromagnetiliste häiretega, tuleb täita järgmiste standardite nõudeid:

| — | EN 50121–3–1 kogu veeremi allsüsteemi jaoks, |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–1 kogu veeremi allsüsteemi jaoks,

| — | EN 50121–3–2 mitmesuguste rongisiseste häiringutundlike seadmete jaoks. |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–2 mitmesuguste rongisiseste häiringutundlike seadmete jaoks.

4.2.7   Süsteemi ohutus

4.2.7.1   Varuväljapääsud

4.2.7.1.1   Reisijate varuväljapääsud

A   korraldus

Varuväljapääsud peavad vastama järgmistele nõuetele:

| — | mis tahes reisijaistme ja varuväljapääsu vaheline kaugus tohib olla kuni 16 m; |
| --- | --- |

—

mis tahes reisijaistme ja varuväljapääsu vaheline kaugus tohib olla kuni 16 m;

| — | 40 või vähem reisijat mahutavas veeremiüksuses peab olema vähemalt kaks varuväljapääsu. Üle 40 reisija mahutavas veeremiüksuses peab olema kolm või enam varuväljapääsu. Keelatud on paigutada kõik varuväljapääsud ainult veeremiüksuse ühele küljele; |
| --- | --- |

—

40 või vähem reisijat mahutavas veeremiüksuses peab olema vähemalt kaks varuväljapääsu. Üle 40 reisija mahutavas veeremiüksuses peab olema kolm või enam varuväljapääsu. Keelatud on paigutada kõik varuväljapääsud ainult veeremiüksuse ühele küljele;

| — | varuväljapääsude ava minimaalsed mõõtmed on 700 mm x 550 mm. Istmete paigutamine sellesse alasse on lubatud. |
| --- | --- |

—

varuväljapääsude ava minimaalsed mõõtmed on 700 mm x 550 mm. Istmete paigutamine sellesse alasse on lubatud.

B   kasutamine

Eelisjärjekorras kasutatakse varuväljapääsudena välisuksi. Kui see ei ole võimalik, peab olema võimalik eraldi või korraga kasutada järgmisi varuväljapääsuteid:

| — | selleks ette nähtud aknaid, lükates akna või aknaklaasi eest või purustades aknaklaasi; |
| --- | --- |

—

selleks ette nähtud aknaid, lükates akna või aknaklaasi eest või purustades aknaklaasi;

| — | reisijateruumide ja vagunitevaheliste käikude uksi, eemaldades kiiresti ukse või purustades klaasi; |
| --- | --- |

—

reisijateruumide ja vagunitevaheliste käikude uksi, eemaldades kiiresti ukse või purustades klaasi;

| — | välisuksi, lükates ukse välja või purustades klaasi. |
| --- | --- |

—

välisuksi, lükates ukse välja või purustades klaasi.

C   tähistamine

Varuväljapääsud peavad olema reisijate ja päästetöötajate jaoks sobivate tähistega selgelt tähistatud.

D   evakueerimine uste kaudu

Rongid peavad olema varustatud päästesüsteemidega (hädatrepid või -redelid), mis võimaldavad reisijaid välisuste kaudu evakueerida, kui rong ei seisa platvormi ääres.

4.2.7.1.2   Vedurijuhiruumi varuväljapääsud

Tavaliselt peab hädaolukorras evakueerumine vedurijuhiruumist (või päästetöötajate sisenemine rongi) toimuma punktis 4.2.2.6.a kirjeldatud juurdepääsude kaudu.

Kui need uksed ei vii otse välja, peab iga vedurijuhiruum olema varustatud sobivate vahenditega, mis võimaldavad evakueerimist ruumi mõlemal küljel läbi külgakende või luukide. Nende varuväljapääsude mõõtmed peavad olema vähemalt 500 mm x 400 mm, et ruumi kinni jäänud isikud neist läbi pääseks.

4.2.7.2   Tuleohutus

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid.

Elektrivarustusliin — liin vooluvõtukollektori või vooluallika ning veeremiüksuse pealüliti või peakaitsme(te) vahel.

Veoahela seadmed — punktis 4.2.8.1 kirjeldatud veomoodul ning veomoodulit elektrivarustusliinist varustavad toiteseadmed.

4.2.7.2.1   Sissejuhatus

Käesolevas osas sätestatakse nõuded rongipõlengute vältimiseks, tuvastamiseks ja piiramiseks.

Käesolevas osas kirjeldatakse kahte kategooriat, A ja B, mis määratletakse järgmiselt.

A-kategooria tuleohutus

A-kategooria tuleohutusnõuetele vastav veerem on projekteeritud ja ehitatud sõiduks kuni 5 km pikkuste tunnelite ja/või tõusudega infrastruktuuril. Järjestikuseid tunneleid ei loeta üheks tunneliks, kui täidetud on mõlemad järgmised nõuded:

| — | nende vahekaugus vabas õhus on pikem kui 500 m |
| --- | --- |

—

nende vahekaugus vabas õhus on pikem kui 500 m

| — | avatud osas on juurdepääs/väljapääs turvalisele alale |
| --- | --- |

—

avatud osas on juurdepääs/väljapääs turvalisele alale

B-kategooria tuleohutus

B-kategooria tuleohutusnõuetele vastav veerem on projekteeritud ja ehitatud sõiduks mis tahes infrastruktuuril (kaasa arvatud üle 5 km pikkuste tunnelite ja/või tõusudega infrastruktuuril).

B-kategooria tuleohutusnõuetele vastava veeremi puhul on nõutav punktides 4.2.7.2.3.3. ja 4.2.7.2.4 kirjeldatud täiendavate meetmete rakendamine, et suurendada rongi edasitöötamise tõenäosust olukorras, kus põleng avastatakse tunnelisse sisenemisel. Nende meetmete ülesanne on võimaldada rongi jõudmist sobivasse peatuskohta ning reisijate ja rongimeeskonna rongist evakueerimist ohutusse kohta.

Täiendavaid nõudeid veeremile seoses üle 20 km pikkuste tunnelitega ei ole, sest need tunnelid on varustatud spetsiaalsete seadmetega, mis muudavad nad ohutuks käesolevale KTKle vastavate rongide jaoks. Üksikasjad on kiirraudtee infrastruktuuri 2006. a. KTKs lahtiseks jäetud.

4.2.7.2.2   Meetmed põlengute vältimiseks

Materjalide ja komponentide valikul tuleb arvestada nende käitumist põlengu korral.

Projekteerimisel tuleb rakendada meetmeid süttimise vältimiseks.

Vastavusnõudeid on käsitletud punktis 7.1.6.

4.2.7.2.3   Meetmed põlengute avastamiseks ja tõrjumiseks

4.2.7.2.3.1   Põlengu avastamine

Veeremi tuleohtlikud alad tuleb varustada süsteemiga, mis suudab põlenguid varakult avastada ning käivitada vastavad automaatsed toimingud, et vähendada hilisemat ohtu reisijatele ja rongimeeskonnale.

See nõue loetakse täidetuks, kui on tõendatud vastavus järgmistele nõuetele.

| — | Veerem peab olema varustatud põlengutuvastussüsteemiga, mis suudab varakult põlenguid tuvastada järgmistes piirkondades:






  — | tihendatud või tihendamata tehniline sektsioon või kabiin, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid |
| --- | --- | --- |

—

Veerem peab olema varustatud põlengutuvastussüsteemiga, mis suudab varakult põlenguid tuvastada järgmistes piirkondades:

—

tihendatud või tihendamata tehniline sektsioon või kabiin, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid

| — | tehniline ala, kus asub põlemismootor |
| --- | --- |

—

tehniline ala, kus asub põlemismootor

| — | magamisvagunid, magamissektsioonid, meeskonnasektsioonid ja vagunitevahelised käigud ning nende kõrval asuvad põletuskütteseadmed. |
| --- | --- |

—

magamisvagunid, magamissektsioonid, meeskonnasektsioonid ja vagunitevahelised käigud ning nende kõrval asuvad põletuskütteseadmed.

| — | Tehnilise ala tuvastussüsteemi aktiveerimisel on nõutavad järgmised automaatsed toimingud:






  — | rongijuhi teavitamine |
| --- | --- | --- |

—

Tehnilise ala tuvastussüsteemi aktiveerimisel on nõutavad järgmised automaatsed toimingud:

—

rongijuhi teavitamine

| — | tule levikut soodustava sundventilatsiooni ja haaratud seadmete kõrgepingetoite/kütusevarustuse väljalülitamine. |
| --- | --- |

—

tule levikut soodustava sundventilatsiooni ja haaratud seadmete kõrgepingetoite/kütusevarustuse väljalülitamine.

| — | Magamissektsiooni tuvastussüsteemi aktiveerimisel on nõutavad järgmised automaatsed toimingud:






  — | rongijuhi ja haaratud ala eest vastutava rongikorraldaja teavitamine |
| --- | --- | --- |

—

Magamissektsiooni tuvastussüsteemi aktiveerimisel on nõutavad järgmised automaatsed toimingud:

—

rongijuhi ja haaratud ala eest vastutava rongikorraldaja teavitamine

| — | magamissektsioonis kohalike heliliste häiresignaalide aktiveerimine haaratud piirkonnas, nii et sellest piisaks reisijate äratamiseks. |
| --- | --- |

—

magamissektsioonis kohalike heliliste häiresignaalide aktiveerimine haaratud piirkonnas, nii et sellest piisaks reisijate äratamiseks.

4.2.7.2.3.2   Tulekustutid

Veerem peab olema varustatud sobivate ja piisavate, vett ja lisaainet kasutavate tulekustutitega sobivates kohtades vastavalt standardite EN 3–3:1994, EN3–6:1999 ja EN 3–7:2004 nõuetele.

4.2.7.2.3.3   Tulekindlus

B-kategooria tuleohutusnõuete täitmiseks peab veerem olema varustatud sobivas kohas asuvate sobivate tuletõkete ja vaheseintega.

See nõue loetakse täidetuks, kui on tõendatud vastavus järgmistele nõuetele.

| — | Iga veeremiüksuse reisijate/meeskonna alas peavad olema üle kogu ristlõike ulatuvad vaheseinad, mille vahekaugus ei tohi ületada 28 m ning mis peavad säilitama vastavuse terviklikkuse nõuetele vähemalt 15 minuti jooksul (eeldades, et põleng võib alata vaheseina kummaltki poolelt). |
| --- | --- |

—

Iga veeremiüksuse reisijate/meeskonna alas peavad olema üle kogu ristlõike ulatuvad vaheseinad, mille vahekaugus ei tohi ületada 28 m ning mis peavad säilitama vastavuse terviklikkuse nõuetele vähemalt 15 minuti jooksul (eeldades, et põleng võib alata vaheseina kummaltki poolelt).

| — | Veerem tuleb varustada tuletõketega, mis peavad säilitama vastavuse terviklikkuse ja soojusisolatsiooni nõuetele vähemalt 15 minuti jooksul.






  — | Vedurijuhiruumi ja selle taga asuva sektsiooni vahel (eeldades, et põleng algab tagumises sektsioonis). |
| --- | --- | --- |

—

Veerem tuleb varustada tuletõketega, mis peavad säilitama vastavuse terviklikkuse ja soojusisolatsiooni nõuetele vähemalt 15 minuti jooksul.

—

Vedurijuhiruumi ja selle taga asuva sektsiooni vahel (eeldades, et põleng algab tagumises sektsioonis).

| — | Põlemismootori ja selle kõrval asuvate reisijate/meeskonna alade vahel (eeldades, et põleng algab põlemismootoris). |
| --- | --- |

—

Põlemismootori ja selle kõrval asuvate reisijate/meeskonna alade vahel (eeldades, et põleng algab põlemismootoris).

| — | Elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid sisaldava sektsiooni ning reisijate/meeskonna ala vahel (eeldades, et põleng algab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmete juurest). |
| --- | --- |

—

Elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid sisaldava sektsiooni ning reisijate/meeskonna ala vahel (eeldades, et põleng algab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmete juurest).

Katse võib läbi viia vastavalt standardi EN 1363–1:1999 nõuetele vaheseina katsetuse kohta.

4.2.7.2.4   Täiendavad meetmed sõiduvõime parandamiseks

4.2.7.2.4.1   Kõikide tuleohutuskategooriate rongid

Neid meetmeid kohaldatakse käesolevas KTKs kategooriaga A või B tähistatud veeremi suhtes.

Need meetmed on nõutavad, et suurendada tõenäosust, et rong jätkab sõitu 4 minuti vältel pärast seda, kui põleng tuvastatakse tunneliosasse sisenemise hetkel. Selle nõude ülesanne on võimaldada rongi jõudmist sobivasse peatuskohta ning reisijate ja rongimeeskonna rongist evakueerimist ohutusse kohta.

See nõue loetakse täidetuks, kui on koostatud tõrkerežiimi analüüs seoses järgmise nõudega.

Põlengust tingitud süsteemirikke korral ei tohi pidurid rongi peatamiseks automaatselt rakenduda, eeldades, et põleng paikneb tihendatud või tihendamata tehnilises sektsioonis või kabiinis, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid, või põlemismootoriga tehnilisel alal.

4.2.7.2.4.2   B-kategooria tuleohutus

Neid meetmeid kohaldatakse ainult käesolevas KTKs kategooriaga B tähistatud veeremi suhtes.

Need meetmed on nõutavad, et suurendada tõenäosust, et rong jätkab sõitu 15 minuti vältel pärast seda, kui põleng tuvastatakse tunnelisse sisenemise hetkel. Selle nõude ülesanne on võimaldada rongi jõudmist sobivasse peatuskohta ning reisijate ja rongimeeskonna rongist evakueerimist ohutusse kohta.

See nõue loetakse täidetuks, kui on koostatud tõrkerežiimi analüüs seoses järgmiste nõuetega.

| — | Pidurid — põlengust tingitud süsteemirikke korral ei tohi pidurid rongi peatamiseks automaatselt rakenduda, eeldades, et põleng paikneb tihendatud või tihendamata tehnilises sektsioonis või kabiinis, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid, või põlemismootoriga tehnilisel alal. |
| --- | --- |

—

Pidurid — põlengust tingitud süsteemirikke korral ei tohi pidurid rongi peatamiseks automaatselt rakenduda, eeldades, et põleng paikneb tihendatud või tihendamata tehnilises sektsioonis või kabiinis, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid, või põlemismootoriga tehnilisel alal.

| — | Vedu — halvenenud tingimustel sõitmisel peab olema kasutada 50 % minimaalsest liiasest veojõust vastavalt punktile 4.2.8.1, eeldades, et põlengu allikas paikneb tihendatud või tihendamata tehnilises sektsioonis või kabiinis, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid, või põlemismootoriga tehnilisel alal. Kui seda liiasuse nõuet ei ole võimalik täita veoseadmete ehituse tõttu (nt kui kõik veoseadmed asuvad rongis ühes kohas), tuleb käesolevas loetelupunktis nimetatud kohad varustada automaatse tulekustutussüsteemiga. |
| --- | --- |

—

Vedu — halvenenud tingimustel sõitmisel peab olema kasutada 50 % minimaalsest liiasest veojõust vastavalt punktile 4.2.8.1, eeldades, et põlengu allikas paikneb tihendatud või tihendamata tehnilises sektsioonis või kabiinis, mis sisaldab elektrivarustusliini ja/või veoahela seadmeid, või põlemismootoriga tehnilisel alal. Kui seda liiasuse nõuet ei ole võimalik täita veoseadmete ehituse tõttu (nt kui kõik veoseadmed asuvad rongis ühes kohas), tuleb käesolevas loetelupunktis nimetatud kohad varustada automaatse tulekustutussüsteemiga.

4.2.7.2.5   Tuleohtlikke vedelikke sisaldavate paakide erimeetmed

4.2.7.2.5.1   Üldosa

Trafopaagid on hõlmatud ainult juhul, kui nad sisaldavad tuleohtlikke vedelikke.

Kui paagi sees on vaheseinad, peab nõuetele vastama terve paak.

Paake peab ehitama, paigutama ja kaitsma nii, et rööbasteelt paiskuv praht ei saaks neid ega nende torustikku lõhkuda. Paake ei tohi paigutada järgmistesse kohtadesse:

| — | kokkupõrkeenergia neeldumise tsoonidesse, |
| --- | --- |

—

kokkupõrkeenergia neeldumise tsoonidesse,

| — | sõitjate istekohtade lähedusse ja kohtadesse, kus sõitjad ajutiselt viibivad, |
| --- | --- |

—

sõitjate istekohtade lähedusse ja kohtadesse, kus sõitjad ajutiselt viibivad,

| — | pagasiruumidesse, |
| --- | --- |

—

pagasiruumidesse,

| — | vedurijuhiruumi. |
| --- | --- |

—

vedurijuhiruumi.

Järgmiste nõuete kohaselt ehitatud paagid loetakse ohutuse miinimumnõuetele vastavaks.

Teiste materjalide kasutamisel tuleb näidata ohutuse samaväärsust.

Tuleohtlikke vedelikke sisaldavate kütusepaakide seinapaksus on vähemalt järgmine.

| Maht | Teras | Alumiinium |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2 000 l | 2,0 mm | 3,0 mm |
| > 2 000 l | 3,0 mm | 4,0 mm |

Maht

Teras

Alumiinium

≤ 2 000 l

2,0 mm

3,0 mm

> 2 000 l

3,0 mm

4,0 mm

Tuleohtliku vedeliku temperatuur kütusepaagis peab normaalsetes töötingimustes olema allpool selle leekpunkti, nagu on sätestatud standardis EN ISO 2719.

Tuleohtlikke vedelikke sisaldavad kütusepaagid tuleb konstrueerida nii, et oleks suurimal võimalikul määral tagatud, et nende täitmisel, tühjendamisel või paagi või selle torustiku lekke korral

| — | ei puutu tuleohtlikud vedelikud kokku pöörlevate seadmetega, mille tagajärjel võib tekkida piserdus, |
| --- | --- |

—

ei puutu tuleohtlikud vedelikud kokku pöörlevate seadmetega, mille tagajärjel võib tekkida piserdus,

| — | ei tõmba ükski imiseade (nt ventilaator, jahuti) tuleohtlikke vedelikke sisse, |
| --- | --- |

—

ei tõmba ükski imiseade (nt ventilaator, jahuti) tuleohtlikke vedelikke sisse,

| — | ei puutu tuleohtlikud vedelikud kokku kuumade osade või elektriseadmetega, mis võivad põhjustada elektrisädeme, |
| --- | --- |

—

ei puutu tuleohtlikud vedelikud kokku kuumade osade või elektriseadmetega, mis võivad põhjustada elektrisädeme,

| — | ei imbu tuleohtlikud vedelikud soojus- ja heliisolatsioonimaterjalide kihtidesse. |
| --- | --- |

—

ei imbu tuleohtlikud vedelikud soojus- ja heliisolatsioonimaterjalide kihtidesse.

4.2.7.2.5.2   Kütusepaakide erinõuded

Kütusepaagid peavad olema varustatud paagi täitumise näidikutega, mis näitavad 90 % kütusepaagi nominaalmahust.

Näidik, mille abil saab täituvust kontrollida, peab tankija asukohas selgelt arusaadav olema.

Tuleb tagada, et tuleohtlikud vedelikud ei pääseks normaalsetes kaldetingimustes täitetorudest või teistest avadest välja.

Segaduse vältimiseks tuleb tuleohtliku vedeliku liik selgelt kütusepaagi täitetorule märkida. Tuleohtliku vedeliku märgistuse tekst peab olema kooskõlas ohutuskaartidega vastavalt ISO standardile 11014–1. Täitetoru lähedusse tuleb paigutada järgmised ohumärgid:

Direktiivis 92/58/EMÜ sätestatud ohumärk

Image

või direktiivis 92/58/EMÜ sätestatud ohumärk

Image

4.2.7.3   Kaitse elektrilöögi eest

Elektrisüsteemi pingestatud osad peavad olema konstrueeritud nii, et oleks välistatud tahtlik ja tahtmatu kokkupuude rongi meeskonna ja reisijatega nii normaalsel töörežiimil kui ka seadmete rikke korral.

Kõik rongid peavad olema varustatud nõuetekohaste seadmetega veeremi maandamiseks. Nende kasutamist kirjeldatakse hooldusjuhendis ja juhi käsiraamatus, mida hoitakse rongis.

Veerem peab vastama standardi EN 50153:2002 nõuetele.

Veerem peab kaitsemaanduse osas vastama käesoleva KTK lisa O sätetele.

4.2.7.4   Välistuled ja helisignaal

4.2.7.4.1   Esi- ja tagatuled

4.2.7.4.1.1   Esituled

Iga rongi esiotsas peab olema kaks valget esituld, mis asuvad rööbasteest ühekõrgusel, keskjoonest ühekaugusel ning vähemalt 1 300 mm kaugusel teineteisest. Kui teravaninalise rongi puhul ei ole 1 300 mm vahekaugus võimalik, on lubatud kasutada 1 000 mm vahekaugust.

Esituled peavad asetsema rööbasteest 1 500–2 000 mm kõrgusel.

Esituled paigaldatakse veeremile nii, et vertikaalne valgustatus 100 m kaugusel või kaugemal on rööbastee tasemel väiksem kui 0,5 lx.

Nõuded esituledele kui koostalitlusvõime komponentidele esitatakse H lisa punktis H.2.

4.2.7.4.1.2   Gabariidituled

Rongi esiotsas peab olema kolm valget gabariidituld. Kaks gabariidituld peavad asuma rööbasteest ühekõrgusel, keskjoonest ühekaugusel ning vähemalt 1 300 mm kaugusel teineteisest. Kui teravaninalise rongi puhul ei ole 1 300 mm vahekaugus võimalik, on lubatud kasutada 1 000 mm vahekaugust. Kolmas gabariidituli peab asetsema kahe madalama tule keskel üleval.

Kaks alumist gabariidituld peavad paiknema rööbasteest 1 500–2 000 mm kõrgusel.

Nõuded gabariidituledele kui koostalitlusvõime komponentidele esitatakse H lisa punktis H.2.

4.2.7.4.1.3   Tagatuled

Iga rongi tagaotsas peab olema kaks punast signaaltuld, mis asuvad rööbasteest ühekõrgusel, keskjoonest ühekaugusel ning vähemalt 1 300 mm kaugusel teineteisest. Kui teravaninalise rongi puhul ei ole 1 300 mm vahekaugus võimalik, on lubatud kasutada 1 000 mm vahekaugust.

Tagumised signaaltuled peavad paiknema rööbasteest 1 500–2 000 mm kõrgusel.

Nõuded tagatuledele kui koostalitlusvõime komponentidele esitatakse H lisa punktis H.3.

4.2.7.4.1.4   Tulede juhtimine

Juhil peab olema võimalik juhtida esi- ja gabariiditulesid oma tavalisest sõiduasendist. Tuledel peavad olema järgmised funktsioonid:

| i) | kõik tuled välja lülitatud; |
| --- | --- |

i)

kõik tuled välja lülitatud;

| ii) | hämardatud gabariidituled sisselülitatud (kasutamiseks valgel ja pimedal ajal halbades ilmastikutingimustes); |
| --- | --- |

ii)

hämardatud gabariidituled sisselülitatud (kasutamiseks valgel ja pimedal ajal halbades ilmastikutingimustes);

| iii) | täis-gabariidituled sisselülitatud (kasutamiseks valgel ja pimedal ajal normaalsetes ilmastikutingimustes); |
| --- | --- |

iii)

täis-gabariidituled sisselülitatud (kasutamiseks valgel ja pimedal ajal normaalsetes ilmastikutingimustes);

| iv) | lähi-sõidutuled sisselülitatud (valgel ja pimedal ajal juhi valikul); |
| --- | --- |

iv)

lähi-sõidutuled sisselülitatud (valgel ja pimedal ajal juhi valikul);

| v) | täis-sõidutuled sisselülitatud (valgel ja pimedal ajal juhi valikul. Lähi-sõidutulesid kasutatakse möödumisel rongidest ja jaamadest ning ristuvatel teedel). |
| --- | --- |

v)

täis-sõidutuled sisselülitatud (valgel ja pimedal ajal juhi valikul. Lähi-sõidutulesid kasutatakse möödumisel rongidest ja jaamadest ning ristuvatel teedel).

Tagatuled rongi tagaotsas peavad funktsiooni ii, iii, iv või v valimisel automaatselt sisse lülituma. Seda nõuet ei kohaldata muutuvate koosseisude suhtes.

Rongi vahepealses osas asuvad välistuled peavad olema välja lülitatud.

Lisaks tulede tavakasutusviisile esi- ja tagatuledena on neid lubatud kasutada hädaolukorras selleks ettenähtud viisidel.

4.2.7.4.2   Helisignaal

4.2.7.4.2.1   Üldosa

Rongid peavad olema varustatud helisignaaliga, millel on kaks erinevat tooni. Hoiatussignaalide puhul peab olema äratuntav, et neid annab rong, ning nad ei tohi sarnaneda maanteeliikluses kasutatavatele hoiatussignaalidele, tehasesignaalidele või muudele üldistele hoiatussignaalidele. Aktsepteeritavaks hoiatussignaaliks on kas:

| a) | kaks eraldi rakendatud hoiatussignaali. Hoiatussignaali toonide põhisagedusteks peavad olema:






  kõrge toon: | 370 Hz ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| madal toon: | 311 Hz ± 20 Hz |

a)

kaks eraldi rakendatud hoiatussignaali. Hoiatussignaali toonide põhisagedusteks peavad olema:

kõrge toon:

370 Hz ± 20 Hz

madal toon:

311 Hz ± 20 Hz

või

| b) | kahe üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:






  kõrge toon: | 622 Hz ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| madal toon: | 370 Hz ± 20 Hz |

b)

kahe üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:

kõrge toon:

622 Hz ± 30 Hz

madal toon:

370 Hz ± 20 Hz

või

| c) | kahe üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:






  kõrge toon: | 470 Hz ± 25 Hz |
| --- | --- | --- |
| madal toon: | 370 Hz ± 20 Hz |

c)

kahe üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:

kõrge toon:

470 Hz ± 25 Hz

madal toon:

370 Hz ± 20 Hz

või

| d) | kolme üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:






  kõrge toon: | 622 Hz ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| keskmine toon: | 470 Hz ± 25 Hz |
| madal toon: | 370 Hz ± 20 Hz. |

d)

kolme üheaegselt rakendatud hoiatussignaali kooskõla (kõrge toon). Toonide põhisagedusteks peavad olema:

kõrge toon:

622 Hz ± 30 Hz

keskmine toon:

470 Hz ± 25 Hz

madal toon:

370 Hz ± 20 Hz.

4.2.7.4.2.2   Hoiatussignaali helirõhutase

A- või C-filtriga korrigeeritud helirõhutase, mille tekitab iga rakendatud signaal eraldi (või rühmas, kui on kavandatud üheaegne rakendus) peab olema 115–123 dB, mõõtes ja kontrollides vastavalt allpool kirjeldatud meetodile. 115 dB helirõhutase saavutatakse siis, kui süsteemi õhusurve on 5 baari, ja 123 dB helirõhutaset ei ületata süsteemi 9-baarise õhusurve juures.

4.2.7.4.2.3   Kaitse

Hoiatussignaalseadmeid ja nende juhtimissüsteemi tuleb võimalikul määral kaitsta prahi, tolmu, lume, rahe, lindude jms eest, mis võib mõjutada nende toimimist ja ummistusi põhjustada.

4.2.7.4.2.4   Helirõhutaseme kontrollimine

Helirõhutaset mõõdetakse viie meetri kaugusel rongi ees signaalseadmega ühel kõrgusel ning uue puhta killustikuga kaetud pinna kohal.

Hoiatussignaalimüra mõõtmisi peab läbi viima lagedal alal, mis vastab üldjuhul joonise 2 nõuetele, kus

D = 5 m.

R ≥ 1,3D = 6,5 m.

Joonis 2.

Lage ala hoiatussignaalimüra mõõtmisteks

Image

Pneumaatiliste signaalseadmete puhul viiakse müramõõtmised läbi peareservuaari 5- ja 9-baarise õhusurve juures.

Keskkonnamõju vähendamiseks on soovitav, et C-filtriga korrigeeritud helirõhutase, mis on mõõdetud viie meetri kaugusel rongi küljel signaalseadmega ühel kõrgusel ja selle esiosaga ühel joonel, oleks vähemalt 5 dB madalam kui rongi esiotsas mõõdetud helirõhutase.

4.2.7.4.2.5   Nõuded koostalitlusvõime komponendile

Hoiatussignaali toonide põhisagedusteks peavad olema:

622 Hz ± 30 Hz

või

470 Hz ± 25 Hz

või

370 Hz ± 20 Hz

või

311 Hz ± 20 Hz.

4.2.7.5   Tõstmine ja päästetööd

Rongitootja esitab raudtee-ettevõtjale asjakohase tehnilise teabe.

4.2.7.6   Sisemüra

Reisivagunite sisemüra ei loeta põhiparameetriks, seega käesolevat KTKd selle suhtes ei kohaldata.

Müra taseme kohta juhikabiinis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega ning raudtee-ettevõtjad ja nende personal peavad seda kohaldama. Veeremi EÜ vastavustõendamiseks piisab käesoleva KTK täitmisest. Piirmäärad on esitatud tabelis 19.

Tabel 19.

Mõõtmised toimuvad järgmistel tingimustel:

| Müra juhikabiinis | LpAeq,T

  [dB(A)] | Mõõteintervall [s] |
| --- | --- | --- |
| Seisu ajal
  (koos välise akustilise hoiatussignaaliga vastavalt punktile 4.2.7.4) | 95 | 3 |
| Suurimal kiirusel
  (avamaastikul, ilma kabiinisiseste ja väliste hoiatussignaalideta) | 80 | 60 |

Müra juhikabiinis

LpAeq,T

[dB(A)]

Mõõteintervall [s]

Seisu ajal

(koos välise akustilise hoiatussignaaliga vastavalt punktile 4.2.7.4)

95

3

Suurimal kiirusel

(avamaastikul, ilma kabiinisiseste ja väliste hoiatussignaalideta)

80

60

Veeremi juhikabiini sisemüra LpAeq,T piirmäärad

| — | uksed ja aknad peavad olema suletud, |
| --- | --- |

—

uksed ja aknad peavad olema suletud,

| — | veetav last peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku lubatud maksimumist, |
| --- | --- |

—

veetav last peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku lubatud maksimumist,

| — | suurimal kiirusel toimuvate mõõtmiste puhul paigutatakse mikrofon juhi (isteasendis) kõrva kõrgusele esiakende pinnast kabiini tagumise seinani ulatuva horisontaaltasapinna keskele, |
| --- | --- |

—

suurimal kiirusel toimuvate mõõtmiste puhul paigutatakse mikrofon juhi (isteasendis) kõrva kõrgusele esiakende pinnast kabiini tagumise seinani ulatuva horisontaaltasapinna keskele,

| — | helisignaali mõju mõõtmiseks kasutatakse 8 võrdsetel kaugustel mikrofoniasetust juhi (isteasendis) peast 25 cm raadiuses ning samal horisontaaltasapinnal. Piirmääraga võrreldakse saadud 8 mõõtmistulemuse aritmeetilist keskmist, |
| --- | --- |

—

helisignaali mõju mõõtmiseks kasutatakse 8 võrdsetel kaugustel mikrofoniasetust juhi (isteasendis) peast 25 cm raadiuses ning samal horisontaaltasapinnal. Piirmääraga võrreldakse saadud 8 mõõtmistulemuse aritmeetilist keskmist,

| — | rattad ja rööbastee peavad olema heas sõidukorras, |
| --- | --- |

—

rattad ja rööbastee peavad olema heas sõidukorras,

| — | vähemalt 90 % mõõtmisajast peab rong sõitma suurima kiirusega. |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 % mõõtmisajast peab rong sõitma suurima kiirusega.

Eespool toodud tingimustega vastavuse saavutamiseks on lubatud jagada mõõtmisaeg mitmeks lühemaks ajavahemikuks.

4.2.7.7   Kliimaseade

Juhikabiini peab ventileerima värske õhu vooluga 30m3/h inimese kohta. Selle õhuvoolu katkestamine on lubatud tunnelites sõitmise ajal, kui süsihappegaasi kontsentratsioon ei ületa 5 000 ppm, eeldusel et algne süsihappegaasi kontsentratsioon on madalam kui 1 000 ppm.

4.2.7.8   Vedurijuhi valvsusseade

Ükskõik milline märk vedurijuhi valvsuse puudumisest tuleb tuvastada 30–60 sekundi jooksul ning juhi reaktsiooni puudumisel peab see käivitama vähemalt automaatse täispidurduse ja peatama põhipiduritoru taastäitmise.

4.2.7.9   Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

4.2.7.9.1   Üldosa

Veeremi allsüsteemi ning juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vahelise liidese omadusi käsitletakse 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.1.2. Muu hulgas on olulised järgmised käesolevas kiirraudteeveeremi KTKs sätestatud nõuded:

| — | punktis 4.2.4.1 sätestatud rongi pidurdamisomaduste miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

punktis 4.2.4.1 sätestatud rongi pidurdamisomaduste miinimumnõuded,

| — | punktis 4.2.6.6.1 sätestatud kohtkindlate rongituvastamissüsteemide ja veeremi ühilduvus, |
| --- | --- |

—

punktis 4.2.6.6.1 sätestatud kohtkindlate rongituvastamissüsteemide ja veeremi ühilduvus,

| — | veeremiüksuste alla paigaldatud andurite ja nimetatud veeremiüksuste jaoks punktis 4.2.3.1 sätestatud ohutu vahemaa ühilduvus, |
| --- | --- |

—

veeremiüksuste alla paigaldatud andurite ja nimetatud veeremiüksuste jaoks punktis 4.2.3.1 sätestatud ohutu vahemaa ühilduvus,

| — | punktis 4.2.6.1 sätestatud keskkonnatingimused rongisisestele seadmetele, |
| --- | --- |

—

punktis 4.2.6.1 sätestatud keskkonnatingimused rongisisestele seadmetele,

| — | punktis 4.2.6.6.3 sätestatud elektromagnetiline ühilduvus rongisiseste juhtseadmetega, |
| --- | --- |

—

punktis 4.2.6.6.3 sätestatud elektromagnetiline ühilduvus rongisiseste juhtseadmetega,

| — | rongi pidurdamisomadused (sätestatud punktis 4.2.4) ja rongi pikkus (sätestatud punktis 4.2.3.5), |
| --- | --- |

—

rongi pidurdamisomadused (sätestatud punktis 4.2.4) ja rongi pikkus (sätestatud punktis 4.2.3.5),

| — | punktis 4.2.6.6.2 sätestatud elektromagnetiline ühilduvus kohtkindlate süsteemidega. |
| --- | --- |

—

punktis 4.2.6.6.2 sätestatud elektromagnetiline ühilduvus kohtkindlate süsteemidega.

Lisaks ülaltoodule on järgmised funktsioonid vahetult seotud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemis määratletud parameetritega:

| — | töötamine teatavas rikkeolukorras või alatalitlusrežiimi tingimustes, nagu on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2, |
| --- | --- |

—

töötamine teatavas rikkeolukorras või alatalitlusrežiimi tingimustes, nagu on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2,

| — | järelevalve, mis kindlustab olukorra, et rongi kiirus on alati väiksem või äärmisel juhul võrdne käituskeskkonnas lubatud suurima sõidukiirusega. |
| --- | --- |

—

järelevalve, mis kindlustab olukorra, et rongi kiirus on alati väiksem või äärmisel juhul võrdne käituskeskkonnas lubatud suurima sõidukiirusega.

Andmed nimetatud liideste omaduste kohta on toodud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK tabelites 5.1 A, 5.1 B ja 6.1. Lisaks on 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisas toodud viited iga omaduse kohta Euroopa standardites ja spetsifikatsioonides, mida tuleb kasutada vastavushindamise menetluse osana.

Juhtkäskude ja signaalimise süsteemi antennide asukoht rongis on täpsustatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktides 4.2.2 ja 4.2.5.

4.2.7.9.2   Rattapaaride asukoht

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded rattapaaride asukohale on järgmised.

Veeremi kahe järjestikuse telje vaheline kaugus ei tohi olla suurem kui 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa punktis 2.1.1 sätestatud väärtused ega lühem kui 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.1 sätestatud väärtus.

Kaugus esimesest teljest või viimasest teljest veeremi lähima otsani (s.t lähima haakeseadise otsani, puhvrini või veeremi ninani) peab vastama 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.2 sätestatud nõuetele.

Veeremi esimese ja viimase telje vaheline kaugus ei ole lühem kui 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.4 sätestatud väärtus.

4.2.7.9.3   Rattad

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga seotud nõuded ratastele on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.2.

Nõuded ratta materjali ferromagnetilistele omadustele on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.4.

4.2.7.10   Järelevalve ja rikkeotsing

Käesolevas KTKs sätestatud ja allpool korratud funktsioone ja seadmeid tuleb hoida järelevalve all kas nende endi poolt või nende väliselt:

| — | uste toimimine, nagu on sätestatud punktis 4.2.2.4.2.1; |
| --- | --- |

—

uste toimimine, nagu on sätestatud punktis 4.2.2.4.2.1;

| — | ebastabiilsuse tuvastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.4.5; |
| --- | --- |

—

ebastabiilsuse tuvastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.4.5;

| — | rongisisene teljepuksi seisundi seire, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.3.2.1; |
| --- | --- |

—

rongisisene teljepuksi seisundi seire, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.3.2.1;

| — | alarmisüsteemi käivitamine reisijate poolt, nagu on sätestatud punktis 4.2.5.3; |
| --- | --- |

—

alarmisüsteemi käivitamine reisijate poolt, nagu on sätestatud punktis 4.2.5.3;

| — | pidurisüsteem, nagu on sätestatud punktis 4.2.4.3; |
| --- | --- |

—

pidurisüsteem, nagu on sätestatud punktis 4.2.4.3;

| — | rööbastelt mahajooksu tuvastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.4.11; |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahajooksu tuvastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.3.4.11;

| — | tulekahju avastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.2.3; |
| --- | --- |

—

tulekahju avastamine, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.2.3;

| — | vedurijuhi valvsusseadme rike, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.8; |
| --- | --- |

—

vedurijuhi valvsusseadme rike, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.8;

| — | juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi teave, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.9. |
| --- | --- |

—

juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi teave, nagu on sätestatud punktis 4.2.7.9.

Funktsioonide ja seadmete järelevalve peab olema pidev või toimuma sagedusega, mis tagab rikke usaldusväärse avastamise. 1. klassi rongide puhul peab süsteem olema ühendatud ka rongis oleva andmeanalüüsi salvestussüsteemiga, et tagada jälgitavus. Kõigi rongiklasside puhul on kohustuslikud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTKs kirjeldatud salvestussüsteemiga seotud nõuded juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile.

Kirjeldatud rikete avastamise korral peab vedurijuht saama märgusignaali ning süsteem peab nõudma juhipoolset reaktsiooni.

Vedurijuhi valvsusseadme või rongis oleva juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi talitlushäire korral nõutakse asjakohast automaatpidurdust.

4.2.7.11   Erinõuded tunnelite puhul

4.2.7.11.1   Reisijate- ja rongimeeskonnaruumid, millel on kliimaseade

Rongimeeskond peab tulekahju korral saama minimeerida suitsugaaside levikut ja nende sissehingamist. Seepärast peab olema võimalik kõikide väliste ventilatsiooniseadmete väljalülitamine või sulgemine ja kliimaseadme väljalülitamine. Nimetatud toiminguid on lubatud rakendada kaugjuhtimise kaudu või veeremiüksuse tasandil.

4.2.7.11.2   Valjuhääldiside

Sidesüsteemide nõuded on sätestatud punktis 4.2.5.1.

4.2.7.12   Avariivalgustussüsteem

Et tagada hädaolukordade korral rongis ohutus, peavad rongid olema varustatud avariivalgustussüsteemiga. Kõnealune süsteem peab tagama sobiva valgustatuse reisijate- ja abiruumides järgmiste nõuete kohaselt:

| — | pärast peamise energiavarustussüsteemi riket peab valgustus töötama vähemalt kolme tunni jooksul, |
| --- | --- |

—

pärast peamise energiavarustussüsteemi riket peab valgustus töötama vähemalt kolme tunni jooksul,

| — | valgustatus peab olema vähemalt 5 lx, mõõdetuna põranda tasemel. |
| --- | --- |

—

valgustatus peab olema vähemalt 5 lx, mõõdetuna põranda tasemel.

Järgida tuleb standardi EN13272:2001 punktis 5.3 konkreetsete kohtade jaoks sätestatud väärtusi ja kontrollimeetodeid.

Tulekahju korral peab hädavalgustussüsteem vähemalt 20 minutit tagama vähemalt 50 % hädavalgustusest veeremiüksustes, mida tuli ei ole kahjustanud. Käesolev nõue loetakse täidetuks rahuldava vearežiimi analüüsiga.

4.2.7.13   Tarkvara

Tarkvara, mis mõjutab ohutusega seotud funktsioone, arendatakse ja hinnatakse vastavalt standardite EN50128:2001 ja EN50155:2001/A1:2002 nõuetele.

4.2.7.14   Juhi-masina liides (DMI)

Euroopa liikluskorraldussüsteemi kuvamine juhikabiinis jääb avatud punktiks.

4.2.7.15   Veeremi identifitseerimine

Avatud punkt

4.2.8   Vedamine ja elektriseadmed

4.2.8.1   Veojõunõuded

Et tagada täielik ühilduvus muu rongiliiklusega, on keskmised vähimad kiirendused antud kiirustel ja rõhtsal rööbasteel sätestatud tabelis 20.

Tabel 20.

Keskmised vähimad kiirendused

| | 1. klassi kiirendused m/s2 | 2. klassi kiirendused m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 0–40 km/h | 0,40 | 0,30 |
| 0–120 km/h | 0,32 | 0,28 |
| 0–160 km/h | 0,17 | 0,17 |

1. klassi kiirendused m/s2

2. klassi kiirendused m/s2

0–40 km/h

0,40

0,30

0–120 km/h

0,32

0,28

0–160 km/h

0,17

0,17

Suurimal sõidukiirusel ja rõhtsal rööbasteel peab rong ikkagi suutma kiirendada vähemalt 0,05 m/s2.

Käideldavuse, liikluse sujuvuse ja tunnelite ohutu läbimise tagamiseks peavad rongid vastama kõigile järgmistele tingimusele:

| — | jõudluse peab saavutama nimipinge korral; |
| --- | --- |

—

jõudluse peab saavutama nimipinge korral;

| — | üks rikkega veomoodul ei tohi vähendada rongi nimiveovõimsust rohkem kui 25 % 1. klassi rongi puhul ja rohkem kui 50 % 2. klassi rongi puhul; |
| --- | --- |

—

üks rikkega veomoodul ei tohi vähendada rongi nimiveovõimsust rohkem kui 25 % 1. klassi rongi puhul ja rohkem kui 50 % 2. klassi rongi puhul;

| — | 1. klassi rongi puhul ei tohi veomooduleid varustava elektrivarustusseadme üks rike vähendada rongi veojõudu rohkem kui 50 %. |
| --- | --- |

—

1. klassi rongi puhul ei tohi veomooduleid varustava elektrivarustusseadme üks rike vähendada rongi veojõudu rohkem kui 50 %.

Veomoodul on määratletud jõuelektroonikaseadmena, mis varustab ühte või enamat veomootorit ning mis on võimeline iseseisvalt töötama.

Nendel tingimustel peab rong olema võimeline normaalkoormusel (nagu on sätestatud punktis 4.2.3.2) ning ühe rikkis veomooduliga liikuma paigast tee suurimal võimalikul kaldel kiirendusega umbes 0,05 m/s2. Samal tingimusel ja samal kaldel peab rong olema võimeline liikuma 10 minuti jooksul ning saavutama kiiruse 60 km/h.

4.2.8.2   Ratta ja rööpa haardeteguri nõuded

| a) | Et tagada veojõu võimalikult suur ärakasutamine, ei tohi rongi projekteerimisel ja selle veojõu arvutamisel arvestada ratta ja rööpa vahelist haardetegurit, mis ületab tabelis 21 sätestatud väärtusi.
  Tabel 21.
  Suurim lubatud ratta ja rööpa haardetegur veojõu arvutamisel






  Paigaltvõtul ja väga väikestel kiirustel | 30 % |
| --- | --- | --- |
| Kiirusel 100 km/h | 27,5 % |
| Kiirusel 200 km/h | 19 % |
| Kiirusel 300 km/h | 10 % |

a)

Et tagada veojõu võimalikult suur ärakasutamine, ei tohi rongi projekteerimisel ja selle veojõu arvutamisel arvestada ratta ja rööpa vahelist haardetegurit, mis ületab tabelis 21 sätestatud väärtusi.

Tabel 21.

Suurim lubatud ratta ja rööpa haardetegur veojõu arvutamisel

Paigaltvõtul ja väga väikestel kiirustel

30 %

Kiirusel 100 km/h

27,5 %

Kiirusel 200 km/h

19 %

Kiirusel 300 km/h

10 %

Keskmiste kiiruste jaoks tuleb kasutada lineaarset interpolatsiooni.

Neid väärtusi nõutakse ainult projekteerimisel ja arvutamisel ning mitte libisemisvastase süsteemi hindamisel.

| b) | Veoteljed peavad olema varustatud libisemisvastase süsteemiga. Selle süsteemi hindamist ei nõuta. |
| --- | --- |

b)

Veoteljed peavad olema varustatud libisemisvastase süsteemiga. Selle süsteemi hindamist ei nõuta.

4.2.8.3   Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

Arvestada tuleb veeremi järgmiste elektriliste omadustega, mis on seotud energiavarustuse allsüsteemiga:

| — | toiteallika pinge ja sageduse muutlikkus; |
| --- | --- |

—

toiteallika pinge ja sageduse muutlikkus;

| — | suurim võimsus, mida saab võtta kontaktõhuliinist; |
| --- | --- |

—

suurim võimsus, mida saab võtta kontaktõhuliinist;

| — | vahelduvvoolutoitevõrgu võimsustegur; |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolutoitevõrgu võimsustegur;

| — | veeremi töötamisest tekitatud lühiajalised ülepinged; |
| --- | --- |

—

veeremi töötamisest tekitatud lühiajalised ülepinged;

| — | elektromagnetilised häired, vt punkt 4.2.6.6; |
| --- | --- |

—

elektromagnetilised häired, vt punkt 4.2.6.6;

| — | muud punktis 4.2.8.3.7 loetletud funktsionaalsed liidesed. |
| --- | --- |

—

muud punktis 4.2.8.3.7 loetletud funktsionaalsed liidesed.

4.2.8.3.1   Toiteallika pinge ja sagedus

4.2.8.3.1.1   Toiteallikas

Rongid peavad olema võimelised töötama pingete ja sageduste vahemikus, mis on toodud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.2 ja määratletud standardi EN50163:2004 punktis 4.

4.2.8.3.1.2   Energia tagastamine

Energia tagastamise üldtingimused kontaktõhuliini regeneratiivpidurdamisel on määratletud käesoleva KTK punktis 4.2.4.3 ja standardi EN50388:2005 punktis 12.1.1.

Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50388:2005 punkti 14.7.1 nõuetele.

4.2.8.3.2   Suurim võimsus ja suurim voolutugevus, mida on lubatud kontaktõhuliinilt võtta

Rongide suurim lubatav võimsustarve oleneb kiirraudteeliini installeeritud võimsusest. Seepärast paigaldatakse rongidele voolupiiravad seadmed, nagu on nõutud standardi EN50388:2005 punktis 7. Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50388:2005 punktile 14.3.

Alalisvoolusüsteemide puhul piiratakse paigalseisuvoolu kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.20 sätestatud väärtustega.

4.2.8.3.3   Võimsustegur

Tehnilised andmed võimsusteguri kohta on sätestatud standardi EN50388:2005 punktis 6, v.a järgmised erandid sorteerjaamade, haruteede ja depoode osas.

Põhilaine võimsustegur peab olema ≥ 0,8 (2) järgmistel tingimustel:

| — | rongi veojõud on seisu ajal väljalülitatud ja kõik lisaseadmed töötavad
  ja |
| --- | --- |

—

rongi veojõud on seisu ajal väljalülitatud ja kõik lisaseadmed töötavad

ja

| — | kontaktõhuliinilt võetav aktiivvõimsus on suurem kui 200 kW. |
| --- | --- |

—

kontaktõhuliinilt võetav aktiivvõimsus on suurem kui 200 kW.

Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50388:2005 punkti 6 ja 14.2 nõuetele.

4.2.8.3.4   Süsteemi energiavarustuse häired

4.2.8.3.4.1   Kontaktõhuliini harmooniliste voolukomponentide omadused ja nendega seotud ülepinge

Veoüksused ei tohi harmooniliste voolukomponentide tekitamisega põhjustada lubamatut ülepinget. Veoüksuse vastavushindamine, mis tõendab, et veoüksus ei tekita piiranguid ületavaid harmoonilisi voolukomponente, tuleb läbi viia vastavalt standardi EN50388:2005 punktile 10.

4.2.8.3.4.2   Alalisvoolu mõju vahelduvvoolusüsteemis

Vahelduvvoolul töötavad veoüksused peavad olema projekteeritud nii, et nad ei ole tundlikud nõrga alalisvoolu suhtes, mille väärtus on sätestatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.24.

4.2.8.3.5   Energiatarbimise mõõtevahendid

Energiatarbimise mõõteseadise paigaldamisel rongi tuleb kasutada ühte seadist, mida on võimalik kasutada kõigis liikmesriikides. Kõnealuse seadise spetsifikatsioon jääb avatud punktiks.

4.2.8.3.6   Veeremi allsüsteemi nõuded seoses pantograafidega

4.2.8.3.6.1   Pantograafi kontaktjõud

a)   Keskmise kontaktjõu nõuded

Keskmise kontaktjõu Fm moodustavad kontaktjõu dünaamiliselt korrigeeritud staatilised ja aerodünaamilised komponendid. Fm on sihtväärtus, mis tuleb saavutada, et tagada vooluvõtu kvaliteet ilma soovimatu kaarlahenduseta ning piirata kollektorikingade kulumist ja vältida nende purunemist.

Keskmine kontaktjõud on pantograafi omadus, mis vastab teatud kindlale veeremile, selle asendile rongikoosseisus ja pantograafi vertikaalsele ulatusele.

Veerem ja veeremile paigutatud pantograafid peavad avaldama kontaktliinile keskmist kontaktjõudu (kiirustel üle 80 km/h), mis on kirjeldatud järgmistel joonistel vastavalt nende kasutusotstarbele:

vahelduvvoolusüsteemid: 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK joonis 4.2.15.1 (liinikategooriad I, II ja III);

alalisvoolusüsteemid: 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK joonis 4.2.15.2.

Kui rongil kasutatakse mitut üheaegselt töötavat pantograafi, ei tohi mis tahes eraldiseisva pantograafi kontaktjõud Fm ületada 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK joonisel 4.2.15.1 (VV puhul) või joonisel 4.2.15.2 (AV puhul) toodud kõvera väärtust.

b)   Pantograafi keskmise kontaktjõu reguleerimine ja integreerimine veeremi allsüsteemi

Veerem võimaldab pantograafi reguleerimist, et sellel oleks võimalik vastata käesoleva punkti nõuetele.

Vastavushindamine teostatakse vastavalt 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktile 4.2.16.2.4.

Pantograaf peab olema projekteeritud nii, et ta on võimeline töötama sihtkõverate keskmise kontaktjõu väärtusega (Fm), nagu on sätestatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.15. Tagamaks, et veerem ja selle pantograaf on veeremile ettenähtud tööliinide jaoks sobivad, hõlmab keskmise kontaktjõu hindamine mõõtmist vastavalt taotleja nõuetele järgmiselt: 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK tabelis 4.2.9 määratletud iga liinikategooria puhul, kus rong on ettenähtud töötama, tehakse katsed

| — | kontaktliini nimikõrguse ulatuses
  ja |
| --- | --- |

—

kontaktliini nimikõrguse ulatuses

ja

| — | kuni suurima kiiruseni |
| --- | --- |

—

kuni suurima kiiruseni

mida on taotlenud tootja, raudtee-ettevõtja või nende ametlik ühenduses registreeritud esindaja, kes hindamist palub.

Kõnealuste katsete puhul suurendatakse kiirust alates 150 km/h kuni suurima kiiruseni, mitte suuremate vahepealsete sammudega kui 50 km/h korraga, nii maksimum- kui ka miinimumkõrguse puhul. Kiirustasemete väikseim arv on 1. klassi veeremi puhul 5 astet ja 2. klassi veeremi puhul 3 astet. Ühe ja sama liinikategooria puhul keskmiste kõrguste katseid ei nõuta.

Veeremiregister peab näitama igas liinikategoorias katse edukalt läbinud suurimat veeremi ja pantograafi kombinatsiooni töökiirust ning liinikategooria kontaktõhuliini kõrguste vahemikku ning sellega määratlema veeremi tööulatuse.

Iga liikmesriik peab teatama asjakohased võrdlusliinid, kus hindamist saab läbi viia. Võimalusel valitakse võrdlusliinideks 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTKle vastavad liinid.

c)   Pantograafi dünaamiline kontaktjõud

Nõuded dünaamilisele kontaktjõule on sätestatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.16.

4.2.8.3.6.2   Pantograafide paigutus

Rongid peavad olema projekteeritud nii, et nad oleksid võimelised sõitma ühest energiavarustussüsteemi või faasi tsoonist järgmisse ilma süsteemide või faaside eraldustsoone sildamata.

Õhuliinirajatist võib üheaegselt kasutada mitu pantograafi. Joonisel 3 kujutatakse pantograafide paiknemise nõudeid.

Vastavalt rongi suurimale pikkusele peab määratletud tüüpi eraldustsoonist läbisõitmisel olema suurim vahekaugus esimese ja viimase pantograafi vahel (L1) vähem kui 400 m. Kui kontaktõhuliini kasutavad korraga rohkem kui kaks pantograafi, peab ühe pantograafi ja sellest ülejärgmise pantograafi vahekaugus (L2) olema rohkem kui 143 m. Kõnealuste määratletud tüüpi eraldustsoonide puhul peab kahe järjestikuse kontaktõhuliini kasutava pantograafi vahekaugus olema suurem kui 8 m.

Kui pantograafide vahekaugus ei vasta kõnealustele nõuetele, peab eraldustsoonist läbisõitmiseks pantograafid langetama.

Pantograafide arvu ja nende vahekauguse valimisel võetakse arvesse vooluvõtu nõudeid (nagu on sätestatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.16). Vahepealse pantograafi paiknemise suhtes piiranguid ei ole.

Vahelduvvoolu kasutavate elektrivarustussüsteemide korral ei tohi mitme pantograafiga rongide puhul olla kasutatavate pantograafide vahel elektrilist ühendust.

Kui kahe järjestikuse pantograafi vahekaugus on vähem kui 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK tabelis 4.2.19 näidatud kaugus, peab katsete abil tõendama, et kõige madalama jõudlusega pantograaf vastab nimetatud KTK punktis 4.2 määratletud õhuliinirajatiste ja punktis 4.2.16.1 määratletud vooluvõtu kvaliteedi osas sätestatud nõuetele.

Joonis 3.

Pantograafide paigutus

Image

4.2.8.3.6.3   Pantograafi isoleerimine veeremist

Pantograafid paigaldatakse rongikatusele ja isoleeritakse maast. Isolatsioon peab olema piisav kõigi süsteemide voolupinge puhul. Süsteemi voolupinget kontrollitakse standardi EN50163:2004 punkti 4 järgi ja isolatsiooni koordinatsiooni nõudeid standardi EN50124–1:2001 tabeli A2 järgi.

4.2.8.3.6.4   Pantograafide langetamine

Veeremid peavad olema varustatud seadmega, mis langetab pantograafi tõrke korral, järgides standardi EN50206–1:1998 punkti 4.9 nõudeid.

Veerem peab juhi algatusel või vastusena juhtimissignaalile langetama pantograafi standardi EN50206–1:1998 punktis 4.8 osutatud aja jooksul ja standardi EN 50119:2001 tabelis 9 osutatud dünaamilise isolatsiooni kõrgusele. Pantograafi peab õhuliinilt langetama vähem kui 10 sekundi jooksul.

Vastavushindamine viiakse läbi vastavalt standardi EN50206–1: 1998 punktide 6.3.2 ja 6.3.3 nõuetele.

4.2.8.3.6.5   Vooluvõtu kvaliteet

Normaalsetes töötingimustes peab vooluvõtu kvaliteet vastama 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.16 nõuetele. Vastavushindamine tehakse võrdlusõhuliiniga. Võrdlusõhuliini määratlus jääb kiirraudtee energiavarustuse KTK avatud punktiks.

Kaarlahenduste kestuse protsent NQ on määratletud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.16.

Kui pantograafi normaaltalitluse häire korral nõutakse talitluse jätkumist tavakiirusel varupantograafi abil, ei tohi NQ väärtus ületada 0,5. Kui tavakiirusel liikumist ei nõuta, liigub rong kiirusel, mis säilitab normaalse NQ väärtuse.

4.2.8.3.6.6   Elektrilise kaitse koordineerimine

Elektrilise kaitse koordineerimise projekteerimisel peab järgima standardi EN50388:2005 punkti 11 üksikasjalikke nõudeid.

Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50388:2005 punkti 14.6 nõuetele.

4.2.8.3.6.7   Läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest

Rongid, mis on ette nähtud töötama liinidel, mis on varustatud juhtkäskude ja signaalimise seadmetega, mis edastavad liini eraldustsoonide nõuded rongidele, peavad olema varustatud süsteemidega, mis suudavad sellist teavet kõnealustelt seadmetelt vastu võtta.

Sellistel liinidel töötavate 1. klassi rongide puhul peavad järgnevad toimingud automaatselt rakenduma.

Sellistel liinidel töötavate 2. klassi rongide puhul ei nõuta, et toimingud oleksid automaatsed, kuid veoüksus peab kontrollima, kas juht sekkub, ja vajaduse korral ise tegutsema.

Kõnealused seadmed peavad ilma juhi sekkumiseta võimaldama vähemalt voolutarbimise (veo- ja abiseadmete voolutarbimise ning trafo koormuse) automaatset nulliviimist ja pealüliti avamist enne veoüksuse jõudmist eraldustsooni. Eraldustsoonist väljumisel peavad seadmed kutsuma esile pealüliti sulgemise ja voolutarbimise jätkamise.

Kui faasi eraldustsoonis on nõutav rongi pantograafide langetamine ja seejärel nende ülestõstmine, on lubatud ka nimetatud lisatoimingute automaatne algatamine. Nimetatud funktsioonid reageerivad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi sisendsignaalile.

4.2.8.3.6.8   Läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest

Võimalikud valikud läbisõiduks erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest on kirjeldatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktides 4.2.22.2 ja 4.2.22.3.

Enne läbisõitu erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest tuleb veoüksuse pealüliti avada.

Kui pantograafe ei langetata kontaktliinilt, võivad ühendatuiks jääda ainult need veoüksuste vooluahelad, mis kohanduvad kohe pantograafis kasutatavale energiavarustussüsteemile.

Pärast läbisõitu erinevate energiavarustussüsteemide vahelisest eraldustsoonist peab veoüksus tuvastama uue energiavarustussüsteemi pinge pantograafis. Veoseadmete konfiguratsiooni muutmine toimub kas automaatselt või käsitsi.

4.2.8.3.6.9   Pantograafide kõrgus

Veoüksusele paigaldatud pantograaf peab võimaldama kontaktliiniga vastastikust toimet rööbasteest 4 800–6 500 mm kõrgusel.

4.2.8.3.7   Koostalitlusvõime komponent pantograaf

4.2.8.3.7.1   Üldine tehniline lahendus

Pantograafid on ühelt või mitmelt kontaktliinilt vooluvõtuks kasutatavad seadmed, mis annavad voolu edasi veoüksusele, mille peal nad paiknevad. Nad võimaldavad kollektoripea liikumist püstsuunas. Pantograafi kollektoripeas paiknevad kontaktkingad ja nende kinnitusvahendid. Pantograafi kollektoripea otsad pöörduvad kaarekujuliselt allapoole.

Pantograaf peab suurima sõidukiiruse ja voolukoormuse osas vastama ettenähtud tööparameetritele. Nõuded pantograafile on sätestatud standardi EN50206–1:1998 punktis 4.

Dünaamilise käitumise ja vooluvõtu kvaliteedi nõuetele vastavust hinnatakse vastavalt 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktile 4.2.16.2.2.

4.2.8.3.7.2   Pantograafi kollektoripea geomeetria

Kõigi liinikategooriate puhul kasutatakse nii vahelduv- kui ka alalisvoolusüsteemides ühesuguste põhimõõtmetega kollektoripäid. Koostalitlusvõime saavutamiseks sätestatakse pantograafi kollektoripea pikkus, tööpiirkond ja profiil. Pantograafi kollektoripea profiil peab vastama joonisele 4.

Joonis 4.

Pantograafi kollektoripea profiil

Image

| 1 | Isoleermaterjalist kaar (eenduva osa pikkus 200 mm) |
| --- | --- |

1

Isoleermaterjalist kaar (eenduva osa pikkus 200 mm)

| 2 | Kontaktkinga vähim pikkus 800 mm |
| --- | --- |

2

Kontaktkinga vähim pikkus 800 mm

| 3 | Pantograafi kollektoripea tööpiirkond 1 200 mm |
| --- | --- |

3

Pantograafi kollektoripea tööpiirkond 1 200 mm

| 4 | Pantograafi kollektoripea pikkus 1 600 mm |
| --- | --- |

4

Pantograafi kollektoripea pikkus 1 600 mm

Pantograafi kollektoripead, mis on varustatud kontaktkingadega, millel on iseseisev vedrustus, peavad vastama üleüldisele profiilile staatilise kontaktjõuga 70 N, mis avaldub kollektoripea keskele. Pantograafi kollektoripea kalde lubatav väärtus on sätestatud standardi EN 50367:2006 punktis 5.2.

Kontaktliini ja pantograafi kollektoripea vaheline kontakt on võimalik väljaspool kontaktkingi ja kogu tööpiirkonna ulatuses piiratud raudteeteelõikudel ebasoodsate tingimuste korral, nt veeremi kõikumise ja tugeva tuule kokkusattumusel.

4.2.8.3.7.3   Pantograafi staatiline kontaktjõud

Staatiline kontaktjõud on pantograafi kollektoripea poolt kontaktliinile avaldatav püstsuunaline jõud, mida pantograafi tõsteseade tekitab ülestõstetud pantograafi ja paigalseisva veeremi puhul.

Pantograafi poolt kontaktliinile avaldatav staatiline kontaktjõud, mis on sätestatud standardi EN50206–1:1998 punktis 3.3.5, on reguleeritav järgmistes vahemikes:

| — | 40–120 N vahelduvvoolusüsteemi puhul, |
| --- | --- |

—

40–120 N vahelduvvoolusüsteemi puhul,

| — | 50–150 N alalisvoolusüsteemi puhul. |
| --- | --- |

—

50–150 N alalisvoolusüsteemi puhul.

Vajalikku kontaktjõudu andvad pantograafid ja nende mehhanismid tagavad pantograafide kasutatavuse õhuliinirajatistel, mis vastavad 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTKle. Täpsem teave hindamise kohta leidub standardi EN 50206–1:1998 punktis 6.3.1.

4.2.8.3.7.4   Pantograafide tööpiirkond

Pantograafide tööpiirkond peab olema vähemalt 1 700 mm. Vastavushindamine viiakse läbi vastavalt standardi EN50206–1: 1998 punktide 4.2 ja 6.2.3 nõuetele.

4.2.8.3.7.5   Voolukoormus

Pantograafid on konstrueeritud nimivoolu ülekandmiseks rongidele. Andmed nimivoolutugevuse kohta esitab tootja. Pantograafi võimet edastada nimivoolu kontrollitakse uuringuga. Vastavushindamine viiakse läbi vastavalt standardi EN50206–1: 1998 punkti 6.13 nõuetele.

4.2.8.3.8   Koostalitlusvõime komponent kontaktking

4.2.8.3.8.1   Üldosa

Kontaktkingad on pantograafi kollektoripea väljavahetatavad detailid, mis on vahetus kontaktis kontaktliiniga ja millel on seepärast kalduvus kuluda. Vastavushindamine viiakse läbi vastavalt standardi EN50405:2006 punktide 5.2.2–5.2.4, 5.2.6 ja 5.2.7 nõuetele.

4.2.8.3.8.2   Kontaktkinga geomeetria

Kontaktkingade pikkus on sätestatud joonisel 4.

4.2.8.3.8.3   Materjal

Kontaktkingade materjal peab mehaaniliselt ja elektriliselt ühilduma kontaktliini materjaliga (nagu on sätestatud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.11), et vältida kontaktliini pinna liigset kulumist, vähendades sellega nii kontaktliini kui ka kontaktkinga kulumist. Vasest või vasesulamitest kontaktliinidega kokkusobivad kontaktkingamaterjalid on puhas süsinik või lisandiga immutatud süsinik. Kontaktking peab vastama standardi EN 50367: 2006 punkti 6.2 nõuetele.

4.2.8.3.8.4   Kontaktkinga purunemise tuvastamine

Kontaktkingad projekteeritakse nii, et igasugune kahjustus, mis võib kontaktliini kahjustada, aktiveerib automaatse langetamisseadme.

Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50405:2006 punkti 5.2.5 nõuetele.

4.2.8.3.8.5   Voolukoormus

Kontaktkingade materjal ja ristlõige valitakse vastavalt suurima voolutugevuse nõuetele. Andmed nimivoolutugevuse kohta esitab tootja. Tüübikatsed tõendavad vastavust, nagu on sätestatud standardi EN50405:2006 punktis 5.2.

Kontaktkingad peavad suutma edastada voolu ka paigalseisva veoüksuse korral. Vastavushindamine teostatakse vastavalt standardi EN50405:2006 punktile 5.2.1.

4.2.8.3.9   Liidesed elektrivarustussüsteemiga

Põhilised elektrirongide liideselemendid veeremi ja energiavarustuse allsüsteemide vahel on sätestatud kiirraudtee energiavarustuse ja veeremi KTKdes.

Need on järgmised:

| — | suurim võimsus, mida võib võtta kontaktõhuliinilt [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.3]; |
| --- | --- |

—

suurim võimsus, mida võib võtta kontaktõhuliinilt [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.3];

| — | suurim voolutugevus, mida võib võtta paigalseisul [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.20]; |
| --- | --- |

—

suurim voolutugevus, mida võib võtta paigalseisul [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.20];

| — | elektrienergia pinge ja sagedus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.1.1 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.2]; |
| --- | --- |

—

elektrienergia pinge ja sagedus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.1.1 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.2];

| — | kontaktõhuliinis harmooniliste voolukomponentide tekitatavad liigpinged [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.4 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.25]; |
| --- | --- |

—

kontaktõhuliinis harmooniliste voolukomponentide tekitatavad liigpinged [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.4 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.25];

| — | elektrilise kaitse meetmed [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.6 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.23]; |
| --- | --- |

—

elektrilise kaitse meetmed [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.6 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.23];

| — | pantograafide paigutus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkte 4.2.19, 4.2.21 ja 4.2.22]; |
| --- | --- |

—

pantograafide paigutus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkte 4.2.19, 4.2.21 ja 4.2.22];

| — | läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.7 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.21]; |
| --- | --- |

—

läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.7 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.21];

| — | läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.8 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.22]; |
| --- | --- |

—

läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.8 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.22];

| — | pantograafi kontaktjõud [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.1 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkte 4.2.14 ja 4.2.15]; |
| --- | --- |

—

pantograafi kontaktjõud [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.1 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkte 4.2.14 ja 4.2.15];

| — | võimsustegur [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.3 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.3]; |
| --- | --- |

—

võimsustegur [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.3 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.3];

| — | regeneratiivpidurdus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.1.2] on määratletud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.4; |
| --- | --- |

—

regeneratiivpidurdus [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.1.2] on määratletud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.4;

| — | pantograafi kollektoripea geomeetria [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.7.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.13]; |
| --- | --- |

—

pantograafi kollektoripea geomeetria [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.7.2 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.13];

| — | pantograafide dünaamiline käitumine ja vooluvõtu kvaliteet [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.5 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.16]. |
| --- | --- |

—

pantograafide dünaamiline käitumine ja vooluvõtu kvaliteet [vt käesoleva KTK punkti 4.2.8.3.6.5 ja 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punkti 4.2.16].

4.2.8.3.10   Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga

Veeremi pantograafi ja rataste minimaalne impedants on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.6.1.

4.2.9   Hooldustööd

4.2.9.1   Üldosa

Rongi käitamisel vajalikke hooldustöid ja väiksemaid remonditöid ohutu tagasisõidu tagamiseks peab olema võimalik teostada veeremi kodudepoost eemalasuvates raudteevõrgu osades, sealhulgas muudes riikides.

Ronge peab olema võimalik viia seisukohtadesse ilma meeskonnata, säilitades valgustuseks, kliima- ja külmutusseadmete tööks jne vajaliku energiavarustuse õhuliini või abitoiteallika abil.

4.2.9.2   Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

Vedurijuhiruumide esiaknaid peab olema võimalik puhastada nii maapinnalt kui ka perroonikõrgustelt 550mm ja 760mm, kasutades sobivaid puhastusseadmeid (arvestades just tervishoidu ja ohutust puudutavaid aspekte) kõikides jaamades ja rajatistes, mida rongid läbivad või kus nad seisavad.

Kiirust, millega rong läbib rongide pesulat, peab olema võimalik kohandada sobivaks iga pesula jaoks, s.t vahemikus 2–6 km/h.

4.2.9.3   Tualetitühjendussüsteem

4.2.9.3.1   Rongisisene tühjendussüsteem

Tualetitühjendussüsteemi konstruktsioon peab võimaldama tühjendada kinniseid tualette (mis kasutavad puhast või ringluses olnud vett) piisavate ajavahemike järel, nii et tühjendustoiminguid oleks võimalik teostada plaanipäraselt selleks määratud depoodes.

Järgmised veeremi ühendused on koostalitlusvõime komponendid.

| — | 3′′ tühjendustoru otsak (sisemine osa) on esitatud M VI lisas joonisel M VI.1. |
| --- | --- |

—

3′′ tühjendustoru otsak (sisemine osa) on esitatud M VI lisas joonisel M VI.1.

| — | loputuskasti ühendus (sisemine osa), mille kasutamine on valikuline, on esitatud M VI lisa joonisel M VI.2. |
| --- | --- |

—

loputuskasti ühendus (sisemine osa), mille kasutamine on valikuline, on esitatud M VI lisa joonisel M VI.2.

4.2.9.3.2   Mobiilsed tualetitühjendusvagunid

Mobiilsed tualetitühjendusvagunid on koolitalitlusvõime komponendid.

Mobiilsed tualetitühjendusseadmed peavad ühilduma vähemalt ühe rongisisese (puhast või ringluses olnud vett kasutava) tühjendussüsteemi omadustega.

Mobiilse tühjendusvaguni kasutamisel peab see täitma kõiki järgmisi funktsioone:

| — | tühjendamine; |
| --- | --- |

—

tühjendamine;

| — | väljatõmme (väljatõmbe alarõhu piirväärtus on 0,2 baari); |
| --- | --- |

—

väljatõmme (väljatõmbe alarõhu piirväärtus on 0,2 baari);

| — | loputamine (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta); |
| --- | --- |

—

loputamine (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta);

| — | eeltäitmine või täitmine lisaainega (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta). |
| --- | --- |

—

eeltäitmine või täitmine lisaainega (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta).

Tühjendusvaguni ühendused (3′′ tühjendamiseks ja 1′′ loputamiseks) ja nende tihendid peavad vastama M IV lisa joonistele M IV.1 ja M IV.2.

4.2.9.4   Rongi sisemuse puhastamine

4.2.9.4.1   Üldosa

Tööstuslike puhastusseadmete vooluga varustamiseks peab igas reisivagunis olema vooluvarustusühendus 3 000 VA 230 V, 50 Hz. Nimetatud toide peab olema kättesaadav samaaegselt koosseisu kõikides vagunites. Pistikupesad peavad olema rongis paigutatud selliselt, et ükski reisivaguni puhastamist vajav osa ei oleks pistikupesast rohkem kui 12 m kaugusel.

4.2.9.4.2   Pistikupesad

Siseruumide pistikupesad peavad ühilduma pistikutega, mis vastavad standardile CEE 7-VII (16 A, 250 V, vrd. joonis 5).

Joonis 5.

Pistik vastavalt standardile CEE 7-VII (kõik mõõtmed ei ole näidatud)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Mõõtmed ja lubatud hälbed on antud üksnes informatsiooniks. Mõõtmed ja hälbed peavad vastama osutatud standardile.

4.2.9.5   Veevarude täiendamise seadmestik

4.2.9.5.1   Üldosa

Koostalitlusvõimelise võrgu uusi veevarustusseadmeid varustatakse joogiveega vastavalt direktiivile 98/83/EÜ ning nende seadmete kasutusviisiga tuleb tagada seadmete püsiosa viimase elemendini toimetatava vee vastavus kvaliteedile, mis on määratletud sellesama direktiiviga inimeste poolt tarbitavale veele.

4.2.9.5.2   Veevõtuadapter

Veevõtuadapterid on koostalitlusvõime komponendid, mis on esitatud M V lisas.

4.2.9.6   Liivavarude täiendamise seadmestik

Liivakaste täidetakse tavaliselt plaanipäraste hooldustoimingute sooritamise ajal rongide hoolduse eest vastutavates töökodades. Vajadusel täidetakse aga liivakastid sel otstarbel kasutamiseks ettenähtud kohalikele nõuetele vastava liivaga nii, et veeremit saab jätkuvalt kommertskasutuses hoida kuni selle tagasipöördumiseni hoolduskeskusesse.

4.2.9.7   Rongide seisuteele paigutamise erinõuded

Veerem peab olema konstrueeritud selliselt, et:

| — | seisuteele paigutatud ja elektrivarustussüsteemiga ühendatud veerem ei vaja perioodilist järelevalvet, |
| --- | --- |

—

seisuteele paigutatud ja elektrivarustussüsteemiga ühendatud veerem ei vaja perioodilist järelevalvet,

| — | veeremit on võimalik konfigureerida erinevate funktsionaalsete tasemete tarvis (nt valmisolek, ettevalmistamine jne), |
| --- | --- |

—

veeremit on võimalik konfigureerida erinevate funktsionaalsete tasemete tarvis (nt valmisolek, ettevalmistamine jne),

| — | pinge puudumine ei kahjusta ühtegi veeremi komponenti. |
| --- | --- |

—

pinge puudumine ei kahjusta ühtegi veeremi komponenti.

4.2.9.8   Tankimisseadmed

Avatud punkt

4.2.10   Tehniline hooldus

4.2.10.1   Kohustused

Kõik veeremi suhtes sooritatavad hooldustoimingud tuleb teha vastavalt käesoleva KTK sätetele.

Kogu hooldus tuleb teha vastavalt veeremi suhtes kohaldatavale hooldusdokumendile.

Hooldusdokumenti peab haldama vastavalt käesoleva KTK sätetele.

Pärast veeremi tarnimist ja tarne aktsepteerimist võtab vastutuse konstruktsiooni terviklikkust mõjutavate muudatuste juhtimise eest ning veeremi hooldamise ja hooldusdokumendi haldamise eest üks üksus.

Veeremiregistris tuleb märkida selle üksuse andmed, kes vastutab veeremi hoolduse ja hooldusdokumendi haldamise eest.

4.2.10.2   Hooldusdokument

Hooldusdokument koosneb järgmistest osadest:

| — | hoolduskava tõendusdokument, |
| --- | --- |

—

hoolduskava tõendusdokument,

| — | hooldusdokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

hooldusdokumentatsioon.

4.2.10.2.1   Hoolduskava tõendusdokument

Hoolduskava tõendusdokument

| — | kirjeldab hoolduse kavandamiseks kasutatud meetodeid; |
| --- | --- |

—

kirjeldab hoolduse kavandamiseks kasutatud meetodeid;

| — | kirjeldab hoolduse kavandamiseks läbiviidud katseid, uuringuid ja arvutusi; |
| --- | --- |

—

kirjeldab hoolduse kavandamiseks läbiviidud katseid, uuringuid ja arvutusi;

| — | annab nimetatud eesmärgil kasutamiseks vajalikud andmed ning tõendab nende päritolu; |
| --- | --- |

—

annab nimetatud eesmärgil kasutamiseks vajalikud andmed ning tõendab nende päritolu;

| — | kirjeldab veeremi hooldamiseks vajalikke ressursse. |
| --- | --- |

—

kirjeldab veeremi hooldamiseks vajalikke ressursse.

See dokument peab sisaldama järgmist:

| — | hooldusdokumendi eest vastutava tootja ja/või raudtee-ettevõtja nime ja üksust; |
| --- | --- |

—

hooldusdokumendi eest vastutava tootja ja/või raudtee-ettevõtja nime ja üksust;

| — | veeremiüksuse hoolduskava kavandamisel kasutatud pretsedente, põhimõtteid ja meetodeid; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse hoolduskava kavandamisel kasutatud pretsedente, põhimõtteid ja meetodeid;

| — | kasutusprofiili (veeremi tavakasutamise piirangud (nt km/kuus, ilmastikupiirangud, lubatud veoste liigid jne), mida tuleb hoolduse kavandamisel arvestada); |
| --- | --- |

—

kasutusprofiili (veeremi tavakasutamise piirangud (nt km/kuus, ilmastikupiirangud, lubatud veoste liigid jne), mida tuleb hoolduse kavandamisel arvestada);

| — | läbiviidavaid katseid, uuringuid ja arvutusi; |
| --- | --- |

—

läbiviidavaid katseid, uuringuid ja arvutusi;

| — | hoolduse kavandamisega seonduvaid lähteandmeid ja nende andmete päritolu (ekspluatatsioonikogemus, katsed jms); |
| --- | --- |

—

hoolduse kavandamisega seonduvaid lähteandmeid ja nende andmete päritolu (ekspluatatsioonikogemus, katsed jms);

| — | kavandamisprotsessi vastutusala ja jälgitavust (iga dokumendi autori ja heakskiitja nimi, oskused ja amet); |
| --- | --- |

—

kavandamisprotsessi vastutusala ja jälgitavust (iga dokumendi autori ja heakskiitja nimi, oskused ja amet);

| — | hoolduseks vajalike ressursside kirjeldus (nt ülevaatusteks nõutav aeg, osade väljavahetamine, komponentide tööiga jne). |
| --- | --- |

—

hoolduseks vajalike ressursside kirjeldus (nt ülevaatusteks nõutav aeg, osade väljavahetamine, komponentide tööiga jne).

4.2.10.2.2   Hooldusdokumentatsioon

Hooldusdokumentatsioon sisaldab kõiki veeremi hooldamise korraldamiseks ja teostamiseks vajalikke dokumente. See koosneb järgmistest osadest:

| — | komponentide hierarhia ja funktsioonide kirjeldus. Hierarhiaga määratakse kindlaks veeremi piirid, loetledes kõik selle veeremi tootekoosseisu kuuluvad komponendid ja rakendades asjakohast diskreetsete tasemete arvu. Viimane komponent peab olema väljavahetatav üksus; |
| --- | --- |

—

komponentide hierarhia ja funktsioonide kirjeldus. Hierarhiaga määratakse kindlaks veeremi piirid, loetledes kõik selle veeremi tootekoosseisu kuuluvad komponendid ja rakendades asjakohast diskreetsete tasemete arvu. Viimane komponent peab olema väljavahetatav üksus;

| — | elektri-, ühendus- ja juhtmeskeemid; |
| --- | --- |

—

elektri-, ühendus- ja juhtmeskeemid;

| — | osade loend: sisaldab varuosade (väljavahetatavate üksuste) tehnilisi kirjeldusi, mille põhjal saab õigeid varuosi kindlaks teha ja hankida; |
| --- | --- |

—

osade loend: sisaldab varuosade (väljavahetatavate üksuste) tehnilisi kirjeldusi, mille põhjal saab õigeid varuosi kindlaks teha ja hankida;

| — | ohutuse ja koostalitlusega seonduvad piirangud. Käesolevale KTKle vastavate ohutuse ja koostalitlusega seonduvate komponentide või detailide kohta peab see dokument andma mõõdetavad suurused, mida ei tohi ekspluatatsiooni käigus ületada (sh toimimisel alatalitlusrežiimis). Ohutuse suhtes kriitilised andmed (vt direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 14 lõike 5 punkti e, mis on seotud sõiduki hoolduskavaga, peavad sisalduma veeremiregistris; |
| --- | --- |

—

ohutuse ja koostalitlusega seonduvad piirangud. Käesolevale KTKle vastavate ohutuse ja koostalitlusega seonduvate komponentide või detailide kohta peab see dokument andma mõõdetavad suurused, mida ei tohi ekspluatatsiooni käigus ületada (sh toimimisel alatalitlusrežiimis). Ohutuse suhtes kriitilised andmed (vt direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 14 lõike 5 punkti e, mis on seotud sõiduki hoolduskavaga, peavad sisalduma veeremiregistris;

| — | Euroopa õigusaktidega määratud kohustused. Kui komponentidele või süsteemidele kehtivad Euroopa õigusaktidega määratud kohustused, tuleb need loetleda; |
| --- | --- |

—

Euroopa õigusaktidega määratud kohustused. Kui komponentidele või süsteemidele kehtivad Euroopa õigusaktidega määratud kohustused, tuleb need loetleda;

| — | hoolduskava:






  — | o kõigi kavandatud ennetavate hooldustoimingute loend, graafik ja kriteeriumid, |
| --- | --- | --- |

—

hoolduskava:

—

o kõigi kavandatud ennetavate hooldustoimingute loend, graafik ja kriteeriumid,

| — | o tingimuslike ennetavate hooldustoimingute loend ja kriteeriumid, |
| --- | --- |

—

o tingimuslike ennetavate hooldustoimingute loend ja kriteeriumid,

| — | o asjakohaste korrigeerivate hooldustoimingute loend, |
| --- | --- |

—

o asjakohaste korrigeerivate hooldustoimingute loend,

| — | o konkreetsete kasutustingimuste tõttu nõutavad hooldustoimingud. |
| --- | --- |

—

o konkreetsete kasutustingimuste tõttu nõutavad hooldustoimingud.

Tuleb kirjeldada hooldustoimingute taset.

Märkus: teatavaid hooldustoiminguid, näiteks kapitaalremont ja väga ulatuslike remonditööde tegemine, ei pruugi olla võimalik veeremiüksuse ekspluatatsiooni andmise ajal kindlaks määrata. Sel juhul tuleb sätestada vastutus selliste hooldustoimingute määramise eest ja määramise menetlused;

| — | hooldusjuhendid ja voldikud.
  Hooldusjuhend kirjeldab iga hoolduskavas loetletud hooldustoimingu puhul täidetavaid ülesandeid.
  Kui hooldusülesanded on erisuguste toimingute puhul ühesugused või erisuguste veeremiüksuste puhul samasugused, võib neid kirjeldada spetsiaalsetes hooldusvoldikutes.
  Hooldusjuhendid ja voldikud peavad sisaldama järgmist teavet:






  — | eritööriistad ja –vahendid, sh hooldustarkvara, |
| --- | --- | --- |

—

hooldusjuhendid ja voldikud.

Hooldusjuhend kirjeldab iga hoolduskavas loetletud hooldustoimingu puhul täidetavaid ülesandeid.

Kui hooldusülesanded on erisuguste toimingute puhul ühesugused või erisuguste veeremiüksuste puhul samasugused, võib neid kirjeldada spetsiaalsetes hooldusvoldikutes.

Hooldusjuhendid ja voldikud peavad sisaldama järgmist teavet:

—

eritööriistad ja –vahendid, sh hooldustarkvara,

| — | standarditud või sertifitseeritud oskustööjõu vajadus (keevitamine, katsetamine jne), |
| --- | --- |

—

standarditud või sertifitseeritud oskustööjõu vajadus (keevitamine, katsetamine jne),

| — | mehaanika-, elektri-, tööstus- ja muude insenerioskuste üldised nõuded, |
| --- | --- |

—

mehaanika-, elektri-, tööstus- ja muude insenerioskuste üldised nõuded,

| — | töötervishoiu- ja ohutusnõudeid (sh kohaldatavad õigusaktid, millega reguleeritakse ohtlike ainete kasutamist), |
| --- | --- |

—

töötervishoiu- ja ohutusnõudeid (sh kohaldatavad õigusaktid, millega reguleeritakse ohtlike ainete kasutamist),

| — | keskkonnanõuded, |
| --- | --- |

—

keskkonnanõuded,

| — | täidetava ülesande üksikasjad, sh vähemalt:






  — | lahtivõtmise ja kokkupanemise juhised, |
| --- | --- | --- |

—

täidetava ülesande üksikasjad, sh vähemalt:

—

lahtivõtmise ja kokkupanemise juhised,

| — | hoolduskriteeriumid, |
| --- | --- |

—

hoolduskriteeriumid,

| — | kontrollimine ja katsetamine, |
| --- | --- |

—

kontrollimine ja katsetamine,

| — | ülesande täitmiseks vajalikud tööriistad ja materjalid, |
| --- | --- |

—

ülesande täitmiseks vajalikud tööriistad ja materjalid,

| — | ülesande täitmiseks vajalikud tarbekaubad, |
| --- | --- |

—

ülesande täitmiseks vajalikud tarbekaubad,

| — | isikukaitsevahendid, |
| --- | --- |

—

isikukaitsevahendid,

| — | pärast iga hooldustoimingut enne ekspluatatsiooni andmist tehtavad vajalikud katsetused ja menetlused; |
| --- | --- |

—

pärast iga hooldustoimingut enne ekspluatatsiooni andmist tehtavad vajalikud katsetused ja menetlused;

| — | jälgitavus ja arvepidamine; |
| --- | --- |

—

jälgitavus ja arvepidamine;

| — | rikkeotsingu (rikkediagnostika) juhend, sh süsteemide talitluslikud ja skemaatilised joonised. |
| --- | --- |

—

rikkeotsingu (rikkediagnostika) juhend, sh süsteemide talitluslikud ja skemaatilised joonised.

4.2.10.3   Hooldusdokumendi haldamine

Tootja ja/või raudtee-ettevõtja esitab koos seeria esimese rongi või veeremiga hooldusdokumendi, mida hinnatakse käesoleva KTK punkti 6.2.4 kohaselt enne ekspluatatsiooni andmist. Seda punkti ei kohaldata prototüüpide suhtes, kui neid kasutatakse hindamise otstarbel.

Pärast seeria esimese rongi või veeremi ekspluatatsiooni andmist vastutab raudtee-ettevõtja hooldusdokumendi haldamise eest, mis kuulub veeremi juurde, mille haldamise eest ta vastavalt käesolevale KTKle vastutav on. See hõlmab hooldusdokumendi korrapärast läbivaatamist, et tagada vastavus olulistele nõuetele.

Hooldusdokumenti hallatakse raudtee-ettevõtja sertifitseeritud ohutusjuhtimissüsteemis kirjeldatud protsesside kohaselt.

Juhul kui raudtee-ettevõtja hooldab oma kasutatavat veeremit ise, peab ta tagama veeremi hooldamise ja ekspluatatsiooni haldamisega seonduvate protsesside kulgemise, hõlmates järgmist:

| — | veeremiregistris olev teave, |
| --- | --- |

—

veeremiregistris olev teave,

| — | varahaldus koos kõigi veeremi suhtes teostatud ja eelseisvaid hooldustoiminguid kajastava arvestusega (mille suhtes kehtivad kindlaksmääratud säilitamisperioodid), |
| --- | --- |

—

varahaldus koos kõigi veeremi suhtes teostatud ja eelseisvaid hooldustoiminguid kajastava arvestusega (mille suhtes kehtivad kindlaksmääratud säilitamisperioodid),

| — | tarkvara, kui see on asjakohane, |
| --- | --- |

—

tarkvara, kui see on asjakohane,

| — | veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe vastuvõtu ja töötlemise protseduurid, mis on seotud mis tahes teguritega, muu hulgas ka selliste ekspluatatsiooni- või hooldusjuhtumitega, mis võivad mõjutada veeremi ohutust, |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe vastuvõtu ja töötlemise protseduurid, mis on seotud mis tahes teguritega, muu hulgas ka selliste ekspluatatsiooni- või hooldusjuhtumitega, mis võivad mõjutada veeremi ohutust,

| — | veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe identifitseerimise, loomise ja levitamise protseduurid, mis on seotud mis tahes teguritega, muuhulgas ka selliste ekspluatatsiooni- või hooldusjuhtumitega, mis võivad mõjutada veeremi ohutust ja mis on kindlaks tehtud mis tahes hooldustoimingu käigus, |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe identifitseerimise, loomise ja levitamise protseduurid, mis on seotud mis tahes teguritega, muuhulgas ka selliste ekspluatatsiooni- või hooldusjuhtumitega, mis võivad mõjutada veeremi ohutust ja mis on kindlaks tehtud mis tahes hooldustoimingu käigus,

| — | veeremi ekspluatatsiooniprofiilid (muu hulgas läbisõidu kilometraaž), |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsiooniprofiilid (muu hulgas läbisõidu kilometraaž),

| — | selliste süsteemide kaitsemeetmed ja valideerimine. |
| --- | --- |

—

selliste süsteemide kaitsemeetmed ja valideerimine.

Vastavalt direktiivi 2004/49 III lisa sätetele peab raudtee-ettevõtja juurutatud ohutusjuhtimissüsteem näitama asjakohase hoolduskorra olemasolu, tagades sellega vastavuse olulistele nõuetele ja käesolevale KTKle, muu hulgas hooldusdokumendi nõuetele.

Juhul kui ekspluateeritava veeremi hooldamise eest vastutab mõni muu üksus kui raudtee-ettevõtja, peab veeremit ekspluateeriv raudtee-ettevõtja veenduma, et kõik seonduvad hooldustoimingud on kehtestatud ja et neid ka tegelikult teostatakse. Seda protsessi peab ühtlasi kirjeldama raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis.

Veeremi hooldamise eest vastutav üksus tagab, et hooldustöid käsitlev teave ja andmed, mis tuleb KTKde kohaselt kättesaadavaks teha, on veeremit ekspluateerivale raudtee-ettevõtjale kättesaadavad, ning tõendab veeremit ekspluateeriva raudtee-ettevõtja nõudmisel, et sooritatavad toimingud tagavad veeremi ühilduvuse direktiivi 96/48/EÜ oluliste nõuetega vastavalt direktiiviga 2004/50/EÜ tehtud muudatustele.

4.2.10.4   Hooldusteabe haldamine

Veeremi hooldamise eest vastutav üksus peab tagama, et tal on kindlustatud juurdepääsuõigused veeremi haldamise, hooldamise ja ekspluatatsiooniga seonduvale teabele ning et tal on selle teabe haldamise protsessid. Teised selle protsessi osalised peavad esitama nõutava hooldusteabe. See teave hõlmab:

| — | veeremiregistrit, |
| --- | --- |

—

veeremiregistrit,

| — | konfiguratsioonijuhtimise teavet, |
| --- | --- |

—

konfiguratsioonijuhtimise teavet,

| — | hoolduskorralduse infosüsteeme koos kõigi veeremi suhtes teostatud ja eelseisvaid hooldustoiminguid kajastava arvestusega (mille suhtes kehtivad kindlaksmääratud säilitamisperioodid), |
| --- | --- |

—

hoolduskorralduse infosüsteeme koos kõigi veeremi suhtes teostatud ja eelseisvaid hooldustoiminguid kajastava arvestusega (mille suhtes kehtivad kindlaksmääratud säilitamisperioodid),

| — | veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe vastuvõtu ja töötlemise korraldamise protseduure, hõlmates ka selliseid ekspluatatsiooni- ja/või hooldusjuhtumeid, mis võivad mõjutada veeremi ohutust, |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe vastuvõtu ja töötlemise korraldamise protseduure, hõlmates ka selliseid ekspluatatsiooni- ja/või hooldusjuhtumeid, mis võivad mõjutada veeremi ohutust,

| — | veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe kindlakstegemise, genereerimise ja levitamise korraldamise protseduure, hõlmates ka selliseid ekspluatatsiooni- ja/või hooldusjuhtumeid, mis võivad mõjutada veeremi ohutust ning mis on kindlaks tehtud hooldustoimingu, muu hulgas osade remondi käigus, |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsioonilist terviklikkust käsitleva konkreetse teabe kindlakstegemise, genereerimise ja levitamise korraldamise protseduure, hõlmates ka selliseid ekspluatatsiooni- ja/või hooldusjuhtumeid, mis võivad mõjutada veeremi ohutust ning mis on kindlaks tehtud hooldustoimingu, muu hulgas osade remondi käigus,

| — | veeremi ekspluatatsiooniprofiile (nt kilometraaž), |
| --- | --- |

—

veeremi ekspluatatsiooniprofiile (nt kilometraaž),

| — | julgeoleku korraldamise protsesse infosüsteemide kaitsmiseks ja valideerimiseks. |
| --- | --- |

—

julgeoleku korraldamise protsesse infosüsteemide kaitsmiseks ja valideerimiseks.

4.2.10.5   Tehnilise hoolduse teostamine

Raudtee-ettevõte koostab toimingute kava selliselt, et iga rong pöördub plaanipäraste intervallide järel tagasi määratud baasidesse, kus kiirrongide konstruktsioonile ja töökindlusele vastava sagedusega teostatakse peamiseid hooldustoiminguid.

Kui rong on halvenenud olekus, määratakse infrastruktuuriettevõtja ja raudtee-ettevõtja vahelises kokkuleppes iga juhtumi puhul eraldi või punktis 4.2.1 osutatud dokumendis kindlaks spetsiifilised käitustingimused ning tingimused, mille alusel saab teatud remonditöid ette võtta, et rongil oleks võimalik määratud baasi ohutult tagasi pöörduda.

4.3   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

4.3.1   Üldosa

Tehnilise ühilduvuse seisukohast on veeremi allsüsteemil muude allsüsteemisega järgmised liidesed:

| — | rongide ehitus, |
| --- | --- |

—

rongide ehitus,

| — | vedurijuhi valvsusseade, |
| --- | --- |

—

vedurijuhi valvsusseade,

| — | elektrisüsteem, |
| --- | --- |

—

elektrisüsteem,

| — | rongisisesed juhtimisseadmed, |
| --- | --- |

—

rongisisesed juhtimisseadmed,

| — | perrooni kõrgus, |
| --- | --- |

—

perrooni kõrgus,

| — | ukse juhtimise seadmed, |
| --- | --- |

—

ukse juhtimise seadmed,

| — | varuväljapääsud, |
| --- | --- |

—

varuväljapääsud,

| — | esituled, |
| --- | --- |

—

esituled,

| — | pääste-haakeseadised, |
| --- | --- |

—

pääste-haakeseadised,

| — | ratta ja rööpa kokkupuude, |
| --- | --- |

—

ratta ja rööpa kokkupuude,

| — | teljepukside seisundi jälgimine, |
| --- | --- |

—

teljepukside seisundi jälgimine,

| — | reisijate häiresignaal, |
| --- | --- |

—

reisijate häiresignaal,

| — | rõhulaine mõjud, |
| --- | --- |

—

rõhulaine mõjud,

| — | külgtuulte mõju, |
| --- | --- |

—

külgtuulte mõju,

| — | ratta ja rööpa vahelisest haardetegurist sõltumatud pidurid, |
| --- | --- |

—

ratta ja rööpa vahelisest haardetegurist sõltumatud pidurid,

| — | rattaääriste määrimine, |
| --- | --- |

—

rattaääriste määrimine,

| — | paindlikkustegur. |
| --- | --- |

—

paindlikkustegur.

Liidesed on määratletud järgmistes punktides eesmärgiga tagada ühtse üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku järjepidevus.

Punktis 3 esitatud oluliste nõuete alusel on liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused jaotatud järgmiste allsüsteemide kaupa:

| — | infrastruktuuri allsüsteem, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri allsüsteem,

| — | energiavarustuse allsüsteem, |
| --- | --- |

—

energiavarustuse allsüsteem,

| — | juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem, |
| --- | --- |

—

juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem,

| — | käitamise allsüsteem. |
| --- | --- |

—

käitamise allsüsteem.

Kõigi nende liideste spetsifikatsioonid on järjestatud nagu punktis 4.2 järgmiselt:

| — | struktuurid ja mehaanilised osad, |
| --- | --- |

—

struktuurid ja mehaanilised osad,

| — | veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid, |
| --- | --- |

—

veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid,

| — | pidurdamine, |
| --- | --- |

—

pidurdamine,

| — | reisijate teavitamine ja side, |
| --- | --- |

—

reisijate teavitamine ja side,

| — | keskkonnatingimused, |
| --- | --- |

—

keskkonnatingimused,

| — | süsteemi ohutus, |
| --- | --- |

—

süsteemi ohutus,

| — | vedamine ja elektriseadmed, |
| --- | --- |

—

vedamine ja elektriseadmed,

| — | hooldustööd, |
| --- | --- |

—

hooldustööd,

| — | tehniline hooldus. |
| --- | --- |

—

tehniline hooldus.

Järgmises loendis nimetatakse allsüsteemid, mille puhul on kindlaks määratud liides käesoleva KTK põhiparameetritega.

| — | Struktuur ja mehaanilised osad (punkt 4.2.2):

  Rongide ehitus (punkt 4.2.1.2): käitamise allsüsteem

  Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks (punkt 4.2.2.2): käitamise allsüsteem

  Konstruktsiooni tugevus (punkt 4.2.2.3): liideseid pole kindlaks määratud
  Juurdepääs (punkt 4.2.2.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Tualetid (punkt 4.2.2.5): käitamise allsüsteem

  Vedurijuhiruum (punkt 4.2.2.6): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

  Tuuleklaas ja rongi esiots (punkt 4.2.2.7): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Struktuur ja mehaanilised osad (punkt 4.2.2):

Rongide ehitus (punkt 4.2.1.2): käitamise allsüsteem

Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks (punkt 4.2.2.2): käitamise allsüsteem

Konstruktsiooni tugevus (punkt 4.2.2.3): liideseid pole kindlaks määratud

Juurdepääs (punkt 4.2.2.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Tualetid (punkt 4.2.2.5): käitamise allsüsteem

Vedurijuhiruum (punkt 4.2.2.6): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

Tuuleklaas ja rongi esiots (punkt 4.2.2.7): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

| — | Veeremi ja rööbastee vastastoime ja gabariidid (punkt 4.2.3):

  Kinemaatiline gabariit (punkt 4.2.3.1): infrastruktuuri allsüsteem

  Staatiline teljekoormus (punkt 4.2.3.2): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

  Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme (punkt 4.2.3.3): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Veeremi dünaamiline käitumine (punkt 4.2.3.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Rongi suurim pikkus (punkt 4.2.3.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Suurimad kalded (punkt 4.2.3.6): infrastruktuuri allsüsteem

  Rööbastee vähim kõverusraadius (punkt 4.2.3.7): infrastruktuuri allsüsteem

  Rattaääriste määrimine (punkt 4.2.3.8): infrastruktuuri allsüsteem

  Vedrustustegur (punkt 4.2.3.9): energiavarustuse allsüsteem

  Liivatamine (punkt 4.2.3.10): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule (punkt 4.2.3.11): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Veeremi ja rööbastee vastastoime ja gabariidid (punkt 4.2.3):

Kinemaatiline gabariit (punkt 4.2.3.1): infrastruktuuri allsüsteem

Staatiline teljekoormus (punkt 4.2.3.2): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme (punkt 4.2.3.3): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Veeremi dünaamiline käitumine (punkt 4.2.3.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Rongi suurim pikkus (punkt 4.2.3.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Suurimad kalded (punkt 4.2.3.6): infrastruktuuri allsüsteem

Rööbastee vähim kõverusraadius (punkt 4.2.3.7): infrastruktuuri allsüsteem

Rattaääriste määrimine (punkt 4.2.3.8): infrastruktuuri allsüsteem

Vedrustustegur (punkt 4.2.3.9): energiavarustuse allsüsteem

Liivatamine (punkt 4.2.3.10): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule (punkt 4.2.3.11): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

| — | Pidurdamine (punkt 4.2.4):

  Pidurdustõhusus (punkt 4.2.4.1): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Ratta ja rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel (punkt 4.2.4.2): liideseid pole kindlaks määratud
  Pidurisüsteemi nõuded (punkt 4.2.4.3): energiavarustuse allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Sõidupidurite tööparameetrid (punkt 4.2.4.4): liideseid pole kindlaks määratud
  Pöörisvoolupidurid (punkt 4.2.4.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Rongi liikumatuse tagamine (punkt 4.2.4.6): käitamise allsüsteem

  Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel (punkt 4.2.4.7): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Pidurdamine (punkt 4.2.4):

Pidurdustõhusus (punkt 4.2.4.1): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Ratta ja rööbastee haardeteguri piirväärtused pidurdamisel (punkt 4.2.4.2): liideseid pole kindlaks määratud

Pidurisüsteemi nõuded (punkt 4.2.4.3): energiavarustuse allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Sõidupidurite tööparameetrid (punkt 4.2.4.4): liideseid pole kindlaks määratud

Pöörisvoolupidurid (punkt 4.2.4.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Rongi liikumatuse tagamine (punkt 4.2.4.6): käitamise allsüsteem

Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel (punkt 4.2.4.7): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

| — | Reisijate teavitamine ja side (punkt 4.2.5):

  Valjuhääldiside (punkt 4.2.5.1): käitamise allsüsteem

  Teabesildid reisijatele (punkt 4.2.5.2): liideseid pole kindlaks määratud
  Reisijate häiresignaal (punkt 4.2.5.3): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Reisijate teavitamine ja side (punkt 4.2.5):

Valjuhääldiside (punkt 4.2.5.1): käitamise allsüsteem

Teabesildid reisijatele (punkt 4.2.5.2): liideseid pole kindlaks määratud

Reisijate häiresignaal (punkt 4.2.5.3): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

| — | Keskkonnatingimused (punkt 4.2.6):

  Keskkonnatingimused (punkt 4.2.6.1): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Aerodünaamilised koormused vabas õhus (punkt 4.2.6.2): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Külgtuul (punkt 4.2.6.3): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Suurimad rõhumuutused tunnelites (punkt 4.2.6.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Välismüra (punkt 4.2.6.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Välised elektromagnetilised häired (punkt 4.2.6.6): energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Keskkonnatingimused (punkt 4.2.6):

Keskkonnatingimused (punkt 4.2.6.1): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Aerodünaamilised koormused vabas õhus (punkt 4.2.6.2): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Külgtuul (punkt 4.2.6.3): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Suurimad rõhumuutused tunnelites (punkt 4.2.6.4): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Välismüra (punkt 4.2.6.5): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Välised elektromagnetilised häired (punkt 4.2.6.6): energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

| — | Süsteemi ohutus (punkt 4.2.7):

  Varuväljapääsud (punkt 4.2.7.1): käitamise allsüsteem

  Tuleohutus (punkt 4.2.7.2): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Kaitse elektrilöögi eest (punkt 4.2.7.3): liideseid pole kindlaks määratud
  Välistuled (punkt 4.2.7.4): infrastruktuuri allsüsteem ja energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Helisignaal (punkt 4.2.7.4): käitamise allsüsteem

  Tõstmine ja päästetööd (punkt 4.2.7.5): käitamise allsüsteem

  Sisemüra (punkt 4.2.7.6): käitamise allsüsteem

  Kliimaseade (punkt 4.2.7.7): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Vedurijuhi valvsusseade (punkt 4.2.7.8): käitamise allsüsteem

  Juhtkäskude ja signaalimise süsteem (punkt 4.2.7.9): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

  Järelevalve ja rikkeotsing (punkt 4.2.7.10): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Erinõuded tunnelite puhul (4.2.7.11): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

  Avariivalgustussüsteem (punkt 4.2.7.12): liideseid pole kindlaks määratud
  Tarkvara (punkt 4.2.7.13): liideseid pole kindlaks määratud |
| --- | --- |

—

Süsteemi ohutus (punkt 4.2.7):

Varuväljapääsud (punkt 4.2.7.1): käitamise allsüsteem

Tuleohutus (punkt 4.2.7.2): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Kaitse elektrilöögi eest (punkt 4.2.7.3): liideseid pole kindlaks määratud

Välistuled (punkt 4.2.7.4): infrastruktuuri allsüsteem ja energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Helisignaal (punkt 4.2.7.4): käitamise allsüsteem

Tõstmine ja päästetööd (punkt 4.2.7.5): käitamise allsüsteem

Sisemüra (punkt 4.2.7.6): käitamise allsüsteem

Kliimaseade (punkt 4.2.7.7): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Vedurijuhi valvsusseade (punkt 4.2.7.8): käitamise allsüsteem

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem (punkt 4.2.7.9): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

Järelevalve ja rikkeotsing (punkt 4.2.7.10): juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Erinõuded tunnelite puhul (4.2.7.11): infrastruktuuri allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

Avariivalgustussüsteem (punkt 4.2.7.12): liideseid pole kindlaks määratud

Tarkvara (punkt 4.2.7.13): liideseid pole kindlaks määratud

| — | Vedamine ja elektriseadmed (punkt 4.2.8):

  Veojõunõuded (punkt 4.2.8.1): käitamise allsüsteem

  Ratta ja rööpa vahelise haardeteguri nõuded (punkt 4.2.8.2): käitamise allsüsteem

  Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad (punkt 4.2.8.3): energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Vedamine ja elektriseadmed (punkt 4.2.8):

Veojõunõuded (punkt 4.2.8.1): käitamise allsüsteem

Ratta ja rööpa vahelise haardeteguri nõuded (punkt 4.2.8.2): käitamise allsüsteem

Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad (punkt 4.2.8.3): energiavarustuse allsüsteem ja juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem ja käitamise allsüsteem

| — | Hooldustööd (punkt 4.2.9): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Hooldustööd (punkt 4.2.9): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

| — | Tehniline hooldus (punkt 4.2.10): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem |
| --- | --- |

—

Tehniline hooldus (punkt 4.2.10): infrastruktuuri allsüsteem ja käitamise allsüsteem

4.3.2   Infrastruktuuri allsüsteem

4.3.2.1   Juurdepääs

Sissepääsutrepi asukoht on määratud kindlaks käesoleva KTK punktis 4.2.2.4.1. See asukoht sõltub perrooni ääre asukohast, mis on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktides 4.2.20.4 ja 4.2.20.5.

4.3.2.2   Vedurijuhiruum

Käesoleva KTK punktis 4.2.2.6 sätestatakse, et juhiruumi peab pääsema rongi mõlemalt poolelt kas maapinnalt või perroonilt. 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.20.4 on sätestatud perrooni kõrgus, mõõdetuna rööbastee kõrguselt.

4.3.2.3   Kinemaatiline gabariit

Käesoleva KTK punktis 4.2.3.1 on sätestatud, et veerem peab vastama ühele 2005. aasta tavaraudteeveeremi KTK C lisas sätestatud veeremi kinemaatilisele gabariidile. Vastavad infrastruktuuri gabariidid on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.3 ning infrastruktuuri registris on iga liini kohta kirjas kinemaatiline gabariit, mille nõuetele vastaval liinil töötav veerem peab vastama.

4.3.2.4   Staatiline teljekoormus

Erinevat liiki veeremite puhul lubatud maksimaalsed staatilised teljekoormused on sätestatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.2. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.13.

4.3.2.5   Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme

Veeremi tehnilised nõuded seoses teljepukside seisundi jälgimisega raudteeäärsete teljepuksi ülekuumenemise detektorite poolt on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.3.2. Infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad infrastruktuuri mõõtmete miinimumnõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.3.

4.3.2.6   Veeremi dünaamiline käitumine ja rattaprofiilid

Veeremi tehnilised nõuded seoses veeremi dünaamilise käitumisega, eelkõige rattaprofiili parameetritega, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.4. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi, eelkõige rattaprofiili parameetrit puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktides 4.2.9, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.12 ja 5.3.1.1.

4.3.2.7   Rongi suurim pikkus

Rongi suurim pikkus on määratud kindlaks käesoleva KTK punktis 4.2.3.5. Perrooni suurim pikkus on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.20.2 ning infrastruktuuri registris on iga liini kohta kirjas nende perroonide vähim pikkus, kus on nähtud ette kiirrongide peatumine.

4.3.2.8   Suurimad kalded

Käesoleva KTK punktis 4.2.3.6 on sätestatud, et rongid peavad suutma paigalt liikuda, töötada ja peatuda kõigil liinidel, kus on ette nähtud nende töötamine. Suurim kalle on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.5 ning infrastruktuuri registris on kirjas iga liini suurim kalle.

4.3.2.9   Rööbastee vähim kõverusraadius

Käesoleva KTK punktis 4.2.3.7 on sätestatud, et rongid peavad suutma läbida rööbastee vähima kõverraadiuse kõigil liinidel, kus on ette nähtud nende töötamine. Rööbastee vähim kõverraadius on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktides 4.2.6, 4.2.8 ja 4.2.25 ning infrastruktuuri registris on iga liini kohta kirjas kiirraudtee rööbastee ja seisuteede vähim kõverraadius.

4.3.2.10   Rattaääriste määrimine

Rattaääriste määrimisega seonduvad liidesed infrastruktuuri KTKga puuduvad.

4.3.2.11   Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule

Veeremi tehnilised nõuded seoses aerodünaamiliste jõudude mõjuga killustikule on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.11. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.27.

4.3.2.12   Pöörisvoolupidurid

Veeremi tehnilised nõuded seoses pöörisvoolupidurite kasutamisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.5. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.13 ning infrastruktuuri registris on iga liini kohta kirjas pöörisvoolupidurite kasutamise tingimused.

4.3.2.13   Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel

Veeremi tehnilised nõuded seoses pidurite tööparameetritega järskudel kalletel on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.7. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.5 ning infrastruktuuri registris on kirjas iga liini suurim kalle.

4.3.2.14   Reisijate häiresignaal

Reisijate häiresignaaliga seonduvad liidesed infrastruktuuri KTKga puuduvad.

4.3.2.15   Keskkonnatingimused

Keskkonnatingimustega seonduvad liidesed infrastruktuuri KTKga puuduvad.

4.3.2.16   Aerodünaamilised koormused vabas õhus

Veeremi tehnilised nõuded seoses aerodünaamiliste koormustega vabas õhus on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.2. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktides 4.2.4, 4.2.14.7 ja 4.4.3.

4.3.2.17   Külgtuul

Veeremi tehnilised nõuded seoses külgtuulega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.3. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.17.

4.3.2.18   Suurimad rõhumuutused tunnelites

Veeremi tehnilised nõuded seoses suurimate rõhumuutustega tunnelites on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.4. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.16.

4.3.2.19   Välismüra

Erinõuded seoses veeremi poolt tekitatava välismüraga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.5. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.19.

4.3.2.20   Tuleohutus

Tuleohutuse erinõuded rongidele, mis sõidavad tunnelites ja/või kõrgendatud raudteelõikudel, mille pikkus on üle 5 kilomeetri, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.2. Tunnelite ja/või tõstetud raudteelõikudega seotud infrastruktuuri allsüsteemi tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.21 ning infrastruktuuri registris on iga liini puhul kirjas üle 5 kilomeetri pikkuste tunnelite ja/või tõstetud raudteelõikude asukohad või kuidas nad on märgistatud.

4.3.2.21   Esituled

Esituledel (käesoleva KTK punkt 4.2.7.4.1.1) on liides 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.7 kirjeldatud valgustuse ja raudteel või selle läheduses töötavate inimeste valgustpeegeldava riietusega.

4.3.2.22   Erinõuded tunnelite puhul

Veeremi tehnilised nõuded seoses töötamisega tunnelites on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.11. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on kindlaks määratud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.21 ning infrastruktuuri registris on iga liini puhul kirjas tunnelite asukohad või kuidas nad on märgistatud.

4.3.2.23   Hooldustööd

Veeremi tehnilised nõuded seoses hooldustöödega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.9. Vastavad infrastruktuuri allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on kindlaks määratud 2006. aasta infrastruktuuri KTK punktis 4.2.26.

4.3.2.24   Tehniline hooldus

Tehnilise hooldusega seonduvad liidesed infrastruktuuri KTKga puuduvad.

4.3.3   Energiavarustuse allsüsteem

4.3.3.1   Reserveeritud

4.3.3.2   Pidurisüsteemi nõuded

Veeremi tehnilised nõuded seoses pidurisüsteemi nõuetega on täpsustatud käesoleva KTK punktides 4.2.4.3 ja 4.2.8.3.1.2. Vastavad energiavarustuse allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on määratud kindlaks 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.4 ning infrastruktuuri registris on iga liini kohta kirjas, kus neid tehnilisi nõudeid kohaldatakse.

4.3.3.3   Välised elektromagnetilised häired

Veeremi tehnilised nõuded seoses väliste elektromagnetiliste häiretega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.6. Vastavad energiavarustuse allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on kindlaks määratud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.6.

4.3.3.4   Esituled

Esituledel (käesoleva KTK punkt 4.2.7.4.1.1) on liides 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.7 kirjeldatud valgustuse ja raudteel või selle läheduses töötavate inimeste valgustpeegeldava riietusega.

4.3.3.5   Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

Veeremi tehnilised nõuded seoses energiavarustusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.8.3. Vastavad energiavarustuse allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on kindlaks määratud 2006. aasta energiavarustuse KTK punktides 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.9.1, 4.2.9.2, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.14, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.18, 4.2.19, 4.2.20, 4.2.21, 4.2.22, 4.2.23, 4.2.24 ja 4.2.25. Õhuliini asukohaga seotud energiavarustuse allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on kindlaks määratud 2006. aasta kiirraudtee energiavarustuse KTK punktis 4.2.9.

4.3.4   Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

4.3.4.1   Vedurijuhiruum

Veeremi tehnilised nõuded seoses signaaltulede nähtavusega juhi jaoks on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.6. Signaaltulede asukoht on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.16.

4.3.4.2   Tuuleklaas ja rongi esiots

Käesoleva KTK punktis 4.2.2.7 on sätestatud, et tuuleklaas ei tohi moonutada signaaltulede värvi. Signaaltulede värv on kindlaks määratud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.16.

4.3.4.3   Staatiline teljekoormus

Minimaalsed staatilised teljekoormused on määratletud käesoleva KTK punktis 4.2.3.2. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.11 ning A lisa 1. liite punktis 3.1.

4.3.4.4   Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme

Veeremi tehnilised nõuded seoses teeäärseid rongijärelevalve süsteeme mõjutavate veeremi parameetritega, eelkõige rattapaaride elektrilise takistusega ja teljepukside seisundi jälgimisega, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.3.2.3. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktides 4.2.10 ja 4.2.11 ning A lisa 1. liite punktides 1–4.

4.3.4.5   Liivatamine

Veeremi tehnilised nõuded seoses juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi liidesega seotud liivatamise piirangutega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.10. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.11 ning A lisa 1. liite punktis 4.1.

4.3.4.6   Pidurdustõhusus

Käesoleva KTK punktis 4.2.4.1 on sätestatud, et infrastruktuuriettevõtjal on lubatud oma võrgu erinevate B-klassi juhtkäskude ja signaalimise süsteemide tõttu määrata täiendavad nõuded. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2 ning need tehnilised nõuded on kirjas infrastruktuuri registris.

Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel on kindlaks määratud käesoleva KTK punktis 4.2.4.7. 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 6.2.1.2 ja C lisas on määratletud, kuidas edastatakse suurimaid kaldeid puudutav teave rongile.

4.3.4.7   Elektromagnetilised häired

Veeremi tehnilised nõuded seoses elektromagnetiliste häiretega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.6. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.12.2 ning A lisa jaotises A6.

4.3.4.8   Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

Veeremi tehnilised nõuded seoses veeremi juhtkäskude ja signaalimise süsteemiga, eelkõige rattapaaride asukohaga ja ratastega, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.9. Vastavad rattapaaride asukohta ja rattaid puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.11 ning A lisa 1. liites. Juhtkäskude ja signaalimise süsteemiga seotud rongilasuvate antennide asukoht on täpsustatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktides 4.2.2 ja 4.2.5.

Käesoleva KTK punktis 4.2.7.9.1 on sätestatud, et allsüsteemi töötamine teatavates alatalitlusrežiimi tingimustes on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2. Käesoleva KTK punktis 4.2.7.14 on sätestatud Euroopa liikluskorraldussüsteemi kuvamine juhikabiinis. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi eriomased nõuded on kirjas 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2.

4.3.4.9   Järelevalve ja rikkeotsing

Veeremi tehnilised nõuded seoses järelevalve ja rikkeotsinguga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.10. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.2.

4.3.4.10   Erinõuded tunnelite puhul

Käesoleva KTK punktis 4.2.7.11 on sätestatud, et kliimaseadmete õhu sisse- ja väljalaskeklapid võib tunnelis sõitmise ajaks sulgeda. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded seoses maapinnalt signaali edastamisega nende klappide sulgemiseks või avamiseks on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktides 4.2.2 ja 4.2.3 ning A lisa jaotistes 7 ja 33.

4.3.4.11   Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

Rongisisesed seadmed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi seadmete poolt edastavate nõuete täitmiseks energiavarustuse allsüsteemi erinevate faaside ja süsteemide eraldustsoonide läbimisel on määratud kindlaks käesoleva KTK punktides 4.2.8.3.6.7 ja 4.2.8.3.6.8. Vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktides 4.2.2 ja 4.2.3 ning A lisa jaotistes 7 ja 33.

4.3.4.12   Veeremi esituled

Esituledel (vt käesoleva KTK punkt 4.2.7.4.1.1) on liides 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.7 kirjeldatud valgustuse ja raudteel või selle läheduses töötavate inimeste valgustpeegeldava riietusega.

2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 4.2.16 on sätestatud, et valgustpeegeldavad märgid peavad vastama ekspluatatsiooninõuetele vastavalt kiirraudteeveeremi KTK punktile 4.2.7.4.1.1.

4.3.5   Käitamise allsüsteem

4.3.5.1   Rongide ehitus

Veeremi tehnilised nõuded seoses rongide ehitusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.1.2. 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.5 ning lisades H, J ja L on kindlaks määratud rongi koosseisu eeskirjad.

4.3.5.2   Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks

Käesoleva KTK punktis 4.2.2.2 ja K lisas on täpsustatud veeremi tehnilised nõuded seoses koosseisu otstes olevate haakeseadistega ja haakeseadistega rongide päästetööde teostamiseks, eelkõige käitamist käsitlevad nõuded K lisa 2. osas. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7.

4.3.5.3   Juurdepääs

Veeremi tehnilised nõuded seoses reisijate trepi ja sissepääsuustega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.4. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.4.

4.3.5.4   Tualetid

Tualeti loputussüsteemidega seotud nõuded on määratletud käesoleva KTK punktis 4.2.2.5. 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad tehnilised nõuded seoses tualettide hooldustööde eeskirjade ja toimingute nimekirja väljatöötamisega.

4.3.5.5   Tuuleklaas ja rongi esiots

Veeremi tehnilised nõuded seoses tuuleklaasiga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.7. Vastavad nähtavusega seotud tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.3.2.4.

4.3.5.6   Veeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongijärelevalve süsteeme

Veeremi tehnilised nõuded seoses teljepukside seisundi jälgimisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.3.2. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju rikke avastamise korral, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.3.6.

4.3.5.7   Veeremi dünaamiline käitumine

Veeremi tehnilised nõuded seoses veeremi dünaamilise käitumisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.4. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju ebastabiilsuse avastamise korral, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.3.6.

4.3.5.8   Rongi suurim pikkus

Veeremi tehnilised nõuded seoses rongi suurima pikkusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.5. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju olukorras, kus rongi pikkus ja perrooni pikkus ei lange kokku, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7.

4.3.5.9   Liivatamine

Veeremi tehnilised nõuded seoses liivatamisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.10. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad eeskirju käsitsi liivatamise korral või kui juht piirab automaatset liivatamist, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK B lisa punktis C.1 ja H lisas.

4.3.5.10   Aerodünaamiliste jõudude mõju killustikule

Veeremi tehnilised nõuded seoses aerodünaamiliste jõudude mõjuga killustikule on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.11. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad nõuet vajaduse korral kiirust vähendada, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.1.2.2.3.

4.3.5.11   Pidurdustõhusus

Veeremi tehnilised nõuded seoses pidurdustõhususega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.1. Vastavad pidurdamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 ja 4.2.2.6.2.

4.3.5.12   Pidurisüsteemi nõuded

Veeremi tehnilised nõuded seoses pidurisüsteemi nõuetega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.3. Vastavad pidurdamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 ja 4.2.2.6.2.

4.3.5.13   Pöörisvoolupidurid

Veeremi tehnilised nõuded seoses pöörisvoolupiduritega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.5. Vastavad pöörisvoolu pidurite kasutamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.6.2.

4.3.5.14   Rongi liikumatuse tagamine

Veeremi tehnilised nõuded seoses rongi liikumatuse tagamisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.6. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad rongi liikumatuse tagamist, kui seisupidurist ei piisa, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.6.2.

4.3.5.15   Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel

Veeremi tehnilised nõuded seoses pidurite tööparameetritega järskudel kalletel on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.4.7. Vastavad kiirusepiirangunõudeid puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.1.2.2.3 ja 4.2.2.6.2.

4.3.5.16   Valjuhääldiside

Veeremi tehnilised nõuded seoses valjuhääldisidega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.5.1. 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad valjuhääldiside kasutamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded.

4.3.5.17   Reisijate häiresignaal

Veeremi tehnilised nõuded seoses reisijate häiresignaaliga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.5.3. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.4.

4.3.5.18   Keskkonnatingimused

Veeremi tehnilised nõuded seoses keskkonnatingimustega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.1. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad keskkonnatingimustele mittevastava veeremi vastuvõtmise eeskirju, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5 ja 4.2.3.3.2.

4.3.5.19   Aerodünaamilised koormused vabas õhus

Veeremi tehnilised nõuded seoses aerodünaamiliste koormustega vabas õhus on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.2. 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad raudteetööliste või perroonil olevate reisijate ohutuse eeskirju puudutavad tehnilised nõuded.

4.3.5.20   Külgtuul

Veeremi tehnilised nõuded seoses külgtuulega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.3. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad vajadusel kohaldatavaid kiirusepiiranguid, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.1.2.2.3 ja 4.2.3.6.

4.3.5.21   Suurimad rõhumuutused tunnelites

Veeremi tehnilised nõuded seoses suurimate rõhumuutustega tunnelites on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.4. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad vajadusel kohaldatavaid kiirusepiiranguid, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.1.2.2.3 ja 4.2.3.6.

4.3.5.22   Välismüra

Veeremi tehnilised nõuded seoses käitamistingimustest sõltuva välismüraga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.6.5. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.3.7.

4.3.5.23   Varuväljapääsud

Veeremi tehnilised nõuded seoses varuväljapääsudega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.1. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.3.6 ja 4.2.3.7.

4.3.5.24   Tuleohutus

Veeremi tehnilised nõuded seoses tuleohutusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.2. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju rongi pardal puhkeva tulekahju korral, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.3.6 ja 4.2.3.7.

4.3.5.25   Välistuled ja helisignaal

Veeremi tehnilised nõuded seoses välistulede ja helisignaaliga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.4. Vastavad välistulede ja helisignaali kasutamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.1.2, 4.2.2.1.3 ja 4.2.2.2.

4.3.5.26   Tõstmine ja päästetööd

Veeremi tehnilised nõuded seoses tõstmise ja päästetöödega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.5. Vastavad tõstmise ja päästetööde eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.3.7.

4.3.5.27   Sisemüra

Veeremi tehnilised nõuded seoses käitamistingimustest sõltuva sisemüraga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.6. Vastavad tehnilised nõuded 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad.

4.3.5.28   Kliimaseade

Veeremi tehnilised nõuded seoses kliimaseadmega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.7. Värske õhu voolu katkestamise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad.

4.3.5.29   Vedurijuhi valvsusseade

Veeremi tehnilised nõuded seoses vedurijuhi valvsusseadmega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.8. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.3.3.2 ja 4.3.3.7.

4.3.5.30   Järelevalve ja rikkeotsing

Veeremi tehnilised nõuded seoses järelevalve ja rikkeotsinguga on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.10. Täiendavad nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.3.5.2 ja lisades H ja J.

4.3.5.31   Erinõuded tunnelite puhul

Veeremi tehnilised nõuded seoses erinõuetega tunnelite puhul on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.11. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad rongi vahetus läheduses puhkenud tulekahju korral suitsugaaside sissehingamise ärahoidmist, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 ja 4.6.3.2.3.3.

4.3.5.32   Veojõunõuded

Veeremi tehnilised nõuded, mis puudutavad veojõunõudeid, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.8.1. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad veojõu arvesse võtmist, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.2.5 ja 4.2.3.3.2.

4.3.5.33   Ratta ja rööpa haardeteguri nõuded

Veeremi tehnilised nõuded, mis puudutavad ratta ja rööpa vahelise haardeteguri nõudeid, on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.8.2. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju ratta ja rööpa haardeteguri vähenemisel, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 ja 4.2.1.2.2 ning B lisa punktis C.

4.3.5.34   Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

Veeremi tehnilised nõuded seoses energiavarustusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.8.3. Vastavad tehnilised nõuded, mis puudutavad toimimiseeskirju ratta ja rööpa haardeteguri vähenemisel, on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 ja 4.2.1.2.2 ning B lisa punktis C.

4.3.5.35   Hooldustööd

Veeremi tehnilised nõuded seoses hooldustöödega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.9. Hooldustööde protseduure puudutavad tehnilised nõuded 2006. aasta käitamise KTKs puuduvad.

4.3.5.36   Veeremi identifitseerimine

Veeremi tehnilised nõuded seoses veeremi identifitseerimisega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.15. Vastavad veeremi identifitseerimise eeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.3.

4.3.5.37   Signaalide nähtavus

Veeremi tehnilised nõuded seoses juhi vaateulatusega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.6. Vastavaid ekspluatatsioonieeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktides 4.3.1.1, 4.3.2.4 ja 4.3.3.6.

4.3.5.38   Varuväljapääsud

Tehnilised nõuded seoses varuväljapääsudega on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.1. Vastavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.2.2.4.

4.3.5.39   Juhi-masina liides (DMI)

Tehnilised nõuded seoses Euroopa liikluskorraldussüsteemi kuvamisega juhikabiinis on täpsustatud käesoleva KTK punktis 4.2.7.14. Vastavaid käitamiseeskirju puudutavad tehnilised nõuded on sätestatud 2006. aasta käitamise KTK punktis 4.3.2.3 ja lisas A1.

4.4   Käituseeskirjad

Punktis 3 toodud oluliste nõuete taustal on käesolevas KTKs kirjeldatud kiirveeremite eriomased käituseeskirjad loetletud punktis 4.3.5.

Järgmised käituseeskirjad ei moodusta veeremi hindamise osa.

Käitamistingimused alatalitlusrežiimis moodustavad osa raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemist (vt punkt 4.2.1a).

Lisaks peab käituseeskirjadest kinni pidama, kindlustamaks, et rongi peatamise korral käesoleva KTK punktis 4.2.4.6 (rongi liikumatuse tagamine) sätestatud kaldel tagab rongi meeskond mehhaaniliste vahendite abil rongi liikumatuse kahe tunni jooksul.

Toimingute nimekirjad peavad võtma arvesse vajadust hooldustöödeks ja plaanipäraseks tehniliseks hoolduseks.

Valjuhääldiside, reisijate häiresignaali ja varuväljapääsude kasutuseeskirjad ning sissepääsuuste ja kliimaseadme klappide käituseeskirjad töötab välja raudtee-ettevõtja.

Raudteetööliste või perroonil olevate reisijate ohutuseeskirjad töötab välja infrastruktuuriettevõtja.

Käitamistingimused kehtestab raudtee-ettevõtja vastavalt käesoleva KTK punktis 4.2.7.6 sätestatud veeremi omadustele, et müra tase vedurijuhiruumis ei ületaks taset, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiviga 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega.

Liikumispuudega reisijate abistamist puudutavad tehnilised nõuded on avatud punkt, kuni valmivad liikumispuudega inimeste ligipääsu käsitlevad tavaraudtee KTKd.

Käsipiduri rakendushoova plomm tuleb pärast hoova kasutamist välja vahetada.

Raudtee-ettevõtja kehtestab tõstmise ja pääsetööde korra, mis kirjeldab päästetööde meetodeid ja vahendeid rööbastelt mahasõitnud rongi puhul või rongi puhul, mis ei suuda normaalselt liikuda.

4.5   Hoolduseeskirjad

Punktis 3 toodud oluliste nõuete taustal on käesolevas KTKs kirjeldatud kiirveeremi allsüsteemi eriomaseid hoolduseeskirju kirjeldatud järgmistes punktides:

| — | 4.2.3.3.1 Rattapaaride elektritakistus; |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 Rattapaaride elektritakistus;

| — | 4.2.3.3.2.1 Teljepukside seisundi jälgimine 1. klassi rongidel; |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.1 Teljepukside seisundi jälgimine 1. klassi rongidel;

| — | 4.2.3.3.2.2 Teljepukside seisundi jälgimine 2. klassi rongidel, mille puhul on nõutav teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemine; |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.2 Teljepukside seisundi jälgimine 2. klassi rongidel, mille puhul on nõutav teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemine;

| — | 4.2.3.4.8 Ekvivalentse koonilisuse väärtused; |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.8 Ekvivalentse koonilisuse väärtused;

| — | 4.2.7.3 Kaitse elektrilöögi eest |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 Kaitse elektrilöögi eest

ja eriti punktides:

| — | 4.2.9 Hooldustööd; |
| --- | --- |

—

4.2.9 Hooldustööd;

| — | 4.2.10 Tehniline hooldus. |
| --- | --- |

—

4.2.10 Tehniline hooldus.

Hoolduseeskirjad peavad olema koostatud nii, et veerem vastaks kogu oma eluea jooksul punktis 6 kindlaksmääratud hindamiskriteeriumidele.

Vastavalt punktile 4.2.10 peab hooldusdokumendi haldamise eest vastutav osapool määrama vastavuse tagamiseks sobivad hälbed ja intervallid. Lisaks peab sama osapool vastutama ka nende hooldusküsimuste lahendamise eest, mis pole käesolevas KTKs kindlaks määratud.

See tähendab, et käesoleva KTK punktis 6 kirjeldatud hindamismenetlustest tuleb tüübikinnituse saamiseks kinni pidada ning need pole tingimata asjakohased hooldustoimingute läbiviimiseks. Igal hoolduskorral pole vaja teha kõiki katseid ja neil võivad olla suuremad hälbed.

Eelkirjeldatu kombineerimine tagab jätkuva ühilduvuse oluliste nõuetega kogu veeremi eluea jooksul.

4.6   Ametialane pädevus

Kiirveeremi käitamiseks vajalikku ametialast pädevust käsitlevad 2006. aasta kiirraudteeliikluse tehnilised koostalitlusnõuded.

Kiirveeremi hooldamiseks vajalikku pädevust kirjeldatakse hooldusdokumentatsioonis (vt punkt 4.2.10.2.2).

4.7   Töötervishoiu- ja ohutusnõuded

Tervishoiu- ja ohutusnõuded seoses müra ja vibratsiooniga ning õhu konditsioneerimisega rongimeeskonna ruumides ei tohi erineda reisijate kasutuses olevate ruumide suhtes kehtestatud miinimumnõuetest.

Peale punktides 4.2.2.6 (vedurijuhiruum), 4.2.2.7 (tuuleklaas ja rongi esiots), 4.2.7.1.2 (juhiruumi varuväljapääs), 4.2.7.2.3.3 (tulekindlus), 4.2.7.6 (sisemüra) ja 4.2.7.7 (kliimaseade) ning hoolduskavas (vt punkt 4.2.10) sätestatud nõuete ei ole käesolevas KTKs täiendavaid hoolduspersonali või rongimeeskonna töötervishoiu ja ohutusega seotud nõudeid.

4.8   Infrastruktuuri- ja veeremiregister

4.8.1   Infrastruktuuriregister

Kiirraudtee infrastruktuuriregistri sisu suhtes kohaldatavad nõuded seoses kiirveeremi allsüsteemiga on sätestatud järgmistes punktides:

| — | 1.2 Geograafiline kohaldamisala; |
| --- | --- |

—

1.2 Geograafiline kohaldamisala;

| — | 4.2.3.4.3 Rööbastee koormuse piirväärtused; |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 Rööbastee koormuse piirväärtused;

| — | 4.2.3.6 Suurimad kalded; |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 Suurimad kalded;

| — | 4.2.3.7 Rööbastee suurim kõverusraadius; |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 Rööbastee suurim kõverusraadius;

| — | 4.2.4.1 Minimaalne pidurdustõhusus; |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 Minimaalne pidurdustõhusus;

| — | 4.2.4.3 Pidurisüsteemi nõuded; |
| --- | --- |

—

4.2.4.3 Pidurisüsteemi nõuded;

| — | 4.2.4.5 Pöörisvoolupidurid; |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 Pöörisvoolupidurid;

| — | 4.2.4.7 Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel; |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel;

| — | 4. 2.6.1 Keskkonnatingimused; |
| --- | --- |

—

4. 2.6.1 Keskkonnatingimused;

| — | 4.2.6.6.1 Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired; |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired;

| — | 4.2.7.7 Kliimaseade; |
| --- | --- |

—

4.2.7.7 Kliimaseade;

| — | 4.2.8.3 Vooluallika omadused; |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 Vooluallika omadused;

| — | 4.3.2.3 Kinemaatiline gabariit; |
| --- | --- |

—

4.3.2.3 Kinemaatiline gabariit;

| — | 4.3.2.7 Rongi suurim pikkus; |
| --- | --- |

—

4.3.2.7 Rongi suurim pikkus;

| — | 4.2.3.8 Suurimad kalded; |
| --- | --- |

—

4.2.3.8 Suurimad kalded;

| — | 4.3.2.9 Rööbastee vähim kõverusraadius; |
| --- | --- |

—

4.3.2.9 Rööbastee vähim kõverusraadius;

| — | 4.3.2.12 Pöörisvoolupidurid; |
| --- | --- |

—

4.3.2.12 Pöörisvoolupidurid;

| — | 4.3.2.13 Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel; |
| --- | --- |

—

4.3.2.13 Pidurite tööparameetrid järskudel kalletel;

| — | 4.3.2.14 Reisijate häiresignaal; |
| --- | --- |

—

4.3.2.14 Reisijate häiresignaal;

| — | 4.3.2.20 Tuleohutus; |
| --- | --- |

—

4.3.2.20 Tuleohutus;

| — | 4.3.2.22 Erinõuded tunnelite puhul; |
| --- | --- |

—

4.3.2.22 Erinõuded tunnelite puhul;

| — | 4.3.3.2 Pidurisüsteemi nõuded; |
| --- | --- |

—

4.3.3.2 Pidurisüsteemi nõuded;

| — | 4.3.4.6 Pidurdustõhusus. |
| --- | --- |

—

4.3.4.6 Pidurdustõhusus.

Infrastruktuuriettevõtja vastutab infrastruktuuriregistrisse kantavate andmete täpsuse eest.

4.8.2   Veeremiregister

Veeremiregister peab käesolevale KTKle vastava kiirveeremi kohta sisaldama kohustuslikke andmeid, mis on loetletud I lisas.

Kui registrit pidav liikmesriik vahetub, tuleb veeremiregistris selle kiirveeremi kohta sisalduv teave algse registreerimisriigi poolt uuele registreerimisriigile üle anda.

Veeremiregistri andmeid nõuavad:

| — | liikmesriik, et veenduda kiirveeremi vastavuses käesolevale KTKle; |
| --- | --- |

—

liikmesriik, et veenduda kiirveeremi vastavuses käesolevale KTKle;

| — | infrastruktuuriettevõtja, veendumaks, et kiirveerem ühildub selle raudteeinfrastruktuuriga, kus veeremit kavatsetakse käitada; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriettevõtja, veendumaks, et kiirveerem ühildub selle raudteeinfrastruktuuriga, kus veeremit kavatsetakse käitada;

| — | raudtee-ettevõtja, veendumaks, et kiirveerem sobib vajalikeks vedudeks. |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja, veendumaks, et kiirveerem sobib vajalikeks vedudeks.

5.   KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1   Mõiste

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 2 lõikele d on koostalitlusvõime komponent „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, millest üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub”.

Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara.

Punktis 5.3 kirjeldatud koostalitlusvõime komponendid on sellised komponendid, mille tehnoloogia, konstruktsioon, materjal, tootmise ja hindamise protsessid on kindlaks määratud ja võimaldavad nende spetsifitseerimist ja hindamist seonduvast süsteemist eraldiseisvana, vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) IV lisale.

5.2   Uuenduslikud lahendused

Nagu märgitakse käesoleva KTK punktis 4, võivad uuenduslikud lahendused vajada uusi spetsifikatsioone ja/või uusi hindamismeetodeid. Neid spetsifikatsioone ja hindamismeetodeid tuleb arendada punktis 6.1.4 kirjeldatud korra kohaselt.

5.3   Komponentide loend

Koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) asjaomaseid sätteid ja need komponendid on järgmised:

keskpuhvri automaatsidurid,

puhver- ja veoseadiste komponendid,

puksiirseadised äravedamiseks ja päästetöödeks,

vedurijuhiruumi tuuleklaasid,

rattad,

esituled,

gabariidituled,

tagatuled,

helisignaal,

pantograafid,

kontaktkingad,

tualetitühjendussüsteemi ühendused,

mobiilsed tualetitühjendusvagunid,

veevõtuadapterid.

5.4   Komponentide talitlus ja spetsifikatsioonid

Omadused, millele koostalitlusvõimeline kiirveerem vastama peab, on toodud järgmistes punkti 4.2 asjaomastes punktides:

keskpuhvri automaatsidurid [punkt 4.2.2.2.2.1],

puhver- ja veoseadiste komponendid [punkt 4.2.2.2.2.2],

puksiirseadised äravedamiseks ja päästetöödeks [punkt 4.2.2.2.2.3],

vedurijuhiruumi tuuleklaasid [punkt 4.2.2.7],

rattad [punkt 4.2.3.4.9.2],

esituled [H lisa punkt H.2],

gabariidituled [H lisa punkt H.2],

tagatuled [H lisa punkt H.3],

helisignaal [punkt 4.2.7.4.2.5],

pantograafid [punkt 4.2.8.3.7],

kontaktkingad [punkt 4.2.8.3.8],

tualetitühjendussüsteemi ühendused [M VI lisa],

mobiilsed tualetitühjendusvagunid [punkt 4.2.9.3.2],

veevõtuadapterid [punkt 4.2.9.5.2].

6.   VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE

6.1.   Veeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponendid

6.1.1   Vastavushindamine (üldosa)

Koostalitlusvõime komponendi tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja koostab enne koostalitlusvõime komponendi turuleviimist EÜ vastavusdeklaratsiooni või EÜ kasutussobivusdeklaratsiooni vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 13 lõikele 1 ja IV lisa 3. peatükile.

Koostalitlusvõime komponendi vastavushindamine viiakse läbi vastavalt järgmistele moodulitele (mooduleid on kirjeldatud käesoleva KTK F lisas).

Koostalitlusvõime komponentide moodulid

| Moodul A | : | sisemine tootmiskontroll projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides |
| --- | --- | --- |
| Moodul A1 | : | sisemine projektikontroll koos tootetõendusega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides |
| Moodul B | : | tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetappides |
| Moodul C | : | tüübivastavus tootmisetapis |
| Moodul D | : | tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis |
| Moodul F | : | tootetõendus tootmisetapis |
| Moodul H1 | : | täielik kvaliteedijuhtimissüsteem projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides |
| Moodul H2 | : | täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides |
| Moodul V | : | tüübikinnitus ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus) |

Moodul A

:

sisemine tootmiskontroll projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides

Moodul A1

:

sisemine projektikontroll koos tootetõendusega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides

Moodul B

:

tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetappides

Moodul C

:

tüübivastavus tootmisetapis

Moodul D

:

tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis

Moodul F

:

tootetõendus tootmisetapis

Moodul H1

:

täielik kvaliteedijuhtimissüsteem projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides

Moodul H2

:

täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides

Moodul V

:

tüübikinnitus ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus)

Kui asjakohase mooduli puhul nõutakse teavitatud asutuse osalust,

| — | peavad tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja ja teavitatud asutus omavahelises koostöös määratlema tunnustamise menetluse ja hindamise sisu vastavalt käesolevas KTKs sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

peavad tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja ja teavitatud asutus omavahelises koostöös määratlema tunnustamise menetluse ja hindamise sisu vastavalt käesolevas KTKs sätestatud nõuetele;

| — | peab iga koostalitlusvõime komponendi puhul tootja valitav teavitatud asutus olema volitatud hindama kas






  — | kiirveeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponente või |
| --- | --- | --- |

—

peab iga koostalitlusvõime komponendi puhul tootja valitav teavitatud asutus olema volitatud hindama kas

—

kiirveeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponente või

| — | vajadusel kiirraudtee energiavarustuse allsüsteemi koostalitlusvõime komponente pantograafi ja kontaktkinga. |
| --- | --- |

—

vajadusel kiirraudtee energiavarustuse allsüsteemi koostalitlusvõime komponente pantograafi ja kontaktkinga.

Punktis 6.3 on sätestatud üleminekukorraldused ilma sertifikaadita koostalitlusvõime komponentide kasutamiseks.

6.1.2   Vastavushindamismenetlus (moodulid)

Vastavushindamine peab hõlmama kõiki käesoleva KTK D lisa tabelis D1 tähisega „X” märgitud etappe ja näitajaid. Tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja valib ühe tabelis 22 esitatud mooduli või moodulite kombinatsiooni, mis vastab vajalikule koostalitlusvõime komponendile.

Tabel 22.

Koostalitlusvõime komponentide hindamise moodulid

| Punkt | Hinnatavad komponendid | Moodul A | Moodul A1 (3) | Moodul B+C | Moodul B+D | Moodul B+F | Moodul H1 (3) | Moodul H2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2.1 | Keskpuhvri automaatsidurid | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Puhver- ja veoseadiste komponendid | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Puksiirseadised äravedamiseks ja päästetöödeks | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.7 | Vedurijuhiruumi tuuleklaasid | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Rattad | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2 | Helisignaal | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Pantograafid | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.8.3.9 | Kontaktkingad | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.9.3.2 | Mobiilsed tualetitühjendusvagunid | X | | X | | | X | |
| 4.2.9.5.2 | Veevõtuadapterid | X | | X | | | X | |
| H lisa
  punkt H.2 | Esituled | | X | X | X | | X | X |
| H lisa
  punkt H.2 | Gabariidituled | | X | X | X | | X | X |
| H lisa
  punkt H.3 | Tagatuled | | X | X | X | | X | X |
| M VI lisa | Tualetitühjendussüsteemi ühendused | X | | X | | | X | |

Punkt

Hinnatavad komponendid

Moodul A

Moodul A1 (3)

Moodul B+C

Moodul B+D

Moodul B+F

Moodul H1 (3)

Moodul H2

4.2.2.2.2.1

Keskpuhvri automaatsidurid

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.2

Puhver- ja veoseadiste komponendid

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.3

Puksiirseadised äravedamiseks ja päästetöödeks

X

X

X

X

X

4.2.2.7

Vedurijuhiruumi tuuleklaasid

X

X

X

X

X

4.2.3.4.9.2

Rattad

X

X

X

X

X

4.2.7.4.2

Helisignaal

X

X

X

X

X

4.2.8.3.7

Pantograafid

X

X

X

X

X

4.2.8.3.9

Kontaktkingad

X

X

X

X

X

4.2.9.3.2

Mobiilsed tualetitühjendusvagunid

X

X

X

4.2.9.5.2

Veevõtuadapterid

X

X

X

H lisa

punkt H.2

Esituled

X

X

X

X

X

H lisa

punkt H.2

Gabariidituled

X

X

X

X

X

H lisa

punkt H.3

Tagatuled

X

X

X

X

X

M VI lisa

Tualetitühjendussüsteemi ühendused

X

X

X

6.1.3   Olemasolevad lahendused

Kui koostalitlusvõime komponendi olemasolevat lahendust on samaväärsetes rakendustingimustes juba hinnatud ja see komponent on turul saadaval, kohaldatakse järgmist menetlust.

Tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja tõendab, et koostalitlusvõime komponentide eelneva hindamise katsete tulemused ja vastavustõendamised vastavad käesolevale KTKle. Sellisel juhul jäävad need katsete tulemused ja vastavustõendamised uue hindamise puhul jõusse. Mooduleid A1 ja H1 on lubatud kohaldada, kui need on märgitud tabelis 22.

Kui pole võimalik tõendada, et lahendus on varem saanud positiivse hinnangu, peab tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja valima hindamismenetluse vastavalt tabelis 22 osutatud moodulitele või moodulite kombinatsioonidele. Mooduleid A1 ja H1 ei ole lubatud kohaldada isegi siis, kui need on märgitud tabelis 22.

6.1.4   Uuenduslikud lahendused

Kui koostalitlusvõime komponendile kavandatakse uuenduslikku lahendust, nagu on osutatud punktis 5.2, märgib tootja või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja ära kõrvalekalded käesoleva KTK asjakohasest punktist ja esitab need Euroopa Raudteeagentuurile (ERA). ERA koostab ja vormistab lõplikult komponentide asjakohased funktsionaalsed spetsifikatsioonid ja liideste spetsifikatsioonid ning töötab välja hindamismeetodid.

Sel viisil koostatud asjakohased funktsionaalsed spetsifikatsioonid ja liideste spetsifikatsioonid ning hindamismeetodid tuleb läbivaatamise käigus KTKle lisada.

Pärast direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 21 lõike 2 kohaselt vastuvõetud komisjoni otsuse jõustumist on lubatud uuenduslikku lahendust kasutada enne selle lisamist KTKsse.

6.1.5   Kasutussobivuse hindamine

Kasutussobivuse hindamist vastavalt ekspluatatsioonikogemusel põhinevale tüübikinnitusele (moodul V), nagu on osutatud käesoleva KTK F lisas, nõutakse järgmiste kootalitlusvõime komponentide puhul:

| — | rattad; |
| --- | --- |

—

rattad;

| — | koosseisu otstes olevad haakeseadised. |
| --- | --- |

—

koosseisu otstes olevad haakeseadised.

6.2   Veeremi allsüsteem

6.2.1   Vastavushindamine (üldosa)

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ VI lisale esitab tellija või tema ametlik ühenduses registreeritud esindaja taotluse oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele kiirraudtee veeremi allsüsteemi ja vajaduse korral energiavarustuse allsüsteemi vastavushindamiseks.

Kõnealune teavitatud asutus peab olema volitatud hindama kiirraudtee veeremi allsüsteemi ja vajadusel ka kiirraudtee energiavarustuse allsüsteemi. Kui tal puudub volitus kiirraudtee energiavarustuse allsüsteemi hindamiseks, sõlmib ta vajaduse korral kokkuleppe teise teavitatud asutusega, kellel on volitus energiavarustuse allsüsteemi hindamiseks, et hinnata energiavarustuse allsüsteemi rongisisest osa puudutavate asjakohaste nõuete täitmist (vt käesoleva KTK punktid 4.2.8.3 ja 4.3.3.4).

Direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 1 ja VI lisale vastava(d) EÜ vastavustõendamise deklaratsioon(id) (üks kiirveeremi allsüsteemi jaoks ja üks vajaduse korral energiavarustuse allsüsteemi rongisisese osa jaoks) koostab taotleja.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon(id) peab/peavad saama loa veeremi kasutusse andmiseks.

Allsüsteemi vastavushindamine viiakse läbi vastavalt ühele alljärgnevale moodulile või moodulite kombinatsioonile kooskõlas käesoleva KTK punktiga 6.2.2 ja E lisaga (mooduleid on kirjeldatud käesoleva KTK F lisas).

Moodulid allsüsteemide EÜ vastavustõendamiseks

| Moodul SB | : | tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetappides |
| --- | --- | --- |
| Moodul SD | : | tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis |
| Moodul SF | : | tootetõendus tootmisetapis |
| Moodul SH2 | : | täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides |

Moodul SB

:

tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetappides

Moodul SD

:

tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis

Moodul SF

:

tootetõendus tootmisetapis

Moodul SH2

:

täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides

Taotleja ja teavitatud asutus lepivad kokku tunnustamise menetluse ja hindamise sisu vastavalt käesolevas KTKs esitatud nõuetele ning kooskõlas käesoleva KTK punktis 7 sätestatud eeskirjadega.

6.2.2   Vastavushindamismenetlus (moodulid)

Taotleja valib ühe tabelis 23 osutatud mooduli või moodulite kombinatsiooni.

Tabel 23.

Allsüsteemide hindamise moodulid

| Hinnatav allsüsteem | Moodul SB+SD | Moodul SB+SF | Moodul SH2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Veeremi allsüsteem | X | X | X |
| Vajaduse korral energiavarustuse allsüsteemi rongisisene osa | X | X | X |

Hinnatav allsüsteem

Moodul SB+SD

Moodul SB+SF

Moodul SH2

Veeremi allsüsteem

X

X

X

Vajaduse korral energiavarustuse allsüsteemi rongisisene osa

X

X

X

Asjakohastes etappides hinnatavad veeremi allsüsteemi omadused on nimetatud käesoleva KTK E lisa tabelis E1. Taotleja peab kinnitama, et iga toodetud allsüsteem vastab tüübile. E lisa tabeli E1 4. veerus olev tähis „X” näitab, et asjakohaseid omadusi tuleb tõendada iga allsüsteemi katsetamise teel. Katsed korraldav asutus määratakse kindlaks vastavalt kasutatavale hindamismoodulile.

Koostalitlusvõime komponentide omadused, mis on nimetatud D lisa tabelis D1, on esitatud ka E lisa tabelis E1. Nende omaduste hindamist sisaldab koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral EÜ kasutussobivusdeklaratsioon. Hoolduse allsüsteemi hindamist kirjeldatakse punktis 6.2.4.

6.2.3   Uuenduslikud lahendused

Kui veerem sisaldab uuenduslikku lahendust, nagu on osutatud punktis 4.1, märgib tootja või tellija ära kõrvalekalded käesoleva KTK asjakohasest punktist ja esitab need Euroopa Raudteeagentuurile (ERA). ERA vormistab lõplikult selle lahenduse asjakohased funktsionaalsed spetsifikatsioonid ja liideste spetsifikatsioonid ning töötab välja hindamismeetodid.

Asjakohased funktsionaalsed spetsifikatsioonid ja liideste spetsifikatsioonid ja hindamismeetodid tuleb läbivaatamise käigus KTKle lisada.

Pärast direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 21 lõike 2 kohaselt vastuvõetud komisjoni otsuse jõustumist on lubatud uuenduslikku lahendust kasutada enne selle lisamist KTKsse.

6.2.4   Hoolduse hindamine

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 3 peab teavitatud asutusele esitama hooldusdokumendi, mis moodustab tehnilise dokumentatsiooni osa.

Teavitatud asutus tõendab üksnes seda, et hooldusdokument sisaldab teavet vastavalt punktile 4.2.10.2. Dokumendis sisalduvat teavet teavitatud asutus tõendama ei pea.

Hoolduse vastavushindamise eest vastutab asjaomane liikmesriik.

F lisa punktis F.4 (mis on avatud punkt) kirjeldatakse menetlust, millega iga liikmesriik tagab, et hoolduskord vastab käesoleva KTK sätetele ning tagab veeremi eluea jooksul selle vastavuse põhiparameetritele ja olulistele nõuetele.

6.2.5   Veeremiüksuste hindamine

Kui vastavalt punkti 4.2.1.2 nõuetele nõutakse uue, täiendatud või uuendatud veeremiüksuse hindamist ning koosseisu teiste veeremiüksuste kehtiv EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend on kättesaadav, nõutakse üksnes uue veeremi hindamist, tingimusel, et rongi koosseis jääb KTKle vastavaks.

Kui vastavalt punkti 4.2.1.2 nõuetele nõutakse veeremiüksuse hindamist ning koosseisu teiste veeremiüksuste kehtiv EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend ei ole kättesaadav, on lubatud tunnustada kõnealuste teiste veeremiüksuste puhul riigi vastavustõendit, kuni EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend on kättesaadav.

6.3   Koostalitlusvõime komponendid, millel puudub EÜ deklaratsioon

6.3.1   Üldosa

Piiratud aja jooksul, mida nimetatakse üleminekuperioodiks, võib allsüsteemis erandkorras kasutada koostalitlusvõime komponente, millel puudub EÜ vastavusdeklaratsioon või EÜ kasutussobivusdeklaratsioon, tingimusel, et käesolevas punktis kirjeldatud tingimused on täidetud.

6.3.2   Üleminekuperiood

Üleminekuperiood algab käesoleva KTK jõustumise kuupäevast ning kestab kuus aastat.

Pärast üleminekuperioodi lõppu peab koostalitlusvõime komponentidel enne nende lisamist allsüsteemi olema EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivusdeklaratsioon, välja arvatud punktis 6.3.3.3 lubatud erandid.

6.3.3   Koostalitlusvõime sertifitseerimata komponente sisaldavate allsüsteemide sertifitseerimine üleminekuperioodil

6.3.3.1   Tingimused

Üleminekuperioodil on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemi vastavussertifikaat välja anda ka juhul, kui mõnel allsüsteemi kuuluval koostalitlusvõime komponendil puudub käesolevale KTKle vastav asjakohane EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivusdeklaratsioon, kui on täidetud järgmised kolm kriteeriumit:

| — | teavitatud asutus on kontrollinud allsüsteemi vastavust käesoleva KTK punktis 4 esitatud nõuetele, |
| --- | --- |

—

teavitatud asutus on kontrollinud allsüsteemi vastavust käesoleva KTK punktis 4 esitatud nõuetele,

| — | teavitatud asutus tõendab täiendavate hindamiste abil, et koostalitlusvõime komponentide vastavus ja/või kasutussobivus on kooskõlas punkti 5 nõuetega, ning |
| --- | --- |

—

teavitatud asutus tõendab täiendavate hindamiste abil, et koostalitlusvõime komponentide vastavus ja/või kasutussobivus on kooskõlas punkti 5 nõuetega, ning

| — | koostalitlusvõime komponente, millel puudub asjakohane EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon, on kasutatud allsüsteemis, mis on vähemalt ühes liikmesriigis olnud kasutuses enne käesoleva KTK jõustumist.






  — | Sel viisil hinnatud koostalitlusvõime komponentidele ei koostata EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsiooni. |
| --- | --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponente, millel puudub asjakohane EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon, on kasutatud allsüsteemis, mis on vähemalt ühes liikmesriigis olnud kasutuses enne käesoleva KTK jõustumist.

—

Sel viisil hinnatud koostalitlusvõime komponentidele ei koostata EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsiooni.

6.3.3.2   Teatamine

| — | allsüsteemi vastavussertifikaadil on selgelt märgitud, milliseid koostalitlusvõime komponente teavitatud asutus allsüsteemi vastavustõendamise käigus hinnanud on; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi vastavussertifikaadil on selgelt märgitud, milliseid koostalitlusvõime komponente teavitatud asutus allsüsteemi vastavustõendamise käigus hinnanud on;

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioonil on selgelt märgitud:






  — | milliseid koostalitlusvõime komponente on allsüsteemi osana hinnatud; |
| --- | --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioonil on selgelt märgitud:

—

milliseid koostalitlusvõime komponente on allsüsteemi osana hinnatud;

| — | kinnitus, et allsüsteem sisaldab koostalitlusvõime komponente, mis on identsed nendega, mille vastavust on tõendatud allsüsteemi osana; |
| --- | --- |

—

kinnitus, et allsüsteem sisaldab koostalitlusvõime komponente, mis on identsed nendega, mille vastavust on tõendatud allsüsteemi osana;

| — | kõnealuste koostalitlusvõime komponentide puhul põhjus(ed), miks tootja ei andnud enne nende allsüsteemi lisamist EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

kõnealuste koostalitlusvõime komponentide puhul põhjus(ed), miks tootja ei andnud enne nende allsüsteemi lisamist EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsiooni.

6.3.3.3   Kasutusea rakendamine

Asjaomase allsüsteemi tootmine või täiendamine/uuendamine tuleb lõpetada enne kuueaastase üleminekuperioodi lõppemist. Allsüsteemi kasutusea puhul:

| — | üleminekuperioodi jooksul ja |
| --- | --- |

—

üleminekuperioodi jooksul ja

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusalas
  on koostalitlusvõime komponente, millel puudub EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon ning mis on sama liiki ja ehitatud sama tootja poolt, lubatud kasutada tehnilise hooldusega seotud väljavahetamisteks ja allsüsteemi varuosadena;
  pärast üleminekuperioodi lõppu ja |
| --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusalas

on koostalitlusvõime komponente, millel puudub EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon ning mis on sama liiki ja ehitatud sama tootja poolt, lubatud kasutada tehnilise hooldusega seotud väljavahetamisteks ja allsüsteemi varuosadena;

pärast üleminekuperioodi lõppu ja

| — | kuni allsüsteemi täiendamise, uuendamise või väljavahetamiseni ning |
| --- | --- |

—

kuni allsüsteemi täiendamise, uuendamise või väljavahetamiseni ning

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusalas
  on koostalitlusvõime komponente, millel puudub EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon ning mis on sama liiki ja ehitatud sama tootja poolt, lubatud jätkuvalt kasutada tehnilise hooldusega seotud väljavahetamisteks. |
| --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusalas

on koostalitlusvõime komponente, millel puudub EÜ vastavus- ja/või kasutussobivusdeklaratsioon ning mis on sama liiki ja ehitatud sama tootja poolt, lubatud jätkuvalt kasutada tehnilise hooldusega seotud väljavahetamisteks.

6.3.4   Järelevalve korraldamine

Üleminekuperioodi jooksul jälgib liikmesriik järgmist:

| — | liikmesriigis turustatavad koostalitlusvõime komponentide liigid ja kogused; |
| --- | --- |

—

liikmesriigis turustatavad koostalitlusvõime komponentide liigid ja kogused;

| — | tagab, et kui allsüsteemile taotletakse luba, esitab tootja koostalitlusvõime komponendile sertifikaadi andmisest keeldumise põhjused; |
| --- | --- |

—

tagab, et kui allsüsteemile taotletakse luba, esitab tootja koostalitlusvõime komponendile sertifikaadi andmisest keeldumise põhjused;

| — | teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele koostalitlusvõime sertifitseerimata komponentide üksikasjad ja põhjused, miks nad pole sertifitseeritud. |
| --- | --- |

—

teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele koostalitlusvõime sertifitseerimata komponentide üksikasjad ja põhjused, miks nad pole sertifitseeritud.

7.   VEEREMI KOOSTALITLUSE TEHNILISE KIRJELDUSE RAKENDAMINE

7.1   Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse rakendamine

7.1.1   Uue konstruktsiooniga uus veerem

7.1.1.1   Mõisted

Käesolevas punktis 7.1.1 ning punktis 7.1.2.1 kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | A-etapi periood on periood, mis algab, kui määratakse teavitatud asutus ja talle esitatakse selle veeremi kirjeldus, mida kavatsetakse arendada ja ehitada või omandada. |
| --- | --- |

—

A-etapi periood on periood, mis algab, kui määratakse teavitatud asutus ja talle esitatakse selle veeremi kirjeldus, mida kavatsetakse arendada ja ehitada või omandada.

| — | B-etapi periood on periood, mis algab, kui teavitatud asutus annab välja EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõendi, ja lõpeb, kui see tüübi- või kavandihindamistõend kaotab kehtivuse. |
| --- | --- |

—

B-etapi periood on periood, mis algab, kui teavitatud asutus annab välja EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõendi, ja lõpeb, kui see tüübi- või kavandihindamistõend kaotab kehtivuse.

7.1.1.2   Üldosa

| — | Allsüsteemi EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõendit ja/või |
| --- | --- |

—

Allsüsteemi EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõendit ja/või

| — | koostalitlusvõime komponentide vastavuse ja kasutussobivuse tüübi- või kavandihindamistõendit |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide vastavuse ja kasutussobivuse tüübi- või kavandihindamistõendit

võib nõuda iga taotleja, nagu on sätestatud vastavalt punktides 6.2.1 ja 6.1.1.

Taotleja teatab käesoleva KTK punkti 6 kohaselt valitud teavitatud asutusele oma kavatsusest arendada ja hinnata uut veeremit ja/või koostalitlusvõime komponenti. Koos selle teatega esitab taotleja selle veeremi või koostalitlusvõime komponendi kirjelduse, mida ta kavatseb arendada, ehitada või omandada.

7.1.1.3   A-etapp

Pärast teavitatud asutuse määramise kuupäeva määratakse kõnealuse veeremi jaoks seitsme aasta pikkuseks A-etapi perioodiks kõnealuse määramise kuupäeval kehtiva KTK kohane sertifitseerimise alus, välja arvatud erinõuete puhul, kui kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklit 19.

Kui A-etapi perioodi jooksul jõustub KTK muudetud versioon, kaasa arvatud käesolev, võib taotleja ja teavitatud asutuse nõusolekul kohaldada muudetud versiooni kas tervenisti või selle üksikuid osasid. Sellised kokkulepped tuleb dokumenteerida.

Pärast positiivset hindamist väljastab teavitatud asutus allsüsteemile EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõendi või koostalitlusvõime komponendile vastavuse ja kasutussobivuse tüübi- või kavandihindamistõendi.

7.1.1.4   B-etapp

a)   Allsüsteemi nõuded

Kõnealune allsüsteemi tüübi- või kavandihindamistõend kehtib seitsmeaastase B-etapi perioodi jooksul, isegi kui vahepeal jõustub uus KTK, välja arvatud juhtudel, mil kasutatakse direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklit 19. Selle aja jooksul võib sama tüüpi uue veeremi ilma uue tüübihindamiseta kasutusse anda.

Enne seitsmeaastase B-etapi perioodi lõppu hinnatakse veeremit vastavalt selle hindamise hetkel kehtivale KTKle nende nõuete osas, mis on muutunud või mis on sertifitseerimise alusega võrreldes uued.

| — | Kui taotletakse erandit ja kui see taotlus rahuldatakse, jääb olemasolev EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi kolmeks aastaks. Enne kõnealuse kolme aasta lõppu võib jälle toimuda samasugune hindamisprotsess ja erandi taotlemine. |
| --- | --- |

—

Kui taotletakse erandit ja kui see taotlus rahuldatakse, jääb olemasolev EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi kolmeks aastaks. Enne kõnealuse kolme aasta lõppu võib jälle toimuda samasugune hindamisprotsess ja erandi taotlemine.

| — | Kui allsüsteemi kavand on vastavuses, jääb EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks. |
| --- | --- |

—

Kui allsüsteemi kavand on vastavuses, jääb EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks.

Kui enne B-etapi perioodi lõppu uut KTKd ei jõustu, siis veeremi hindamist ei nõuta ja asjakohane tõend jääb kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks.

b)   Nõuded koostalitlusvõime komponendile

Tüübihindamis- või kavandihindamis- või kasutussobivustõend kehtib viie aastase B-etapi perioodi jooksul, isegi kui vahepeal jõustub uus KTK, välja arvatud juhtudel, mil kasutatakse direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklit 19. Selle aja jooksul võib sama tüüpi komponendi ilma hindamiseta kasutusse anda.

Enne viieaastase B-etapi perioodi lõppu hinnatakse komponenti vastavalt selle hindamise hetkel kehtivale KTKle nende nõuete osas, mis on muutunud või mis on sertifitseerimise alusega võrreldes uued.

Kui taotletakse erandit ja kui see taotlus rahuldatakse, jääb olemasolev EÜ vastavustõendamise tüübihindamis- või kavandihindamis- või kasutussobivustõend kehtima veel B-etapi perioodi kolmeks aastaks. Enne kõnealuse kolme aasta lõppu võib samasugune hindamisprotsess ja erandi taotlemine veel ühe korra toimuda.

7.1.2   Olemasoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaselt sertifitseeritud konstruktsiooniga uus veerem

Olemasolev allsüsteemi EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtib alates selle väljastamisest seitsme aastase B-etapi perioodi jooksul, isegi kui vahepeal jõustub uus KTK, välja arvatud erinõuete puhul, mil kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artiklit 19. Selle aja jooksul võib sama tüüpi veeremi ilma uue tüübihindamiseta kasutusse anda.

Enne seitsmeaastase B-etapi perioodi lõppu hinnatakse veeremit vastavalt selle hindamise hetkel kehtivale KTKle nende nõuete osas, mis on muutunud või mis on sertifitseerimise alusega võrreldes uued.

| — | Kui taotletakse erandit ja kui see taotlus rahuldatakse, jääb olemasolev EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi kolmeks aastaks. Enne kõnealuse kolme aasta lõppu võib jälle toimuda samasugune hindamisprotsess ja erandi taotlemine. |
| --- | --- |

—

Kui taotletakse erandit ja kui see taotlus rahuldatakse, jääb olemasolev EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi kolmeks aastaks. Enne kõnealuse kolme aasta lõppu võib jälle toimuda samasugune hindamisprotsess ja erandi taotlemine.

| — | Kui allsüsteemi kavand on vastavuses, jääb EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks. |
| --- | --- |

—

Kui allsüsteemi kavand on vastavuses, jääb EÜ vastavustõendamise tüübi- või kavandihindamistõend kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks.

Kui enne B-etapi perioodi lõppu uut KTKd ei jõustu, siis veeremi hindamist ei nõuta ja asjakohane tõend jääb kehtima veel järgmiseks B-etapi perioodi seitsmeks aastaks.

Koostalitlusvõime komponentide puhul kehtib punktis 7.1.1.4 kirjeldatud protsess ka olemasoleva KTK kohaselt sertifitseeritud olemasoleva konstruktsiooniga uue veeremi jaoks.

7.1.3   Olemasoleva konstruktsiooniga veerem

Veerem, mille konstruktsioon ei ole KTKde kohaselt sertifitseeritud, peab vastama punktis 7.1.7 kirjeldatud tingimustele.

Olemasolev veerem on selline veerem, mis on ekspluatatsioonis enne käesoleva KTK jõustumist.

Käesolevat KTKd ei kohaldata olemasoleva veeremi suhtes seni, kuni seda pole uuendatud ega täiendatud.

7.1.4   Veerem, mida täiendatakse või uuendatakse

Juba kasutusel oleva veeremi puhul kohaldatakse käesolevat punkti olemasolevate kiirrongide ja tavaveeremi suhtes, mida täiendatakse kiirraudteeliikluseks, nagu on määratletud direktiivi 96/48 (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 2 punktides 1 ja n.

Uut vastavuse hindamist taotluse esitamise kuupäeval kehtiva KTK alusel nõutakse üksnes muudatuste puhul, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse.

Juhised selle kohta, mida loetakse täiendamiseks või uuendamiseks, on toodud allpool.

Järgnev loetelu osutab muudatustele, mille puhul on vajalik veeremi kavandi uus hindamine. See loetelu ei ole lõplik (allpool nimetatud parameetrite muudatused kehtivad üksnes siis, kui muudatus tervikuna jääb käesoleva KTK piiridesse).

| — | Veeremi parameetrite muudatused, mis mõjutavad sõiduomadusi väljaspool lihtsustatud protseduuri (λ). λ on määratletud standardi EN14363:2005 punktis 5.5.5.






  — | Uue konstruktsiooniga vedrude, haakeseadiste, veeremi/vagunikere aktiivsete roolimehhanismide jms paigaldamine. |
| --- | --- | --- |

—

Veeremi parameetrite muudatused, mis mõjutavad sõiduomadusi väljaspool lihtsustatud protseduuri (λ). λ on määratletud standardi EN14363:2005 punktis 5.5.5.

—

Uue konstruktsiooniga vedrude, haakeseadiste, veeremi/vagunikere aktiivsete roolimehhanismide jms paigaldamine.

| — | Lihtsustatud mõõtmisprotseduuride kohandamise põhitingimuste ületamine: puudub ohutustegur λ ≥ 1,1, mis tähendab, et mõõdetud tulemused ületavad vähemalt 10 % võrra ohutusega seotud piirväärtusi. |
| --- | --- |

—

Lihtsustatud mõõtmisprotseduuride kohandamise põhitingimuste ületamine: puudub ohutustegur λ ≥ 1,1, mis tähendab, et mõõdetud tulemused ületavad vähemalt 10 % võrra ohutusega seotud piirväärtusi.

| — | Muudatused kasutamise, veeremi ja veermiku parameetrites, mis ületavad tolerantse, mis on sätestatud standardi EN14363:2005 „Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite tööomaduste vastavuse määramise katsemeetodid” tabelis 3. |
| --- | --- |

—

Muudatused kasutamise, veeremi ja veermiku parameetrites, mis ületavad tolerantse, mis on sätestatud standardi EN14363:2005 „Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite tööomaduste vastavuse määramise katsemeetodid” tabelis 3.

| — | Vmax tõstmine rohkem kui 10 km/h. |
| --- | --- |

—

Vmax tõstmine rohkem kui 10 km/h.

| — | Veeremi täismassi muutmine rohkem kui 10 % võrra. |
| --- | --- |

—

Veeremi täismassi muutmine rohkem kui 10 % võrra.

| — | Staatilise teljekoormuse tõstmine rohkem kui 1,5 t võrra. |
| --- | --- |

—

Staatilise teljekoormuse tõstmine rohkem kui 1,5 t võrra.

| — | Muudatused:






  — | varuväljapääsude tööpõhimõttes; |
| --- | --- | --- |

—

Muudatused:

—

varuväljapääsude tööpõhimõttes;

| — | tuleohutusega seonduvates põhimõtetes; |
| --- | --- |

—

tuleohutusega seonduvates põhimõtetes;

| — | tööohutuse ja keskkonnakaitsega seonduvates põhimõtetes; |
| --- | --- |

—

tööohutuse ja keskkonnakaitsega seonduvates põhimõtetes;

| — | rongisiseste kontrolli- ja juhtimissüsteemide, sh rakendatava tarkvara, tööpõhimõtetes. |
| --- | --- |

—

rongisiseste kontrolli- ja juhtimissüsteemide, sh rakendatava tarkvara, tööpõhimõtetes.

7.1.5.   Noise

7.1.5.1.   Transitional period

It is allowable to apply limits 2 dB(A) higher than those stated in section 4 and clause 7.3 of this TSI for external noise from rolling stock within the scope of this TSI within a transitional period of 24 months starting from the date of entry into force of this TSI. This allowance is restricted to the case of:

| — | contracts already signed or under the final phase of the tendering procedure at the date of entry into force of this TSI, and options to these contracts to purchase additional vehicles, or |
| --- | --- |

—

contracts already signed or under the final phase of the tendering procedure at the date of entry into force of this TSI, and options to these contracts to purchase additional vehicles, or

| — | contracts for purchasing new rolling stock of an existing design type signed during this transitional period. |
| --- | --- |

—

contracts for purchasing new rolling stock of an existing design type signed during this transitional period.

The transitional period of 24 months is extended to 60 months in the case of DMUs where the power per diesel engine is more than or equal to 500 kW.

7.1.5.2.   Upgrading or renewal of rolling stock

It has only to be proved that an upgraded or renewed vehicle does not increase noise with respect to the performance of the vehicle before upgrading or renewal.

7.1.5.3.   A two step approach

It is recommended that in the case of new rolling stock to be ordered after 1 January 2010 Section 4.2.1.1 and Section 4.2.6.5.4 of this TSI is applied with a reduction of 2 dB(A) at a speed of 250km/h, and 3 dB(A) at speeds of 300km/h and 320km/h. This recommendation will serve only as a basis for revising section 4.2.6.5.4 in the context of the TSI revision process mentioned in section 7.1.10

7.1.6   Mobiilsed tualetitühjendusvagunid [punkt 4.2.9.3]

Esimene etapp: infrastruktuuriettevõtja ja raudtee-ettevõtja tutvuvad üheskoos raudtee-ettevõtja poolt kavandatud veeremi toimingute nimekirja projektiga ning määravad kõnealusel marsruudil need koostalitlusvõimelise võrgu alad, kus peaks olema vajadusel võimalik (vastavalt sellele veeremi toimingute nimekirja projektile) rongi tualette tühjendada ning kus ei ole (või ei ole piisavalt) tualetitühjendamiseks mõeldud püsiseadmeid, mis lubaks neil rongidel nimetatud toimingut teostada.

Teine etapp: infrastruktuuriettevõtja ja raudtee-ettevõtja viivad koos läbi majandusuuringu, mis viib veeremi toimingute nimekirja muutmiseni. Need rongitualette tühjendada võimaldavate alade arvu ja/või asukohta puudutavad muudatused minimeerivad neisse aladesse paigutamist vajavate mobiilsete tualetitühjendusvagunite (mis vastavad käesolevale KTKle) arvu.

7.1.7   Meetmed tulekahjude vältimiseks — materjali nõuetekohasus

Standardi EN45545–2 või käesoleva KTK lisa avaldamiseni loetakse vastavus punkti 4.2.7.2.2 nõudele täidetuks, kui on tõendatud vastavus järgmistes riiklikes normides kehtestatud materjali tuleohutuse nõuetele (kasutades sobivat kategooriat):

| — | Briti standardid BS6853, GM/RT2120 väljaanne 2 ja AV/ST9002 väljaanne 1; |
| --- | --- |

—

Briti standardid BS6853, GM/RT2120 väljaanne 2 ja AV/ST9002 väljaanne 1;

| — | Prantsuse standardid NF F 16–101:1988 ja NF F 16–102/1992; |
| --- | --- |

—

Prantsuse standardid NF F 16–101:1988 ja NF F 16–102/1992;

| — | Saksa standard DIN 5510–2:2003, mis sisaldab toksilisuse mõõtmist, tuleohutuse kategooriat 2 (standardit täiendatakse praegu toksilisust käsitlevate nõuete osas; kuni täiendamise lõpuleviimiseni võib kasutada teiste asjakohaste standardite toksilisust käsitlevaid nõudeid); |
| --- | --- |

—

Saksa standard DIN 5510–2:2003, mis sisaldab toksilisuse mõõtmist, tuleohutuse kategooriat 2 (standardit täiendatakse praegu toksilisust käsitlevate nõuete osas; kuni täiendamise lõpuleviimiseni võib kasutada teiste asjakohaste standardite toksilisust käsitlevaid nõudeid);

| — | Itaalia standardid UNI CEI 11170–1:2005 ja UNI CEI 11170–3:2005; |
| --- | --- |

—

Itaalia standardid UNI CEI 11170–1:2005 ja UNI CEI 11170–3:2005;

| — | Poola standardid PN-K-02511:2000 ja PN-K-02502:1992. |
| --- | --- |

—

Poola standardid PN-K-02511:2000 ja PN-K-02502:1992.

7.1.8   Veerem, mille käitamist reguleerivad riiklikud, kahepoolsed, mitmepoolsed või rahvusvahelised lepingud

7.1.8.1   Olemasolevad lepingud

Liikmesriigid peavad 6 kuu jooksul alates käesoleva KTK jõustumisest teavitama komisjoni järgmistest kokkulepetest, mis reguleerivad käesoleva KTK kohaldamisalaga (veeremi konstruktsioon, uuendamine, täiendamine, ekspluatatsiooni andmine, käitamine ja haldus vastavalt käesoleva KTK punktile 2) seonduva veeremi käitamist:

| — | riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide/ohutuse eest vastutavate asutuste ja raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate vahel, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt; |
| --- | --- |

—

riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped liikmesriikide/ohutuse eest vastutavate asutuste ja raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate vahel, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt;

| — | kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped, mis on sõlmitud raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate vahel või liikmesriikide/ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

—

kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped, mis on sõlmitud raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate vahel või liikmesriikide/ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel;

| — | rahvusvahelised kokkulepped, mis on sõlmitud ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudtee-ettevõtja või infrastruktuuriettevõtja vahel. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised kokkulepped, mis on sõlmitud ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudtee-ettevõtja või infrastruktuuriettevõtja vahel.

Nende kokkulepete raames jätkuv veeremi käitamine või hooldus on õiguspärane seni, kuni see on kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

Kõnealuste lepingute vastavust ELi õigusaktidele, sealhulgas mittediskrimineerimise põhimõttele ja käesolevale KTKle, hindab Euroopa Raudteeagentuur ning komisjon võtab vajalikud meetmed, näiteks käesoleva KTK muutmine, et lisada vajalikud erijuhtumid või üleminekumeetmed.

RIC-lepingust ei ole vaja teatada, kuna see on üldtuntud.

7.1.8.2   Uued lepingud

Kõik uued lepingud või olemasolevate lepingute muudatused, eriti need, mis sisaldavad sellise veeremi hankemenetlust, mille projekt ei vasta käesolevale KTKle, peavad põhinema ELi õigusaktidel ja käesoleval KTKl. Liikmesriigid teatavad sellistest lepingutest/muudatustest komisjonile. Sel juhul kohaldatakse punktis 7.1.7.1 sätestatud korda.

7.1.9   Koostalitluse tehnilise kirjelduse läbivaatamine

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 6 lõikele 3 vastutab Euroopa Raudteeagentuur KTKde läbivaatamise ja ajakohastamise ettevalmistamise ning kõnealuse direktiivi artiklis 21 nimetatud komiteele vajalike ettepanekute tegemise eest, et võtta arvesse tehnoloogia arengut või sotsiaalseid vajadusi. Lisaks võib käesolevat KTKd mõjutada teiste KTKde järkjärguline vastuvõtmine ja läbivaatamine. Käesoleva KTK muudatusettepanekud vaadatakse põhjalikult läbi ning ajakohastatud KTKd avaldatakse eeldatavalt iga 3 aasta järel.

Agentuuri teavitab kõigist kavandatavatest uuenduslikest lahendustest vastavalt punktile 6.1.4 või 6.2.3 taotleja, või kui taotleja seda ei tee, siis teavitatud asutus, et määrata kindlaks nende lahenduste edaspidine kaasamine KTKsse.

Agentuur toimib seejärel vastavalt punktile 6.1.4 või 6.2.3.

7.2   Veeremi ühilduvus muude allsüsteemidega

Kiirraudteeveeremi KTK rakendamine peab vastama veeremi ja püsipaigalduste, sealhulgas üleeuroopalise kiirraudteevõrgu infrastruktuuri, energiavarustuse ja juhtkäskude täieliku ühilduvuse nõudele.

Seda silmas pidades sõltuvad veeremiga seotud rakendusmeetodid ja -faasid järgmisest:

| — | kiirraudtee infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise ning käitamise KTK rakendamise edukusest; |
| --- | --- |

—

kiirraudtee infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise ning käitamise KTK rakendamise edukusest;

| — | veeremi käituskavadest (toimingute nimekirjad). |
| --- | --- |

—

veeremi käituskavadest (toimingute nimekirjad).

Rongisisese juhtkäskude süsteemi üleminekustrateegiat on kirjeldatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK punktis 7.2.2.5.

Vahendid, mis võimaldavad tagada tehnilise ühilduvuse nõuete täitmise ning võtta arvesse eespool nimetatud tingimusi, on järgmised:

| — | infrastruktuuriregister; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriregister;

| — | veeremiregister. |
| --- | --- |

—

veeremiregister.

7.3   Erijuhtumid

7.3.1   Üldosa

Järgmistel erijuhtumitel tohib kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhtumid jagunevad kahte alaliiki: erisätteid kohaldatakse kas alaliselt (P-juhtumid) või ajutiselt (T-juhtumid). Ajutise kohaldamise juhtumitel on soovitatav, et eesmärgiks olev süsteem võetakse kasutusele kas 2010. aastaks (T1-juhtumid), mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) määratud tähtaeg, või 2020. aastaks (T2-juhtumid).

7.3.2   Erijuhtumite loend

7.3.2.1   Üldine erijuhtum 1 524 mm rööpmelaiusega teedele

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Soome territooriumil ja Rootsi piiril asuvas Haaparanta jaamas (1 524 mm) aktsepteeritakse 1 524 mm teegabariidile ehitatud pöördvankreid, rattapaare ja muid teegabariidiliidestega seonduvaid koostalitlusvõime komponente ja/või allsüsteeme ainult juhul, kui need ühilduvad järgmiste Soome teegabariidiliideste erijuhtumitega. Ilma et see piiraks nimetatud piirangu (1 524 mm gabariit) kohaldamist, kiidetakse heaks kõik koostalitlusvõime komponendid ja/või allsüsteemid, mis vastavad 1 435 mm teegabariidiga seotud KTKde nõuetele, Soome piiril asuvas Tornio jaamas (1 435 mm) ja 1 435 mm rööpmelaiusega rongi-praamisadamates.

7.3.2.2   Koosseisu otstes olevad haakeseadised ja haakeseadised rongide päästetööde teostamiseks [punkt 4.2.2.2]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Puhvrite keskjoonte vaheline kaugus tohib olla 1 830 mm. Teise võimalusena on lubatud sellel veeremil kasutada SA-3 haakeseadiseid koos külgpuhvritega või ilma.

Kui puhvrite keskjoonte vaheline kaugus on 1 790 mm, tuleb puhvritaldrikute mõõtmeid suurendada väljapoole 40 mm võrra.

7.3.2.3   Reisijate trepp [punkt 4.2.2.4.1]

Märkus:
  erijuhtumid puuetega isikute ligipääsetavust käsitlevast KTKst lisatakse siia hiljem.

7.3.2.4   Veeremi gabariit [punkt 4.2.3.1]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Soomes kasutamiseks mõeldud veerem (1 524 mm) peab vastama gabariidile FIN 1, mis on määratletud R lisas.

Erijuhtum Ühendkuningriigi raudteeliinide jaoks:

Alaliik P — alaline

Rongid, mis on konstrueeritud kasutamiseks kaasajastatud liinidel Ühendkuningriigis, peavad vastama gabariidile UK1 (issue 2), mis on määratletud käesoleva KTK C lisas.

Erijuhtum Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrgus sõitvate rongide jaoks:

Alaliik P — alaline

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrgu kasutamiseks konstrueeritud rongide gabariit peab ühilduma Iirimaa standardse struktuurigabariidiga.

7.3.2.5   Veeremi mass [punkt 4.2.3.2]

Prantsusmaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.1.4.

Belgia üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku liinide (v.a L1) erijuhtum

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.1.5.

7.3.2.6   Rattapaaride elektritakistus [punkt 4.2.3.3.1]

Poola erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.5.2.

Prantsusmaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.5.3.

Madalmaade erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.5.4.

Erijuhtum 1520/1524 mm rööpmelaiusega teedele:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 6.4.

7.3.2.7   Teljepukside ülekuumenemise tuvastamine 2. klassi rongide puhul [punkt 4.2.3.3.2.3]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Funktsionaalsed nõuded veeremile

Rongide identifitseerimiseks rongiidentifitseerimissüsteemide ja häireseadmete rakendamise eritasemete kasutamise abil nõutakse vastastikuse lepingute sõlmimist infrastruktuuriettevõtja ja raudtee-ettevõtja vahel. Häireseadmete rakendamise eritasemed tuleb loetleda veeremiregistris.

Sihtala põikimõõtmed

Soome raudteevõrgus (1 524 mm rööpmelaius) kasutamiseks mõeldud veeremi puhul peavad teljepukside allküljel olevad sihtalad, mis peavad jääma takistamatuks, et raudteeäärsed teljepukside ülekuumenemise detektorid saaksid teostada kontrolli, olema järgmised:

| — | minimaalne takistusteta ala pikkus 50 mm, põikipidi minimaalselt 1 020 mm ja maksimaalselt 1 140 mm kaugusel rattapaari keskkohast; |
| --- | --- |

—

minimaalne takistusteta ala pikkus 50 mm, põikipidi minimaalselt 1 020 mm ja maksimaalselt 1 140 mm kaugusel rattapaari keskkohast;

| — | minimaalne takistusteta ala pikkus 15 mm, põikipidi minimaalselt 885 mm ja maksimaalselt 903 mm kaugusel rattapaari keskkohast. |
| --- | --- |

—

minimaalne takistusteta ala pikkus 15 mm, põikipidi minimaalselt 885 mm ja maksimaalselt 903 mm kaugusel rattapaari keskkohast.

Sihtala pikimõõtmed

Teljepukside allküljel asuv sihtala, mis peab olema ilma takistusteta, et raudteeäärsete teljepukside ülekuumenemise detektorite abil saaks teljepukside seisundit kontrollida (vt allolevat joonist), peab:

| — | paiknema rattapaari telgjoonel; |
| --- | --- |

—

paiknema rattapaari telgjoonel;

| — | olema vähemalt 200 mm pikkune (L = 200 mm). |
| --- | --- |

—

olema vähemalt 200 mm pikkune (L = 200 mm).

Image

7.3.2.8   Ratta ja rööpa kokkupuude (rattaprofiilid) [punkt 4.2.3.4.4]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Soome raudteevõrgus kasutamiseks konstrueeritud rongide rattapaarid peavad ühilduma rööpmelaiusega 1 524 mm.

Erijuhtum Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrgus sõitvate rongide jaoks:

Alaliik P — alaline

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrgus kasutamiseks konstrueeritud rongide rattapaarid peavad ühilduma rööpmelaiusega 1 602 mm.

7.3.2.9   Rattad [punkt 4.2.3.4.9]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Rattapaaride ja rataste mõõtmed, mis on seotud rööpmelaiustega 1 520 ja 1 524, on esitatud M lisa tabelis M.2.

7.3.2.10   Rongi suurim pikkus [punkt 4.2.3.5]

Ühendkuningriigi erijuhtum:

Alaliik P — alaline

2006. aasta kiirraudtee infrastruktuuri KTK sisaldab erijuhtumit Ühendkuningriigi raudteevõrgu kohta, mille puhul nõutakse, et ajakohastatud liinidel oleks perroonide pikkus vähemalt 300 m. Nende Ühendkuningriigi ajakohastatud liinidel olevate perroonide tegelik pikkus, kus on kavandatud kiirraudteeveeremi KTKle vastavate normaalses kommertskasutuses rongide peatumine, on näidatud infrastruktuuriregistris. Ühendkuningriigi raudteevõrgus kasutamiseks mõeldud kiirrongide pikkus peab ühilduma nende perroonide pikkustega, kus on ettenähtud nende peatumine.

Kreeka erijuhtum:

Alaliik P — alaline

2006. aasta kiirraudtee infrastruktuuri KTK sisaldab erijuhtumit Kreeka raudteevõrgu kohta, mille puhul nõutakse, et teatavatel ajakohastatud liinidel oleks perroonide pikkus vahemikus 150–300 m, mis on üksikasjalikult kirjeldatud nimetatud erijuhtumis.

Kreeka raudteevõrgus kasutamiseks mõeldud kiirraudteeveeremi KTKle vastavate rongide pikkus peab ühilduma nende perroonide pikkustega, kus on ettenähtud nende peatumine.

7.3.2.11   Liivatamine [punkt 4.2.3.10]

Erijuhtum 1520/1524 mm rööpmelaiusega teedele

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 6.

7.3.2.12   Pidurdamine [punkt 4.2.4]

7.3.2.12.1   Üldosa

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Kui nimikiirus on suurem kui 140 km/h, peab vähemalt üks kandevanker olema varustatud magnetilise rööpapiduriga. Kui nimikiirus on suurem kui 180 km/h, peavad mõlemad kandevankrid olema varustatud magnetiliste rööpapiduritega. Mõlemal juhul peavad rööpapidurid olema küttega.

Nõuded seoses pidurdustõhususega järskudel langustel ei kehti veeremi puhul, mis on ette nähtud 1 524 mm rööpmelaiusele.

Veeremi puhul, mida kasutatakse 1 524 mm rööpmelaiusega raudteedel, tuleb seisupidur projekteerida nii, et täiskoormusega vaguneid saaks hoida 2,5 % kaldel maksimaalse ratta-rööpa hõõrdeteguriga 0,15 (tuulevaikuses).

7.3.2.12.2   Pöörisvoolupidurid [punkt 4.2.4.5]

Saksamaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 5.2.3.

Rootsi erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Rootsi raudteevõrgus ei ole lubatud pöörisvoolupidurite kasutamine hädapidurduse korral või sõidupidurina.

7.3.2.13   Keskkonnatingimused [punkt 4.2.6.1]

Soome, Rootsi ja Norra erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Õhuniiskus

Veeremit ümbritseva õhu temperatuuri järsuks muutumiseks loetakse maksimaalset kõikumist 60 oK.

7.3.2.14   Rongi aerodünaamika

7.3.2.14.1   Aerodünaamilised koormused perroonil olevatele reisijatele [punkt 4.2.6.2.2]

Ühendkuningriigi erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Täispikkuses rong, mis sõidab vabas õhus kiirusel v =200 km/h (või oma suurimal liikumiskiirusel, kui see on madalam), ei tohi tekitada olukorda, kus õhu liikumiskiirus perrooni kohal 1,2 m kõrgusel ja rööbastee keskkohast 3 m kaugusel ületab terve rongi möödumise jooksul väärtust u
  2σ=11,5 m/s. Hindamisel kasutatava perrooni kõrgus peab olema 915 mm või madalam. Kõik ülejäänud katsetamistingimused on sätestatud punktis 4.2.6.2.2.

7.3.2.14.2   Rõhumuutused vabas õhus [punkt 4.2.6.2.3]

Ühendkuningriigi erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Ühendkuningriigi ajakohastatud liinidel on suurim lubatud rõhumuutus (Δp
  2σ) kõigi rongide puhul 665 Pa.

7.3.2.14.3   Suurimad rõhumuutused tunnelites [punkt 4.2.6.4]

Itaalia erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Et võtta arvesse arvukaid tunneleid ristlõikepindalaga 54 m2, mida läbitakse kiirusel 250 km/h, ja tunneleid ristlõikepindalaga 82,5 m2, mida läbitakse kiirusel 300 km/h, peavad Itaalia raudteevõrgus sõitvad rongid vastama tabelis 24 sätestatud nõuetele.

Table 24.

Nõuded koostalitlusvõimelistele üksikutele rongidele ilma kalleteta torukujulistes tunnelites (Itaalia erijuhtum)

| Rongi liik | Rööpmevahe | Võrdlusalus | Võrdlusaluse kriteeriumid | Suurim lubatud kiirus
  [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/h | GA või väiksem | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA või väiksem | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA või vaiksem | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA või väiksem | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Rongi liik

Rööpmevahe

Võrdlusalus

Võrdlusaluse kriteeriumid

Suurim lubatud kiirus

[km/h]

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/h

GA või väiksem

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

GA või väiksem

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA või vaiksem

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA või väiksem

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Kui rongikoosseis ei vasta tabelis 24 toodud tingimustele, tuleb selle rongi käituseeskirjad määrata infrastruktuuriettevõtte poolt välja antud eeskirjade järgi.

7.3.2.15   Välismüra piirväärtused [punkt 4.2.6.5]

7.3.2.15.1   Püsimüra piirmäär [punkt 4.2.6.5.2]

Ühendkuningriigi ja Iirimaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

DMRi puhul on püsimüra LpAEq,T piirmäär 77 dB(A).

7.3.2.15.2   Lähtemüra piirmäär [punkt 4.2.6.5.3]

Ühendkuningriigi ja Iirimaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Elektrivedurite puhul, mille velje juures mõõdetud võimsus P<4500 kW, on lähtemüra LpAFmax piirmäär 84 dB(A).

7.3.2.16   Tulekustuti [punkt 4.2.7.2.3.2]

Itaalia erijuhtum:

Alaliik T2 — ajutine

Et võtta arvesse siseriiklike eeskirjade ajakohastamise kestust, on lubatud, et Itaalia raudteevõrgu riigisisestel marsruutidel ekspluateeritavad riigisisesed rongid on varustatud teisaldatavate pulbertulekustutitega.

Teisaldatavad pulbertulekustutid peavad olema piisavad ning paiknema sobivates kohtades.

7.3.2.17   Helisignaal [punkt 4.2.7.4.2.1]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

2. klassi rongid peavad olema varustatud helisignaaliga, millel on kaks erinevat tooni. Hoiatussignaalide puhul peab olema äratuntav, et neid annab rong, ning nad ei tohi sarnaneda maanteeliikluses kasutatavatele hoiatussignaalidele, tehasesignaalidele või muudele üldistele hoiatussignaalidele. Kasutada tuleb kahte eraldi rakendatud hoiatussignaali. Hoiatussignaali toonide põhisagedusteks peavad olema:

| – kõrge toon: | : | 800 Hz ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| – madal toon | : | 460 Hz ± 20 Hz |

– kõrge toon:

:

800 Hz ± 20 Hz

– madal toon

:

460 Hz ± 20 Hz

Itaalia erijuhtum:

Alaliik T2 — ajutine

Et võtta arvesse siseriiklike eeskirjade ajakohastamise kestust, on lubatud, et Itaalia raudteevõrgu riigisisestel marsruutidel ekspluateeritavad riigisisesed rongid on varustatud hoiatussignaalidega, mille põhisagedusteks on:

| – kõrge toon: | : | 660 Hz ± 15 Hz |
| --- | --- | --- |
| – madal toon: | : | 370 Hz ± 10 Hz |

– kõrge toon:

:

660 Hz ± 15 Hz

– madal toon:

:

370 Hz ± 10 Hz

Nende sageduste puhul peab helirõhutase olema vahemikus 120–125 dB, kasutades punktis 4.2.7.4.2 kirjeldatud mõõtmismeetodit.

7.3.2.18   Juhtkäskude ja signaalimise süsteem [punkt 4.2.7.9]

7.3.2.18.1   Rattapaaride asukoht [punkt 4.2.7.9.2]

Saksamaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.5.

Poola ja Belgia erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.6.

Prantsusmaa üleeuroopalise kiirraudteevõrgu (TEN) kiirliini ja Belgia TENi kiirliini L1 erijuhtum

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.8.

Belgia erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.1.9.

Erijuhtum 1520/1524 mm rööpmelaiusega teedele

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 6.2.

7.3.2.18.2   Rattad [punkt 4.2.7.9.3]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Põhjamaade ilmastikutingimuste tõttu kasutatakse Soomes ja Norras erisugust rattamaterjali. Materjali koostis on sarnane margiga ER8, kuid kihistumist vältivate omaduste parandamiseks on suurendatud mangaani- ja ränisisaldust. Riigisiseses raudteevõrgus võib seda materjali osaliste kokkuleppe korras kasutada.

Prantsusmaa erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.2.2.

Leedu erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 2.2.4.

7.3.2.19   Pantograaf [punkt 4.2.8.3.6]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Soome raudteevõrgus sõitvad rongid peaksid olema varustatud 1 950 mm pantograafiga. Pantograafi kollektoripea profiil peab vastama järgmistele tingimustele:

| — | isoleermaterjalist kaar (eenduva osa pikkus 200 mm), |
| --- | --- |

—

isoleermaterjalist kaar (eenduva osa pikkus 200 mm),

| — | kontaktkinga vähim pikkus 1 100 mm, |
| --- | --- |

—

kontaktkinga vähim pikkus 1 100 mm,

| — | pantograafi kollektoripea tööpiirkond 1 550 mm, |
| --- | --- |

—

pantograafi kollektoripea tööpiirkond 1 550 mm,

| — | pantograafi kollektoripea pikkus 1 950 mm. |
| --- | --- |

—

pantograafi kollektoripea pikkus 1 950 mm.

Kontaktliini normaalkõrgus on 6 150mm (vähim 5 600mm, suurim 6 500mm).

Pantograafi kollektoripea suurim lubatud laius on 400 mm.

Prantsusmaa erijuhtum:

Alaliik T2

Kontaktkingade puhul tohib vask- ja terasmaterjale kasutada alalisvooluvõrgus.

Alaliik P

Alalisvooluvarustusega liinidel töötavad rongid võivad olla varustatud 1 950 mm laiuste pantograafi kollektoripeadega.

Alaliik P

Kiirrongid, mis peavad töötama Prantsusmaal ja Šveitsis, võivad olla varustatud 1 450 mm laiuste pantograafi kollektoripeadega.

Saksamaa ja Austria erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Investeering õhuliinirajatiste muutmiseks II ja III kategooria liinidel ja jaamades selleks, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on üleliia kallis. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid peavad olema varustatud täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h, sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel vaja õhuliinirajatisi Euro-pantograafide kasutuselevõtuks muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral õhuliini suurim lubatud põikisuunaline asend võrreldes rööpmekeskmega 550 mm. Edaspidised uuringud seoses II ja III kategooria liinidega peaksid võtma arvesse Euro-pantograafe, et tõendada tehtud valikute asjakohasust.

Erijuhtum Ühendkuningriigi raudteevõrgus sõitvate rongide jaoks:

Alaliik P — alaline

II ja III kategooria liinide puhul ei tohi pantograafi kollektoripeadel olla isoleermaterjalist kaar, v.a. kui infrastruktuuriregistris on teatavate marsruutide kohta teisiti märgitud.

II ja III kategooria liinide puhul peab pantograafi kollektoripea tööpiirkond olema 1 300 mm.

Pantograafide tööpiirkond peab olema 2,1 m.

Pantograafi kollektoripea suurim lubatud laius on 400 mm.

Erijuhtum Rootsi raudteevõrgus sõitvate rongide jaoks:

Alaliik P — alaline

II ja III kategooria liinidel liiklevad rongid peavad olema varustatud täiendavate 1 800 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h.

Üle Sundi silla Rootsi sõitmiseks on lubatud 1 950 mm pantograafid.

Mahtuvuslik võimsustegur ei ole lubatud suurema kui 16,5 kV pinge juures, kuna kontaktõhuliini liiga suur pinge võib teistel veeremitel regeneratiivpidurdamise raskeks või võimatuks muuta.

Regeneratiivpidurdusrežiimis (elektriline pidurdamine) ei tohi rongid toimida kondensaatorina, mille võimsustegur on mistahes regenereeritud võimsuse juures suurem kui 60 kVAr, s.t mahtuvuslik võimsustegur on regenereerimise ajal keelatud. 60 kVAr mahtuvuslik võimsustegur on erandina lubatud, et võimaldada rongi/veduki kõrgepinge poolel filtrite kasutamist. Põhisagedusel ei tohi filtrid ületada 60 kVAr mahtuvuslikku võimsustegurit.

Erijuhtum Hispaania raudteevõrgus sõitvate rongide jaoks:

Alaliik P — alaline

Mõningatel II ja III kategooria liinidel ja jaamades on 1 600 mm Euro-pantograafid keelatud. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid peavad olema varustatud täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h.

Investeering õhuliini muutmiseks II ja III kategooria liinidel ja jaamades selleks, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on ülemäära kallis. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid peavad olema varustatud täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h, sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel vaja õhuliine Euro-pantograafide kasutuselevõtuks muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral õhuliini suurim lubatud põikisuunaline asend võrreldes rööpmekeskmega 550 mm. Edaspidised uuringud seoses II ja III kategooria liinidega peavad võtma arvesse Euro-pantograafe, et tõendada tehtud valikute asjakohasust.

Pantograafi gabariit

II ja III kategooria liinide puhul peab Ühendkuningriigis kasutatavate veeremite pantograafide gabariit vastama alltoodud skeemile. See ei ole võrdlusprofiil, mida on lubatud kohandada, vaid absoluutne gabariit. Vastavuse tõendamise viisid on avatud punkt.

Pantograafi gabariit

Image

Skeemil on näidatud piirid, millest pantograafi kollektoripea ei tohi väljuda. Piirid peavad asuma rööpmekeskmest nii kaugel kui rööpmetolerantsid võimaldavad (tolerantsid ei ole skeemil näidatud). Pantograafi gabariit ei ole võrdlusprofiil.

Kõigil kiirustel kuni liini suurima kiiruseni; suurim kalle; suurim tuulekiirus, mis ei piira töötamist; äärmuslik tuulekiirus, mis on määratletud infrastruktuuriregistris:

| W = 990 mm, | kui H ≤ 4 300 mm; |
| --- | --- |

W = 990 mm,

kui H ≤ 4 300 mm;

ja

| W′ = 990 + (0,040 × (H – 4 300)) mm, | kui H > 4 300 mm, |
| --- | --- |

W′ = 990 + (0,040 × (H – 4 300)) mm,

kui H > 4 300 mm,

kus:

H = on kõrgus gabariidi ülemise piirini mõõdetuna rööbastee kõrguselt (mm). Mõõde on kontaktliini kõrguse ja tõusu etteantud väärtuse summa.

Lisaks peab võtma arvesse kontaktkinga kulumist.

Itaalia erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Kiirrongid, mis peavad töötama Itaalias ja Šveitsis, võivad olla varustatud 1 450 mm laiuste pantograafi kollektoripeadega.

7.3.2.20   Liidesed juhtkäskude ja signaalimise süsteemiga [punkt 4.2.8.3.8]

Belgia erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Erijuhtum on sätestatud 2006. aasta juhtkäskude ja signaalimise KTK A lisa 1. liite punktis 3.6.1.

7.3.2.21   Tualetitühjendussüsteemi ühendused [punkt 4.2.9.3]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Ühendused tühjendamiseks ja loputamiseks ning nende tihendid peavad olema kooskõlas vastavalt M VI lisa joonistega M VI1 ja M VI2.

7.3.2.22   Veevõtuadapterid [punkt 4.2.9.5]

Soome erijuhtum:

Alaliik P — alaline

Veevõtuadapterid peavad olema kooskõlas M VII lisa joonisega M VII3.

7.3.2.23   Tuleohutusnormid [punkt 7.1.6]

Hispaania erijuhtum:

Alaliik T — ajutine

Kuni standardi EN45545–2 avaldamiseni kohaldatakse Hispaania tuleohutusnorme (DT-PCI/5A).

---

(1)  Kui rongi koormamine ei ole võimalik, on lubatud kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks simulatsiooni, kus osa pidurisõlmi isoleeritakse tingimusel, et sellega ei tekitata protseduuris suuri vigu.

(2)  Suuremate võimsustegurite kui 0,8 puhul on ökonoomsus suurem, sest väheneb vajadus kohtkindlate seadmete järgi.

(3)  Moodulid A1 ja H1 on olemasolevate lahenduste puhul lubatud ainult punktis 6.1.3 esitatud tingimustel.

LISA

Koostalitluse tehnilise kirjelduse lisad Veeremi allsüsteem

| A LISA | Passiivne ohutus — kokkupõrkekindlus |
| --- | --- |

A LISA

| A.1 | Staatiliste ja passiivsete ohutusnõuete täpne kirjeldus |
| --- | --- |

A.1

| A.1.1 | Staatilise tugevuse mehaanilised piirväärtused |
| --- | --- |

A.1.1

| A.1.2 | Passiivse ohutuse mehaanilised piirväärtused |
| --- | --- |

A.1.2

| A.1.2.1 | Massi definitsioon |
| --- | --- |

A.1.2.1

| A.1.2.2 | Dünaamiline tugevus |
| --- | --- |

A.1.2.2

| A.1.2.3 | Hindamiskriteeriumid |
| --- | --- |

A.1.2.3

| A.2 | Passiivse ohutuse üksikasjalikud nõuded |
| --- | --- |

A.2

| A.3 | Nõuetekohasuse tingimused |
| --- | --- |

A.3

| A.3.1 | Vagunite kuhjumisohu vähendamine |
| --- | --- |

A.3.1

| A.3.2 | Aeglustuse piiramine |
| --- | --- |

A.3.2

| A.3.3 | Päästeruumi ja reisijateruumide konstruktsiooni terviklikkuse säilitamine |
| --- | --- |

A.3.3

| A.3.4 | Kaitse madala takistuse eest |
| --- | --- |

A.3.4

| A.4 | Hindamismeetod |
| --- | --- |

A.4

| A.4.1 | Protsess |
| --- | --- |

A.4.1

| A.4.2 | Katsetingimused |
| --- | --- |

A.4.2

| A.4.3 | Nõuetekohasuse tingimused kalibreerimisel |
| --- | --- |

A.4.3

| A.5 | Takistuse definitsioonid |
| --- | --- |

A.5

| A.5.1 | Kokkupõrge rongi ja külgpuhvritega 80tonnise vaguni vahel |
| --- | --- |

A.5.1

| A.5.2 | Rongi kokkupõrge raske takistusega raudteeülesõidukohal |
| --- | --- |

A.5.2

| B LISA | Antropomeetrilised andmed ja rongijuhi nähtavus ettepoole |
| --- | --- |

B LISA

| B.1 | Üldist |
| --- | --- |

B.1

| B.2 | Juhi antropomeetrilised andmed |
| --- | --- |

B.2

| B.3 | Signaali asukoht juhiruumi suhtes |
| --- | --- |

B.3

| B.4 | Juhi silmade võrdlusandmed |
| --- | --- |

B.4

| C LISA | UK1 (2. väljaanne) gabariidid |
| --- | --- |

C LISA

| C.1 | UK1 (2. väljaanne) profiilid |
| --- | --- |

C.1

| C.2 | UK1[A] profiili alumine sektor, 1 100 mm madalamal rööpapeast |
| --- | --- |

C.2

| C.3 | UK1[A] profiili ülemine sektor, 1 100 mm rööpapeast kõrgemal |
| --- | --- |

C.3

| C.4 | UK1[D] profiili ülemine sektor, 1 100 mm rööpapeast kõrgemal |
| --- | --- |

C.4

| C.5 | UK1[A] profiili rakendamine |
| --- | --- |

C.5

| C.6 | UK1[B] profiili rakendamine |
| --- | --- |

C.6

| C.7 | UK1[D] profiili rakendamine |
| --- | --- |

C.7

| C.8 | Laiuse vähendamise arvutused |
| --- | --- |

C.8

| D LISA | Koostalitlusvõime komponentide hindamine |
| --- | --- |

D LISA

| D.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Näitajad |
| --- | --- |

D.2

| E LISA | Veeremi allsüsteemi hindamine |
| --- | --- |

E LISA

| E.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Karakteristikud ja moodulid |
| --- | --- |

E.2

| F LISA | Vastavuse ja kasutussobivuse hindamise menetlused |
| --- | --- |

F LISA

| F.1 | Moodulite loend |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Koostalitlusvõime komponentide moodulid |
| --- | --- |

F.2

| F.2.1 | Moodul A: Sisemine tootmiskontroll |
| --- | --- |

F.2.1

| F.2.2 | Moodul A1: Sisemine projekteerimise kontroll koos toodete kvaliteedi kontrollimisega |
| --- | --- |

F.2.2

| F.2.3 | Moodul B: Tüübihindamine |
| --- | --- |

F.2.3

| F.2.4 | Moodul C: Tüübivastavus |
| --- | --- |

F.2.4

| F.2.5 | Moodul D: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

F.2.5

| F.2.6 | Moodul F: Tootetõendus |
| --- | --- |

F.2.6

| F.2.7 | Moodul H1: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

F.2.7

| F.2.8 | Moodul H2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega |
| --- | --- |

F.2.8

| F.2.9 | Moodul V: Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus) |
| --- | --- |

F.2.9

| F.3 | Moodulid allsüsteemide EÜ vastavustõendamiseks |
| --- | --- |

F.3

| F.3.1 | Moodul SB: Tüübihindamine |
| --- | --- |

F.3.1

| F.3.2 | Moodul SD: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

F.3.2

| F.3.3 | Moodul SF: Tootetõendus |
| --- | --- |

F.3.3

| F.3.4 | Moodul SH2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega |
| --- | --- |

F.3.4

| F.4 | Hoolduseeskirjade hindamine. Vastavushindamismenetlus |
| --- | --- |

F.4

| G LISA | Külgtuule mõju |
| --- | --- |

G LISA

| G.1 | Üldised märkused |
| --- | --- |

G.1

| G.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

G.2

| G.3 | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

G.3

| G.4 | Kasutusala |
| --- | --- |

G.4

| G.5 | Tuulekõverate hindamine |
| --- | --- |

G.5

| G.5.1 | Aerodünaamiliste omaduste määramine |
| --- | --- |

G.5.1

| G.5.1.1 | Üldised märkused |
| --- | --- |

G.5.1.1

| G.5.1.2 | Tuuletunneli katse nõuded |
| --- | --- |

G.5.1.2

| G5.1.2.1 | Katsesektsiooni mõõtmed |
| --- | --- |

G5.1.2.1

| G5.1.2.2 | Turbulentsi tase |
| --- | --- |

G5.1.2.2

| G5.1.2.3 | Piirikiht |
| --- | --- |

G5.1.2.3

| G5.1.2.4 | Reynoldsi arv |
| --- | --- |

G5.1.2.4

| G5.1.2.5 | Aparatuur |
| --- | --- |

G5.1.2.5

| G.5.1.3 | Mudeli nõuded |
| --- | --- |

G.5.1.3

| G.5.1.4 | Katseprogrammi nõuded |
| --- | --- |

G.5.1.4

| G.5.2 | Tuule stsenaariumi kirjeldus |
| --- | --- |

G.5.2

| G.5.3 | Turbulentsi karakteristikute arvutamine |
| --- | --- |

G.5.3

| G.5.3.1 | Turbulentsi tugevus |
| --- | --- |

G.5.3.1

| G.5.3.2 | Tuulehoo kestus |
| --- | --- |

G.5.3.2

| G.5.3.3 | Tuulehoost tuleneva ajakulu tuletamine |
| --- | --- |

G.5.3.3

| G.5.4 | Veeremi dünaamika kindlaksmääramine |
| --- | --- |

G.5.4

| G.5.4.1 | Üldised märkused |
| --- | --- |

G.5.4.1

| G.5.4.2 | Modelleerimine |
| --- | --- |

G.5.4.2

| G.5.4.3 | Veeremi mudeli kontrollimine |
| --- | --- |

G.5.4.3

| G.6 | Aerodünaamilised jõud ja jõumomendid kui mitme katsekehaga simulatsiooni lähteandmed |
| --- | --- |

G.6

| G.7 | Iseloomulike tuulekõverate arvutamine ja esitamine |
| --- | --- |

G.7

| G.7.1 | Kriteeriumi hindamine |
| --- | --- |

G.7.1

| G.7.2 | DQ/Q0 tuuleväärtuste ja piirväärtuste arvutamine |
| --- | --- |

G.7.2

| G.7.3 | Erinevate tuulenurkade arvessevõtmine |
| --- | --- |

G.7.3

| G.7.4 | Tuule karakteristikute esitamine selgete punktidena |
| --- | --- |

G.7.4

| G.7.4.1 | Veerem sirgel teelõigul |
| --- | --- |

G.7.4.1

| G.7.4.2 | Veerem kõverikul |
| --- | --- |

G.7.4.2

| G.8 | Nõutud dokumentatsioon |
| --- | --- |

G.8

| H LISA | Esi- ja tagatuled |
| --- | --- |

H LISA

| H.1 | Määratlused |
| --- | --- |

H.1

| H.2 | Esituled |
| --- | --- |

H.2

| H.3 | Tagumised tuled |
| --- | --- |

H.3

| H.4 | Koostalitlusvõime komponendi tüübivastavuse katse |
| --- | --- |

H.4

| I LISA | Veeremiregistris nõutav teave |
| --- | --- |

I LISA

| I.1 | Üldine teave |
| --- | --- |

I.1

| I.2 | A osa. Veeremiregistri kohandamisala määratlus |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | B osa. Osalevate poolte nimed |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | C osa. Vastavushindamine |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | D osa. Veeremi karakteristikud |
| --- | --- |

I.5

| I.5.1 | Veeremi allsüsteemi osa D.1 |
| --- | --- |

I.5.1

| I.5.2 | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi osa D.2 |
| --- | --- |

I.5.2

| I.5.3 | Energiavarustuse allsüsteemi osa D.3 |
| --- | --- |

I.5.3

| I.6 | E osa. Hooldusandmed |
| --- | --- |

I.6

| J LISA | Tuuleklaasi omadused |
| --- | --- |

J LISA

| J.1 | Optilised omadused |
| --- | --- |

J.1

| J.1.1 | Optiline moonutus |
| --- | --- |

J.1.1

| J.1.2 | Teisene kujutis |
| --- | --- |

J.1.2

| J.1.3 | Hägusus |
| --- | --- |

J.1.3

| J.1.4 | Läbitustegur |
| --- | --- |

J.1.4

| J.1.5 | Värvsus |
| --- | --- |

J.1.5

| J.2 | Konstruktsiooninõuded |
| --- | --- |

J.2

| J 2.1 | Löögid |
| --- | --- |

J 2.1

| J.2.2 | Killunemine |
| --- | --- |

J.2.2

| K LISA | Sidur |
| --- | --- |

K LISA

| K.1 | Siduri joonis |
| --- | --- |

K.1

| K.2 | Remondi- ja päästetöödel kasutatav puksiirseadis |
| --- | --- |

K.2

| K.2.1 | Mõisted |
| --- | --- |

K.2.1

| K.2.2 | Üldtingimused |
| --- | --- |

K.2.2

| K.2.2.1 | Kiirused |
| --- | --- |

K.2.2.1

| K.2.2.2 | Pidurid |
| --- | --- |

K.2.2.2

| K.2.2.3 | Pneumoühendused |
| --- | --- |

K.2.2.3

| K.2.2.4 | Külgehaakimine |
| --- | --- |

K.2.2.4

| K.2.2.5 | Lahtihaakimine |
| --- | --- |

K.2.2.5

| K.2.3 | Automaatsiduriga varustatud rongi pukseerimine |
| --- | --- |

K.2.3

| K.2.3.1 | Üldtingimused |
| --- | --- |

K.2.3.1

| K.2.3.2 | Ühendustingimused |
| --- | --- |

K.2.3.2

| K.2.4 | Veokonksuga varustatud rongi pukseerimine |
| --- | --- |

K.2.4

| K.2.4.1 | Üldtingimused |
| --- | --- |

K.2.4.1

| K.2.4.2 | Ühendustingimused |
| --- | --- |

K.2.4.2

| L LISA | Kiirraudtee veeremi KTKs määratlemata aspektid, mille jaoks kehtivad siseriiklikud eeskirjad |
| --- | --- |

L LISA

| M LISA | Kasutusaja piirangud rataste ja rattapaaride geomeetrilistele mõõtmetele |
| --- | --- |

M LISA

| M I LISA | Kasutamata |
| --- | --- |

M I LISA

| M II LISA | Kasutamata |
| --- | --- |

M II LISA

| M III LISA | Kasutamata |
| --- | --- |

M III LISA

| M IV LISA | Tualeti tühjendussüsteemi tihendid |
| --- | --- |

M IV LISA

| M V LISA | Veemahutite sisselaskeühendused |
| --- | --- |

M V LISA

| M VI LISA | Veeremi tualetitühjendussüsteemi ühendused |
| --- | --- |

M VI LISA

| N LISA | Müra mõõtmistingimused |
| --- | --- |

N LISA

| N.1 | Kõrvalekalded standardist EN ISO 3095:2005 |
| --- | --- |

N.1

| N.1.1 | Püsimüra |
| --- | --- |

N.1.1

| N.1.2 | Lähtemüra |
| --- | --- |

N.1.2

| N.1.3 | Möödasõidumüra |
| --- | --- |

N.1.3

| N.1.4 | Möödasõidumüra mõõtmiseks kasutatav etalonrööbastee |
| --- | --- |

N.1.4

| N.2 | Etalonrööbastee dünaamiliste tööparameetrite iseloomustus |
| --- | --- |

N.2

| N.2.1 | Mõõtmisprotseduur |
| --- | --- |

N.2.1

| N.2.2 | Mõõtesüsteem |
| --- | --- |

N.2.2

| N.2.3 | Andmetöötlus |
| --- | --- |

N.2.3

| N.2.4 | Katseprotokoll |
| --- | --- |

N.2.4

| O LISA | Veeremi metallosade kaitsemaandus |
| --- | --- |

O LISA

| O.1 | Maandamise põhimõtted |
| --- | --- |

O.1

| O.2 | Veeremiüksuse kere maandamine |
| --- | --- |

O.2

| O.3 | Veeremiüksuse osade maandamine |
| --- | --- |

O.3

| O.4 | Elektriseadmete maandamine |
| --- | --- |

O.4

| O.5 | Antennid |
| --- | --- |

O.5

| P LISA | Aeglustusväärtuste arvutusmeetod halvenenud tingimustes ja ebasoodsates ilmastikuoludes |
| --- | --- |

P LISA

| P.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

P.1

| P.2 | Katse määratlus |
| --- | --- |

P.2

| P.2.1 | Dünaamilised katsed |
| --- | --- |

P.2.1

| P.2.1.1 | Katsetingimused |
| --- | --- |

P.2.1.1

| P.2.1.2 | Dünaamilise katse tulemused |
| --- | --- |

P.2.1.2

| P2.1.3 | Hõõrdumisest sõltuvate pidurite dünaamiline katse |
| --- | --- |

P2.1.3

| P.2.2 | Stendikatse hõõrdumise vähenemisest tingitud mõjude kindlaksmääramiseks |
| --- | --- |

P.2.2

| P.3 | Aeglustuse arvutused |
| --- | --- |

P.3

| P.3.1 | Pidurdusjõudude F määramine |
| --- | --- |

P.3.1

| P.3.2 | Halvenenud haardumisest tingitud vähenduskoefitsiendi kw kontrollimine |
| --- | --- |

P.3.2

| P.3.3 | Halvenenud hõõrdumisest tingitud vähenduskoefitsiendi kh kontrollimine |
| --- | --- |

P.3.3

| P.3.4 | Aeglustuse arvutused |
| --- | --- |

P.3.4

| Q LISA | Hädaolukorra häiresignaali nullimisseadmeid sisaldavale kastile osutavad märgid |
| --- | --- |

Q LISA

| R LISA | Erijuhtum — Soome gabariidid |
| --- | --- |

R LISA

| R.1 | Üldeeskirjad |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | Veeremi alumine osa |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | Rattaharjade lähedal paiknevad veeremiosad |
| --- | --- |

R.3

| R.4 | Veeremi laius |
| --- | --- |

R.4

| R.5 | Reisivagunite ja mootorrongide väljapoole avanevad alumised astmed ja juurdepääsu-uksed |
| --- | --- |

R.5

| R.6 | Pantograafid ja isoleerimata pingestatud osad katusel |
| --- | --- |

R.6

| R.7 | Eeskirjad ja juhendid |
| --- | --- |

R.7

R.A LIIDE

R.B1 LIIDE

R.B2 LIIDE

R.B3 LIIDE

R.C LIIDE

R.D1 LIIDE

R.D2 LIIDE

R. E liide

A LISA

Passiivne ohutus — kokkupõrkekindlus

A.1   Staatiliste ja passiivsete ohutusnõuete täpne kirjeldus

A.1.1   Staatilise tugevuse mehaanilised piirväärtused

Massi ja staatilise tugevuse mehaanilisi piirväärtusi on kirjeldatud standardis EN12663:2000, veeremi kerele mõjuvad vertikaal- ja pikisuunalised staatilised koormused vastavad vähemalt P–II kategooriale.

Survekoormuse hindamiseks kasutatakse käesolevas koostalitluse tehnilises kirjelduses (KTK) punktis 4.2.6.4 määratletud staatilisi nõudeid.

A.1.2   Passiivse ohutuse mehaanilised piirväärtused

A.1.2.1   Massi definitsioon

Mass moodustab 50 % vaguni põrandale kinnitatud istmetel istuvate reisijate massist.

A.1.2.2   Dünaamiline tugevus

Passiivse ohutuse sertifitseerimiseks kohaldatakse nelja kokkupõrkestsenaariumi, kus on arvesse võetud kõik rongi esiosa kuju kombinatsioonid.

| — | 1. stsenaarium

  Kokkupõrge kahe ühesuguse rongi vahel (üksikutest veeremitest koosnev või kindlaksmääratud koosseisuga rong) suhtelisel kiirusel 36 km/h, |
| --- | --- |

—

1. stsenaarium

Kokkupõrge kahe ühesuguse rongi vahel (üksikutest veeremitest koosnev või kindlaksmääratud koosseisuga rong) suhtelisel kiirusel 36 km/h,

| — | 2. stsenaarium

  Kokkupõrge rongi (üksikutest veeremitest koosnev või kindlaksmääratud koosseisuga rong) ja külgpuhvritega veeremi vahel kiirusel 36 km/h. Punkti A.5 kohaselt on kõnealune raudteeveerem neljateljeline kaubavagun massiga 80 tonni. |
| --- | --- |

—

2. stsenaarium

Kokkupõrge rongi (üksikutest veeremitest koosnev või kindlaksmääratud koosseisuga rong) ja külgpuhvritega veeremi vahel kiirusel 36 km/h. Punkti A.5 kohaselt on kõnealune raudteeveerem neljateljeline kaubavagun massiga 80 tonni.

| — | 3. stsenaarium

  Kokkupõrge ülesõidukohal kiirusel 110 km/h takistusega, mis punkti A.5 kohaselt on samaväärne 15 t veoautoga. |
| --- | --- |

—

3. stsenaarium

Kokkupõrge ülesõidukohal kiirusel 110 km/h takistusega, mis punkti A.5 kohaselt on samaväärne 15 t veoautoga.

| — | 4. stsenaarium

  Kokkupõrge väikese või madala takistusega, näiteks auto või loom, mille puhul määratakse kindlaks takistuse deflektori omadused. |
| --- | --- |

—

4. stsenaarium

Kokkupõrge väikese või madala takistusega, näiteks auto või loom, mille puhul määratakse kindlaks takistuse deflektori omadused.

A.1.2.3   Hindamiskriteeriumid

Veduri või mootorvaguni hindamisel kasutatakse kindlaksmääratud koosseisu. Veduri ja mootorvaguni kokkupõrkekindluse hindamisel loetakse nimetatud veeremeid juhtsõidukiteks.

Erinevatest veeremitest koosneva rongi hindamisel arvestatakse 1. stsenaariumi arvutamisel üksnes identsete veeremitega.

Reisivagunite hindamisel kasutatakse määratletud koosseisu, milles reisivagun asub veduri või mootorvaguni taga.

Iga juhtumi puhul tuleb kontrollitav kindlaksmääratud koosseis täpselt defineerida.

Kõiki käesolevale KTK-le vastavaid veeremeid, mis vastavad ka kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõiduki taga paikneva esimese reisivaguni alltoodud omadustele, võib ilma täiendava sertifitseerimiseta kasutada koostalitlusvõimelistes rongides.

| — | Mass peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõiduki taga asuva esimese reisivaguni massiga või sellest väiksem. |
| --- | --- |

—

Mass peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõiduki taga asuva esimese reisivaguni massiga või sellest väiksem.

| — | Suurim jõud peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõiduki taga asuva esimese reisivaguni suurima jõuga või sellest väiksem. |
| --- | --- |

—

Suurim jõud peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõiduki taga asuva esimese reisivaguni suurima jõuga või sellest väiksem.

| — | Keskmine jõud peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõidukile esimese reisivaguni poolt avaldatava jõuga või sellest väiksem. Deformatsioonilöögi keskmiste tasemete võrdlemiseks kasutatakse energialöögile omaseid karakteristikuid. Energialöögi kõver peab olema sama kõrge kui etalonveeremi kõver või sellest madalam. |
| --- | --- |

—

Keskmine jõud peab olema võrdne kindlaksmääratud koosseisuga rongi juhtsõidukile esimese reisivaguni poolt avaldatava jõuga või sellest väiksem. Deformatsioonilöögi keskmiste tasemete võrdlemiseks kasutatakse energialöögile omaseid karakteristikuid. Energialöögi kõver peab olema sama kõrge kui etalonveeremi kõver või sellest madalam.

A.2   Passiivse ohutuse üksikasjalikud nõuded

Kuhjumisohtu tuleb vähendada rongi otstes ja rongikoosseisu kuuluvate veeremiüksuste vahel.

Kokkusurutavatele piirkondadele mõjuvad jõud ei tohi tekitada punktis A.3 määratletud vastavuskriteeriumist suuremat keskmist aeglustust reisijate istumiskohtades ja päästeruumides.

Reisijateruumid ei tohi ühegi stsenaariumi korral alluda deformatsioonile või sissetungile, mis kahjustab päästeruumi konstruktsiooni või reisijateruumi konstruktsiooni terviklikkust.

Rongi esiossa tuleb paigaldada takistuse deflektor, mis vähendab auto või loomaga kokkupõrke korral rööbastelt mahasõidu võimalust.

Veeremite otstes asuvatel juhiruumidel peab olema vähemalt üks uks või ühendussild, mis võimaldab päästemeeskonnale juurdepääsu õnnetuse korral.

Nõuetekohasuse tingimused on toodud punktis A.3 ja hindamise kord peab vastama punktile A.4.

A.3   Nõuetekohasuse tingimused

A.3.1   Vagunite kuhjumisohu vähendamine

Kuhjumise vähendamiseks sätestatud nõuetekohasuse tingimused on need, mille puhul 1. stsenaariumi täiendav simulatsioon näitab, et esialgse 40 mm vertikaalse kõrvalekalde tingimustes ei kerki üles ühegi pöördvankri rattapaarid ja säilivad päästeruumile ja aeglustusele kehtestatud piirnormid. Kuhjumiskindluse hindamiseks piisab nendest tingimustest.

A.3.2   Aeglustuse piiramine

Nõuetekohasuse tingimus keskmise aeglustuse kohta reisijateruumides on 5 g. Keskmise arvutamiseks kasutatav ajavahemik tähendab aega, mil kogu kokkupuutejõu väärtus ületab esimest korda nulli kuni ajani, mil rongi kokkupõrkes osalenud kõigi veeremite kogu kontaktjõu väärtus jõuab nullini (esimest korda).

A.3.3   Päästeruumi ja reisijateruumide konstruktsiooni terviklikkuse säilitamine

Juhiruumis peab jääma juhi jaoks vähemalt 0,75 m suurune päästeruum.

Reisijateruumide terviklikkusega seotud nõuetekohasuse tingimused peavad olema sellised, et üle 5 m pikkuse veeremikere kokkusurumine ei oleks üle 1 % (v.a kokkusurutavad tsoonid) või et selliste kaitstud alade plastne deformatsioon oleks alla 10 %.

Kui kokkusurutavate tsoonidena kasutatakse punktis 4.2.2.3.2 määratletud ajutise kasutusega kõrvalalasid külgmiste mõõtmetega üle 250 mm, ei tohi pikisuunaline vaba ruum selles tsoonis väheneda üle 30 %.

Järgnevas diagrammis on toodud näited aladest, kus rakendatakse pikisuunalise vaba ruumi nõudeid:

Image

A.3.4   Kaitse madala takistuse eest

Rongi esiossa paigaldatakse takistuse deflektor, mille alumine serv asub nii madalal, kui mõõdik võimaldab, ning selle kontrollimisel tuleb järgida pikisuunalistele staatilistele jõududele sätestatud nõudeid, mis tuleb eraldi täita:

| — | 300 kN keskjoonel; |
| --- | --- |

—

300 kN keskjoonel;

| — | 250 kN 750 mm keskjoonest |
| --- | --- |

—

250 kN 750 mm keskjoonest

Horisontaaljõudusid tuleb rakendada alale 500 x 500 mm (nagu siduri liikumispiirkond ja vastav maksimaalne deflektori pind võimaldavad).

Resultandi kõrgus ei tohi olla üle 500 mm rööbaste pealispinnast.

Selliste koormuste tagajärjel ei tohi tekkida jäävdeformatsiooni. Takistuse deflektori staatiline jõud peab vastama normi EN12663:2000 punktile 3.4.2.

A.4   Hindamismeetod

A.4.1   Protsess

Passiivse ohutuse eesmärgid kehtestatakse rongile kui tervikule. Katsetega on ebapraktiline hinnata rongi kui terviku käitumist, seetõttu hinnatakse eesmärkide täitmist dünaamilise simulatsiooni abil, mis vastab kokkupõrke stsenaariumidele. Konstruktsiooni käitumise õigeks prognoosimiseks piiratud deformatsiooniga aladel piisab numbrilisest simulatsioonist. Kuid kokkusurutavate tsoonide hindamisprogramm peab sisaldama numbriliste mudelite kontrolli asjakohaste katsete abil (kombineeritud meetod).

Allpool on toodud kombineeritud meetodi peamised sammud uue tarindi konstrueerimiseks.

| — | 1. etapp. Mittekonstruktsiooniliste amortiseerivate seadmete ja kokkusurutavate tsoonide katsetamine
  Täissuuruses katsekehade dünaamiline katsetamine tehakse selleks, et tagada kokkupõrkekindlate osade töökindlus ja anda andmeid kalibreerimiseks.
  Katse konfiguratsioon määratletakse järgmiste eesmärkide suhtes:






  — | ühe stsenaariumi võimalikult lähedane kajastamine; |
| --- | --- | --- |

—

1. etapp. Mittekonstruktsiooniliste amortiseerivate seadmete ja kokkusurutavate tsoonide katsetamine

Täissuuruses katsekehade dünaamiline katsetamine tehakse selleks, et tagada kokkupõrkekindlate osade töökindlus ja anda andmeid kalibreerimiseks.

Katse konfiguratsioon määratletakse järgmiste eesmärkide suhtes:

—

ühe stsenaariumi võimalikult lähedane kajastamine;

| — | kalibreerimise lihtsustamine |
| --- | --- |

—

kalibreerimise lihtsustamine

| — | energianeelduvuse maksimaalne kasutamine |
| --- | --- |

—

energianeelduvuse maksimaalne kasutamine

| — | näidata konstruktsiooni asjakohast/üksikasjalikku käitumist. |
| --- | --- |

—

näidata konstruktsiooni asjakohast/üksikasjalikku käitumist.

| — | 2. etapp. Konstruktsiooni numbrilise mudeli kalibreerimine
  Pärast 1. etapis kirjeldatud täissuuruses katsekeha katsetamist peab tootja kalibreerima numbrilise mudeli, mis võrdleb katsetulemusi ja vastavat numbrilist simulatsiooni.
  Mudeli hindamisel kasutatakse kahte olulist faasi, kus võrreldakse katset ja numbrilist simulatsiooni:






  — | konstruktsiooni üldine käitumine, plastilise deformatsiooniga alad ja energianeeldumisega seotud nähtuste järjestus; |
| --- | --- | --- |

—

2. etapp. Konstruktsiooni numbrilise mudeli kalibreerimine

Pärast 1. etapis kirjeldatud täissuuruses katsekeha katsetamist peab tootja kalibreerima numbrilise mudeli, mis võrdleb katsetulemusi ja vastavat numbrilist simulatsiooni.

Mudeli hindamisel kasutatakse kahte olulist faasi, kus võrreldakse katset ja numbrilist simulatsiooni:

—

konstruktsiooni üldine käitumine, plastilise deformatsiooniga alad ja energianeeldumisega seotud nähtuste järjestus;

| — | kõigi katsetulemuste üksikasjalik analüüs, eriti jõudude tasemed ja konstruktsiooni oluliste punktide nihked. |
| --- | --- |

—

kõigi katsetulemuste üksikasjalik analüüs, eriti jõudude tasemed ja konstruktsiooni oluliste punktide nihked.

| — | 3. etapp. Kokkupõrkestsenaariumide numbriline simulatsioon
  Jäävdeformatsioonile alluvate veeremikonstruktsioonide jaoks tehakse kolmemõõtmeline mudel.
  Mudel koosneb juhiruumist või veeremi otstes asuvatest deformeeruvatest konstruktsioonidest, 2. etapis nimetatud kalibreeritud mudelist ja veeremi ülejäänud konstruktsiooni täielikust kolmemõõtmelisest mudelist (tavaliselt sisaldavad energianeeldumise elemente ja konstruktsiooni deformatsiooni vaid esimene või kaks esimest veeremi mudelit. Rongi ülejäänud veeremeid võib vaadata koondatud massina/vedrusüsteemina vm, mis kajastab nende üldist käitumist).
  Kui vagunite kered on kesktelje suhtes sümmeetrilised, lubatakse kasutada poolmudelit.
  Käesolevale KTK-le vastava kinnituse saamiseks tehakse lõpuks kogu konstruktsiooni hõlmavad kokkupõrkestsenaariumid. Kokkupõrkepunkti käitumise hindamiseks peab tervikliku rongi mudel sisaldama 2. etapis nimetatud hinnatud veeremite mudeleid, samuti rongi ülejäänud veeremeid, mis on esitatud lihtsustatud kujul.
  Vähendatud hindamisprogrammi lubatakse kasutada, kui eelnevalt on muudetud kontrollitud konstruktsiooni ning kui:






  — | nõuetele vastav ohutusmarginaal on piisav ka määramatute olukordade puhul ja |
| --- | --- | --- |

—

3. etapp. Kokkupõrkestsenaariumide numbriline simulatsioon

Jäävdeformatsioonile alluvate veeremikonstruktsioonide jaoks tehakse kolmemõõtmeline mudel.

Mudel koosneb juhiruumist või veeremi otstes asuvatest deformeeruvatest konstruktsioonidest, 2. etapis nimetatud kalibreeritud mudelist ja veeremi ülejäänud konstruktsiooni täielikust kolmemõõtmelisest mudelist (tavaliselt sisaldavad energianeeldumise elemente ja konstruktsiooni deformatsiooni vaid esimene või kaks esimest veeremi mudelit. Rongi ülejäänud veeremeid võib vaadata koondatud massina/vedrusüsteemina vm, mis kajastab nende üldist käitumist).

Kui vagunite kered on kesktelje suhtes sümmeetrilised, lubatakse kasutada poolmudelit.

Käesolevale KTK-le vastava kinnituse saamiseks tehakse lõpuks kogu konstruktsiooni hõlmavad kokkupõrkestsenaariumid. Kokkupõrkepunkti käitumise hindamiseks peab tervikliku rongi mudel sisaldama 2. etapis nimetatud hinnatud veeremite mudeleid, samuti rongi ülejäänud veeremeid, mis on esitatud lihtsustatud kujul.

Vähendatud hindamisprogrammi lubatakse kasutada, kui eelnevalt on muudetud kontrollitud konstruktsiooni ning kui:

—

nõuetele vastav ohutusmarginaal on piisav ka määramatute olukordade puhul ja

| — | muudatused ei muuda oluliselt passiivset ohutust pakkuvaid mehhanisme. |
| --- | --- |

—

muudatused ei muuda oluliselt passiivset ohutust pakkuvaid mehhanisme.

Sellisel juhul tuleb kokkupõrkekindluse tõhusust hinnata vastavalt muudatuse tasemele, kusjuures:

| — | võrreldakse samaväärse lahendusega (kasutades jooniseid või muid tehnilisi andmeid) või |
| --- | --- |

—

võrreldakse samaväärse lahendusega (kasutades jooniseid või muid tehnilisi andmeid) või

| — | kasutatakse arvutisimulatsiooni ja arvutusi (nt FEA või mitme veeremikere modelleerimist) ning katseid (kvaasistaatilisi või dünaamilisi) |
| --- | --- |

—

kasutatakse arvutisimulatsiooni ja arvutusi (nt FEA või mitme veeremikere modelleerimist) ning katseid (kvaasistaatilisi või dünaamilisi)

A.4.2   Katsetingimused

Dünaamilise katse puhul valitakse kokkupõrkekiirus, takistuse liik ja selle mass nii, et katsekeha poolt neelatav energia moodustaks vähemalt 50 % maksimaalsest energiahulgast, mis hajutatakse 1. või 2. stsenaariumis kasutatud kõikide sammude vahel.

Katsetatakse kõiki ettenähtud seadmeid, mis mõeldud neelama energiat kontrollitud viisil.

Lubatud on ka eraldi katsed, mis ei sisalda kõiki energiat neelavaid osi koos, kuid katsele lisatakse energianeeldumist mõjutada võivad sammud. Lubatud on kasutada selliseid osi nagu takistuse deflektor, energiat neelavad osad ja sidur.

Ka veeremite vahel asuvate seadmete (sidurid, kuhjumist takistavad seadmed ning energiat neelavad seadmed) puhul valitakse kiirus ja mass nii, et liidese energianeelamine ja liideses sisalduvate osade käitumine on sarnane nendega, mida vaadati nendel aladel konstruktsiooni kokkupõrkestsenaariumide ajal.

Vastavalt kokkupõrkekatse tingimustele peavad katse ajal asjakohase täpsusega tehtud mõõtmistulemused sisaldama järgmisi numbrilise mudeli kalibreerimiseks vajalikke andmeid:

| — | jõudude mõõtmine, andmed deformatsiooni kohta, kokkupõrke kiirus, aeglustused tõhususe võrdlemiseks (energiad, deformatsioonid jm) erinevatel energiat neelavatel seadmetel selle katse ajal ja osade kohta tehtavate katsete ajal; |
| --- | --- |

—

jõudude mõõtmine, andmed deformatsiooni kohta, kokkupõrke kiirus, aeglustused tõhususe võrdlemiseks (energiad, deformatsioonid jm) erinevatel energiat neelavatel seadmetel selle katse ajal ja osade kohta tehtavate katsete ajal;

| — | dimensioonilised mõõtmised enne ja pärast katseid määratletud aladel, mis lepitakse kokku enne katset; |
| --- | --- |

—

dimensioonilised mõõtmised enne ja pärast katseid määratletud aladel, mis lepitakse kokku enne katset;

| — | andmed konfiguratsiooni kohta, üldvaated ja detailjoonised, vajadusel video kasutamine, et võrrelda katse kinemaatikat vastava simulatsiooniga; |
| --- | --- |

—

andmed konfiguratsiooni kohta, üldvaated ja detailjoonised, vajadusel video kasutamine, et võrrelda katse kinemaatikat vastava simulatsiooniga;

| — | kokkupõrke kiirus ja veeremi mass. |
| --- | --- |

—

kokkupõrke kiirus ja veeremi mass.

A.4.3   Nõuetekohasuse tingimused kalibreerimisel

Korrelatsiooni hindamiseks kasutatakse järgmisi kriteeriume:

| — | kokkupõrke ajal toimuvate sündmuste käigu vaatlemine (stsenaariumid sisaldavad mitmeid energianeeldumise faase); |
| --- | --- |

—

kokkupõrke ajal toimuvate sündmuste käigu vaatlemine (stsenaariumid sisaldavad mitmeid energianeeldumise faase);

| — | katse ajal jälgitavad deformatsioonid, mis vastavad analüüsides leitutele; |
| --- | --- |

—

katse ajal jälgitavad deformatsioonid, mis vastavad analüüsides leitutele;

| — | mudeli poolt hajutatud energia tase (vastavalt kogu kineetilise energia eraldumisele ja kiirusele), kusjuures aktsepteeritakse alla 10 % erinevust; |
| --- | --- |

—

mudeli poolt hajutatud energia tase (vastavalt kogu kineetilise energia eraldumisele ja kiirusele), kusjuures aktsepteeritakse alla 10 % erinevust;

| — | mudelil toimuvate nihete (käigu) määr, kusjuures aktsepteeritakse alla 10 % erinevust; |
| --- | --- |

—

mudelil toimuvate nihete (käigu) määr, kusjuures aktsepteeritakse alla 10 % erinevust;

| — | mudeli üldine jõukõver, kusjuures aktsepteeritakse erinevust, mis on alla 10 % üldise kõvera keskmisest väärtusest, ja igale deformatsiooni sammule vastavaid osasid. |
| --- | --- |

—

mudeli üldine jõukõver, kusjuures aktsepteeritakse erinevust, mis on alla 10 % üldise kõvera keskmisest väärtusest, ja igale deformatsiooni sammule vastavaid osasid.

A.5   Takistuse definitsioonid

A.5.1   Kokkupõrge rongi ja külgpuhvritega 80tonnise vaguni vahel

80tonnine vagun on unifitseeritud pöördvankritega kaubavagun, mis on varustatud 105 mm käiguga külgpuhvritega (nagu on määratletud tavaraudtee kaubavagunite KTKs). Takistus (vagun) on määratletud järgmistel joonistel.

Image

A.5.2   Rongi kokkupõrge raske takistusega raudteeülesõidukohal

Kasutada tuleb samaväärset numbrilist takistust massiga 15 000 kg (nagu on määratletud alltoodud joonistel). Seda simuleeritakse täieliku numbrilise mudelina, kasutades spetsiaalset kokkupõrketarkvara.

Image

Takistuse jäikuse määramisel peavad kokkupõrkel vastu 50tonnist kolmemeetrise läbimõõduga kerapinda kiirusel 30 m/sek saadud jõukõvera väärtused (funktsioon nihkest) olema suuremad, kui on näha alltoodud kõveral.

Image

Kõvera määratlemisel kasutatud väärtused on järgmised:

| Kera absoluutne nihe (mm) | Kontaktjõud (kN) |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 700 | 4 500 |
| 1 500 | 3 000 |

Kera absoluutne nihe (mm)

Kontaktjõud (kN)

0

0

700

4 500

1 500

3 000

B LISA

Antropomeetrilised andmed ja rongijuhi nähtavus ettepoole

B.1   Üldist

Vastavalt alltoodule võetakse juhi silma asendi mõõtmisel aluseks juhi pikkus.

B.2   Juhi antropomeetrilised andmed

Joonis B.1

Pikima ja lühima juhi peamised antropomeetrilised mõõtmed

Image

| | a | a (1) | b (1) | c | d | e | f (1) | g (1) | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MIN | 1 600 | 1 630 | 1 530 | 840 | 740 | 555 | 530 | 425 | 120 | 440 |
| MAX | 1 900 | 1 930 | 1 805 | 980 | 855 | 660 | 635 | 505 | 180 | 520 |

a

a (1)

b (1)

c

d

e

f (1)

g (1)

h

i

MIN

1 600

1 630

1 530

840

740

555

530

425

120

440

MAX

1 900

1 930

1 805

980

855

660

635

505

180

520

B.3   Signaali asukoht juhiruumi suhtes

Joonis B.2

Signaali asukoht

Image

B.4   Juhi silmade võrdlusandmed

Joonis B.3

Laud riiuli ja jäiga jalatoega

Image

Joonis B.4

Laud riiuli ja reguleeritava jalatoega

Image

Joonis B.5

Riiulita laud jäiga jalatoega

Image

---

(1)  Mõõtmised tehakse koos jalanõudega (30 mm).

C LISA

UK1 (2. väljaanne) gabariidid

C.1   UK1 (2. väljaanne) profiilid

Image

UK1 (2. väljaanne) profiilid

UK1 (2. väljaanne) määratlemisel kasutati erinevaid Briti raudtee infrastruktuurile sobivaid meetodeid, mis võimaldavad maksimaalselt kasutada piiratud ruumi.

UK1 (2. väljaanne) gabariit koosneb kolmest profiilist UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Selle klassifikatsiooni kohaselt on [A] gabariidid veeremigabariidid ilma infrastruktuuri parameetriteta, [B] gabariidid on veeremigabariidid, mis sisaldavad piiratud määral vedrustuse liikumist, kuid mitte vertikaalnihet ja [D] gabariidid on mudelid (matriitsid), mis määratlevad infrastruktuuri võimaliku maksimaalse ruumi sirgel ja rõhtsal rööbasteel.

Raudteegrupi standardis GC/RT5212 (1. väljaanne, veebruar 2003) on määratletud infrastruktuuri püsirajatiste gabariidid madalamal kui 1 100 mm rööpapeast, mis tagab rongi vahetus läheduses asuvate platvormide ja seadmete optimaalse paigutuse. UK1[A] on täiendav veeremigabariit, mis arvestab kõiki vajalikke liikumisega seotud lubatud hälbeid ja vaba ruumi infrastruktuuri suhtes.

Veeremit ei tohi projekteerida üle UK1[A], mille profiil on näidatud kriipsjoonega.

Kõrgemal kui 1 100 mm rööpapeast on kaks profiili, sisemine on UK1[B] (punktiirjoon) ning välimine on UK1[D] (pidev joon).

Need profiilid määratlevad veeremi tüüpilise UK1[B] ja veeremi maksimaalse teoreetilise suuruse UK1[D], mis vastab kinnitatud gabariidiga rööbasteele.

UK1[B] määratletakse vastavalt veeremi tüüpilisele konfiguratsioonile, mis võimaldab neid kasutada kõigil UK1-ühilduvatel rööbasteedel. Tuleb märkida, et sellise veeremi konstrueerimisel on kasutatud staatilise gabariidi lihtsaid reegleid ning selle normaalne kasutamine Network Rail’i kontrollitud infrastruktuuris pole võimalik.

Alates 1. jaanuarist 2004 määratleb UK1[D] Network Rail’i kontrollitud infrastruktuuri minimaalse staatilise suuruse UK1-ühilduvatel raudteedel. Seda ei kohandata teekõverikele. See profiil määratleb maksimaalse võimaliku mõõtme sirgel ja rõhtsal teel, kui selle rakendamisel kasutatakse kinnitatud meetodeid ning arvestatakse lõtkude ja lubatud hälvetega, mis on määratletud raudteegrupi standardis GC/RT5212 (1. väljaanne, veebruar 2003). Mõnel juhul on vaja täiendavat ruumi vertikaalnihke ja kõverikel tekkiva dünaamilise liikumise jaoks. Pärast võrgu parenduste sisseviimist jääb vaba ruumi rohkem, kui ülal näidatud.

Võrguga seotud andmeid, mida saab vastavalt kinnitatud meetoditele kasutada veeremi konstruktsioonis, võib saada Network Rail Infrastructure Ltd kaudu.

UK1[D] võib kasutada ka sõiduki geomeetriliste mõõtmete ja vedrustuse konfiguratsiooni määramiseks. See veerem võib siiski olla väiksem kui UK1[B], sest UK1[B] väljatöötamisel kasutatud mudelil arvestati veeremi vertikaalnihete jaoks kohandatud infrastruktuuri kuju. Seega võib kõverikega osades olla infrastruktuuri jaoks rohkem ruumi, kui UK1[D] profiilil on näidatud. See selgitab, miks UK1[B] profiili kuju erineb UK1[D] profiili kujust.

Kui kasutada veeremi kuju väljatöötamisel infrastruktuuri andmeid, oleks õigem kasutada UK1[B] ja UK1[D] vahelist ruumi vedrustuse liikumiste jaoks, mitte gabariidijoone piiramiseks.

On oluline mõista, et ülaltoodud meetodid on mõeldud Briti infrastruktuuri jaoks sobivate suurimate veeremite ehitamiseks.

C.2   UK1[A] profiili alumine sektor, 1 100 mm madalamal rööpapeast

Image

Punktidega 17–20 piiratud viirutatud ala kasutatakse tavaliselt astmete jaoks.

Punktidega 4, 5 ja 6 piiratud viirutatud ala kasutatakse üksnes rataste,??? jm jaoks.

UK1[A] profiili koordinaadid

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 90 |
| 2 | 117 | 90 |
| 3 | 117 | 75 |
| 4 | 679,5 | 75 |
| 5 | 679,5 | 0 |
| 6 | 825,5 | 0 |
| 7 | 825,5 | 114 |
| 8 | 899 | 114 |
| 9 | 899 | 152,5 |
| 10 | 1 041,5 | 152,5 |
| 11 | 1 041,5 | 160 |
| 12 | 1 191 | 160 |
| 13 | 1 191 | 179 |
| 14 | 1 356 | 179 |
| 15 | 1 351 | 945 |
| 16 | 1 391 | 985 |
| 17 | 1 496 | 985 |
| 18 | 1 496 | 1 100 |
| 19 | 1 601 | 1 100 |
| 20 | 1 601 | 985 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

90

2

117

90

3

117

75

4

679,5

75

5

679,5

0

6

825,5

0

7

825,5

114

8

899

114

9

899

152,5

10

1 041,5

152,5

11

1 041,5

160

12

1 191

160

13

1 191

179

14

1 356

179

15

1 351

945

16

1 391

985

17

1 496

985

18

1 496

1 100

19

1 601

1 100

20

1 601

985

C.3   UK1[A] profiili ülemine sektor, 1 100 mm rööpapeast kõrgemal

Image

UK1[B] profiili koordinaadid

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 3 890 |
| 2 | 405 | 3 890 |
| 3 | 1 100 | 3 600 |
| 4 | 1 422 | 3 100 |
| 5 | 1 422 | 1 138 |
| 6 | 1 392 | 1 100 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

3 890

2

405

3 890

3

1 100

3 600

4

1 422

3 100

5

1 422

1 138

6

1 392

1 100

C.4   UK1[D] profiili ülemine sektor, 1 100 mm rööpapeast kõrgemal

Image

UK1[D] profiili koordinaadid

| Punkt | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 4 110 |
| 2 | 405 | 4 033 |
| 3 | 782 | 3 950 |
| 4 | 1 100 | 3 825 |
| 5 | 1 530 | 3 400 |
| 6 | 1 580 | 3 200 |
| 7 | 1 640 | 2 400 |
| 8 | 1 640 | 1 400 |
| 9 | 1 580 | 1 100 |

Punkt

X (mm)

Y (mm)

1

0

4 110

2

405

4 033

3

782

3 950

4

1 100

3 825

5

1 530

3 400

6

1 580

3 200

7

1 640

2 400

8

1 640

1 400

9

1 580

1 100

C.5   UK1[A] profiili rakendamine

UK1[A] profiil sisaldab kõiki kinemaatilisi liikumisi, kulumist ning vertikaal- ja külgnihkeid.

Kõverustel raadiusega alla 360 m lubatakse punkte 14–20 laiendada külgsuunas järgmise valemi järgi:

dX = (26 000/R) — 72

kus R on kõveruse raadius meetrites ja dX on millimeetrites.

Miinimumgabariite ei tohi ületada mis tahes koormus- ega kulumistingimuste korral. Vedrustuse vertikaalliikumine toimub löögi tingimustes.

Ülalnimetatud koormus- ja kulumistingimustel ei tohi veerem ületada miinimumgabariite nõgusas või kumeras vertikaalkõverikus, mille raadius on 500 m. vertikaalkõveriku vertikaalnihete arvutamiseks kasutatakse Ei ja Eo arvutamise valemit punktis 8 (kui K = 0).

C.6   UK1[B] profiili rakendamine

1 100 mm rööpapeast on absoluutne miinimum.

Kui pöördvankri kese asub lähemal kui 17 m, pole laiust vaja vähendada.

Kui pöördvankri kese asub kaugemal kui 17 m, vähendatakse profiili külgmist mõõdet teatud suuruseni, mis arvutatakse punktis 8 toodud valemi järgi. Kasutatud väärtused on järgmised:

| R | = | 200 m |
| --- | --- | --- |
| K | = | 0,181 m |

R

=

200 m

K

=

0,181 m

UK1[B] profiil hõlmab lubatud dünaamilisi liikumisi, veeremi lubatud hälbeid ning geomeetrilisi liikumisi 100 mm ulatuses. See hõlmab:

| | vedrustuse külg- ja vertikaalsuunalist ning rulluvat liikumist; |
| --- | --- |

vedrustuse külg- ja vertikaalsuunalist ning rulluvat liikumist;

| | veeremi ehitaja poolt nõutud lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

veeremi ehitaja poolt nõutud lubatud hälbeid;

| | vertikaalkõveriku geomeetrilist mõju. |
| --- | --- |

vertikaalkõveriku geomeetrilist mõju.

Kui ülalnimetatud mõju ületab 100 mm, tuleb veeremi kere vastavaid mõõtmeid vähendada. Kui nimetatud mõju on väiksem kui 100 mm, võib veeremi mõõtmeid suurendada.

C.7   UK1[D] profiili rakendamine

Olenevalt tee hindamisest vastavalt kinnitatud meetodile ja lepingust infrastruktuuri-ettevõtjaga veeremi käitamiseks vajalike lubatud lõtkude, hälvete ja tee kinnitustingimuste osas, võib veeremi ehitada siintoodud infrastruktuuri mõõtme piires. Täiendav vaba ruum kinemaatilise liikumise ja kõverikul esineva vertikaalnihke jaoks peab asuma väljaspool profiili, nagu on kirjeldatud Network Rail Ltd poolt hallatavas teede andmebaasis.

C.8   Laiuse vähendamise arvutused

Selles punktis on toodud arvutused gabariidijoone vähendamiseks, arvestades kõverikul esineva vertikaalnihke mõju. Arvutused on samasugused kui kiirraudteevõrgustiku infrastruktuuri KTKs tehtud arvutused kõveriku vertikaalnihke kohta, kuid neid väljendatakse teisiti. Samasuguseid arvutusi võib kasutada vertikaalse vähendamise arvutamiseks.

Kui veerem ehitatakse vastavalt gabariitidele, vähendatakse gabariitidega määratletud külgmõõtmeid juhul, kui veeremi kogupikkus või pöördvankri tsentrid on gabariitides määratletud väärtustest suuremad. Kui kasutatakse veeremi vähendatud pikkust või pöördvankri tsentrit, ei tohi veeremi ehitusprofiili suurendada.

Arvutustes on järgmised muutujad:

| A | = | teljevahe/pöördvankri tsentrid meetrites |
| --- | --- | --- |
| Ni | = | ristlõike kaugus, mis on arvutatud pöördvankri pöördtelje/telje asendi järgi (meetrites), kui see asub teljevahe/pöördvankri tsentrite sees |
| No | = | pöördvankri pöörtelje/telje asendi järgi (meetrites) arvutatud ristlõike kaugus, kui see asub väljaspool teljevahet/pöördvankri tsentrit |
| R | = | kõveriku raadius (meetrites), millest vähendus arvutatakse |
| K | = | kindlaksmääratud raadiuse puhul lubatud vertikaalnihe (meetrites) |
| Ei | = | laiuse vähendamine teljevahe/pöördvankri keskme sees (meetrites) |
| Eo | = | laiuse vähendamine väljaspool teljevahet/pöördvankri keset (meetrites) |

A

=

teljevahe/pöördvankri tsentrid meetrites

Ni

=

ristlõike kaugus, mis on arvutatud pöördvankri pöördtelje/telje asendi järgi (meetrites), kui see asub teljevahe/pöördvankri tsentrite sees

No

=

pöördvankri pöörtelje/telje asendi järgi (meetrites) arvutatud ristlõike kaugus, kui see asub väljaspool teljevahet/pöördvankri tsentrit

R

=

kõveriku raadius (meetrites), millest vähendus arvutatakse

K

=

kindlaksmääratud raadiuse puhul lubatud vertikaalnihe (meetrites)

Ei

=

laiuse vähendamine teljevahe/pöördvankri keskme sees (meetrites)

Eo

=

laiuse vähendamine väljaspool teljevahet/pöördvankri keset (meetrites)

Valem:

Ei = ((ANi – Ni2) / 2R) – K

Eo = ((ANo + No2) / 2 R) – K

Märkus. Ei ja Eo ei tohi olla negatiivsed.

D LISA

Koostalitlusvõime komponentide hindamine

D.1   Kohaldamisala

Käesolev lisa käsitleb veeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide vastavuse ja kasutussobivuse hindamist.

D.2   Näitajad

Projekteerimise, arendamise ja tootmise eri etappidel hinnatavad koostalitlusvõime komponendid on tabelis D.1 tähistatud sümboliga X.

Tabel D.1

Veeremi allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide hindamine

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnatavad koostalitlusvõime komponendid | Hindamisetapid |
| Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmisetapp |
| Konstruktsiooni läbivaatamine ja/või kontrollimine | Tootmisprotsessi ülevaade | Tüübikatsetus | Tüübivastuse kontrollimine |
| 4.2.2.2.2.1 | Keskpuhvri automaatsidurid | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Puhverseadiste ja veoseadmete komponendid | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Puksiirseadis remondi- ja päästetöödeks | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.2.7 | Juhiruumi tuuleklaas | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Rattad | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2.5 | Helisignaal | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Pantograafid | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.8.3.8 | Kontaktkingad | X | ei kohaldata | X | X |
| 4.2.9.3.2 | Mobiilsed tühjendusvagunid | X | ei kohaldata | ei kohaldata | X |
| 4.2.9.5.2 | Veega täitmise adapterid | X | ei kohaldata | ei kohaldata | X |
| H lisa
  punkt H.2 | Esituled | X | ei kohaldata | X | X |
| H lisa
  punkt H.2 | Gabariidituled | X | ei kohaldata | X | X |
| H lisa
  punkt H.3 | Tagatuled | X | ei kohaldata | X | X |
| M VI lisa | Tualeti tühjendussüsteemi ühendused | X | ei kohaldata | ei kohaldata | X |

1

2

3

4

5

Hinnatavad koostalitlusvõime komponendid

Hindamisetapid

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmisetapp

Konstruktsiooni läbivaatamine ja/või kontrollimine

Tootmisprotsessi ülevaade

Tüübikatsetus

Tüübivastuse kontrollimine

4.2.2.2.2.1

Keskpuhvri automaatsidurid

X

ei kohaldata

X

X

4.2.2.2.2.2

Puhverseadiste ja veoseadmete komponendid

X

ei kohaldata

X

X

4.2.2.2.2.3

Puksiirseadis remondi- ja päästetöödeks

X

ei kohaldata

X

X

4.2.2.7

Juhiruumi tuuleklaas

X

ei kohaldata

X

X

4.2.3.4.9.2

Rattad

X

X

X

X

4.2.7.4.2.5

Helisignaal

X

ei kohaldata

X

X

4.2.8.3.7

Pantograafid

X

ei kohaldata

X

X

4.2.8.3.8

Kontaktkingad

X

ei kohaldata

X

X

4.2.9.3.2

Mobiilsed tühjendusvagunid

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

4.2.9.5.2

Veega täitmise adapterid

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

H lisa

punkt H.2

Esituled

X

ei kohaldata

X

X

H lisa

punkt H.2

Gabariidituled

X

ei kohaldata

X

X

H lisa

punkt H.3

Tagatuled

X

ei kohaldata

X

X

M VI lisa

Tualeti tühjendussüsteemi ühendused

X

ei kohaldata

ei kohaldata

X

E LISA

Veeremi allsüsteemi hindamine

E.1   KOHALDAMISALA

Käesolev lisa käsitleb veeremi allsüsteemi vastavushindamist.

E.2   KARAKTERISTIKUD JA MOODULID

Projekteerimise, arenduse ja tootmise eri etappidel hinnatavad allsüsteemi karakteristikud on tabelis D.1 tähistatud sümboliga X. Rist tabeli E1 neljandas veerus näitab, et vastava karakteristiku kontrollimisel katsetatakse kõiki allsüsteeme.

Tabel E.1.

Veeremi allsüsteemi hindamine

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnatavad karakteristikud | Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmis-etapp |
| Konstruktsiooni läbivaatamine ja/või kontrollimine | Tüübikatsetus | Tavaline katse |
| 4.2   Valdkonna funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| 4.2.1   Üldine |
| 4.2.1.1b | Rongide suurim sõidukiirus |

1

2

3

4

Hinnatavad karakteristikud

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmis-etapp

Konstruktsiooni läbivaatamine ja/või kontrollimine

Tüübikatsetus

Tavaline katse

4.2   Valdkonna funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

Üldine

4.2.1.1b

Rongide suurim sõidukiirus

X

X

ei kohaldata

Konstruktsioon ja mehaanilised osad

| 4.2.2.2 | Rongi otstes olevad haakeseadised ja nende ühendused rongide päästetöödeks |
| --- | --- |

4.2.2.2

Rongi otstes olevad haakeseadised ja nende ühendused rongide päästetöödeks

| 4.2.2.2.1 | Nõuded allsüsteemile |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Nõuded allsüsteemile

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.2.2 | Nõuded koostalitlusvõime komponentidele |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Nõuded koostalitlusvõime komponentidele

EÜ vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral

EÜ kasutussobivuse deklaratsioon

| 4.2.2.3 | Veeremi konstruktsiooni tugevus |
| --- | --- |

4.2.2.3

Veeremi konstruktsiooni tugevus

| 4.2.2.3.2 | Põhimõtted (funktsionaalsed nõuded) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

Põhimõtted (funktsionaalsed nõuded)

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.2.3.3a | Staatiline tugevus |
| --- | --- |

4.2.2.3.3a

Staatiline tugevus

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.3.3b | Kokkupõrkestsenaariumid (vastavalt A lisale) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3b

Kokkupõrkestsenaariumid (vastavalt A lisale)

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.4 | Juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.4

Juurdepääs

| 4.2.2.4.1 | Reisijate trepp (kuni PRM KTK jõustumiseni) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Reisijate trepp (kuni PRM KTK jõustumiseni)

| 4.2.2.4.2 | Väline uks |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

Väline uks

| 4.2.2.4.2.1 | Reisijate uks |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

Reisijate uks

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.4.2.2 | Kaupadele ja rongi meeskonnale ettenähtud uksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

Kaupadele ja rongi meeskonnale ettenähtud uksed

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.5 | Tualetid |
| --- | --- |

4.2.2.5

Tualetid

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.2.6 | Vedurijuhiruum |
| --- | --- |

4.2.2.6

Vedurijuhiruum

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.2.7 | Rongi esiosa |
| --- | --- |

4.2.2.7

Rongi esiosa

X

X

ei kohaldata

| 4.2.2.7 | Vedurijuhiruum tuuleklaas |
| --- | --- |

4.2.2.7

Vedurijuhiruum tuuleklaas

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.2.8 | Personali kasutatavad laoruumid |
| --- | --- |

4.2.2.8

Personali kasutatavad laoruumid

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.2.9 | Välistrepid rongikoostajatele |
| --- | --- |

4.2.2.9

Välistrepid rongikoostajatele

X

ei kohaldata

ei kohaldata

Rööbastee vastastiktoime ning gabariidid

| 4.2.3.1 | Kinemaatiline gabariit |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinemaatiline gabariit

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.2 | Staatiline teljekoormus |
| --- | --- |

4.2.3.2

Staatiline teljekoormus

X

X

X

| 4.2.3.3 | Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme |
| --- | --- |

4.2.3.3

Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme

| 4.2.3.3.1 | Elektriline takistus |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Elektriline takistus

X

X

X

| 4.2.3.3.2 | Teljepukside seisundi jälgimine |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Teljepukside seisundi jälgimine

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4 | Raudteeveeremi dünaamiline käitumine |
| --- | --- |

4.2.3.4

Raudteeveeremi dünaamiline käitumine

| 4.2.3.4.1 | Üldine |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

Üldine

ei kohaldata

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4.2 | Sõiduohutuse piirväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

Sõiduohutuse piirväärtused

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4.3 | Rööbastee koormuse piirväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

Rööbastee koormuse piirväärtused

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4.4 | Ratta/rööpa liides |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

Ratta/rööpa liides

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.4.5 | Veeremi stabiilsust tagav konstruktsioon |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

Veeremi stabiilsust tagav konstruktsioon

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4.6 | Ekvivalentse koonilisuse mõiste |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

Ekvivalentse koonilisuse mõiste

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.4.7 | Rattaprofiilide arvestuslikud väärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Rattaprofiilide arvestuslikud väärtused

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.4.8 | Ekvivalentse koonilisuse käitusväärtused |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

Ekvivalentse koonilisuse käitusväärtused

Selle punkti hindamise eest vastutavad liikmesriigid, kus veeremid sõidavad.

| 4.2.3.4.9 | Rattapaarid |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

Rattapaarid

| 4.2.3.4.9 | Rattapaarid |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

Rattapaarid

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.4.9.2 | Rattakomponentide koostalitlusvõime |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

Rattakomponentide koostalitlusvõime

EÜ vastavusdeklaratsioon

EÜ kasutussobivuse deklaratsioon

| 4.2.3.4.10 | Nõuded eraldi pöörlevate ratastega veeremitele |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

Nõuded eraldi pöörlevate ratastega veeremitele

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.4.11 | Rööbastelt mahajooksu tuvastamine |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

Rööbastelt mahajooksu tuvastamine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.5 | Rongi maksimaalne pikkus |
| --- | --- |

4.2.3.5

Rongi maksimaalne pikkus

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.3.6 | Maksimaalsed kalded |
| --- | --- |

4.2.3.6

Maksimaalsed kalded

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.7 | Minimaalne kõverusraadius |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minimaalne kõverusraadius

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.8 | Rattaääriste määrimine |
| --- | --- |

4.2.3.8

Rattaääriste määrimine

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.9 | Vedrustustegur |
| --- | --- |

4.2.3.9

Vedrustustegur

X

X

ei kohaldata

| 4.2.3.10 | Liivatamine |
| --- | --- |

4.2.3.10

Liivatamine

X

X

ei kohaldata

Pidurdamine

| 4.2.4.1 | Minimaalne pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.2.4.1

Minimaalne pidurdustõhusus

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.2 | Ratta/rööpa haardeteguri piirväärtused pidurdamisel |
| --- | --- |

4.2.4.2

Ratta/rööpa haardeteguri piirväärtused pidurdamisel

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.4.3 | Nõuded pidurisüsteemile |
| --- | --- |

4.2.4.3

Nõuded pidurisüsteemile

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.4 | Sõidupidurite pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.2.4.4

Sõidupidurite pidurdustõhusus

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.5 | Pöörisvoolupidurid |
| --- | --- |

4.2.4.5

Pöörisvoolupidurid

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.6 | Liikumisvõimetu rongi kaitsmine |
| --- | --- |

4.2.4.6

Liikumisvõimetu rongi kaitsmine

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.7 | Pidurite tõhusus järskudel kallakutel |
| --- | --- |

4.2.4.7

Pidurite tõhusus järskudel kallakutel

X

X

ei kohaldata

| 4.2.4.8 | Nõuded piduritele päästeesmärke silmas pidades |
| --- | --- |

4.2.4.8

Nõuded piduritele päästeesmärke silmas pidades

X

X

ei kohaldata

Reisijainfo ja suhtlemine

| 4.2.5.1 | Valjuhääldisüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.1

Valjuhääldisüsteem

X

X

ei kohaldata

| 4.2.5 | Teabesildid reisijatele |
| --- | --- |

4.2.5

Teabesildid reisijatele

X

X

ei kohaldata

| 4.2.5.3 | Alarm reisijatele |
| --- | --- |

4.2.5.3

Alarm reisijatele

X

X

X

Keskkonnatingimused

| 4.2.6 | Keskkonnatingimused |
| --- | --- |

4.2.6

Keskkonnatingimused

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.6.2 | Rongi aerodünaamilised koormused väljas asuvas kohas |
| --- | --- |

4.2.6.2

Rongi aerodünaamilised koormused väljas asuvas kohas

| 4.2.6.2.1 | Aerodünaamilised koormused tee ääres töötavatele teetöölistele |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodünaamilised koormused tee ääres töötavatele teetöölistele

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.2.2 | Aerodünaamilised koormused platvormil olevatele reisijatele |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

Aerodünaamilised koormused platvormil olevatele reisijatele

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.2.3 | Survekoormused väljas asuvas kohas |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

Survekoormused väljas asuvas kohas

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.3 | Külgtuuled |
| --- | --- |

4.2.6.3

Külgtuuled

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.4 | Suurim lubatud õhurõhu kõikumine tunnelites |
| --- | --- |

4.2.6.4

Suurim lubatud õhurõhu kõikumine tunnelites

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.5 | Välismüra |
| --- | --- |

4.2.6.5

Välismüra

| 4.2.6.5.2 | Püsimüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

Püsimüra piirmäärad

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.5.3 | Lähtemüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

Lähtemüra piirmäärad

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.5.4 | Möödasõidumüra piirmäärad |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

Möödasõidumüra piirmäärad

X

X

ei kohaldata

| 4.2.6.6 | Välised elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.2.6.6

Välised elektromagnetilised häired

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetilised häired |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

Elektromagnetilised häired

X

X

ei kohaldata

Süsteemiohutus

| 4.2.7.1 | Varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1

Varuväljapääsud

| 4.2.7.1.1 | Reisijate varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

Reisijate varuväljapääsud

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.1.2 | Juhiruumi varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

Juhiruumi varuväljapääsud

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.2 | Tuleohutus |
| --- | --- |

4.2.7.2

Tuleohutus

| 4.2.7.2.2 | Tulekahju vältimise meetmed |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

Tulekahju vältimise meetmed

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.3 | Meetmed tulekahju avastamiseks/kontrollimiseks |
| --- | --- |

4.2.7.3

Meetmed tulekahju avastamiseks/kontrollimiseks

| 4.2.7.2.3.1 | Tulekahju avastamine |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

Tulekahju avastamine

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.2.3.2 | Tulekustuti |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

Tulekustuti

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.2.3.3 | Tulekindlus |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

Tulekindlus

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.2.4 | Täiendavad meetmed liikumisvõime parandamiseks |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

Täiendavad meetmed liikumisvõime parandamiseks

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.2.5 | Erimeetmed tuleohtlikke vedelikke sisaldavatele tsisternvagunitele |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

Erimeetmed tuleohtlikke vedelikke sisaldavatele tsisternvagunitele

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.3 | Kaitse elektrilöögi eest |
| --- | --- |

4.2.7.3

Kaitse elektrilöögi eest

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.4 | Välistuled ja helisignaal |
| --- | --- |

4.2.7.4

Välistuled ja helisignaal

| 4.2.7.4.1 | Esi- ja tagatuled (allsüsteemi nõuded) |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

Esi- ja tagatuled (allsüsteemi nõuded)

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.4.1.1 | Koostalitlusvõime komponent: Esituled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Koostalitlusvõime komponent: Esituled

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.7.4.1.2 | Koostalitlusvõime komponent: Gabariidituled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

Koostalitlusvõime komponent: Gabariidituled

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.7.4.1.3 | Koostalitlusvõime komponent: Tagatuled |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

Koostalitlusvõime komponent: Tagatuled

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.7.4.2 | Helisignaalid |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

Helisignaalid

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.4.2.5 | Nõuded koostalitlusvõime komponentidele (helisignaalid) |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

Nõuded koostalitlusvõime komponentidele (helisignaalid)

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.7.5 | Tõste- ja päästetööd |
| --- | --- |

4.2.7.5

Tõste- ja päästetööd

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.6 | Sisemüra |
| --- | --- |

4.2.7.6

Sisemüra

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.7 | Kliimaseadmed |
| --- | --- |

4.2.7.7

Kliimaseadmed

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.8 | Vedurijuhi valvsusseade |
| --- | --- |

4.2.7.8

Vedurijuhi valvsusseade

X

X

X

| 4.2.7.9 | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem |
| --- | --- |

4.2.7.9

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

| 4.2.7.9.2 | Rattapaari asukoht |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

Rattapaari asukoht

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.9.3 | Rattad |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

Rattad

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.10 | Järelevalve ja rikkeotsing |
| --- | --- |

4.2.7.10

Järelevalve ja rikkeotsing

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.11 | Erinõuded tunnelitele |
| --- | --- |

4.2.7.11

Erinõuded tunnelitele

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.7.12 | Avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.7.12

Avariivalgustussüsteem

X

X

ei kohaldata

| 4.2.7.13 | Tarkvara |
| --- | --- |

4.2.7.13

Tarkvara

X

X

ei kohaldata

Veo- ja elektriseadmed

| 4.2.8.1 | Veojõunõuded |
| --- | --- |

4.2.8.1

Veojõunõuded

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.2 | Ratta ja rööpa vahelise haarde nõuded |
| --- | --- |

4.2.8.2

Ratta ja rööpa vahelise haarde nõuded

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.8.3 | Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad |
| --- | --- |

4.2.8.3

Energiavarustusega seotud funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

| 4.2.8.3.1 | Elektritoite pinge ja sagedus (1) |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

Elektritoite pinge ja sagedus (1)

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.3.2 | Maksimaalne võimsus ja vool, mis on lubatud võtta kontaktvõrgust |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

Maksimaalne võimsus ja vool, mis on lubatud võtta kontaktvõrgust

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.3.3 | Võimsustegur |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

Võimsustegur

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.3.4 | Süsteemi energiahäired |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

Süsteemi energiahäired

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.8.3.5 | Energiatarbimise mõõtmisseadmed |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

Energiatarbimise mõõtmisseadmed

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.8.3.6 | Nõuded veeremile seoses pantograafidega |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

Nõuded veeremile seoses pantograafidega

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.3.7 | Koostalitlusvõime komponent pantograaf |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

Koostalitlusvõime komponent pantograaf

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.8.3.8 | Koostalitlusvõime komponent kontaktking |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

Koostalitlusvõime komponent kontaktking

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.8.3.9 | Elektrisüsteemi liidesed |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

Elektrisüsteemi liidesed

X

X

ei kohaldata

| 4.2.8.3.10 | Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga

X

X

ei kohaldata

Hooldustööd

| 4.2.9.2 | Seadmed rongi välispindade puhastamiseks |
| --- | --- |

4.2.9.2

Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.3 | Tualetitühjendussüsteem |
| --- | --- |

4.2.9.3

Tualetitühjendussüsteem

| 4.2.9.3.1 | Rongisisene tühjendussüsteem |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Rongisisene tühjendussüsteem

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.3.1 | Tualetitühjendussüsteemi ühendused |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Tualetitühjendussüsteemi ühendused

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.9.3.2 | Mobiilsed tühjendusvagunid |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

Mobiilsed tühjendusvagunid

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.9.4 | Rongi seesmine puhastamine |
| --- | --- |

4.2.9.4

Rongi seesmine puhastamine

| 4.2.3.4.1 | Üldine |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

Üldine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.4.2 | Pistikupesad |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

Pistikupesad

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.5 | Veevarude täiendamise seadmestik |
| --- | --- |

4.2.9.5

Veevarude täiendamise seadmestik

| 4.2.3.4.1 | Üldine |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

Üldine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.5.2 | Veega täitmise adapter |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

Veega täitmise adapter

EÜ vastavusdeklaratsioon

| 4.2.9.6 | Liivavarude täiendamise seadmestik |
| --- | --- |

4.2.9.6

Liivavarude täiendamise seadmestik

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.9.7 | Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded |
| --- | --- |

4.2.9.7

Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded

X

ei kohaldata

ei kohaldata

Hooldus

| 4.2.10.1 | Kohustused |
| --- | --- |

4.2.10.1

Kohustused

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.10.2 | Hooldusdokument |
| --- | --- |

4.2.10.2

Hooldusdokument

| 4.2.10.2.1 | Hoolduskava tõendusdokument |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

Hoolduskava tõendusdokument

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.10.2.2 | Hooldusdokumentatsioon |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

Hooldusdokumentatsioon

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.10.3 | Hooldusdokumendi haldamine |
| --- | --- |

4.2.10.3

Hooldusdokumendi haldamine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.10.4 | Hooldusteabe haldamine |
| --- | --- |

4.2.10.4

Hooldusteabe haldamine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

| 4.2.10.5 | Hoolduse rakendamine |
| --- | --- |

4.2.10.5

Hoolduse rakendamine

X

ei kohaldata

ei kohaldata

---

(1)  Nominaalsageduse korral on vaja üksnes tüüpkatset.

F LISA

Vastavuse ja kasutussobivuse hindamise menetlused

F.1   Moodulite loend

Koostalitlusvõime komponentide moodulid

| — | Moodul A: Sisemine tootmiskontroll |
| --- | --- |

—

Moodul A: Sisemine tootmiskontroll

| — | Moodul A1: Sisemine projekteerimise kontroll koos toodete kvaliteedi kontrollimisega |
| --- | --- |

—

Moodul A1: Sisemine projekteerimise kontroll koos toodete kvaliteedi kontrollimisega

| — | Moodul B: Tüübihindamine |
| --- | --- |

—

Moodul B: Tüübihindamine

| — | Moodul C: Tüübivastavus |
| --- | --- |

—

Moodul C: Tüübivastavus

| — | Moodul D: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

—

Moodul D: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem

| — | Moodul F: Tootetõendus |
| --- | --- |

—

Moodul F: Tootetõendus

| — | Moodul H1: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

—

Moodul H1: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem

| — | Moodul H2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega |
| --- | --- |

—

Moodul H2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega

| — | Moodul V: Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus) |
| --- | --- |

—

Moodul V: Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus)

Allsüsteemi moodulid

| — | Moodul SB: Tüübihindamine |
| --- | --- |

—

Moodul SB: Tüübihindamine

| — | Moodul SD: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

—

Moodul SD: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem

| — | Moodul SF: Tootetõendus |
| --- | --- |

—

Moodul SF: Tootetõendus

| — | Moodul SH2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega |
| --- | --- |

—

Moodul SH2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega

Hoolduseeskirjade moodulid

| — | Vastavushindamismenetluse moodul |
| --- | --- |

—

Vastavushindamismenetluse moodul

F.2   Koostalitlusvõime komponentide moodulid

F.2.1   Moodul A: Sisemine tootmiskontroll

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitlusvõime komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

2.   Tootja koostab punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni.

3.   Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitlusvõime komponentide vastavust KTK nõuetele. Hindamiseks vajalikul määral peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitlusvõime komponentide projekteerimist, tootmist, hooldamist ja töötamist. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:

| — | koostalitlusvõime komponentide üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide üldine kirjeldus;

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid); |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid);

| — | koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused;

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopas kehtivad tehnilised kirjeldused (1) koos asjakohaste klauslitega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopas kehtivad tehnilised kirjeldused (1) koos asjakohaste klauslitega;

| — | KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsetuste tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsetuste tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

4.   Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitlusvõime komponendi vastavuse punktis 3 viidatud tehnilisele dokumentatsioonile ja asjakohastele KTK nõuetele.

5.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi vastavusdeklaratsiooni. See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

6.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

7.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.2   Moodul A1: Sisemine projekteerimise kontroll koos toodete kvaliteedi kontrollimisega

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitlusvõime komponendid vastavad nende suhtes kohaldatava KTK nõuetele.

2.   Tootja koostab punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni.

3.   Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitlusvõime komponentide vastavust KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon peab ühtlasi kinnitama, et koostalitlusvõime komponentide konstruktsioon oli juba enne käesoleva KTK rakendamist aktsepteeritud, on KTKga kooskõlas ja et koostalitlusvõime komponent on samas kasutuspiirkonnas tööolukorras varem kasutatud.

Hindamiseks vajalikul määral peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitlusvõime komponentide projekteerimist, tootmist, hooldamist ja töötamist. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:

| — | koostalitlusvõime komponendi üldine kirjeldus ja kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi üldine kirjeldus ja kasutustingimused;

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid); |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid);

| — | koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja töötamise selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja töötamise selgitused ja kirjeldused;

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopas kehtivad tehnilised kirjeldused (1) koos asjakohaste klauslitega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopas kehtivad tehnilised kirjeldused (1) koos asjakohaste klauslitega;

| — | KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

4.   Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitlusvõime komponendi vastavuse punktis 3 viidatud tehnilisele dokumentatsioonile ja asjakohastele KTK nõuetele.

Tootja valitud teavitatud asutus peab toodetud koostalitlusvõime komponentide vastavuse kontrollimiseks punktis 3 viidatud tehnilise dokumentatsiooniga ja KTK nõuetega läbi viima vastavad atesteerimised ja katsed. Tootja (2) võib valida ühe järgmistest menetlustest:

Vastavustõendamine iga vahendi eraldi hindamise ja katsetamise teel

5. 1. 1   Iga toodet tuleb eraldi kontrollida ja nõuetekohaselt katsetada veendumaks, et toode vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTK sätetele. Kui katset ei sooritata KTK raames (või KTKs nimetatud Euroopa standardi raames), tuleb kohaldada seonduvaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

5. 1. 2   Teavitatud asutus peab tehtud katsete alusel heakskiidetud toodete suhtes väljastama kirjaliku vastavussertifikaadi.

Statistiline vastavustõendamine

5. 2. 1   Tootja esitab kõik oma tooted homogeensete partiidena ja võtab kõiki vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks iga toodetava partii homogeensuse.

5. 2. 2   Kõik koostalitlusvõime komponendid peavad olema vastavustõendamiseks saadaval homogeensete partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Kõiki valimisse kuuluvaid koostalitlusvõime komponente kontrollitakse ja katsetatakse ükshaaval, et tagada toote vastavus tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele ja otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse tagasi. Kui KTKga (või KTKs nimetatud Euroopa standardiga) ei ole katsetamist ette nähtud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

5. 2. 3   Statistilise menetluse korral tuleb olenevalt hinnatavatest näitajatest kasutada asjakohaseid KTKs määratletud elemente (statistilist meetodit, valimite plaani jne).

5. 2. 4   Heakskiidetud partiide kohta peab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal väljastama kirjaliku vastavussertifikaadi. Kõik kõnealuses partiis sisalduvad koostalitlusvõime komponendid võib turule viia, välja arvatud need valimisse kuuluvad koostalitlusvõime komponendid, mis osutusid mittevastavaks.

5. 2. 5   Kui partii lükatakse tagasi, peab teavitatud asutus või pädev asutus võtma vajalikud meetmed, et see partii turule ei satuks. Kui partiide tagasilükkamist esineb sageli, võib teavitatud asutus statistilise kontrolli peatada.

6.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tüübihindamistõendite kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tüübihindamistõendite kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidatavad sertifikaat on punktis 5 nimetatud vastavusesertifikaat. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab olema valmis nõudmisel esitama teavitatud asutuse väljastatud vastavussertifikaadid.

7.   Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

8.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.3   Moodul B: Tüübihindamine

1.   See moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille abil teavitatud asutus veendub ja kinnitab, et vaadeldava toote tüüp vastab selle suhtes kohaldatava KTK sätetele.

2.   EÜ tüübihindamise taotluse peab esitama tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.

Taotlusse märgitakse:

| — | tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon.

Taotleja esitab teavitatud asutusele kavandatava toote näidise (edaspidi „tüüp”)[8].

Tüüp võib sisaldada mitut koostalitlusvõime komponenti, kui nende versioonide vahelised erinevused ei mõjuta vastavust KTK sätetele.

Teavitatud asutus võib nõuda lisanäidiseid, kui seda on vaja katseprogrammi läbiviimiseks.

Kui tüübihindamisemenetluse raames ei nõuta tüübikatsetuste tegemist ja tüüp on punktis 3 nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga piisavalt määratletud, võib teavitatud asutus nõustuda näidiste esitamata jätmisega.

3.   Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitlusvõime komponentide vastavust KTK nõuetele. Kui see on hindamiseks vajalik, peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitlusvõime komponentide projekteerimist, tootmist, hooldamist ja tööpõhimõtet.

Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| — | üldine tüübikirjeldus; |
| --- | --- |

—

üldine tüübikirjeldus;

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid); |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave (nt komponentide, koostude, ahelate jm joonised ja skeemid);

| — | koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused;

| — | koostalitlusvõime komponentide süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused;

| — | koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne);

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) koos asjakohaste klauslitega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) koos asjakohaste klauslitega;

| — | KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi pole täies mahus kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTK nõuetega vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi pole täies mahus kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsetuste tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsetuste tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

4.   Teavitatud asutus peab tegema järgmist:

4.1   kontrollima tehnilist dokumentatsiooni;

4.2   kontrollima, kas kõik katsetamist vajavad näidised on valmistatud kooskõlas tehnilise dokumentatsiooniga ning läbinud või läbivad tüübikatsetused KTK ja/või muude asjakohaste Euroopa tehniliste kirjeldustega määratletud sätete kohaselt;

4.3   kui KTK kohaselt on vajalik projekteerimisetapi läbivaatamine, kontrollima projekteerimismeetodeid, -vahendeid ja -tulemusi, et hinnata koostalitlusvõime komponentide nõuetele vastavust projekteerimisetapi lõpus;

4.4   kui KTK kohaselt on vajalik tootmisprotsessi läbivaatamine, kontrollima koostalitlusvõime komponentide valmistamiseks väljatöötatud tootmisprotsessi, et hinnata toote nõuetele vastavust ja/või kontrollida tootja poolt projekteerimisetapi lõpus tehtud läbivaatamist;

4.5   tegema kindlaks need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt asjakohastele KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste sätetele, ning ka need elemendid, mille projekteerimisel ei ole kohaldatud kõnealuste Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohaseid sätteid;

4.6   tegema või laskma teha punktide 4.2, 4.3 ja 4.4 kohased asjaomased kontrollid ja vajalikud katsetused selgitamaks välja, kas asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi on tegelikult kohaldatud, kui tootja on valinud nende kohaldamise;

4.7   tegema või laskma teha punktide 4.2, 4.3 ja 4.4 kohased asjakohased kontrollid ja vajalikud katsetused selgitamaks välja, kas tootja tootja valitud lahendused on kooskõlas KTK nõuetega, juhul kui asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud;

4.8   leppima taotlejaga kokku koha suhtes, kus kontrolle ja vajalikke katsetusi tegema hakatakse.

5.   Kui tüüp vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus väljastama taotlejale EÜ tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tootja nimi ja aadress, kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja heakskiidetud tüübi kindlakstegemiseks vajalikud andmed.

Tõendi kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui 5 aastat.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade nimekiri, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.

Kui tootjale või tema ühenduses asuvale volitatud esindajale keeldutakse tüübihindamistõendit andmast, peab teavitatud asutus esitama keeldumise üksikasjalikud põhjendused.

Tuleb ette näha vaidlustamismenetlus.

6.   Taotleja peab teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist tüübikinnitust omava toote juures tehtavatest muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või toote ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab koostalitlusvõime komponent saama täiendava heakskiidu EÜ tüübihindamistõendi väljastanud teavitatud asutuselt. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende osas vajalikud. Täiendava heakskiidu võib anda kas algse tüübihindamistõendi lisana või väljastada uue tõendi pärast varasema tõendi tühistamist.

7.   Kui punktis 6 nimetatud muudatusi ei ole tehtud, võib tõendi kehtivusaja lõppedes seda uueks kehtivusajaks pikendada. Pikendamise taotlemiseks peab taotleja esitama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui puudub vastupidine teave, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 5 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

8.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud tüübihindamistõendite ja nende lisade kohta.

9.   Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada väljastatud sertifikaatide ja/või nende lisade koopiad. Tõendite lisad (vt punkt 5) peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.

10.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama tüübihindamistõendite ja nende lisade koopiaid koos tehnilise dokumentatsiooniga kümne aasta jooksul pärast viimase koostalitlusvõime komponendi tootmist. Kui tootja või tema volitatud esindaja ei ole asunud tegutsema ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

F.2.4   Moodul C: Tüübivastavus

1.   See moodul kirjeldab menetluse osa, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitlusvõime komponent vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

2.   Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsessiga tagatakse iga toodetud koostalitlusvõime komponendi ühilduvus EÜ tüübihindamistõendiga ja selle suhtes kohaldatavate KTK nõuetega.

3.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning EÜ tüübihindamistõendite (ja nende lisade) kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning EÜ tüübihindamistõendite (ja nende lisade) kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele (1), |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele (1),

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

| — | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist. |
| --- | --- |

—

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

| — | Kui tootja või tema volitatud esindaja ei ole asunud tegutsema ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule. |
| --- | --- |

—

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei ole asunud tegutsema ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

| — | Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele. |
| --- | --- |

—

Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.5   Moodul D: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitlusvõime komponent vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTKd nõuetele.

2.   Tootja peab tootmisel, lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kasutama punktis 3 määratletud heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi ning tema suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

3.1   Tootja peab tema poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse tema kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamise kohta asjaomaste koostalitlusvõime komponentide suhtes.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti; |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon;

| — | kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli B (tüübihindamine) kohase tüübihindamise teostamist; |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli B (tüübihindamine) kohase tüübihindamise teostamist;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele.

3.2   Kvaliteedijuhtimise süsteem peab tagama koostalitlusvõime komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaltavatele KTK nõuetele. Kõik tootja poolt kohaldatavad elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike tegevuspõhimõtete, menetluste ja juhistena. Kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -projektide, juhiste ja -andmestike ühetaolist tõlgendamist.

Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud:

| — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses tootekvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses tootekvaliteediga;

| — | kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus;

| — | kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne);

| — | saavutatud nõutava tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid. |
| --- | --- |

—

saavutatud nõutava tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid.

3.3   Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punkti 3.2 nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse juhul, kui tootja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitlusvõime komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Hindamine peab käsitlema just seda tootekategooriat, mis esindab koostalitlusvõime komponente. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmispaika.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

3.4   Tootja peab täitma heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teatab kvaliteedijuhtimise süsteemi heaks kiitnud teavitatud asutusele kõigist kvaliteedijuhtimise süsteemi mis tahes kavandatud ajakohastamisest.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas ka muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on vaja hindamist korrata.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

Kvaliteedijuhtimise süsteemi järelevalve on teavitatud asutuse vastutusalas.

4.1   Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab nõuetekohaselt heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi.

4.2   Tootja tagab teavitatud asutusele ülevaatamiseks sissepääsu tootmis-, ülevaatus- ja katsetuskohtadesse ning laoruumidesse ja edastab asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni;

| — | kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne). |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne).

4.3   Teavitatud asutus teostab regulaarselt kontrollimisi, et kindlustada kvaliteedijuhtimise süsteemi töökorras hoidmine ja rakendamine tootja poolt, ning esitab tootjale selle kohta kontrollimisaruande.

Kontrollimisi tehakse vähemalt kord aastas.

Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

4.4   Lisaks võib teavitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajadusel teha või korraldada katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ning katse tegemise korral katsearuande.

5.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidu kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitude koopiad.

6.   Tootja peab kümme aastat pärast viimase toote valmistamist säilitama riiklike asutuste jaoks järgmisi dokumente:

| — | punkti 3.1 teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.1 teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid;

teavitatud asutuse otsused ja aruanded vastavalt punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimastele lõikudele.

7.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tüübihindamistõendite kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tüübihindamistõendite kuupäevad koos nende tõendite kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele (1), |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele (1),

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidatavad sertifikaadid on järgmised:

| — | punktis 3 nimetatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit; |
| --- | --- |

—

punktis 3 nimetatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit;

| — | tüübihindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

tüübihindamistõend ja selle lisad.

8.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

9.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.6   Moodul F: Tootetõendus

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kontrollib ja kinnitab, et asjaomane, punkti 3 sätetele vastav koostalitlusvõime komponent vastab EÜ tüübihindamistõendi kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

2.   Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks kõikide koostalitlusvõime komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

3.   Teavitatud asutus peab tegema asjakohased kontrollid ja vajalikud katsetused, kontrollimaks koostalitlusvõime komponentide vastavust EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja KTK nõuetele. Tootja (3) võib valida, kas koostalitlusvõime komponentide kontrolli ja katsetused tehakse ükshaaval, nagu on sätestatud punktis 4, või statistilisel alusel, nagu on sätestatud punktis 5.

Vastavustõendamine iga koostalitlusvõime komponendi kontrollimise ja katsetamise teel

4. 1   Iga toodet tuleb eraldi kontrollida ja nõuetekohaselt katsetada veendumaks, et toode vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTK sätetele. Kui katset ei sooritata KTK raames (või KTKs nimetatud Euroopa standardi (1) raames), tuleb kohaldada seonduvaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

4. 2   Teavitatud asutus peab tehtud katsete alusel heakskiidetud toodete suhtes väljastama kirjaliku vastavussertifikaadi.

4. 3   Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on nõudmise korral võimeline esitama teavitatud asutuse vastavussertifikaadid.

Statistiline vastavustõendamine

5.1   Tootja peab oma koostalitlusvõime komponendid esitama homogeensete partiidena ja võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud partii homogeensuse.

5.2   Kõik koostalitlusvõime komponendid peavad olema vastavustõendamiseks saadaval homogeensete partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Kõiki valimisse kuuluvaid koostalitlusvõime komponente kontrollitakse ja katsetatakse ükshaaval, et tagada toote vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele ja otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse tagasi. Kui katset ei sooritata KTK raames (või KTKs nimetatud Euroopa standardi raames), tuleb kohaldada seonduvaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

5.3   Statistilise menetluse korral tuleb olenevalt hinnatavatest näitajatest kasutada asjakohaseid KTKs määratletud elemente (statistilist meetodit, valimite plaani jne).

5.4   Heakskiidetud partiide kohta peab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal väljastama kirjaliku vastavussertifikaadi. Kõik kõnealuses partiis sisalduvad koostalitlusvõime komponendid võib turule viia, välja arvatud need valimisse kuuluvad koostalitlusvõime komponendid, mis osutusid mittevastavaks.

Kui partii lükatakse tagasi, peab teavitatud asutus või pädev asutus võtma vajalikud meetmed, et see partii turule ei satuks. Kui partiide tagasilükkamist esineb sageli, võib teavitatud asutus statistilise kontrolli peatada.

5.5   Tootja või tema ühendused asuv volitatud esindaja peab olema valmis nõudmisel esitama teavitatud asutuse väljastatud vastavussertifikaadid.

6.   Tootja või tema ühendusse kuuluv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidatavad sertifikaadid on järgmised:

| — | tüübihindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

tüübihindamistõend ja selle lisad.

| — | vastavussertifikaat, nagu on kirjeldatud punktides 4 või 5. |
| --- | --- |

—

vastavussertifikaat, nagu on kirjeldatud punktides 4 või 5.

7.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

8.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.7   Moodul H1: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitlusvõime komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

2.   Tootja kasutab projekteerimiseks, tootmiseks ning lõpptoodangu kontrollimiseks ja katsetamiseks heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, nagu on sätestatud punktis 3, ning tema suhtes tuleb kohaldada järelevalvet vastavalt punktile 4..

Kvaliteedijuhtimise süsteem

3.1.   Tootja peab tema poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse kõnealuste koostalitlusvõime komponentide tootmisega seonduva kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks.

Taotlus sisdlab järgmist:

| — | kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti; |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele;

3.2.   Kvaliteedijuhtimise süsteem peab tagama koostalitlusvõime komponentide vastavuse nende suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele. Kõik tootja poolt kohaldatavad elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike tegevuspõhimõtete, menetluste ja juhistena. Kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab tagama selliste kvaliteedipõhimõtete ja –menetluste nagu kvaliteediprogrammid, -projektid, -juhised ja –andmestikud ühetaolise tõlgendamise.

Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud:

| — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses projekteerimis- ja tootekvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses projekteerimis- ja tootekvaliteediga;

| — | tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) mida võidakse rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi täielikult ei kohaldata, vahendid, mida kasutatakse koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

—

tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) mida võidakse rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi täielikult ei kohaldata, vahendid, mida kasutatakse koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks;

| — | projekteerimise järelevalve- ja kontrollimeetodid, asjaomasesse tootekategooriasse kuuluvate koostalitlusvõime komponentide projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

projekteerimise järelevalve- ja kontrollimeetodid, asjaomasesse tootekategooriasse kuuluvate koostalitlusvõime komponentide projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus;

| — | kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne);

| — | saavutatud nõutava projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid. |
| --- | --- |

—

saavutatud nõutava projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid.

Kvaliteedipoliitika ja -menetlused hõlmavad selliseid hindamisetappe nagu KTKs sätestatud projekteerimisetapi läbivaatamine, tootmisprotsesside ja tüübikatsetuste hindamine koostalitlusvõime komponendi eri omaduste ja toimivuse osas.

3.3.   Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punkti 3.2 nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse juhul, kui tootja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitlusvõime komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Hindamine peab käsitlema just seda tootekategooriat, mis esindab koostalitlusvõime komponente. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmispaika.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

3.4.   Tootja peab täitma heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teavitab kvaliteedijuhtimise süsteemi heaks kiitnud teavitatud asutust kõigist kvaliteedijuhtimise süsteemis kavandatud ajakohastamistest.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas ka muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on vaja hindamist korrata.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

Kvaliteedijuhtimise süsteemi järelevalve on teavitatud asutuse vastutusalas.

4.1.   Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab nõuetekohaselt heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi.

4.2.   Tootja tagab teavitatud asutusele ülevaatamiseks sissepääsu projekteerimis-, tootmis-, ülevaatus- ja katsetuskohtadesse ning laoruumidesse ja edastab asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jne;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jms.

4.3.   Teavitatud asutus viib regulaarselt läbi kontrollimisi, et kindlustada kvaliteedijuhtimise süsteemi töökorras hoidmine ja rakendamine tootja poolt, ning esitab tootjale selle kohta kontrolliaruande. Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Kontrollimisi tehakse vähemalt kord aastas.

4.4.   Lisaks võib teavitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajadusel teha või korraldada katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ning katse tegemise korral katsearuande.

5.   Tootja peab kümme aastat pärast viimase toote valmistamist säilitama riiklike asutuste jaoks järgmisi dokumente:

| — | punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises taandes osutatud uuendatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises taandes osutatud uuendatud dokumendid;

| — | teavitatud asutuse otsused ja aruanded vastavalt punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimastele lõikudele. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse otsused ja aruanded vastavalt punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimastele lõikudele.

6.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet antud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidu kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitude ja täiendavate heakskiitude koopiad.

7.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponendi suhtes), |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponendi suhtes),

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käeolevale KTK-le ja kõigile muudele kohalduvatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käeolevale KTK-le ja kõigile muudele kohalduvatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidatavad sertifikaadid on järgmised:

| — | punktis 3 nimetatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit. |
| --- | --- |

—

punktis 3 nimetatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit.

8.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

9.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.8   Moodul H2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega

1.   See moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus vaatab koostalitlusvõime komponentide projekti läbi ja tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitlusvõime komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

2.   Tootja kasutab projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel punktis 3 määratletud heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi ning tema suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

3.1.   Tootja peab tema poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse tema kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamise kohta asjaomaste koostalitlusvõime komponentide.

Taotluses sisaldab järgmist:

| — | kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti; |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave tootekategooria kohta, mis esindab kavandatud koostalitlusvõime komponenti;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele.

3.2.   Kvaliteedijuhtimise süsteem peab tagama koostalitlusvõime komponentide vastavuse kohaldatavatele KTK nõuetele. Kõik tootja poolt kohaldatavad elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike tegevuspõhimõtete, menetluste ja juhistena. Kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab tagama selliste kvaliteedipõhimõtete ja –menetluste nagu kvaliteediprogrammid, -projektid, -juhised ja -andmestikud ühetaolise tõlgendamise.

Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud:

| — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses projekteerimis- ja tootekvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses projekteerimis- ja tootekvaliteediga;

| — | tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) mida võidakse rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi täielikult ei kohaldata, vahendid, mida kasutatakse koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

—

tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, (1) mida võidakse rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi täielikult ei kohaldata, vahendid, mida kasutatakse koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks;

| — | projekteerimise järelevalve- ja kontrollimeetodid, asjaomasesse tootekategooriasse kuuluvate koostalitlusvõime komponentide projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

projekteerimise järelevalve- ja kontrollimeetodid, asjaomasesse tootekategooriasse kuuluvate koostalitlusvõime komponentide projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, tootmise vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus;

| — | kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne);

| — | saavutatud nõutava projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid. |
| --- | --- |

—

saavutatud nõutava projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemi tõhususe järelevalve vahendid.

Kvaliteedipoliitika ja -menetlused hõlmavad selliseid hindamisetappe nagu KTKs sätestatud projekteerimisetapi läbivaatamine, tootmisprotsesside ja tüübikatsetuste hindamine koostalitlusvõime komponendi eri omaduste ja toimivuse osas.

3.3.   Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punkti 3.2 nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse juhul, kui tootja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitlusvõime komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Hindamine peab käsitlema just seda tootekategooriat, mis esindab koostalitlusvõime komponente. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmispaika.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

3.4.   Tootja peab täitma heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teavitab kvaliteedijuhtimise süsteemi heaks kiitnud teavitatud asutust kõigist kvaliteedijuhtimise süsteemis kavandatud ajakohastamistest.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas ka muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on vaja hindamist korrata.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

Kvaliteedijuhtimise süsteemi järelevalve on teavitatud asutuse vastutusalas.

4.1.   Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab nõuetekohaselt heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi.

4.2.   Tootja tagab teavitatud asutusele ülevaatamiseks sissepääsu projekteerimis-, tootmis-, ülevaatus- ja katsetuskohtadesse ning laoruumidesse ja edastab asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jne;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jms.

4.3.   Teavitatud asutus viib regulaarselt läbi kontrollimisi, et kindlustada kvaliteedijuhtimise süsteemi töökorras hoidmine ja rakendamine tootja poolt, ning esitab tootjale selle kohta kontrolliaruande. Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Kontrollimisi tehakse vähemalt kord aastas.

4.4.   Lisaks võib teavitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajadusel teha või korraldada katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ning katse tegemise korral katsearuande.

5.   Tootja peab kümme aastat pärast viimase toote valmistamist säilitama riiklike asutuste jaoks järgmisi dokumente:

| — | punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid;

| — | teavitatud asutuse otsused ja aruanded vastavalt punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimastele lõikudele. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse otsused ja aruanded vastavalt punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimastele lõikudele.

Projekti läbivaatamine

6.1.   Tootja peab tema poolt teavitatud asutusele esitama taotluse kõnealuste koostalitlusvõime komponentide projekti läbivaatamiseks.

6.2.   Taotlus peab võimaldama koostalitlusvõime komponendi projektist, tootmisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.

See sisaldab järgmist:

| — | üldine tüübikirjeldus; |
| --- | --- |

—

üldine tüübikirjeldus;

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, koos asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, koos asjakohaste sätetega;

| — | kõik vajalikud tõendid nende nõuetekohasuse kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendid nende nõuetekohasuse kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei kohaldatud;

| — | katseprogramm; |
| --- | --- |

—

katseprogramm;

| — | koostalitlusvõime komponentide süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused;

| — | koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne);

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele.

6. 3   Taotleja esitab nõuetekohase labori poolt läbi viidud või tellitud katsete, sealhulgas vajadusel tüübikatsetuste tulemused (4).

6.4.   Teavitatud asutus peab taotluse läbi vaatama ja hindama katsete tulemusi. Kui projekt vastab selle suhtes kohaldatavatele KTK sätetele, annab teavitatud asutus taotlejale EÜ kavandi hindamistõendi. Tõend peab sisaldama hindamise tulemusi, nende tulemuste kehtivuse tingimusi, vajalikke andmeid heakskiidetud projekti kindakstegemiseks ja vajadusel toote toimimise kirjeldust.

Tõendi kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui 5 aastat.

6.5.   Taotleja teatab EÜ kavandi hindamistõendi välja andnud teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või koostalitlusvõime komponentidele ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab koostalitlusvõime komponent saama täiendava heakskiidu EÜ kavandi hindamistõendi väljastanud teavitatud asutuselt. Sel juhul viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende osas vajalikud. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse EÜ kavandi hindamistõendi lisana.

6.6.   Kui punktis 6.4 nimetatud muudatusi ei ole tehtud, võib tõendi kehtivusaja lõppedes seda veel üheks kehtivusajaks pikendada. Pikendamise taotlemiseks peab taotleja esitama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui puudub vastupidine teave, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6.3 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

7.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidu ja EÜ kavandi hindamistõendite kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiad järgmistest:

| — | väljastatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidud ja täiendavad heakskiidud; |
| --- | --- |

—

väljastatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidud ja täiendavad heakskiidud;

| — | väljastatud EÜ kavandi hindamistõendid ja lisad. |
| --- | --- |

—

väljastatud EÜ kavandi hindamistõendid ja lisad.

8.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes); |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ ja muud direktiivid, mida võib kohaldada koostalitlusvõime komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidatavad sertifikaadid on järgmised:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ning punktides 3 ja 4 esitatud järelevalvearuanded; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ning punktides 3 ja 4 esitatud järelevalvearuanded;

| — | EÜ kavandi hindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

EÜ kavandi hindamistõend ja selle lisad.

9.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

10.   Kui koostalitlusvõime komponendi kohta nõutakse KTKga lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, tuleb kõnealune deklaratsioon lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.9   Moodul V: Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse põhjal (kasutussobivus)

1.   See moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille alusel teavitatud asutus teeb kindlaks ja kinnitab, et vaadeldava toote näidiseksemplar on ekspluatatsioonikogemuse alusel tehtava tüübivalideerimisega tunnistatud selle kasutamise seisukohalt kohaldatavate KTK sätetega kooskõlas olevaks (5).

2.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja esitab tema poolt valitud teavitatud asutusele taotluse ekspluatatsioonikogemuse alusel tehtavaks tüübivalideerimiseks.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon;

| — | punktis 4 kirjeldatud ekspluatatsioonikogemuse alusel tehtava valideerimise programm; |
| --- | --- |

—

punktis 4 kirjeldatud ekspluatatsioonikogemuse alusel tehtava valideerimise programm;

| — | ettevõtete nimed ja aadressid (infrastruktuuriettevõtjad ja/või raudtee-ettevõtjad), kellega taotleja on sõlminud kokkuleppe hindamiseks sobivate praktiliste katsetuste tegemiseks: |
| --- | --- |

—

ettevõtete nimed ja aadressid (infrastruktuuriettevõtjad ja/või raudtee-ettevõtjad), kellega taotleja on sõlminud kokkuleppe hindamiseks sobivate praktiliste katsetuste tegemiseks:

| — | kasutades koostalitlusvõime komponente praktikas; |
| --- | --- |

—

kasutades koostalitlusvõime komponente praktikas;

| — | jälgides selle käitumist kasutamise ajal; |
| --- | --- |

—

jälgides selle käitumist kasutamise ajal;

| — | koostades aruande kasutuskogemuste kohta; |
| --- | --- |

—

koostades aruande kasutuskogemuste kohta;

| — | selle ettevõtte nimi ja aadress, kes vastutab koostalitlusvõime komponentide hooldamise eest ekspluatatsioonikogemuse saamiseks vajaliku aja või läbisõidu vältel; |
| --- | --- |

—

selle ettevõtte nimi ja aadress, kes vastutab koostalitlusvõime komponentide hooldamise eest ekspluatatsioonikogemuse saamiseks vajaliku aja või läbisõidu vältel;

| — | koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsioon; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavusdeklaratsioon;

| — | EÜ tüübihindamistõend, kui KTK nõuab mooduli B rakendamist; |
| --- | --- |

—

EÜ tüübihindamistõend, kui KTK nõuab mooduli B rakendamist;

| — | EÜ kavandi hindamistõend, kui KTK nõuab mooduli H2 rakendamist. |
| --- | --- |

—

EÜ kavandi hindamistõend, kui KTK nõuab mooduli H2 rakendamist.

Taotleja peab koostalitlusvõime komponenti praktikas kasutava ettevõtte käsutusse andma näidise või piisaval arvul näidiseid, mis esindavad kavandatavat toodangut ja mida edaspidi nimetatakse „tüübiks”. Tüüp võib hõlmata mitut koostalitlusvõime komponendi varianti eeldusel, et kõik erinevate variantide vahelised erinevused sisalduvad EÜ vastavusdeklaratsioonides ja muudes eespool nimetatud tõendites..

Teavitatud asutus võib vajadusel nõuda lisanäidiseid, kui seda on vaja ekspluatatsioonikogemuse alusel toimuvaks valideerimiseks.

3.   Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata toote vastavust KTK nõuetele. Kui see on hindamiseks vajalik, peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitlusvõime komponentide tööpõhimõtet, projekteerimist, tootmist ja hooldamist.

Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| — | üldine tüübikirjeldus; |
| --- | --- |

—

üldine tüübikirjeldus;

| — | tehniline kirjeldus, mille alusel koostalitlusvõime komponentide töötamist ja toimimist kasutamise ajal tuleb hinnata (asjakohane KTK ja/või Euroopa tehnilised kirjeldused koos asjakohaste sätetega); |
| --- | --- |

—

tehniline kirjeldus, mille alusel koostalitlusvõime komponentide töötamist ja toimimist kasutamise ajal tuleb hinnata (asjakohane KTK ja/või Euroopa tehnilised kirjeldused koos asjakohaste sätetega);

| — | koostalitlusvõime komponendi süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused;

| — | koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne);

| — | koostalitlusvõime komponentide konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide konstruktsiooni, tooteteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused;

ning hindamiseks vajalikul määral:

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave; |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave;

| — | projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

Kui KTKga nõutakse täiendavaid andmeid tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

Lisada tuleb ka nimekiri Euroopa tehnilistest kirjeldustest, mida kohaldatakse kas täielikult või osaliselt.

4.   Ekspluatatsioonikogemuse alusel toimuva valideerimise programm sisaldab järgmist:

| — | katsetatavalt koostalitlusvõime komponendilt nõutavad tööparameetrid või kasutuse ajal nõutava käitumise kirjeldus; |
| --- | --- |

—

katsetatavalt koostalitlusvõime komponendilt nõutavad tööparameetrid või kasutuse ajal nõutava käitumise kirjeldus;

| — | paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

—

paigaldusjuhised;

| — | programmi kestus väljendatuna ajaühikutes või läbisõiduna; |
| --- | --- |

—

programmi kestus väljendatuna ajaühikutes või läbisõiduna;

| — | eeldatava töökeskkonna ja tööprogrammi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

eeldatava töökeskkonna ja tööprogrammi kirjeldus;

| — | hooldusprogramm; |
| --- | --- |

—

hooldusprogramm;

| — | vajadusel ekspluatatsiooni ajal tehtavate erikatsete kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vajadusel ekspluatatsiooni ajal tehtavate erikatsete kirjeldus;

| — | näidiste partii suurus, kui näidiseid on rohkem kui üks; |
| --- | --- |

—

näidiste partii suurus, kui näidiseid on rohkem kui üks;

| — | kontrolliprogramm (olemus, kontrollimiste arv ja sagedus, dokumentatsioon); |
| --- | --- |

—

kontrolliprogramm (olemus, kontrollimiste arv ja sagedus, dokumentatsioon);

| — | lubatavate defektide kriteeriumid ja nende mõju programmile; |
| --- | --- |

—

lubatavate defektide kriteeriumid ja nende mõju programmile;

| — | koostalitlusvõime komponentide ekspluatatsioonis katsetanud ettevõtte poolt aruandesse lisatav teave (vt punkt 2). |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide ekspluatatsioonis katsetanud ettevõtte poolt aruandesse lisatav teave (vt punkt 2).

Teavitatud asutus teeb järgmist:

5.1.   vaatab läbi tehnilise dokumentatsiooni ja ekspluatatsioonikogemuse põhjal koostatava valideerimisprogrammi,

5.2.   kontrollib, et tüüp oleks esindav ja et see oleks valmistatud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile,

5.3.   kontrollib, et ekspluatatsioonikogemuse põhjal koostatav programm sobib koostalitlusvõime komponendi nõutavate tööparameetrite ja kasutusaegse käitumise hindamiseks,

5.4.   lepib taotlejaga kokku kontrollimiste ja vajalike katsete programmi ja läbiviimise kohtade suhtes, samuti katseid teostava asutuse (teavitatud asutus või muu pädev asutus) suhtes,

5.5.   jälgib ja kontrollib koostalitlusvõime komponendi kasutamist, töötamist ja hooldust,

5.6.   hindab koostalitlusvõime komponente kasutanud ettevõtte (infrastruktuuriettevõtja ja/või raudtee-ettevõtja) koostatud aruannet ja muud dokumentatsiooni ja teavet, mis on kogutud menetluste käigus (katsearuanded, hoolduskogemus jne);

5.7.   hindab, kas kasutusaegne käitumine vastab KTK nõuetele.

6.   Kui tüüp vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus väljastama taotlejale kasutussobivuse sertifikaadi. Sertifikaadil peab olema tootja nimi ja aadress, valideerimise tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja heakskiidetud tüübi kindlakstegemiseks vajalikud andmed.

Sertifikaadi kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui 5 aastat.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade nimekiri, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.

Kui taotlejale keeldutakse kasutussobivuse sertifikaati väljastamast, peab teavitatud asutus esitama keeldumise üksikasjalikud põhjused.

Tuleb ette näha vaidlustamismenetlus.

7.   Taotleja peab teatama heakskiidetud toote kasutussobivuse sertifikaadi tehnilist dokumentatsiooni hoidvale teavitatud asutusele kõigist tootes tehtavatest muudatustest, mis võivad mõjutada toote kasutussobivust või kooskõla toote ettenähtud kasutustingimustega. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende osas vajalikud. Täiendava heakskiidu võib anda kas algse kasutussobivuse sertifikaadi lisana või väljastada uue sertifikaadi pärast varasema sertifikaadi tühistamist.

8.   Kui punktis 7 nimetatud muudatusi ei ole tehtud, võib sertifikaadi kehtivusaja lõppedes seda uueks kehtivusajaks pikendada. Pikendamise taotlemiseks peab taotleja esitama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui puudub vastupidine teave, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

9.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud kasutussobivuse sertifikaadi kohta.

10.   Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada väljastatud kasutussobivuse sertifikaatide ja/või nende lisade koopiad. Sertifikaatide lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.

11.   Tootja või tema ühendused asuv volitatud esindaja peab koostama koostalitlusvõime komponendi EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 2001/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 esitatud teavet. EÜ kasutussobivuse deklaratsioon ja sellele lisatud dokumentatsioon peab olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

| — | viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ), |
| --- | --- |

—

viited direktiividele (direktiiv 2001/16/EÜ),

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning kasutussobivuse sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning kasutussobivuse sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

allakirjutanu isikuandmed, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

12.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab säilitama EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi valmistamist.

Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab olemasoleva tehnilise dokumentatsiooni säilitamise eest isik, kes toob koostalitlusvõime komponendi ühenduse turule.

F.3   Moodulid allsüsteemide EÜ vastavustõendamiseks

Märkus: punktis F.3 tähendab allsüsteem veeremi allsüsteemi või energiavarustuse allsüsteemi.

F.3.1   Moodul SB: Tüübihindamine

1.   Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva volitatud esindaja taotluse alusel, et allsüsteemi tüüp, mis esindab kavandatavat toodangut, vastab:

| — | käesolevale KTK-le ja muudele kohaldavatele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6); |
| --- | --- |

—

käesolevale KTK-le ja muudele kohaldavatele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6);

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele.

Käesolevas moodulis määratletud tüübihindamine peab hõlmama teatud hindamisetappe: projekti läbivaatamist, tüübikatsetust või tootmisprotsessi kontrollimist, mis on määratletud seonduvas KTKs.

2.   Tellija (7) peab tema poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse EÜ vastavustõendamise läbiviimiseks (tüübihindamise abil).

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon.

3.   Taotleja esitab teavitatud asutusele kavandatava allsüsteemi näidise, (8) edaspidi „tüüp”;

Tüübi alla võivad kuuluda mitmed allsüsteemi versioonid, kui nende versioonide vahelised erinevused ei mõjuta vastavaust KTK sätetele.

Teavitatud asutus võib nõuda lisanäidiseid, kui seda on vaja katseprogrammi läbiviimiseks.

Kui see on vajalik spetsiifiliste katse- või uurimismeetodite jaoks ning määratletud KTKs või KTKs osutatud Euroopa tehnilistes kirjeldustes, (1) tuleb esitada ka allsüsteemi alakoostu või koostu näidised või eeltöötluse olekus allsüsteemi näidis.

Tehniline dokumentatsioon ja näidis(ed) peavad võimaldama toote projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| — | allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus;

| — | veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed, |
| --- | --- |

—

veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed,

| — | põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jm plaanid; |
| --- | --- |

—

põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jm plaanid;

| — | allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

| — | kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused); |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused);

| — | kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud;

| — | allsüsteemi kaasatud koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kaasatud koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse tõendite koopiad ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse tõendite koopiad ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed;

| — | tõendid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta, |
| --- | --- |

—

tõendid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta,

| — | allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon,

| — | allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostamise ja paigaldamisega seotud tootjate loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostamise ja paigaldamisega seotud tootjate loend;

| — | allsüsteemi kasutustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne); |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne);

| — | allsüsteemi hooldamisega seonduvad hooldustingimused ja tehniline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldamisega seonduvad hooldustingimused ja tehniline dokumentatsioon;

| — | mis tahes tehnilised nõuded, mida tuleb arvestada tootmisel, hooldusel või allsüsteemi töötamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes tehnilised nõuded, mida tuleb arvestada tootmisel, hooldusel või allsüsteemi töötamisel;

| — | projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

Kui KTKga nõutakse täiendavaid andmeid tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

Teavitatud asutus teeb järgmist:

4.1.   vaatab tehnilise dokumentatsiooni läbi;

4.2.   kontrollib, et allsüsteemi või allsüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on toodetud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile ning teeb või laseb teha KTK ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste sätete kohased tüübikatsetused. Sellist tootmist tuleb hinnata asjakohase hindamismooduli abil;

4.3.   kui KTKga nähakse ette projekti vastavustõendamine, teostab projekteerimismeetodite, -vahendite ja -tulemuste kontrolli, et hinnata nende vastavust allsüsteemiga seotud nõuetele projekteerimisprotsessi lõppedes;

4.4.   teeb kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele nõuetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuste Euroopa tehniliste kirjelduste nõudeid arvesse võtmata;

4. 5   teostab või laseb teostada vajalikud kontrollid ja katsetused vastavalt punktidele 4.2. ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud on õiged Euroopa tehnilised kirjeldused ning kas neid on ka tegelikult kohaldatud;

4.6.   teostab või laseb teostada vajalikud kontrollid vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud lahendused on kooskõlas KTK nõuetega, juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud;

4.7.   lepib taotlejaga kokku kontrollide ja vajalike katsete läbiviimise koha.

5.   Kui tüüp vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus väljastama taotlejale EÜ tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tehnilises dokumentatsioonis märgitud tellija ja tootja(te) nimi ja aadress, kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja heakskiidetud tüübi kindlakstegemiseks vajalikud andmed.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade nimekiri, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.

Kui teavitatud asutus keeldub tellijale tüübihindamistõendit andmast, peab ta esitama üksikasjalikud põhjendused.

Tuleb ette näha vaidlustamismenetlus.

6.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud EÜ tüübihindamistõendite kohta.

7.   Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade koopiad. Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.

8.   Tellija peab kogu allsüsteemi kasutusea jooksul koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamistõendite ja nende lisade koopiad. Dokumendid tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

9.   Tootmise ajal peab taotleja teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende osas vajalikud. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse uus tõend pärast varasema tõendi tühistamist.

F.3.2   Moodul SD: Tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem

1.   Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva volitatud esindaja taotluse alusel, et allsüsteem, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:

| — | käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6); |
| --- | --- |

—

käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6);

| — | muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele;

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

2.   Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et:

| — | enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi suhtes kehtiv; |
| --- | --- |

—

enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi suhtes kehtiv;

| — | tellija (7) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele. |
| --- | --- |

—

tellija (7) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.

Mõiste „peatöövõtjad” tähendab ettevõtteid, kelle tegevus aitab kaasa KTK oluliste nõuete täitmisele. See mõiste hõlmab:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet; |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet;

| — | teisi allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi koostetööde või paigaldamisega). |
| --- | --- |

—

teisi allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi koostetööde või paigaldamisega).

See ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad komponente ja koostalitlusvõime komponente.

3.   Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtja, kui neid on, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija on otseselt seotud tootmisega (sealhulgas koostamine ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas igal juhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

EÜ vastavustõendamise menetlus

4.1   Tellija peab tema valitud teavitatud asutusele esitama taotluse allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetluseks (tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi kaudu), sealhulgas punktide 5.3 ja 6.5 kohase kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve koordineerimiseks. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

4.2   Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, valmistamisest, koostamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja KTK nõuetele.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust, |
| --- | --- |

—

heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust,

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis järgmist:

| — | allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldist kirjeldus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldist kirjeldus;

| — | kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused) (1); |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused) (1);

| — | kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ega asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud. Tõendavad materjalid peavad sisaldama tootja poolt või tootja nimel asjakohastes laborites tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ega asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud. Tõendavad materjalid peavad sisaldama tootja poolt või tootja nimel asjakohastes laborites tehtud katsete tulemusi;

| — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed;

| — | allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon,

| — | tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele (sealhulgas sertifikaadid); |
| --- | --- |

—

tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele (sealhulgas sertifikaadid);

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed;

| — | allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostamise ja paigaldamisega seotud tootjate loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostamise ja paigaldamisega seotud tootjate loend;

| — | tõendid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtja, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 nimetatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi ning tegemist on tõhusa süsteemiga; |
| --- | --- |

—

tõendid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtja, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 nimetatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi ning tegemist on tõhusa süsteemiga;

| — | märge teavitatud asutuse kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

märge teavitatud asutuse kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest.

4.3   Teavitatud asutus kontrollib taotlust esmalt tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse seisukohalt.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning vaja on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

5.1.   Tellija (kui on kaasatud) ja peatöövõtja peavad nende poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta; |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon;

| — | kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli SB kohase tüübihindamise tegemist. |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli SB kohase tüübihindamise tegemist.

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes selle osa kohta.

5.2.   Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning kogu allsüsteemi vastavuse KTK-le. Teiste töövõtjate osas peavad kvaliteedijuhtimise süsteemid tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja KTK nõuetele.

Kõik taotleja(te) vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike tegevuspõhimõtete, menetluste ja juhistena. Kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab tagama selliste kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste nagu kvaliteediprogrammid, -projektid, -juhised ja –andmestikud ühetaolise tõlgendamise.

See peab eelkõige sisaldama kõikide taotlejate järgmiste andmete nõuetekohast kirjeldust:

| — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, koostamist ja paigaldamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, koostamist ja paigaldamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus;

| — | kvaliteediaruanded, näiteks inspekteerimisaruanded ning katse- ja kalibreerimistulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne;
  ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul: |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded, näiteks inspekteerimisaruanded ning katse- ja kalibreerimistulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne;

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:

| — | juhtkonna vastutus ja volitused allsüsteemi üldise kvaliteedi osas, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimise osas. |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused allsüsteemi üldise kvaliteedi osas, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimise osas.

Katsed ja kontrollid hõlmavad järgmisi etappe:

| — | allsüsteemi struktuur, eelkõige ehitusalane tegevus, komponentide kooste, lõplikud seadistused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, eelkõige ehitusalane tegevus, komponentide kooste, lõplikud seadistused;

| — | allsüsteemi lõppkatsetused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõppkatsetused;

| — | ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

5.3   Tellija valitud teavitatud asutus peab kontrollima, kas kõik allsüsteemi etapid vastavad punktis 5.2 nõuetele ning et taotleja (te) kvaliteedijuhtimise süsteemidele on tagatud nõuetekohane heakskiit ja järelevalve (9).

Kui allsüsteemi vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja allsüsteemi vastavus käesoleva KTK nõuetele põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimise süsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:

| — | kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised suhted ja kokkupuutepunktid on selgelt dokumenteeritud, |
| --- | --- |

—

kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised suhted ja kokkupuutepunktid on selgelt dokumenteeritud,

| — | kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldine vastutus ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

—

kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldine vastutus ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

5.4.   Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punkti 5.2 nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse juhul, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Hindamine hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset panust allsüsteemi. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäike taotleja ettevõttesse.

Taotlejat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

5.5.   Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Nad teavitavad kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust KTK nõuetele.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punkti 5.2 nõuetele või on vaja hindamist korrata.

Taotlejat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

Kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) järelevalve on teavitatud asutuse vastutusalas

6.1   Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtja täidavad heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

6.2.   Tellija (kui on kaasatud) ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusele kõik selleks vajalikud dokumendid, eelkõige allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilised andmestikud (mis on seotud taotleja konkreetse panusega allsüsteemi), sealhulgas:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni, sh vahendid, mida rakendati tagamaks: |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni, sh vahendid, mida rakendati tagamaks:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja
  üldine vastutus ja volitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud; |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja

üldine vastutus ja volitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud;

| — | kõigi taotlejate puhul:
  kvaliteedijuhtimise süsteeme juhitakse nõuetekohaselt, et saavutamiseks allsüsteemi tasandi integratsioon; |
| --- | --- |

—

kõigi taotlejate puhul:

kvaliteedijuhtimise süsteeme juhitakse nõuetekohaselt, et saavutamiseks allsüsteemi tasandi integratsioon;

| — | kvaliteediaruanded, nagu seda näeb ette kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmise (koos koostamise ja paigaldamisega) osa (inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded, nagu seda näeb ette kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmise (koos koostamise ja paigaldamisega) osa (inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne);

6.3.   Teavitatud asutus teostab regulaarselt kontrollimisi, et kindlustada kvaliteedijuhtimise süsteemi töökorras hoidmine ja rakendamine võimaliku tellija ja peatöövõtja poolt, ning esitab neile kontrollimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Kontrollimisi tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks kontroll peab toimuma punktis 8 nimetatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (tootmine, koostamine või paigaldamine) ajal.

6.4.   Lisaks võib teavitatud asutus teha ette teatamata kontrollkäike taotleja(te) ettevõttesse. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi kontrolle või teha või lasta teha katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning vajaduse korral kontrollimis- ja/või katsearuanded.

6.5.   Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta järelevalvet kõikide asjakohaste kvaliteedijuhtimise süsteemide üle, peab ta kooskõlastama järelevalvetegevuse mõne teise selle eest vastutava teavitatud asutusega, et:

| — | tagada allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohane haldamine; |
| --- | --- |

—

tagada allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohane haldamine;

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid eesmärgiga tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide terviklikkus ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid eesmärgiga tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide terviklikkus ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus:

| — | saada teistelt teavitatud asutustelt kogu (heakskiidu ja järelevalvega seonduv) dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

saada teistelt teavitatud asutustelt kogu (heakskiidu ja järelevalvega seonduv) dokumentatsioon;

| — | osaleda punkti 6.3 kohastes järelevalvega seotud kontrollimistes; |
| --- | --- |

—

osaleda punkti 6.3 kohastes järelevalvega seotud kontrollimistes;

| — | algatada täiendavaid punkti 6.3 kohaseid kontrollimisi kas omal vastutusel või koos teiste teavitatud asutustega. |
| --- | --- |

—

algatada täiendavaid punkti 6.3 kohaseid kontrollimisi kas omal vastutusel või koos teiste teavitatud asutustega.

7.   Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusele peab olema inspekteerimiseks tagatud alaline juurdepääs ehitusplatsidele ja tootmishoonetele, kooste- ja paigalduskohtadele ja laopindadele ning vajaduse korral eelkooste- või katserajatistele ning üldiselt kõikidele ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks olenevalt taotleja konkreetsest panusest allsüsteemiprojekti.

8.   Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad vähemalt kümme aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:

| — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid;

| — | teavitatud asutuste otsused ja aruanded vastavalt punktidele 5.4, 5.5 ja 6.4. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste otsused ja aruanded vastavalt punktidele 5.4, 5.5 ja 6.4.

9.   Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) heakskiidu ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles kui ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet.

10.   Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud teavet, eelkõige järgmist:

| — | kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid); |
| --- | --- |

—

EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid);

| — | kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed;

| — | kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed;

| — | allsüsteemi tüübihindamistõend ja seonduv tehniline dokumentatsioon, nagu need on sätestatud moodulis SB; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõend ja seonduv tehniline dokumentatsioon, nagu need on sätestatud moodulis SB;

| — | dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele;

| — | punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse väljastatud ja allkirjastatud EÜ vastavussertifikaat, millele on lisatud vastavad kontrolli- ja arvutusdokumendid ning milles tõendatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud. Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded, eelkõige: |
| --- | --- |

—

punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse väljastatud ja allkirjastatud EÜ vastavussertifikaat, millele on lisatud vastavad kontrolli- ja arvutusdokumendid ning milles tõendatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud. Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded, eelkõige:

| — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed. |
| --- | --- |

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed.

11.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidu kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitude koopiad.

12.   Tellijale tuleb anda vastavussertifikaadiga kaasnevad dokumendid.

Ühenduse territooriumil tegutsev tellija peab säilitama tehniliste dokumentide koopiad allsüsteemi kogu kasutusperioodi jooksul ning veel kolm aastat ja saatma vastava taotluse korral nimetatud koopiad mis tahes muule liikmesriigile.

Võrrelda direktiivi VI lisa nõuetega (ettepanek muudab direktiivi).

F.3.3   Moodul SF: Tootetõendus

1.   See moodul kirjeldab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva volitatud esindaja taotluse alusel, et allsüsteem, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:

| — | käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6); |
| --- | --- |

—

käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6);

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele, |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele,

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

2.   Tellija (7) peab tema valitud teavitatud asutusele esitama taotluse EÜ vastavustõendamise menetluse läbiviimiseks alltüübile.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | tehniline dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

tehniline dokumentatsioon.

3.   Menetluse selles osas kontrollib ja kinnitab tellija, et asjaomane allsüsteem vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi osas kehtiv.

4.   Tellija võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess (sh koostalitlusvõime komponentide koostamine ja integreerimine võimaliku peatöövõtja (10) poolt) tagaks allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele.

5.   Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja KTK nõuetele.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust, |
| --- | --- |

—

heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust,

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis järgmist:

| — | allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus;

| — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed;

| — | põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jm plaanid; |
| --- | --- |

—

põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jm plaanid;

| — | allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon,

| — | kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused) (1); |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilised kirjeldused (sh Euroopa tehnilised kirjeldused) (1);

| — | kõik vajalikud tõendid eespool nimetatud tehnilise kirjelduse kasutamise kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendid eespool nimetatud tehnilise kirjelduse kasutamise kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud;

| — | tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele (sealhulgas sertifikaadid); |
| --- | --- |

—

tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele (sealhulgas sertifikaadid);

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed;

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, koostes ja paigaldamises osalevate tootjate loend. |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, koostes ja paigaldamises osalevate tootjate loend.

Kui KTKga nõutakse täiendavaid andmeid tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

6.   Teavitatud asutus kontrollib taotlust esmalt tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse seisukohast.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning vaja on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

Teavitatud asutus peab läbi viima vajalikud kontrollimised ja katsed, et kontrollida allsüsteemi vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning KTK nõuetele. Teavitatud asutus kontrollib ja katsetab punkti 4 kohaselt kõiki seeriatoodanguna valmistatavaid allsüsteeme.

Vastavustõendamine iga (seeriatoodanguna valminud) allsüsteemi kontrollimise ja katsetamise teel

7.1.   Teavitatud asutus peab läbi viima katsetused ja kontrollid, et tagada seeriatoodanguna valminud allsüsteemi vastavus KTK nõuetele. Katsetused ja kontrollid laienevad ka KTKga ettenähtud etappidele.

7.2   Iga allsüsteemi (seeriatootena) tuleb ükshaaval katsetada ja kontrollida, (11) et kindlaks teha, kas see vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele. Kui KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) ei ole katset sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

8.   Teavitatud asutus võib tellijaga (ja peatöövõtjatega) kokku leppida kohad, kus katsetused läbi viiakse, ning et allsüsteemi lõppkatsetused ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTK-ga ette nähtud, viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.

Teavitatud asutusel on katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs tootmishoonetele, koostekohtadele ja -rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, mis on talle vajalikud KTKga ette nähtud ülesannete täitmiseks.

9.   Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

Nende toimingute aluseks on tüübihindamine ning kõikide seeriatoodete puhul vastavalt punktile 7 läbi viidud katsetused, tõendamised ja kontrollid, mis on vajalikud vastavalt KTK-le ja/või asjakohastele Euroopa tehnilistele kirjeldustele.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema koostatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

10.   Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud teavet, eelkõige järgmist:

| — | kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid;

| — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid); |
| --- | --- |

—

EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid);

| — | kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed;

| — | kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed;

| — | allsüsteemi tüübihindamistõend ja seonduv tehniline dokumentatsioon, nagu need on sätestatud moodulis SB; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõend ja seonduv tehniline dokumentatsioon, nagu need on sätestatud moodulis SB;

| — | punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja allkirjastatud vastavussertifikaat milles sätestatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud. Vajaduse korral tuleb sertifikaadile lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded. |
| --- | --- |

—

punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja allkirjastatud vastavussertifikaat milles sätestatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud. Vajaduse korral tuleb sertifikaadile lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded.

11.   Tellijale tuleb anda vastavussertifikaadiga kaasnevad dokumendid.

Tellija peab säilitama tehnilise dokumentide koopiad allsüsteemi kogu kasutusperioodi jooksul ning veel kolm aastat ja saatma vastava taotluse korral nimetatud koopiad mis tahes muule liikmesriigile.

F.3.4   Moodul SH2: Täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projekti läbivaatamisega

1.   1.See moodul kirjeldab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja taotluse korral, et allsüsteem:

| — | vastab käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6); |
| --- | --- |

—

vastab käesolevale KTK-le või muudele KTKdele, mis näitab, et on tagatud vastavus direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (6);

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

2.   Teavitatud asutus teostab menetluse, sealhulgas allsüsteemi projekti läbivaatamise tingimusel, et tellija (7) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.

Mõiste „peatöövõtjad” tähendab ettevõtteid, kelle tegevus aitab kaasa KTK oluliste nõuete täitmisele. See hõlmab:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet; |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet;

| — | teisi allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi koostetööde või paigaldamisega). |
| --- | --- |

—

teisi allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi koostetööde või paigaldamisega).

See ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad komponente ja koostalitlusvõime komponente.

3.   Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtja, kui neid on, projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

The main contractor responsible for the whole subsystem project (including in particular responsibility for subsystem integration), shall operate in any case an approved quality management system for design, manufacture and final product inspection and testing, which shall be subject to surveillance as specified in point 6.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija osaleb otseselt projekteerimises ja/või tootmises (sealhulgas koostamine ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Taotlejad, kes osalevad üksnes koostetöös ja paigaldamises, võivad tootmise ja toodete lõppkontrolli ning katsetamise osas rakendada üksnes heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi.

EÜ vastavustõendamise menetlus

4.1   Tellija peab tema valitud teavitatud asutusele esitama taotluse allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetluseks (kasutades täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projekti läbivaatamisega), sealhulgas punktide 5.4 ja 6.6 kohase kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve koordineerimiseks. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

4.2   Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, valmistamisest, koostamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning vastavuse tagamist KTK nõuetele.

Taotlus sisaldab järgmist:

| — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | tehniline dokumentatsioon, mis sisaldab järgmist:






  — | allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

—

tehniline dokumentatsioon, mis sisaldab järgmist:

—

allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus;

| — | projekteerimise aluseks olevad kohaldatud tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused (1); |
| --- | --- |

—

projekteerimise aluseks olevad kohaldatud tehnilised kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused (1);

| — | kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ega asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendavad materjalid, eriti juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ega asjakohaseid sätteid ei ole täielikult kohaldatud;

| — | katseprogramm; |
| --- | --- |

—

katseprogramm;

| — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed;

| — | allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon;






  — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja koostega seotud tehniline dokumentatsioon;

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

koopiad koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud andmed;

| — | dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust asutamislepingust tulenevatele muudele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust asutamislepingust tulenevatele muudele eeskirjadele;

| — | allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostetöö ja paigaldamisega seotud tootjate loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimise, tootmise, koostetöö ja paigaldamisega seotud tootjate loend;

| — | allsüsteemi kasutustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne); |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirid jne);

| — | allsüsteemi hooldamisega seonduvad hooldustingimused ja tehniline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldamisega seonduvad hooldustingimused ja tehniline dokumentatsioon;

| — | mis tahes tehnilised nõuded, mida tuleb arvestada valmistamisel, hooldusel või allsüsteemi töötamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes tehnilised nõuded, mida tuleb arvestada valmistamisel, hooldusel või allsüsteemi töötamisel;

| — | selgitus, et kõigis punktis 5.2 mainitud etappidel rakendab peatöövõtja ja/või tellija (kui ta on kaasatud) kvaliteedijuhtimise süsteemi ning kinnitus nende tõhususe kohta; |
| --- | --- |

—

selgitus, et kõigis punktis 5.2 mainitud etappidel rakendab peatöövõtja ja/või tellija (kui ta on kaasatud) kvaliteedijuhtimise süsteemi ning kinnitus nende tõhususe kohta;

| — | viide teavitatud asutustele, kes vastutavad nende kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

viide teavitatud asutustele, kes vastutavad nende kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest.

4. 3   Tellija esitab oma asjakohase labori poolt tehtud või tellitud kontrollide ja katsete, (4) sh vajadusel tüübikatsetuste tulemused.

4.4   Teavitatud asutus peab taotluse läbi vaatama ja hindama katsete tulemusi. Kui projekt vastab direktiivi ja selle suhtes kohaldatavatele KTK sätetele, peab ta taotlejale väljastama projekti läbivaatamise aruande. Aruanne peab sisaldama projekti läbivaatamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja hinnatud projekti identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral allsüsteemi toimimise kirjeldust.

Kui teavitatud asutus keeldub andmast tellijale tüübihindamistõendit, peab ta esitama üksikasjaliku põhjenduse.

Tuleb ette näha vaidlustamismenetlus.

4.5   Tootmise ajal peab taotleja teatama EÜ projekti läbivaatamise sertifikaadiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende osas vajalikud. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse projekti läbivaatamise sertifikaadi lisana või väljastatakse uus tõend pärast varasema tõendi tühistamist.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

5.1.   Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad nende poolt valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks.

Taotluse sisaldab järgmist:

| — | kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta; |
| --- | --- |

—

kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta;

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon;

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes selle osa kohta.

5.2.   Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse KTK nõuetele.

Teiste peatöövõtjate kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab KTK nõuetele.

Kõik taotleja poolt kohaldatavad elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike tegevuspõhimõtete, menetluste ja juhistena. Kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab tagama selliste kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste nagu kvaliteediprogrammid, -projektid, -juhised ja -andmestikud ühetaolise tõlgendamise.

Eelkõige peab süsteem sisaldama piisavat kirjeldust järgmise kohta:

| — | kõigi taotlejate puhul:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- |

—

kõigi taotlejate puhul:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmis-, kvaliteedikontrolli- ja kvaliteedijuhtimisvõtted, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne projekteerimist, tootmist, koostamist ja paigaldamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne projekteerimist, tootmist, koostamist ja paigaldamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus;

| — | kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded (nt inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne);

| — | peatöövõtja puhul, kui see on asjakohane allsüsteemi antava konkreetse panuse seisukohast:






  — | tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, mida võib rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole saa täielikult kohaldatud, vahendid, mida kasutatakse allsüsteemide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

peatöövõtja puhul, kui see on asjakohane allsüsteemi antava konkreetse panuse seisukohast:

—

tehnilise projekteerimise kirjeldused, sh Euroopa tehnilised kirjeldused, mida võib rakendada, ning juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole saa täielikult kohaldatud, vahendid, mida kasutatakse allsüsteemide suhtes kohaldatavate KTK nõuete täitmise tagamiseks;

| — | projekteerimise juhtimise ja projekteerimise kontrollitehnikad, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida võib kasutada allsüsteemide projekteerimisel; |
| --- | --- |

—

projekteerimise juhtimise ja projekteerimise kontrollitehnikad, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida võib kasutada allsüsteemide projekteerimisel;

| — | saavutatud nõutava allsüsteemi projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemide kõigi etappide (sh tootmise) tõhususe järelevalve vahendid; |
| --- | --- |

—

saavutatud nõutava allsüsteemi projekteerimis- ja tootekvaliteedi ja kvaliteedijuhtimise süsteemide kõigi etappide (sh tootmise) tõhususe järelevalve vahendid;

| — | ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:






  — | juhtkonna vastutus ja volitused allsüsteemi üldise kvaliteedi osas, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimise osas. |
| --- | --- | --- |

—

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:

—

juhtkonna vastutus ja volitused allsüsteemi üldise kvaliteedi osas, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimise osas.

Katsed ja kontrollid hõlmavad järgmisi etappe:

| — | üldprojekt; |
| --- | --- |

—

üldprojekt;

| — | allsüsteemi struktuur, eelkõige ehitusalane tegevus, komponentide kooste, lõplikud seadistused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, eelkõige ehitusalane tegevus, komponentide kooste, lõplikud seadistused;

| — | allsüsteemi lõppkatsetused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõppkatsetused;

| — | ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

5.3   Tellija valitud teavitatud asutus peab kontrollima, kas kõik allsüsteemi etapid vastavad punkti 5.2 nõuetele ning et taotleja(te) kvaliteedijuhtimise süsteemile(dele) on tagatud nõuetekohane heakskiit ja järelevalve (11).

Kui allsüsteemi vastavus KTK nõuetele põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimise süsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:

| — | kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised suhted ja kokkupuutepunktid on selgelt dokumenteeritud,
  kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldine vastutus ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

—

kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised suhted ja kokkupuutepunktid on selgelt dokumenteeritud,

kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldine vastutus ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

5.4.   Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punkti 5.2 nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse juhul, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Hindamine hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset panust allsüsteemi. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäike taotleja ettevõttesse.

Taotlejat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

5.5.   Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Nad teavitavad kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi nõuetelevastavust.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punkti 5.2 nõuetele või on vaja hindamist korrata.

Taotlejat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

Kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) järelevalve on teavitatud asutuse vastutusalas

6.1   Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtjad täidavad heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemidest tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

6.2   Võimalik tellija ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusele kõik selleks vajalikud dokumendid, eelkõige allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilised andmestikud (mis on seotud taotleja konkreetse panusega allsüsteemi), sealhulgas:

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni, sh vahendid, mida rakendati tagamaks: |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni, sh vahendid, mida rakendati tagamaks:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja
  üldine vastutus ja volitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud; |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja

üldine vastutus ja volitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud;

| — | kõigi taotlejate puhul:
  kvaliteedijuhtimise süsteeme juhitakse nõuetekohaselt, et saavutamiseks allsüsteemi tasandi integratsioon; |
| --- | --- |

—

kõigi taotlejate puhul:

kvaliteedijuhtimise süsteeme juhitakse nõuetekohaselt, et saavutamiseks allsüsteemi tasandi integratsioon;

| — | kvaliteediaruanded, nagu seda näeb ette kvaliteedijuhtimise süsteemi projekteerimise osa (nt analüüside tulemused, arvutused, katsed jm); |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded, nagu seda näeb ette kvaliteedijuhtimise süsteemi projekteerimise osa (nt analüüside tulemused, arvutused, katsed jm);

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas koostetööd, paigaldust ja integreerimist) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediaruanded, näiteks inspekteerimisprotokollid ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas koostetööd, paigaldust ja integreerimist) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediaruanded, näiteks inspekteerimisprotokollid ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jms.

6.3   Teavitatud asutus teostab regulaarselt kontrollimisi, et kindlustada kvaliteedijuhtimise süsteemi töökorras hoidmine ja rakendamine võimaliku tellija ja peatöövõtja poolt, ning esitab neile kontrollimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Kontrollimisi tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks kontroll peab toimuma punktis 4 nimetatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (projekt, tootmine, koostamine või paigaldamine) ajal.

6.4.   Lisaks võib teavitatud asutus teha ette teatamata kontrollkäike taotleja(te) punktis 5.2 nimetatud ettevõttesse. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi kontrolle ning teha või lasta teha katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning vajaduse korral kontrollimis- ja/või katsearuanded.

6.5.   Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta punkti 5 kohaselt järelevalvet kõikide asjakohaste kvaliteedijuhtimise süsteemide üle, peab ta kooskõlastama järelevalvetegevuse mõne teise selle eest vastutava teavitatud asutusega, et:

| — | tagada allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohane haldamine; |
| --- | --- |

—

tagada allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohane haldamine;

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid eesmärgiga tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide terviklikkus ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid eesmärgiga tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide terviklikkus ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus:

| — | saada teis(t)elt teavitatud asutus(t)elt kogu (heakskiidu ja järelevalvega seonduv) dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

saada teis(t)elt teavitatud asutus(t)elt kogu (heakskiidu ja järelevalvega seonduv) dokumentatsioon;

| — | osaleda punkti 5.4 kohastes järelevalvega seotud kontrollimistes; |
| --- | --- |

—

osaleda punkti 5.4 kohastes järelevalvega seotud kontrollimistes;

| — | algatada täiendavaid punkti 5.5 kohaseid kontrollimisi kas omal vastutusel või koos teis(t)e teavitatud asutus(t)ega. |
| --- | --- |

—

algatada täiendavaid punkti 5.5 kohaseid kontrollimisi kas omal vastutusel või koos teis(t)e teavitatud asutus(t)ega.

7.   Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusel peab olema inspekteerimiseks, kontrolliks ja järelevalveks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele ja tootmishoonetele, kooste- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks olenevalt taotleja konkreetsest panusest allsüsteemiprojektis.

8.   Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad vähemalt kümme aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:

| — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud uuendatud dokumendid;

| — | teavitatud asutuste otsused ja aruanded vastavalt punktidele 5.4, 5.5 ja 6.4. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste otsused ja aruanded vastavalt punktidele 5.4, 5.5 ja 6.4.

9.   Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) heakskiidu ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema koostatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet.

10.   Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud teavet, eelkõige järgmist:

| — | kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud allsüsteemi omadustega seotud dokumendid;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loend;

| — | EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid);






  — | dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele; |
| --- | --- | --- |

—

EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, vajaduse korral koos teavitatud asutuste väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiit ja järelevalvedokumendid);

—

dokumendid (sh sertifikaadid), mis tõendavad vastavust muudele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele;

| — | kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik allsüsteemi hoolduse, kasutustingimuste ja -piirangutega seotud andmed;

| — | kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed; |
| --- | --- |

—

kõik teenindustööde, püsiva või korralise järelevalve ning seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud andmed;

| — | punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja allkirjastatud EÜ vastavussertifikaat, millele on lisatud kontrolli- ja arvutusdokumendid ning milles tõendatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud.
  Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded, eelkõige:






  — | veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed. |
| --- | --- | --- |

—

punktis 9 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja allkirjastatud EÜ vastavussertifikaat, millele on lisatud kontrolli- ja arvutusdokumendid ning milles tõendatakse, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le ja milles on vajaduse korral nimetatud reservatsioonid, mis hindamise ajal registreeriti ja mida ei ole tühistatud.

Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased inspekteerimis- ja kontrollimisaruanded, eelkõige:

—

veeremiregister, sh kõik KTKs sätestatud andmed.

11.   Teavitatud asutused peavad teistele teavitatud asutustele edastama asjakohast teavet väljastatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiidu ja EÜ projektihindamise sertifikaadi kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiad:

| — | väljastatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiitudest ja täiendavatest heakskiitudest, |
| --- | --- |

—

väljastatud kvaliteedijuhtimise süsteemi heakskiitudest ja täiendavatest heakskiitudest,

| — | ning väljastatud EÜ projektihindamise sertifikaatidest ja lisadest. |
| --- | --- |

—

ning väljastatud EÜ projektihindamise sertifikaatidest ja lisadest.

12.   Tellijale tuleb anda vastavussertifikaadiga kaasnevad dokumendid.

Tellija peab säilitama tehniliste dokumentide koopiad allsüsteemi kogu kasutusperioodi jooksul ning veel kolm aastat ja saatma vastava taotluse korral nimetatud koopiad mis tahes muule liikmesriigile.

F.4   Hoolduseeskirjade hindamine. Vastavushindamismenetlus

See on avatud punkt.

---

(1)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Nende kasutamise kirjeldus on esitatud HS KTK nõuete rakendussuunistes.

(2)  Vajadusel võib tootja valikuvõimalust piirata teatud komponentidega. Sellisel juhul on vaja teha asjakohane kontrollitoiming, kui koostalitlusvõime komponent on KTKs (või selle lisades) määratletud.

(3)  Tootja valikuvabadust võib piirata teatud KTKdega.

(4)  Katsetulemused tuleb esitada kas taotlusega samal ajal või hiljem.

(5)  Ekspluatatsioonikogemuse omandamise ajal ei ole toode turul ning tootja ei tohi seda oma klientidele tarnida.

(6)  Olulised nõuded kajastuvad KTK 4. peatükis esitatud tehnilistes parameetrites ning liideste ja talitluse suhtes kohaldatavates nõuetes.

(7)  Käesolevas moodulis tähendab mõiste „tellija” direktiiviga määratletud allsüsteemi lepingupartnerit või tema ühenduses asuvat volitatud esindajat.

(8)  KTK seonduvates osades võidakse määratleda sellekohased erinõuded.

(9)  Raudteeveeremi KTK kohaselt peab teavitatud asutus osalema vedurite või rongikoosseisude lõplikul ekspluatatsioonikatsel KTK seonduvas peatükis kirjeldatud tingimuste kohaselt.

(10)  „Peatöövõtjad” on ettevõtted, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste nõuete täitmine. See tähistab ettevõtet, kes vastutab kogu allsüsteemi projekti eest, või ettevõtteid, kes osalevad allsüsteemi projekti teatud osas (teostades näiteks allsüsteemi koostetöid või paigaldust).

(11)  Eelkõige raudteeveeremi KTK osas, osaleb teavitatud asutus raudteeveeremi talitluskatsetamise lõppjärgus. Seda käsitletakse KTK vastavas peatükis.

G LISA

Külgtuule mõju

G.1   Üldised märkused

Selles lisas määratakse kindlaks, kuidas hinnata 1. klassi rongide stabiilsust külgtuule suhtes vastavalt KTK määratlusele.

Käesolevas dokumendis ei käsitleta kallutusseadmega ronge. Ometi võib kallutusseadmega ronge käsitleda kallutusseadmeta rongidena, kui nad sõidavad tavalise põikkalde vajakuga kallutusseadmeta režiimis. Kui tavalise põikkalde vajakuga kallutusseadmega rongi kallutusseade on sisse lülitatud, iseloomustatakse neid ronge kere kallutusasendiga.

G.2   Sissejuhatus

Meetodi peamine mõte on järgmine:

| — | rongi stabiilsust külgtuule suhtes võib hinnata tuulekõverate (Characteristic Wind Curves) järgi; |
| --- | --- |

—

rongi stabiilsust külgtuule suhtes võib hinnata tuulekõverate (Characteristic Wind Curves) järgi;

| — | liini ja selle tööd mõjutava külgtuule omaduste hindamisel arvestatakse külgtuulest tingitud ohtu, mida kogeb teatav selgelt määratletud etalonrong sellel liinil sõites. |
| --- | --- |

—

liini ja selle tööd mõjutava külgtuule omaduste hindamisel arvestatakse külgtuulest tingitud ohtu, mida kogeb teatav selgelt määratletud etalonrong sellel liinil sõites.

Kui rong ei vasta üldistele nõuetele, lubatakse rongi ohutust külgtuule suhtes tõestada konkreetsel liinil.

G.3   Üldpõhimõtted

Arvestatav ohtlik juhtum on rongi ümberpaiskumine. Koostalitlusvõimelistel rongidel peab olema taoliste ohtlike juhtumite ärahoidmiseks teatav ohutuse tase. Rongi ohutuse tase määratakse kindlaks võrdluskõverate (Characteristic Reference Wind Curves (CRWC)) abil. Rongi loetakse külgtuule suhtes koostalitlusvõimeliseks, kui rongile koostatud tuulekõverad ja võrdluskõverad kattuvad.

Rongi ohutuse tase määratletakse selle kõige ohtlikuma veeremi järgi. Tavaliselt on selliseks üks kahest esi- või tagaosas paiknevast veeremist. Kui mõni teine rongi koosseisu kuuluv veerem (nt väga kõrge või väga kerge veerem) on tuule suhtes veelgi tundlikum, tuleb ka sellega arvestada. Kõige tundlikuma veeremi valimist tuleb põhjendada.

Tuulekõverad määratlevad teataval kiirusel sõitva rongi jaoks maksimaalse talutava tuulekiiruse enne rattale langeva koormuse piirväärtuse ületamist. Tuulekõvera määratlemise kriteeriumiks on kõige ohtlikuma käiguosa rattale langeva koormuse keskmine väärtus ΔQ. Keskmine tähendab seda, et pöördvankrite puhul arvestatakse kahe rattapaari keskmisega.

G.4   Kasutusala

Kallutusseadmeta rongide ja kallutusseadmeta režiimis kallutusseadmega rongide talitlusrežiimiks loetakse seda, kui nad sõidavad kiirraudtee infrastruktuuri 2006. aasta KTKs sätestatud põikkalde vajakuga.

Eeldatakse, et sõidu ajal valitsevad Euroopale iseloomulikud kasutus-ja tuuletingimustes.

G.5   Tuulekõverate hindamine

G.5.1   Aerodünaamiliste omaduste määramine

G.5.1.1   Üldised märkused

Praegu arvatakse, et üksnes tuuletunneli katse annab piisavalt usaldusväärseid andmeid rongi aerodünaamiliste omaduste kohta.

Aerodünaamilised omadused määratakse nii tasapinnalisele kui ka muldkeha kontuurile, mis kujutab endast 6meetrist võrdlusmuldkeha.

Uue veeremi uurimisel katsetatakse ja mõõdetakse etalonvagunit (ICE3, TGV Duplex või ETR500 esimene veerem) ja sellele järgnevat teist asjakohast veeremit ühtemoodi ja samas tuuletunnelis.

Aerodünaamiline koordinaatsüsteem ja aerodünaamilised koefitsiendid tuleb määrata vastavalt standardile EN14067–1:2003.

G.5.1.2   Tuuletunneli katse nõuded

Tuuletunnel peab olema võimalikult suur, et vältida piiravate pindade häirivat mõju (nt seinad, lagi ja maapind) ning tuuletunneli tõkestavat mõju. Eelkõige arvestatakse tõkestava mõjuga siis, kui uuritakse muldkehale mõjuvaid aerodünaamilisi jõude ja jõumomente.

G.5.1.2.1   Katsesektsiooni mõõtmed

Kuni 30° lengerdusnurkade puhul ei tohi tõkestav mõju olla üle 10 % ka siis, kui raudteetamm on olemas.

Suletud katsesektsiooniga tunnelitel soovitatakse blokeerimise korrigeerimist, kui blokeerimistegur on üle 5 %.

Avatud või osaliselt avatud katsesektsiooniga tunnelitel peab 30° lengerdusnurga korral blokeerimistegur olema alla 5 % ja korrigeerimist pole vaja teha.

G.5.1.2.2   Turbulentsi tase

Tuuletunneli katsetes ei kasutata atmosfääri turbulentsi kihti. vaja on tagada turbulentsi tase Tux≤ 2,5 %, kus Formula u tähendab voolusuunalist kiiruse komponenti.

G.5.1.2.3   Piirikiht

Tuuletunneli kiiruse profiil on ühtlane, st plokkprofiil. Voolukiirus sõltub kõrgusest maapinna kohal, välja arvatud õhukese piirikihi korral tuuletunneli põrandal. Piirikihi paksus δ95% peab olema veeremi kõrgusega võrreldes väike.

G.5.1.2.4   Reynoldsi arv

Tuuletunneli kiirusel põhinev Reynoldsi arv, mis tähistab iseloomulikku 3meetrist laiust (jagatud mudeli skaala järgi), peab olema suurem kriitilisest väärtusest, millest ülevalpool jõud ja jõumomendid oluliselt ei muutu, kui suurendada Reynoldsi arvu. Seda näitavad katsetulemused.

Machi arv ei tohi olla suurem kui 0,3. Kui tegelik rong töötab Machi arvudel, mis on suuremad kui 0,3, ei tohi Machi arv olla suurem kui tegeliku rongi Machi arv.

G.5.1.2.5   Aparatuur

Määratakse kindlaks tuuletunnelis oleva õhu tihedus, temperatuur, rõhk ja niiskusesisaldus.

Aerodünaamilised jõud ja jõumomendid tuleb mõõta viieosalise dünamomeeterkaaluga (CFx ei ole vaja). Kaalu tundlikkus ja paigaldus peavad vastama mõõdetavatele koormustele.

G.5.1.3   Mudeli nõuded

Mudeli mõõtmed peavad vastama tegelikele mõõtmetele. Kõrvalekalle ei tohi olla üle 10 mm. Kõigi aerodünaamiliselt oluliste detailide, näiteks tuuleklaasi või pantograafi kaitse koopiad peavad olema tehtud õigete mõõtmetega.

Pantograafi ei modelleerita.

Pöördvankrite lihtsustamine on lubatud, kuid nende peamised geomeetrilised näitajad peavad olema esindatud, et tagada kerealuse voolurežiimi õige massivoog ja rõhulang.

Mudel peab olema sümmeetriline ka siis, kui tegelik rong ei ole täiuslikult sümmeetriline (nt põranda all olevate detailide tõttu). Voolu asümmeetriast tingitud mõõtmisvigade väljaselgitamiseks on tuuletunnelis lubatud teha sümmeetriakontrolli.

G.5.1.4   Katseprogrammi nõuded

Tulemuste kehtivuse tagamiseks tuleb teostada sümmeetria ja korduvuse kontrollid.

Lengerdusnurgad

Arvestatakse lengerdusnurkadega 0° ja 70° vahel (5° sammuga).

Kõigi vahepealsete lengerdusnurkade puhul kasutatakse lineaarset või kõrgema järgu interpoleerimist.

Vastuvoolu ja allavoolu asetsevad veeremikered

Uuritavate veeremite puhul tuleb mudeli kõrvale paigutada vähemalt poole veeremi pikkuse ulatuses allavoolu asetsev veeremikere. Õige ristlõige peab olema vähemalt üks kolmandik veeremi pikkusest; kere tagakülg peab olema voolujooneline.

Kui uuritav veerem ei ole juhtsõiduk, peab selle ees olema veel vähemalt üks veerem, et tagada tegelikud vastuvoolu tingimused. Veeremid peavad asetsema teineteise suhtes õigel kaugusel. Katsemudeli ja passiivse kere vahel ei tohi olla mehaanilist kontakti. Mudeli ja kõrvalolevate passiivsete kerede vibratsiooni tuleb vältida.

Maapinna konfiguratsioon

Seni kuni Euroopa standarditega määratakse maapinna konfiguratsioonid, rakendatakse järgmisi konfiguratsioone.

Mõõtmised viiakse läbi kahe stsenaariumi järgi:

| — | stsenaarium tasasele pinnale
  Ballasti alus ja rööpad ei kuulu tasase pinna konfiguratsiooni. Maapinna ja rattapõhjade vaheline kaugus on 235 mm. |
| --- | --- |

—

stsenaarium tasasele pinnale

Ballasti alus ja rööpad ei kuulu tasase pinna konfiguratsiooni. Maapinna ja rattapõhjade vaheline kaugus on 235 mm.

| — | ja standardiseeritud raudteetammi stsenaarium






  — | o raudteetammi puhul on tegemist standardse 6meetrise raudteetammiga, mille kalle on 2:3 ja aluse laius 32 m (tegelik suurus), joonis G.3. Raudteetammil asub kaks rööbasteed, mille mõõtmed on esitatud joonisel G.2. Teise võimalusena võib kasutada konfiguratsiooni ballasti ja maapinnal asuva rööbasteega, nagu on näha joonisel G.2, rakendades muudatusi, et määrata punktis G.6 nimetatud 6meetrise raudteetammi jõud ja jõumomendid. Kui rongi kiirus on kuni 200 km/h ja (β nurgad üle 40°), tehakse katse tuulepealse ja tuulealuse külje konfiguratsioonidele; |
| --- | --- | --- |

—

ja standardiseeritud raudteetammi stsenaarium

—

o raudteetammi puhul on tegemist standardse 6meetrise raudteetammiga, mille kalle on 2:3 ja aluse laius 32 m (tegelik suurus), joonis G.3. Raudteetammil asub kaks rööbasteed, mille mõõtmed on esitatud joonisel G.2. Teise võimalusena võib kasutada konfiguratsiooni ballasti ja maapinnal asuva rööbasteega, nagu on näha joonisel G.2, rakendades muudatusi, et määrata punktis G.6 nimetatud 6meetrise raudteetammi jõud ja jõumomendid. Kui rongi kiirus on kuni 200 km/h ja (β nurgad üle 40°), tehakse katse tuulepealse ja tuulealuse külje konfiguratsioonidele;

| — | o kui rongi kiirus on 200 km/h ja üle selle, arvestatakse ainult tuulepealse külje konfiguratsiooni. Seega on selles kiirusevahemikus lubatud ühe rööbasteega raudteetamm, mille aluse laiust on vähendatud. |
| --- | --- |

—

o kui rongi kiirus on 200 km/h ja üle selle, arvestatakse ainult tuulepealse külje konfiguratsiooni. Seega on selles kiirusevahemikus lubatud ühe rööbasteega raudteetamm, mille aluse laiust on vähendatud.

Katses saadud asjaomaste etalonveeremite lengerdusnurkade aerodünaamiline koefitsient Cmx,lee peab kinnitama, et maapinna puhul vastavad omadused 10 % ulatuses ja muldkeha puhul 20 % ulatuses.

Joonis G.2

Ballast ja rööbastee

Image

Joonis G.3

Standardne 6meetrine raudteetamm

Image

G.5.2   Tuule stsenaariumi kirjeldus

Meetodi jaoks tekitatud tuuleiil vastab fikseeritud amplituudile (amplituudi tõenäosus ~99 %) ja tuuleiili kestuse tõenäosus on üle 50 % (jaotusrežiim). Valitud lähenemisviisil on järgmised karakteristikud.

| — | Tuuleiili aja-ruumi mudel (bi-eksponentfunktsioon) põhineb Deufrakose uuritud tuuleiili mudelil ja vastab ligikaudselt kohaliku maksimumi lähedasele juhuslikule protsessile. |
| --- | --- |

—

Tuuleiili aja-ruumi mudel (bi-eksponentfunktsioon) põhineb Deufrakose uuritud tuuleiili mudelil ja vastab ligikaudselt kohaliku maksimumi lähedasele juhuslikule protsessile.

| — | Eeldatakse, et keskmine tuul on horisontaalne (kasutatakse ainult pikisuunalist komponenti U). See komponent väljendab tuule juhuslikke kõikumisi ja on keskmise tuulesuuna hetkelise tuulevektori projektsioon. |
| --- | --- |

—

Eeldatakse, et keskmine tuul on horisontaalne (kasutatakse ainult pikisuunalist komponenti U). See komponent väljendab tuule juhuslikke kõikumisi ja on keskmise tuulesuuna hetkelise tuulevektori projektsioon.

| — | Tuulesuuna kõrvalekaldeid ei arvestata. |
| --- | --- |

—

Tuulesuuna kõrvalekaldeid ei arvestata.

| — | Ajutised kõikumised jäetakse arvestamata ruumiliste kõikumiste kasuks. |
| --- | --- |

—

Ajutised kõikumised jäetakse arvestamata ruumiliste kõikumiste kasuks.

Stsenaariumi sisendandmed:

| Vtr | rongi kiirus, |
| --- | --- |
| Umax | tuule suurim kiirus; |
| γ | tuule kiirus liini suhtes. |

Vtr

rongi kiirus,

Umax

tuule suurim kiirus;

γ

tuule kiirus liini suhtes.

Määratakse kindlaks järgmised parameetrid:

| z | 4 m etalonkõrgus, |
| --- | --- |
| Ã = 2,84 | normaliseeritud tuuleiili amplituud Ã = (Umax — U)/σu keskmine tuulekiirus U, |
| z0 | 0,07 m koostalitlusvõimeliste liinide konarustega alade pikkused, |
| Pr(T) = 0,5 | kestusega T tuuleiili tõenäosus antud amplituudi A juures. |

z

4 m etalonkõrgus,

Ã = 2,84

normaliseeritud tuuleiili amplituud Ã = (Umax — U)/σu keskmine tuulekiirus U,

z0

0,07 m koostalitlusvõimeliste liinide konarustega alade pikkused,

Pr(T) = 0,5

kestusega T tuuleiili tõenäosus antud amplituudi A juures.

G.5.3   Turbulentsi karakteristikute arvutamine

G.5.3.1   Turbulentsi tugevus

Alal kõrgusega z = 4 m on turbulentsi tugevus I 0,245. Tuuleiili tegur arvutatakse turbulentsi tugevuse ja normaliseeritud tuulehoo amplituudi järgi.

G = 1 + Ã · l = 1,6946.

Normaliseeritud amplituud on püsiväärtus, järelikult valitakse tuulehoo tegur. Konkreetsetel aladel ja konkreetsete rakenduste puhul võib Ã jaoks meteoroloogilistest mõõtmistulemustest valida erinevaid väärtusi.

Keskmine tuul Umean tuletatakse tuulehoo tegurist ja maksimaalsest tuulest Umax:

Formula.

Pärast keskmise tuulekiiruse määramist arvutatakse tuule pikisuunalise komponendi standardne kõrvalekalle σu keskmise tuulekiiruse ja turbulentsi tugevuse järgi.

Formula.

G.5.3.2   Tuulehoo kestus

Tuulehoo ajakonstant arvutatakse pikisuunalise karakteristiku pikkuse spektri karakteristiku (PSD) järgiFormula (pärast tuulehoo, suuna x ja komponendi u arvutamist)

Formula

Tuulehoo keskmine kestus, Formula, on antud järgmise integraalse koefitsiendina

Formula,

Kus turbulentsi võimsuse spektri tihedus (PSD) Formula on antud Von Karmani avaldisena:

Formulakus

Formula on normaliseeritud sagedus ja

n on sagedus minimaalse (n1) ja maksimaalse (n2) väärtuse vahel. Väärtused n1 ja n2 on tuulehoo sagedusspektri integratsiooni piirväärtused. Alumiseks sageduseks n1 on võetud 1/300 Hz ja ülemiseks sageduseks n2 on võetud 1 Hz.

Maksimaalse tuulehoo kestus on seega:

Formula,

kus astendaja q määrati mõõtmistega ja see on 1,42.

G.5.3.3   Tuulehoost tuleneva ajakulu tuletamine

Teades aja konstante, võib määrata tuule kiiruse muutumise ajas piki- ja külgsuunas. Seejärel arvutatakse komponendi u tuule kiiruse muutused pikisuunal ax ja külgsuunal ay kaugusel s:

Formula

Formula

kus s = Vtr · (t–tmax), tmax on aeg, mille jooksul maksimaalne tuulehoog mõjub rongile ning D on rööbastee ja tuule suuna vaheline nurk.

Keskmise tuulega paralleelse ja ristsuunalise tuulehoo koherentse sumbumise ja astendaja koefitsiendi järgi arvutatakse korrelatsioonifunktsioon ajamomendil t:

Formula

kus

C(t) on korrelatsioonifunktsioon ajahetke t tuulehoo amplituudi ja tuulehoo maksimaalse amplituudi vahel;

Formula on koherentse sumbumise koefitsient keskmisel tuule suunal (parameetri väärtus: 5,0);

Formula on koherentse sumbumise koefitsient keskmise tuulega ristioleval suunal (parameetri väärtus: 16,0);

Formula on eksponentkoefitsient keskmisel tuulesuunal (parameetri väärtus: 1,0);

Formula on eksponentkoefitsient keskmise tuulega ristioleval suunal (parameetri väärtus: 1,0).

Kõik parameetrite väärtused põhinevad mõõtmistel.

Rongile mõjuva tuulekiiruse saab arvutada järgmise valemi abil:

Formula.

Tuule stsenaariumi puhul tuleb arvesse võtta järgmisi aegu (maksimaalse tuulehoo kestus t3 = 14 sek):

alates t = 0 kuni t = t1 = 0,5 s: vwind(t) = 0;

alates t = t1 = 0,5 s kuni t = t2 = 3 s: vwind lineaarne suurenemine saavutamaks Umean, kui t = t2 = 3 s;

alates t = t2 = 3 s kuni t = t3 = 10 s: vwind(t) = Umean;

alates t = t3 = 10 s kuni t = t4 = 14 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

alates t = t4 = 14 s kuni t = t5 = 17 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

alates t = t5 = 17 s kuni t = t6 = 30 sec vwind(t) = Umean;

tuulekiiruse muutumisajad on esitatud joonisel G.1.

Joonis G.1

Tuulekiiruse muutused ajas.

Image

Märkus: See tuulehoo stsenaarium ei sobi täielikult liigendatud rongikoosseisudele. Selliste rongikoosseisude jaoks tuleb välja töötada alternatiivne tuulehoo stsenaarium.

Ruumiline tuulestsenaarium peab olema filtreeritud ruumiliste osakeste filtriga, mis põhineb akna suurusel ning võrdub veeremi pikkuse ja astme suurusega, mis on väiksem kui 0,5 m.

G.5.4   Veeremi dünaamika kindlaksmääramine

G.5.4.1   Üldised märkused

Veeremi dünaamilise käitumise määramiseks tugeva tuule käes kasutatakse mitme katsekehaga simulatsioone (MBS).

Selleks kasutatakse valideeritud MBS programmi koos tuulehoo stsenaariumiga. Modelleerimisel võetakse arvesse rongi kõige ohtlikum veerem, mis on tühi ja töökorras. Kontrollitakse, kas reisijate ühtlane jaotamine ei oleks ohtlikum kui tühi veerem (näiteks gravitatsioonikeskme nihkumise tõttu), kasutades selleks lihtsustatud staatilist kontrolli.

Kui ühendustel puudub külgõõtsumise piirang, vajab modellerimist üksnes ohtlik veerem, muidu modelleeritakse ka kõrvalolevaid veeremeid.

Rööbastee ebatasasusi ei võeta arvesse.

Arvutused teostatakse standardgabariidiga, UIC60 rööpa profiiliga, uue ratta profiiliga ja rööpa kalletega 1/20 ja 1/40. Halvimat juhtumit kasutatakse piirmääraga võrdlemiseks.

Arvestatakse aerodünaamiliste jõudude ja jõumomentidega.

Iseloomuliku tuulekõvera kindlaksmääramise kriteeriumiks on kõige ohtlikuma käiguosa rattakoormuse keskmine väärtus ΔQ, (pöördvanker või üheteljeline käiguosa). Selline koormus ei tohi olla rohkem kui 90 % käiguosa staatilisest teljekoormusest Q0
  , nagu on toodud järgmises valemis:

Formula.

G.5.4.2   Modelleerimine

Külgtuule omaduste uurimiseks piisab veeremi modelleerimisest. Veeremi dünaamiline mudel on kolmemõõtmeline.

Veeremi dünaamiline mudel peab sisaldama vähemalt järgmisi osi:

| — | veeremi kere, pöördvankrid, rattapaarid ja muud olulised veeremiosad (massid, inertsid, geomeetria ja gravitatsioonikeskmed); |
| --- | --- |

—

veeremi kere, pöördvankrid, rattapaarid ja muud olulised veeremiosad (massid, inertsid, geomeetria ja gravitatsioonikeskmed);

| — | vedrustus (vedrude jäikus vertikaal-, külg- ja pikisuunas, jäikuse mittelineaarsus, võnkesummutuse omadused vertikaal- ja külgsuunas, võnkesummutuse mittelineaarsus); |
| --- | --- |

—

vedrustus (vedrude jäikus vertikaal-, külg- ja pikisuunas, jäikuse mittelineaarsus, võnkesummutuse omadused vertikaal- ja külgsuunas, võnkesummutuse mittelineaarsus);

| — | löögid, mis võivad esineda; |
| --- | --- |

—

löögid, mis võivad esineda;

| — | ratta/rööbastee kontakt (ratta ja rööbastee nominaalsed profiilid, nagu on määratletud kiirraudtee KTKs, mittelineaarse puutepinna kuju järgi arvutatud kontaktjõud ja roometugevus/roomesuhe. Kõik vedrustussüsteemi seadmed, mis võivad mõjutada ümberpaiskumise mehhanismi. |
| --- | --- |

—

ratta/rööbastee kontakt (ratta ja rööbastee nominaalsed profiilid, nagu on määratletud kiirraudtee KTKs, mittelineaarse puutepinna kuju järgi arvutatud kontaktjõud ja roometugevus/roomesuhe. Kõik vedrustussüsteemi seadmed, mis võivad mõjutada ümberpaiskumise mehhanismi.

G.5.4.3   Veeremi mudeli kontrollimine

Nähakse ette tegelikel katseandmetel põhinev MBS mudeli kontroll. Oluline on võrrelda simulatsioonil ja katsetel saadud vedrustuskoefitsiente, masse ja gravitatsioonikeskmeid, kusjuures mõlemal juhul kasutati tühja (koormamata) veeremit.

Vedrustuskoefitsiendi s määratlus peab vastama käesoleva KTK punktile 4.2.3.9. Kui katse tulemusel saadakse s väärtusi rohkem kui üks, võetakse nende keskmine. Simulatsiooni ja katse vaheline erinevus ei tohi olla üle 10 %.

Löögi modelleerimine peab olema tõestatud. Simulatsiooni tulemused, mis on seotud löögist tingitud nihetega, peavad vastama projekti andmetele.

Veeremi kogumass on kõigi vertikaaljõudude Q0 summa. Kahe esimese toodetud veeremi keskmine mõõdetud mass ei tohi olla üle 99 % simulatsioonis kasutatud veeremi massist. Kahe esimese toodetud veeremi mõõdetud keskmine üksiku telje koormus ei tohi olla üle 99 % simulatsioonis kasutatud üksiku telje koormusest.

Kui andmed on kättesaadavad, hinnatakse järgmisi katsetulemusi.

| — | Erineva kõverusraadiusega kahe juhtiva rattapaari kõigi rataste Q-jõudude andmed (vastavalt standardi EN14363:2005 punktile 5) liikumisel põikkalde vajakuga. |
| --- | --- |

—

Erineva kõverusraadiusega kahe juhtiva rattapaari kõigi rataste Q-jõudude andmed (vastavalt standardi EN14363:2005 punktile 5) liikumisel põikkalde vajakuga.

| — | 50 % Q-jõudude laiendatud andmetöötlus (kahemõõtmeline hindamine) vastavalt standardi EN14363:2005 punktile 5.5. |
| --- | --- |

—

50 % Q-jõudude laiendatud andmetöötlus (kahemõõtmeline hindamine) vastavalt standardi EN14363:2005 punktile 5.5.

G.6   Aerodünaamilised jõud ja jõumomendid kui mitme katsekehaga simulatsiooni lähteandmed

Iga punktis G.7.4 toodud näite kohta tehakse erinevaid arvutusi veeremi tuulehoole reageerimise kohta, suurendades maksimaalse kiiruse Umax väärtusi, kuni punktis G.7.1 toodud kriteeriumid on täidetud. Saadud Umax väärtuste diagrammid vastavad maksimaalkoormuse kriteeriumile sõiduki kiiruse ja/või tuule nurga suhtes ja neid nimetatakse iseloomulikeks tuulekõverateks (CWC). Tuulekõveraid kirjeldatakse täpsemalt punktis G.7.4.

Veeremi tuulehoole reageerimise simulatsioonil kasutatakse punktis G.5 kirjeldatud tuulehoo stsenaariumi.

Nii maapinna kui ka raudteetammi konfiguratsiooni kohta arvutatakse viis jõudude ja jõumomentide komponenti (Fy, Fz, Mx, My and Mz), kasutades järgmist valemit:

| | |
| --- | --- |
| |

Formula

Formula

Formula

| | raudteetammi konfiguratsiooni jaoks, |
| --- | --- |
| ja |
| |

Formula

raudteetammi konfiguratsiooni jaoks,

Formula

Formula

kus

| — | U(t) on vastutuule kiirus. |
| --- | --- |

—

U(t) on vastutuule kiirus.

| — | CSV
  = 1,2416 vastutuule korral
  ja |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,2416 vastutuule korral

ja

| — | CSV
  = 1,1705 allatuule korral. Maapinna konfiguratsiooni puhul C(t) = 1,0. |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,1705 allatuule korral. Maapinna konfiguratsiooni puhul C(t) = 1,0.

G(t) on hetkelise tuulehoo tegur, mille arvutamisel jagatakse Hiina kübara hetkeline tuulekiirus keskmise tuulekiirusega.

Aerodünaamiliste jõudude ja jõumomentide arvutamisel kasutatud tihedus on ρ = 1,225 kg/m3.

Simulatsiooni tegemisel ei esine rööbastee ebatasasusi.

Sellega tõestatakse, et integratsioonimeetod arvutab integratsiooni sammu tuule maksimaalväärtuse juures. Sammu suurus ei tohi olla alla 1/30 s.

G.7   Iseloomulike tuulekõverate arvutamine ja esitamine

G.7.1   Kriteeriumi hindamine

Iga tehtud simulatsiooni parameetri kohta saadakse rataste Q-jõududele erinevaid ajas muutuvaid andmeid.

Vaja on teha järgmised arvutused.

| — | ΔQ/Q0 väärtuste arvutamine Q-jõudude ajas muutuvate andmete alusel |
| --- | --- |

—

ΔQ/Q0 väärtuste arvutamine Q-jõudude ajas muutuvate andmete alusel

Formula

| — | ΔQ/Q0 madalpääsufiltreerimine 2 Hz 4. järgu Butterworth filtriga või muu samaväärse filtriga. |
| --- | --- |

—

ΔQ/Q0 madalpääsufiltreerimine 2 Hz 4. järgu Butterworth filtriga või muu samaväärse filtriga.

| — | Käiguosale määratakse maksimaalne ΔQ/Q0 väärtus. |
| --- | --- |

—

Käiguosale määratakse maksimaalne ΔQ/Q0 väärtus.

Siin on Q0 tühja (koormata) veeremi ergastamata Q-jõud, Qi1 on pöördvankri esimese rattapaari koormata ratta Q-jõud ja Qj1 on pöördvankri teise rattapaari koormata ratta Q-jõud.

G.7.2   ΔQ/Q0 tuuleväärtuste ja piirväärtuste arvutamine

Kõverikuga rööbasteel mõjub veeremile lisaks külgtuulele ka tsentrifugaaljõud.

Arvutamisel kasutatakse mitme katsekehaga simulatsioone sirgel rajalõigul, mille kalded vastavad aq väärtustele.

G.7.3   Erinevate tuulenurkade arvessevõtmine

Arvutatud iseloomulikke tuulekiirusi võib teisendada ka teistsuguste rongi kiiruste ja tuulenurkade jaoks.

Tavaline iseloomulik tuulekiirus antakse tuule kohta, mis puhub rööbastee suhtes 90° nurga alla. Selleks et saada teiste tuulenurkade jaoks iseloomulikke tuulekõveraid, tuleb kiirusvektorid kõigepealt lahutada algosadeks või lisada (vt joonis G.4).

Joonis G.4

Rünnaku nurka arvestav geomeetriline lähenemine.

Image

v
  a
  on veeremile mõjuv tuul. v
  a
  võib lahutada rongikiirusest tulenevaks komponendiks (vtr0 ja v tr1) ja tuulekiirusest tulevaks komponendiks (vW0 ja vW1) mitmel viisil. Vektorahela vW0 ja vtr0 tuulenurk on βw0 ning vektorahela vW1 javtr1 tuulenurk on βw1. Seejärel võib uue kolmiku (vtr, vw, βw) iseloomuliku tuuletugevuse tuletada iseloomulikust tuulekõverast, mis algselt põhines teisel kolmikul vtr, vw, βw. Sirge teelõigu puhul võib erineva nurga all puhuva tuule kiiruse võtta otse diagrammilt. Joonisel G.5 on esitatud selle kohta näide.

Joonis G.5

Geomeetriline lähenemisviis, arvestades iseloomuliku tuulekõvera puhul tuule puhumisnurka sirgel teelõigul.

Image

G.7.4   Tuule karakteristikute esitamine selgete punktidena

Iseloomulikud tuulekõvarad põhinevad järgmistel punktidel. Nendele punktidele arvutatakse iseloomulikud tuulekiirused.

G.7.4.1   Veerem sirgel teelõigul

Kui tuulenurk rööbastee suhtes βw = 90°, tuleb iseloomulikud tuulekiirused arvutada rongi kiirustele vtr = 120 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 250 km/h, 300 km/h; vtr,max nii maapinna kui ka muldkeha konfiguratsiooni puhul.

Lisaks tuleb nii maapinna kui ka muldkeha konfiguratsiooni kohta arvutada rongi maksimaalkiirusele iseloomulikud tuulekiirused nurkadele βw = 80°; 70°; 60°; 50°; 40°; 30°; 20°. Muldkeha konfiguratsioon vajab täiendavat arvutust nurgaga βw = 10°.

G.7.4.2   Veerem kõverikul

Kõverikul sõitva veeremi jaoks arvutatakse ΔQ/Q0,curve väärtused maapinna konfiguratsioonile, kui aq = 0,5 m/s2 ja 1 m/s2 ning rongikiirused on vtr = 250 km/h, vtr = 300 km/h ja vtr = vtr,max, kui aq puhul on arvestatud halbade tingimustega.

G.8   Nõutud dokumentatsioon

Iseloomulike tuulekõverate määramiseks ja hindamiseks on vaja üksikasjalikku dokumentatsiooni, kus näidatakse ja selgitatakse nimetatud parameetrid, nende kohta tehtud eeldused ja järeldused. Näidatakse peamisi samme, kuidas iseloomulikke tuulekõveraid ja G lisas toodud vastavust kasutada ja hinnata.

Vajalikud on järgmised dokumendid:

| — | tuuletunneli katse aruanne (vt punkt G.3); |
| --- | --- |

—

tuuletunneli katse aruanne (vt punkt G.3);

| — | ekspluatatsioonikatse aruanne mudeli kinnitamiseks vastavalt standardi EN14363:2004 punktile 5.6; |
| --- | --- |

—

ekspluatatsioonikatse aruanne mudeli kinnitamiseks vastavalt standardi EN14363:2004 punktile 5.6;

| — | veeremi dünaamika modelleerimise aruanne koos kontrollimisega (vt punkt G.5); |
| --- | --- |

—

veeremi dünaamika modelleerimise aruanne koos kontrollimisega (vt punkt G.5);

| — | aruanne iseloomulike tuulekõverate töötlemise kohta (vt punktid G.6 ja G.7); |
| --- | --- |

—

aruanne iseloomulike tuulekõverate töötlemise kohta (vt punktid G.6 ja G.7);

| — | kokkuvõtlik aruanne koos iseloomulike tuulekõverate hindamisega (vt punkt G.8). |
| --- | --- |

—

kokkuvõtlik aruanne koos iseloomulike tuulekõverate hindamisega (vt punkt G.8).

H LISA

Esi- ja tagatuled

H.1   Määratlused

Esilatern

Vastutuleva rongi visuaalseks hoiatamiseks ja teeäärsete märkide valgustamiseks mõeldud valge tuli rongi esiosas.

Gabariidituli

Rongi olemasolu näitav valge tuli rongi esiosas.

Tagatuli

Rongi olemasolu näitav punane tuli rongi tagaosas.

Kombineeritud tuli

Kombineeritud tulesid lubatakse vaid siis, kui üksiku lambi funktsiooni nõuded on täidetud.

CIE(1931) standardne kolorimeetriline süsteem (x, y, z)

Värvi määratlemise süsteem, millega määratakse värvilise valguse spektraaljõu jagunemine värvikomponentide järgi, kasutades võrdlusvärvi stiimuleid [X], [Y], [Z] ja kolme CIE värvilahutusfunktsiooni x(λ), y(λ), z(λ), mida CIE rakendas 1931. aastal (vt CIE väljaanne nr 15.2–1986).

H.2   Esituled

a)   Esilaternad

Esilaternad peavad tagama 170 mm diameetriga valge valguse. Lubatud on kasutada mitteümaraid esilaternaid, kuid sel juhul peab minimaalne valgustatud ala olema 22 000 mm2 ja minimaalne suurus 110 mm.

Fotomeetrilised nõuded

Esilaternate valgustugevus mõõdetuna mööda laterna keskjoont peab vastama tabelis H1 toodule.

Vajalik valgustugevus tuleb saavutada veeremile paigaldamisel.

Tabel H1.

Esilaternate valgustugevus

| | Lähi-sõidutuli | Täis-sõidutuli |
| --- | --- | --- |
| Valgustugevus (cd) mööda keskjoont | 12 000–16 000 | > 40 000 |
| Valgustugevus (cd) kõigi nurkade all 5° ulatuses mõlemal pool keskjoont horisontaalpinnal | > 3 000 | > 10 000 |

Lähi-sõidutuli

Täis-sõidutuli

Valgustugevus (cd) mööda keskjoont

12 000–16 000

> 40 000

Valgustugevus (cd) kõigi nurkade all 5° ulatuses mõlemal pool keskjoont horisontaalpinnal

> 3 000

> 10 000

Hinnang on määratletud punkti H.4 alapunktis b.

b)   Gabariidituled

Gabariidituled peavad tagama 170 mm diameetriga valge valguse. Lubatud on kasutada mitteümaraid gabariiditulesid, kuid sel juhul peab minimaalne valgustatud ala olema 22 000 mm2 ja minimaalne suurus 110 mm.

Fotomeetrilised nõuded

Äärelampide valgustugevus mõõdetuna mööda laterna keskjoont peab vastama tabelites H2 ja H3 toodule.

Tabel H2.

Alumiste gabariiditulede valgustugevus

| | Alumine lähi-gabariidituli | Alumine täis-gabariidituli |
| --- | --- | --- |
| Valgustugevus (cd) mööda keskjoont | Minimaalselt 100 | 300–700 |
| Valgustugevus (cd) 45° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont | 20–40 |

Alumine lähi-gabariidituli

Alumine täis-gabariidituli

Valgustugevus (cd) mööda keskjoont

Minimaalselt 100

300–700

Valgustugevus (cd) 45° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont

20–40

Tabel H3.

Ülemiste gabariiditulede valgustugevus

| | Ülemine lähi-gabariidituli | Ülemine täis-gabariidituli |
| --- | --- | --- |
| Valgustugevus (cd) mööda keskjoont | Minimaalselt 50 | 150–350 |

Ülemine lähi-gabariidituli

Ülemine täis-gabariidituli

Valgustugevus (cd) mööda keskjoont

Minimaalselt 50

150–350

Hinnang on määratletud punkti H.4 alapunktis b.

c)   Kolorimeetrilised ja spektraalsed nõuded

Sõidu- ja gabariiditulede poolt eraldatud tulede värvus peab vastama standardi CIE S004/E-2001 nõuetele (vt tabel H4).

Tabel H4.

Värvuste lõikepunktid

| Tulede värvus | Lõikepunktide CIE(1931) värvikoordinaadid |
| --- | --- |
| Valge A klass | Lõikepunkt | I | J | K | L |
| x | 0,300 | 0,440 | 0,440 | 0,300 |
| y | 0,342 | 0,432 | 0,382 | 0,276 |

Tulede värvus

Lõikepunktide CIE(1931) värvikoordinaadid

Valge A klass

Lõikepunkt

I

J

K

L

x

0,300

0,440

0,440

0,300

y

0,342

0,432

0,382

0,276

Hinnang on määratletud punkti H.4 alapunktis a.

Valguskiirguse spektraaljaotus

Kasutatud valguse spektraaljaotusel on oluline osa märkide värvi tuvastamisel. Kõik valgusallikad peavad tagama, et märkide ja muude objektide tuvastamisel ei esine värvi olulist moonutamist.

Nõudele vastavuse tõendamiseks rakendatakse kogu nähtava valguse ja kõnealuse üksiku spektraalvärvuse vahel suhtarvu kcolour.

Suhtarv kcolour määratakse järgmise valemiga:

Formula

| S(λ) | – | spektraalenergia jaotus (spektraalmõõtmiste järgi), kui spektraalkiirgus W/m2sr-is või kui kiiritustiheduse spektraaljaotus W/m2-s |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | – | suhteline spektraalne paistvus [lainepikkuse λ monokromaatilise kiirguse suhteline valgusefektiivsus] |
| λcolour, | – | kõigi kõnealuste värvuste lainepikkused (vt tabel H5) |
| λtotal | – | kõigi nähtavate värvuste lainepikkused 380–780 nm |

S(λ)

–

spektraalenergia jaotus (spektraalmõõtmiste järgi), kui spektraalkiirgus W/m2sr-is või kui kiiritustiheduse spektraaljaotus W/m2-s

V(λ)

–

suhteline spektraalne paistvus [lainepikkuse λ monokromaatilise kiirguse suhteline valgusefektiivsus]

λcolour,

–

kõigi kõnealuste värvuste lainepikkused (vt tabel H5)

λtotal

–

kõigi nähtavate värvuste lainepikkused 380–780 nm

Tabel H5.

Värvused

| | λcolour [nm] | k colour |
| --- | --- | --- |
| k punane | 610–780 | ≥ 0,14 |
| k oranž | 560–660 | ≥ 0,50 |
| k kollane | 505–780 | ≥ 0,90 |
| k sinine | 380–505 | ≤ 0,10 |

λcolour [nm]

k colour

k punane

610–780

≥ 0,14

k oranž

560–660

≥ 0,50

k kollane

505–780

≥ 0,90

k sinine

380–505

≤ 0,10

H.3   Tagumised tuled

a)   Tagatuled

Tagatuled peavad tagama 170 mm diameetriga punase valguse. Lubatud on kasutada mitteümmargusi tagatulesid, kuid sel juhul peab minimaalne valgustatud ala olema 22 000 mm2 ja minimaalne mõõde 110 mm.

b)   Fotomeetrilised nõuded

Tagatulede valgustugevus mõõdetuna mööda tagatule keskjoont peab vastama tabelis H6 toodule.

Tabel H6.

Tagatulede valgustugevused

| | Tagatuli |
| --- | --- |
| Valgustugevus (cd) mööda keskjoont | 15–40 |
| Valgustugevus (cd) 7,5° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont | Minimaalselt 10 |
| Valgustugevus (cd) 2,5° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont | Minimaalselt 10 |

Tagatuli

Valgustugevus (cd) mööda keskjoont

15–40

Valgustugevus (cd) 7,5° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont

Minimaalselt 10

Valgustugevus (cd) 2,5° all horisontaalpinnal mõlemal pool keskjoont

Minimaalselt 10

Hinnang on määratletud punkti H.4 alapunktis b.

c)   Kolorimeetrilised nõuded

Tagatulede värvus peab vastama standardi CIE S004/E-2001 nõuetele (vt tabel H4):

Tabel H7.

Värvuste lõikepunktid (hinnang on määratletud punkti H.4 alapunktis a)).

| Tulede värvus | Lõikepunktide CIE(1931) värvikoordinaadid |
| --- | --- |
| Punane | Lõikepunkt | A | B | C | D |
| x | 0,690 | 0,705 | 0,705 | 0,720 |
| y | 0,295 | 0,295 | 0,280 | 0,280 |

Tulede värvus

Lõikepunktide CIE(1931) värvikoordinaadid

Punane

Lõikepunkt

A

B

C

D

x

0,690

0,705

0,705

0,720

y

0,295

0,295

0,280

0,280

H.4   Koostalitlusvõime komponendi tüübivastavuse katse

a)   Kolorimeetrilised katsed

Testidega määratakse valguse värvus, mida lamp kiirgab eri nurkade all, millede valgustugevus on kindlaks määratud, ning seda kohaldatakse lambi kogu valgustatud alale.

Katse nõuded

Kolorimeetriline katse tehakse iga lambitüübi ühe lambiga selle nimipinge juures.

Kolorimeetrilised katsed viiakse läbi sobivas pimikus kontrollitud ümbritseva temperatuuri juures 20 ±2 °C.

Absoluutsete mõõtmiste saamiseks kasutatakse lampide poolt kiiratava valguse värvuskatsetel täpset kolorimeetrit. CIE väljaanne nr 15.2 sisaldab teavet ja soovitusi kolorimeetriliste mõõtmiste ja valemite, samuti värvikomponentide ja värvsuskoordinaatide arvutamise kohta. Standard ISO/CIE 10527 sisaldab teavet nõutava 2° väljaga osalise filtreerimise kohta.

Enne kolorimeetrilist katset kontrollitakse mõõtmissüsteemi sobiva kalibreeritud valgusallikaga. Kontroll tuleb dokumenteerida.

Kolorimeetri ja valgusallika kalibreerimine peab olema seostatav lampi katsetatavas riigis kohaldavate siseriiklike standarditega.

Kolorimeetrilised katsed viiakse läbi goniomeetriga. Lamp kinnitatakse goniomeetrile ning kallutatakse horisontaalselt ja vertikaalselt ümber lambi valgustatud ala keskpunkti.

Kaugus lambi ja kolorimeetri vahel peab olema selline, mis tagaks detektori pinna täieliku ja ühtlase valgustuse. See mõõtmiskaugus dokumenteeritakse.

Katse ajal juhitakse elektrilampi konstantse pingega katsevool, mis võrdub lambi nimipingega. Õigete tulemuste saamiseks mõõdetakse pinget võimalikult lambi lähedal. Katsel kasutatav pinge ja vool dokumenteeritakse.

Enne katseks esitamist tuleb elektrivalgusallikat vanandada ja kohe pärast katset stabiliseerida tabelis H8 nimetatud aja jooksul.

Tabel H8.

Eri valgusallika tüüpide vanandamise ja stabilisatsiooni perioodid

| Valgusallika tüüp | Vanandamisperiood | Stabiliseerimisperiood |
| --- | --- | --- |
| Hõõglamp | 1 % nominaalsest tööajast, kuid vähemalt 1 tund | 15 minutit |
| Valgusdiood | 50 tundi | 1 tund |
| Halogeenlamp | 100 tundi | 30 minutit |
| Kõrgsurve elavhõbelamp | 100 tundi | 20 minutit |
| Kõrgsurve naatriumlamp | 100 tundi | 20 minutit |

Valgusallika tüüp

Vanandamisperiood

Stabiliseerimisperiood

Hõõglamp

1 % nominaalsest tööajast, kuid vähemalt 1 tund

15 minutit

Valgusdiood

50 tundi

1 tund

Halogeenlamp

100 tundi

30 minutit

Kõrgsurve elavhõbelamp

100 tundi

20 minutit

Kõrgsurve naatriumlamp

100 tundi

20 minutit

b)   Fotomeetrilised katsed

Katsetega määratakse valgustugevus, mida lamp kiirgab eri nurkade all, millede valgustugevus on kindlaks määratud, ning seda kohaldatakse lambi kogu valgustatud alale.

Kolorimeetriline katse tehakse iga lambitüübi ühe lambiga selle nimipinge juures.

Kolorimeetrilised katsed viiakse läbi sobivas pimikus kontrollitava ümbritseva temperatuuri juures 20 ±2 °C.

Valgustugevust mõõdetakse fotomeetriga, mille mõõtmisvahemik on vähemalt 1 kuni 100 000 cd.

Vastavalt CIE väljaandele nr 69 ei tohi fotomeetri f1 viga spektraalkarakteristiku V(λ) suhtes olla üle 1,5 %. Fotomeetril peab olema seade või seadmed välise peegelduse vähendamiseks, kusjuures viimased ei tohi katta detektori pinnaosi.

Enne fotomeetrilist katset kontrollitakse mõõtmissüsteemi sobiva kalibreeritud valgusallikaga. Kontroll tuleb dokumenteerida.

Fotomeetri ja valgusallika kalibreerimine peab olema seostatav lampi katsetavas riigis kohaldavate siseriiklike standarditega.

Fotomeetrilistel katsetel tuleb kasutada sobivalt kalibreeritud goniomeetrit. Lamp kinnitatakse goniomeetrile ning kallutatakse horisontaalselt ja vertikaalselt ümber lambi valgustatud ala keskpunkti.

Kaugus lambi ja fotomeetri vahel peab olema selline, mis tagaks detektori pinna täieliku ja ühtlase valgustuse. See mõõtmiskaugus dokumenteeritakse.

Katse ajal juhitakse elektrilampi konstantse pingega katsevool, mis võrdub lambi nimipingega. Õigete tulemuste saamiseks mõõdetakse pinget võimalikult lambi lähedal. Katsel kasutatav pinge ja vool dokumenteeritakse.

Enne katseks esitamist tuleb elektrivalgusallikat vanandada ja kohe pärast katset stabiliseerida tabelis H8 nimetatud aja jooksul.

Kui fotomeetrilised katsed tehakse ainult valgusallikale, viiakse läbi tüüpkatse paigaldustingimustes, mis arvestab toiteallika, läätsede ja kaitsekatete kõrvalekalletega.

I LISA

Veeremiregistris nõutav teave

I.1   Üldine teave

Veeremiregister koosneb järgmistest osadest.

| A. | Kohaldamisala määratlus |
| --- | --- |

A.

Kohaldamisala määratlus

| B. | Osalevate poolte nimed |
| --- | --- |

B.

Osalevate poolte nimed

| C. | Vastavushindamine ja kasutussobivus |
| --- | --- |

C.

Vastavushindamine ja kasutussobivus

| D. | Veeremi omadused |
| --- | --- |

D.

Veeremi omadused

| E. | Ohutuse seisukohalt olulised hooldusandmed |
| --- | --- |

E.

Ohutuse seisukohalt olulised hooldusandmed

I.2   A osa. Veeremiregistri kohandamisala määratlus

See osa sisaldab registrisse kantud veeremi kindlakstegemist ja selle kavandatud kasutamist. Osa sisaldab järgmisi andmeid.

Tüübi kindlakstegemine (ainuomased karakteristikud, mille järgi võib ära tunda registris nimetatud veeremi)

Tüübinimetus (veeremi nimi, valikuline)

Veeremi identifitseerimine (tähtnumbriline kood)

Klass (1. või 2. klass)

Tüüp (rongikoosseis, EMR, DMR, elektri- või diiselvedur või reisivagun elektriveduritele, mille P>4500 kW või P<4500 kW)

Kindlaksmääratud koosseisud: üksiku veeremi puhul loetletakse ka kindlaksmääratud koosseisud, kus veerem on määratud sõitma.

Rakendusala (rongikoosseisudele: võimalus rongikoosseisude ühendamiseks; veeremitele: veeremit kasutavate koostalitlusvõimeliste rongide koostamisel rakendatavad eeskirjad).

I.3   B osa. Osalevate poolte nimed

Registri selles jaotises määratakse kindlaks osapooled, kes osalevad või on osalenud veeremi allsüsteemide ja muude allsüsteemide rongisisese koostu projekteerimisel, valmistamisel ja töötamisel. See määrab kindlaks kõigi järgnevate osapoolte andmed.

Kui ühe osa eest vastutab mitu osapoolt, on registris toodud kõigi osapoolte andmed ja nende vahel jaotatud kohustused.

Valdaja (osapool, kes omaniku või käsutajana kasutab veeremit alaliselt transpordivahendina majanduslikul otstarbel (COTIF, D lisa „CUV”, artikkel 2)

Omanik

Raudtee-ettevõtja, kes vastutab veeremi tehnilise haldamise eest.

Raudtee-ettevõtja, kes vastutab veeremi töötamise eest.

Peatöövõtja või tootja(d) või nende volitatud esindajad (osapooled, kes oma tegevusega aitavad täita olulisi KTK nõudeid). See hõlmab osapooli,

| — | kes vastutavad kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest); |
| --- | --- |

—

kes vastutavad kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest);

| — | kes on seotud ainult allsüsteemi projekti osadega (kes teevad näiteks allsüsteemi projekteerimis- või koostetöid või paigaldamist). |
| --- | --- |

—

kes on seotud ainult allsüsteemi projekti osadega (kes teevad näiteks allsüsteemi projekteerimis- või koostetöid või paigaldamist).

I.4   C osa. Vastavushindamine

See osa sisaldab vastavushindamise dokumentatsiooni.

Vastavussertifikaat (teavitatud asutus, kuupäev ja tunnus)

Kasutuselevõtuluba (riiklik ametiasutus, kuupäev ja tunnus)

KTK (kohaldatud KTK versioon või versioonid)

Asjad, mida tuleb kontrollida kasutusaegse
  kogemuse ja korralduste põhjal, mis hõlmavad neid asju.

I.5   D osa. Veeremi karakteristikud

See osa koosneb kolmest allosast:

| — | Osa D.1: veeremi allsüsteem, |
| --- | --- |

—

Osa D.1: veeremi allsüsteem,

| — | Osa D.2: juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rongisisene koost, |
| --- | --- |

—

Osa D.2: juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rongisisene koost,

| — | Osa D.3: energiavarustuse allsüsteemi rongisisene koost. |
| --- | --- |

—

Osa D.3: energiavarustuse allsüsteemi rongisisene koost.

I.5.1   Veeremi allsüsteemi osa D.1

Veeremiregistri osa sisaldab järgmist:

| — | kõigi E lisa tabelis E.1 toodud karakteristikute vastavushindamine, kui on olemas aktsepteeritud piirang või väärtushinnangute valik. Need andmed esitatakse tabelis I.1; |
| --- | --- |

—

kõigi E lisa tabelis E.1 toodud karakteristikute vastavushindamine, kui on olemas aktsepteeritud piirang või väärtushinnangute valik. Need andmed esitatakse tabelis I.1;

| — | vastavushindamise tulemused kõigi karakteristikute kohta, mille korral KTK lubab erandeid (kõik peatükis 7.3 olevad karakteristikud). Need andmed esitatakse tabelis I.1; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise tulemused kõigi karakteristikute kohta, mille korral KTK lubab erandeid (kõik peatükis 7.3 olevad karakteristikud). Need andmed esitatakse tabelis I.1;

| — | vajaduse korral L lisas toodud kiirraudtee veeremi KTK vastavushindamise tulemused. Need andmed esitatakse tabelis I.1; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral L lisas toodud kiirraudtee veeremi KTK vastavushindamise tulemused. Need andmed esitatakse tabelis I.1;

| — | tabelis I.1 sätestatud veeremi omadused; |
| --- | --- |

—

tabelis I.1 sätestatud veeremi omadused;

| — | kiirraudtee veeremi KTKs osutatud dokumendid: 4.2.1.1a ja 4.2.7.9.1 Halvenenud tingimused, 4.2.7.5 Tõste- ja päästetööd; |
| --- | --- |

—

kiirraudtee veeremi KTKs osutatud dokumendid: 4.2.1.1a ja 4.2.7.9.1 Halvenenud tingimused, 4.2.7.5 Tõste- ja päästetööd;

| — | viited koostalitlusvõime komponentidele, mida veeremi allsüsteemis kasutatakse. |
| --- | --- |

—

viited koostalitlusvõime komponentidele, mida veeremi allsüsteemis kasutatakse.

I.5.2   Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi osa D.2

See veeremiregistri osa sisaldab teavet teiste KTKde kohta seoses veeremi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga. Nimetatud teabe vorming vastab tabelis I.1 esitatud vormingule.

I.5.3   Energiavarustuse allsüsteemi osa D.3

See veeremiregistri osa sisaldab teavet teiste KTKde kohta seoses veeremi energiavarustuse allsüsteemiga. Nimetatud teabe vorming vastab tabelis I.1 esitatud vormingule.

I.6   E osa. Hooldusandmed

Ettevõte, kes vastutab veeremi ja tehnilise dokumentatsiooni haldamise eest.

Viited hooldusdokumentatsioonile vastavalt käesoleva KTK punktile 4.2.10.2.2.

Ohutuse seisukohalt olulised hooldusandmed (vt punkt 4.2.10.2.2).

Tabel I.1

Veeremiregistri kanded osas D.1

| Punkt | Veeremi omadused | Tüüp, väärtus või valik |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.1.b | Rongide suurim sõidukiirus | Maksimumkiirus |
| 4.2.2.2 | Rongi otstes olevad haakeseadised | Haakeseadiste tüüp |
| 4.2.2.4.1 | Reisijate trepp (kuni PRM KTK jõustumiseni) | Veeremiga ühilduvad platvormide kõrgused |
| 4.2.3.1 | Kinemaatiline gabariit | Kasutatav veeremi kinemaatiline gabariit |
| 4.2.3.2 | Staatiline teljekoormus | Väärtus |
| 4.2.3.3.2 | Teljepukside seisundi jälgimine | Varjestatud või mitte
  2. klass: rongisisene või mitte |
| 4.2.3.4.3 a) | Vertikaalne dünaamiline rattakoormus | Väärtus |
| 4.2.3.4.5 | Veeremi stabiilsust tagav konstruktsioon | Kiirus
  Koonilisus või iseseisvalt pöörlevate rataste olemasolu |
| 4.2.3.5 | Rongi maksimaalne pikkus | Väärtus |
| 4.2.3.6
  4.2.4.7 | Suurimad kalded
  Pidurite tööparameetrid järskudel kallakutel | Väärtus |
| 4.2.3.7 | Rööbastee vähim kõverusraadius | Väärtus |
| 4.2.4.1 | Minimaalne pidurdustõhusus | Pidurduskõver ja vahendid pidurdustõhususe saavutamiseks |
| 4.2.6.1 | Keskkonnatingimused | Kliimatsoon |
| 4.2.6.2.2 | Aerodünaamilised koormused platvormil olevatele reisijatele | Hindamisel kasutatud platvormi kõrgus |
| 4.2.7.2 | Tuleohutus | A või B kategooria tuleohutus |
| 4.2.8.3.1.1 | Energiavarustus | Pinge ja sageduse väärtused |
| 4.2.8.3.2 | Maksimaalne võimsus ja vool, mis on lubatud võtta kontaktvõrgust | Väärtused |

Punkt

Veeremi omadused

Tüüp, väärtus või valik

4.2.1.1.b

Rongide suurim sõidukiirus

Maksimumkiirus

4.2.2.2

Rongi otstes olevad haakeseadised

Haakeseadiste tüüp

4.2.2.4.1

Reisijate trepp (kuni PRM KTK jõustumiseni)

Veeremiga ühilduvad platvormide kõrgused

4.2.3.1

Kinemaatiline gabariit

Kasutatav veeremi kinemaatiline gabariit

4.2.3.2

Staatiline teljekoormus

Väärtus

4.2.3.3.2

Teljepukside seisundi jälgimine

Varjestatud või mitte

2. klass: rongisisene või mitte

4.2.3.4.3 a)

Vertikaalne dünaamiline rattakoormus

Väärtus

4.2.3.4.5

Veeremi stabiilsust tagav konstruktsioon

Kiirus

Koonilisus või iseseisvalt pöörlevate rataste olemasolu

4.2.3.5

Rongi maksimaalne pikkus

Väärtus

4.2.3.6

4.2.4.7

Suurimad kalded

Pidurite tööparameetrid järskudel kallakutel

Väärtus

4.2.3.7

Rööbastee vähim kõverusraadius

Väärtus

4.2.4.1

Minimaalne pidurdustõhusus

Pidurduskõver ja vahendid pidurdustõhususe saavutamiseks

4.2.6.1

Keskkonnatingimused

Kliimatsoon

4.2.6.2.2

Aerodünaamilised koormused platvormil olevatele reisijatele

Hindamisel kasutatud platvormi kõrgus

4.2.7.2

Tuleohutus

A või B kategooria tuleohutus

4.2.8.3.1.1

Energiavarustus

Pinge ja sageduse väärtused

4.2.8.3.2

Maksimaalne võimsus ja vool, mis on lubatud võtta kontaktvõrgust

Väärtused

J LISA

Tuuleklaasi omadused

J.1   Optilised omadused

Juhiruumi paigaldatud ja vastavalt orienteeritud tuuleklaas ei tohi vaadet moonutada kogu nägemisala ulatuses.

J.1.1   Optiline moonutus

Lihtne moonutus mõõdetuna standardis ECE R 43 A3/9.2 või standardi ISO 3538:1997 punktis 5.3 sätestatud meetodi kohaselt ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

| a) | maksimaalselt 2,5 kaareminutit primaarses vaateväljas; |
| --- | --- |

a)

maksimaalselt 2,5 kaareminutit primaarses vaateväljas;

| b) | maksimaalselt 6,5 kaareminutit sekundaarses vaateväljas. |
| --- | --- |

b)

maksimaalselt 6,5 kaareminutit sekundaarses vaateväljas.

Primaarses ja sekundaarses vaateväljas ei tohi esineda projekteeritud joonte märgatavaid katkevusi.

Joonis J.1

Tuuleklaasi väljad

Image

Selgitus

| 1 | Väljaspool | A-väli | Primaarne vaateväli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Seespool | B-väli | Sekundaarne vaateväli |
| | | C-väli | Perifeerne väli |

1

Väljaspool

A-väli

Primaarne vaateväli

2

Seespool

B-väli

Sekundaarne vaateväli

C-väli

Perifeerne väli

Punktid W, X, Y ja Z on väljaspool tuuleklaasi asuvate joonte ning juhi silmade ja kõrge või madala signaali vaheliste kujuteldavate joonte ristumiskohad.

Punktid ühendatakse omavahel joonega (vt ülaltoodud joonist).

J.1.2   Teisene kujutis

Juhiruumi paigaldatud tuuleklaas ei tohi põhjustada teisese kujutise eraldumist, mis võib juhti segada või häirida.

Esmase ja teisese kujutise vaheline nurk paigaldatud asendis ei tohi olla suurem kui:

| — | 15 kaareminutit primaarses vaateväljas; |
| --- | --- |

—

15 kaareminutit primaarses vaateväljas;

| — | 25 kaareminutit sekundaarses vaateväljas. |
| --- | --- |

—

25 kaareminutit sekundaarses vaateväljas.

J.1.3   Hägusus

Hägususe maksimaalväärtus ei tohi ületada 2 %, kui mõõta vastavalt standardile ECE R 43 A3/4.

J.1.4   Läbistustegur

Standardi ECE R 43 A3/9.1 või standardi ISO 3538:1997 punkti 5.1 kohaselt mõõdetud paigaldusasendis tuuleklaasi primaarse ja sekundaarse vaatevälja visuaalne edastusvõime peab olema üle 65 %.

J.1.5   Värvsus

Värvsusega seotud nõuded jäävad avatuks.

J.2   Konstruktsiooninõuded

J.2.1   Löögid

Esiklaasi vastupidavust lendavate esemete suhtes hinnatakse järgmiselt.

Vastu akent heidetakse silindriline katsekeha. Katsekeha ehitus on näidatud joonisel J.2. Kui katsekeha saab kokkupõrkel püsivaid kahjustusi, tuleb see uuega asendada.

Katse jaoks tuleb esiaken kinnitada samasuguse konstruktsiooniga raami sisse nagu veeremil.

Katsetamise ajal peab akna temperatuur olema vahemikus +15 °C ja +35 °C. Eeldatakse, et katsekeha põrkab vastu akent täisnurga all; teise võimalusena võib katsetatava akna paigaldada katsekeha ette sama nurga all, nagu veeremis kasutatakse.

Katsekeha kiirus põrkehetkel on järgmine:

| Vp | = | Vmax+ 160 km/h |
| --- | --- | --- |
| kus Vp | = | katsekeha kiirus km/h põrkehetkel |
| Vmax | = | rongikoosseisu suurim kiirus (km/h) |

Vp

=

Vmax+ 160 km/h

kus Vp

=

katsekeha kiirus km/h põrkehetkel

Vmax

=

rongikoosseisu suurim kiirus (km/h)

Katse loetakse õnnestunuks, kui:

| — | katsekeha ei tungi läbi esiakna, |
| --- | --- |

—

katsekeha ei tungi läbi esiakna,

| — | aken jääb raami. |
| --- | --- |

—

aken jääb raami.

Joonis J.2

Katsekeha joonis

Image

Selgitus

| 1 | Lõige A–A | 4 | Poolkerakujulise otsa freesitud pind (1 mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Terasest katsekeha ots | 5 | Alumiiniumsulamist katsekeha |
| 3 | Materjali võib eemaldada reguleerimise eesmärgil | Katsekeha mass peab olema 1 000 g. |

1

Lõige A–A

4

Poolkerakujulise otsa freesitud pind (1 mm)

2

Terasest katsekeha ots

5

Alumiiniumsulamist katsekeha

3

Materjali võib eemaldada reguleerimise eesmärgil

Katsekeha mass peab olema 1 000 g.

J.2.2   Killunemine

Juhti tuleb kaitsta kildude eest.

Killunemiskatse tehakse käesoleva KTK punktis 4.2.2.7.c sätestatud katsekehade löögikatsete ajal. Alumiiniumleht paksusega 0,15 mm ja mõõtmetega 500x500 mm asetatakse heitesuunal katsekeha taha 500 mm kaugusele. Killunemiskatse loetakse õnnestunuks, kui alumiiniumkattesse ei teki auku.

K LISA

Sidur

K.1   Siduri joonis

Siduri kuju võib olla erinev, kuid mõõtmed peavad vastama joonisel K1 esitatud mõõtmetele.

Joonis K1

Siduri mõõtmed

Image

Töökorras ja uute ratastega veeremi siduri keskkoht asub 1 025 mm +15 mm/– 5 mm kõrgusel sõidupinnast.

K.2   Remondi- ja päästetöödel kasutatav puksiirseadis

K.2.1   Mõisted

Remondiks kasutatavaid veeremeid (vedurid, rongid) nimetatakse „remondiveeremiteks”.

Selles lisas kirjeldatud pääste-, hädaabi- ja remondiveeremitel kasutatavat sidurit nimetatakse „puksiirseadiseks”.

Automaatsidurisüsteem peab geomeetriliselt ja funktsionaalselt ühtima tüüp 10 lukustussüsteemiga keskpuhvri automaatsiduriga (tuntakse ka „Scharfenberg” süsteemina) ja seda nimetatakse „automaatsiduriks”.

„Veokonks” tähendab veokonksu, mis vastab 2005. aasta kaubavagunite KTK punktis 4.2.2.1.2 esitatud kujule ja mõõtmetele; töökorras ja uute ratastega veeremi veokonksu kõrgus rööbaste pealispinnast peab olema 1 025+15/–5 mm.

Terminit „poolsidur” kasutatakse piduriseadme kirjeldamiseks, mis ühendatakse veeremi ja päästerongi sidurite vahel asuvate õhutorudega (suur piduritoru ja suur õhutoru).

K.2.2   Üldtingimused

K.2.2.1   Kiirused

Remonditavate rongide pukseerimisel lubatud kiirused:

| | minimaalne kiirus | soovitatav kiirus |
| --- | --- | --- |
| Rongi veetakse | 30 km/h | 100 km/h |
| Rongi lükatakse | 30 km/h | |

minimaalne kiirus

soovitatav kiirus

Rongi veetakse

30 km/h

100 km/h

Rongi lükatakse

30 km/h

K.2.2.2   Pidurid

Remonditav rong ühendatakse remondirongi piduritorustikuga ja pidurdamine toimub selle kaudu.

K.2.2.3   Pneumoühendused

Rongide liikumine ja pidurdamine on ohutu, kui ühendada ainult piduritorustik. Ühendada võib ka ainult õhupaagi peatoru, kui remonditava rongi operaatori poolt määratud eriprotseduur seda lubab. Kui õhupaagi peatoru pole võimalik ühendada, tuleb reisijate ohutuse tagamiseks kasutada vastavaid ekspluatatsioonieeskirju.

K.2.2.4   Külgehaakimine

Remondirong peab jääma seisma remonditava rongi ette. Kahe rongi sidurite haakumiseks liigub remondirong kiirusel 2 km/h.

K.2.2.5   Lahtihaakimine

Lahtihaakimine toimub käsitsi või automaatselt.

K.2.3   Automaatsiduriga varustatud rongi pukseerimine

K.2.3.1   Üldtingimused

Kui automaatsiduriga rongi veetakse puhver- ja veoseadiste komponentidega varustatud veoüksusega, peab puksiirseadis taluma ilma jäävdeformatsioonita järgmisi staatilisi jõude:

| — | siduri tõmbetugevus – 300 kN |
| --- | --- |

—

siduri tõmbetugevus – 300 kN

| — | siduri survetugevus – 250 kN |
| --- | --- |

—

siduri survetugevus – 250 kN

K.2.3.2   Ühendustingimused

Mehaaniline ühendus

Puksiirseadis peab olema konstrueeritud nii, et kaks inimest paigaldavad selle vähemalt 15 minutiga, selle suurim kaal ei tohi olla üle 45 kg.

Rongi siduri ja remondirongile kinnitatud puksiirseadise mehaaniline ühendamine toimub automaatselt.

Tuleb tagada, et puhver- ja veoseadiste komponentidega varustatud rongile kinnitatud puksiirseadist saaks ühendada teise rongi automaatsiduriga, et rong saaks sõita horisontaalkõverikes raadiusega R ≥ 150 m või vertikaalkõverikes raadiusega R ≥ 600 m (harjal) või R ≥ 900 m (lohus) (vt 2006. aasta kiirraudtee infrastruktuuri KTK punkt 4.2.25.3)

Rong on vedamiseks valmis, kui puksiirseadis haakub remondirongi veokonksuga ja kinnitub konksu külge.

Puksiirseadise kinnitamisel tuleb arvestada, et see ei takistaks veokonksu vaba liikumist.

Puksiirseadis peab olema varustatud vajalike osadega ja selle paigaldamiseks pole vaja täiendavaid tööriistu.

Kui puksiirseadis on paigaldatud sõiduki veokonksu külge,

| — | tsentreeritakse puksiirseadis veokonksul käsitsi, |
| --- | --- |

—

tsentreeritakse puksiirseadis veokonksul käsitsi,

| — | peab säilima veokonksu normaalne horisontaalne lõtk, |
| --- | --- |

—

peab säilima veokonksu normaalne horisontaalne lõtk,

| — | peab säilima veokonksu normaalne vertikaalne lõtk, |
| --- | --- |

—

peab säilima veokonksu normaalne vertikaalne lõtk,

| — | puksiirseadise vertikaalkinnitus pean olema lihtsalt teostatav, |
| --- | --- |

—

puksiirseadise vertikaalkinnitus pean olema lihtsalt teostatav,

| — | kõik kallutusseadmed tuleb välja lülitada. |
| --- | --- |

—

kõik kallutusseadmed tuleb välja lülitada.

Selleks et mitte ületada puksiirseadise mehaanilist tugevust, peab puksiirseadise ja remonditava rongi siduri tsentritevaheline kõrgus olema alla 75 mm.

Pneumoühendus

Õhutorustik (suur piduritoru ja suur õhutoru) tuleb ühendada järgmiselt.

Remondirongi pidurivoolikud ühendatakse siduril olevate vastavate ühendustorudega poolsidurite abil (vt joonis K2).

Seejuures peavad õhutorud saama vabalt liikuda ümber pikitelje.

Joonis K2

Õhutoru ühendamine siduri ja remondiveoüksusega

Image

See on lubatud 1. ja 2. klassi automaatsiduriga varustatud seadmete puhul, milledel on täiendavad toruühendused õhutorude otseühendamiseks remondirongiga.

K.2.4   Veokonksuga varustatud rongi pukseerimine

K.2.4.1   Üldtingimused

Rakendatakse kõiki eelmises punktis K.2.3 sätestatud nõudeid, arvestades järgmisi muudatusi, mis tulenevad puksiirseadise paigaldamisest.

K.2.4.2   Ühendustingimused

Mehaaniline ühendus

Päästetava rongi ja remondirongile kinnitatud automaatsiduri mehaaniline ühendamine toimub automaatselt.

Pneumoühendused

Õhutorustik (suur piduritoru ja suur õhutoru) tuleb ühendada vastavate õhutorudega. Lahtiühendatud torusid ei ole oluline ühendada pneumaatiliselt.

L LISA

Kiirraudtee veeremi KTKs määratlemata aspektid, mille jaoks kehtivad siseriiklikud eeskirjad

| Üldist |
| --- |
| Täiendavad nõuded veeremile, mille maksimumkiirus on üle 351 km/h (punkt 1.1) |
| Mehaanilised osad |
| Pöördvankrid: ehitus, valmistamine ja tüübikinnitus — kasutatav terasemark — tugevus — vibratsiooni summutamine, kriitiline väänderesonants (veoüksus) |
| Pöördvankri käitumine kõverikel |
| Rattapaar: ehitus, valmistamine ja tüübikinnitus — lubatud veerekontakti vead töötamisel |
| Veeremi kerele, pöördvankri raamile ja teljepuksidele kinnitatud seadmed ja nende kinnitusnõuded. |
| Vastupidavus väsimuskoormusele |
| Mittepurustava katse sertifitseerimisprotsess |
| Sobivus vagunite sorteerimiseks kaldteedel: sidurid, ülesõit sorteerimismäe tipust, koostamislöökide taluvus |
| Raudteeveeremite identifitseerimine (punkt 4.2.7.15) |
| Reisijate trepp (punkt 4.2.2.4.1) |
| Teljepuksi ülekuumenemise tuvastussüsteemi; alarmitasemed (punkt 4.2.3.3.2) |
| Juhiistme ohutus-, tervise- ja ergonoomilised nõuded (punkt 4.2.2.6) |
| Tuuleklaasi värvsuse nõuded |
| Dünaamiline käitumine |
| Kvaasistaatilise jõu Yqst piiramine |
| Pidurdamine |
| Pneumopidur: omadused (sealhulgas automaatne rakendumine siduri suruõhuliini katkemise korral) |
| Muud piduritüübid |
| Liitpiduriklotside kasutamine |
| Piduriklotsid/piduriketta hõõrdeteguri vähenemine niiskuse toimel (P lisa) |
| Vedamine/energia |
| Rongi elektrikaitse: kaitselüliti asukoht, rikked pärast rongi kaitselülitit |
| Pantograafide kontrollimine, pantograafi tõstemehhanismi varumehhanism suruõhu puudumisel peamahutis |
| Kontaktliini kaitse kuumade heitgaaside eest |
| Diiselmootor ja muud termilised veosüsteemid |
| Diiselmootori ja muude termiliste veosüsteemide kütuse kvaliteet |
| Tankimisseadmed (punkt 4.2.9.8) |
| Juhtseadmed ja signalisatsiooniga liidesed |
| Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired (punkt 4.2.6.6.1) |
| Ainult juhi poolt kasutatavad seadmed |
| Ohutus |
| Ohutusega seotud funktsioonide ohutustasemed (SIL) |
| Isikute ohutus ja tervis (hõlmatud EL direktiiviga 58/2001) |
| Ohutusega seotud käitumisjuhiste esitamine reisijatele. Evakueerimisteabe esitamine ja varuväljapääsude tähistamine sobivates keeltes. |
| Toidu valmistamine ja säilitamine (1) |
| Elektromagnetiline ühenduvus südamestimulaatoritega (1) |
| Väline kokkupõrkekindlus |
| Tuleohutus |
| Tulekahju vältimismeetmed (punkt 4.2.7.2.2) |
| Keskkond |
| Soojusmootori heitgaasid |
| Keelatud või piiratud kasutusega materjalide ja toodete kasutamine (asbest, PCB, CFC, jm.) |
| Toiming |
| Veeremi remontimine |
| Aerodünaamika |
| Külgtuule mõju 1. klassi kallutusseadmega rongidele ja 2. klassi rongidele (punkt 4.2.6.3) |
| Aerodünaamilised mõjud ballastile (punkt 4.2.3.11) |
| Hindamine |
| Hoolduseeskirjade hindamine. Vastavushindamismenetlus (F lisa punkt F.4) |

Üldist

Täiendavad nõuded veeremile, mille maksimumkiirus on üle 351 km/h (punkt 1.1)

Mehaanilised osad

Pöördvankrid: ehitus, valmistamine ja tüübikinnitus — kasutatav terasemark — tugevus — vibratsiooni summutamine, kriitiline väänderesonants (veoüksus)

Pöördvankri käitumine kõverikel

Rattapaar: ehitus, valmistamine ja tüübikinnitus — lubatud veerekontakti vead töötamisel

Veeremi kerele, pöördvankri raamile ja teljepuksidele kinnitatud seadmed ja nende kinnitusnõuded.

Vastupidavus väsimuskoormusele

Mittepurustava katse sertifitseerimisprotsess

Sobivus vagunite sorteerimiseks kaldteedel: sidurid, ülesõit sorteerimismäe tipust, koostamislöökide taluvus

Raudteeveeremite identifitseerimine (punkt 4.2.7.15)

Reisijate trepp (punkt 4.2.2.4.1)

Teljepuksi ülekuumenemise tuvastussüsteemi; alarmitasemed (punkt 4.2.3.3.2)

Juhiistme ohutus-, tervise- ja ergonoomilised nõuded (punkt 4.2.2.6)

Tuuleklaasi värvsuse nõuded

Dünaamiline käitumine

Kvaasistaatilise jõu Yqst piiramine

Pidurdamine

Pneumopidur: omadused (sealhulgas automaatne rakendumine siduri suruõhuliini katkemise korral)

Muud piduritüübid

Liitpiduriklotside kasutamine

Piduriklotsid/piduriketta hõõrdeteguri vähenemine niiskuse toimel (P lisa)

Vedamine/energia

Rongi elektrikaitse: kaitselüliti asukoht, rikked pärast rongi kaitselülitit

Pantograafide kontrollimine, pantograafi tõstemehhanismi varumehhanism suruõhu puudumisel peamahutis

Kontaktliini kaitse kuumade heitgaaside eest

Diiselmootor ja muud termilised veosüsteemid

Diiselmootori ja muude termiliste veosüsteemide kütuse kvaliteet

Tankimisseadmed (punkt 4.2.9.8)

Juhtseadmed ja signalisatsiooniga liidesed

Signaalimissüsteemis ja sidevõrgus tekitatavad häired (punkt 4.2.6.6.1)

Ainult juhi poolt kasutatavad seadmed

Ohutus

Ohutusega seotud funktsioonide ohutustasemed (SIL)

Isikute ohutus ja tervis (hõlmatud EL direktiiviga 58/2001)

Ohutusega seotud käitumisjuhiste esitamine reisijatele. Evakueerimisteabe esitamine ja varuväljapääsude tähistamine sobivates keeltes.

Toidu valmistamine ja säilitamine (1)

Elektromagnetiline ühenduvus südamestimulaatoritega (1)

Väline kokkupõrkekindlus

Tuleohutus

Tulekahju vältimismeetmed (punkt 4.2.7.2.2)

Keskkond

Soojusmootori heitgaasid

Keelatud või piiratud kasutusega materjalide ja toodete kasutamine (asbest, PCB, CFC, jm.)

Toiming

Veeremi remontimine

Aerodünaamika

Külgtuule mõju 1. klassi kallutusseadmega rongidele ja 2. klassi rongidele (punkt 4.2.6.3)

Aerodünaamilised mõjud ballastile (punkt 4.2.3.11)

Hindamine

Hoolduseeskirjade hindamine. Vastavushindamismenetlus (F lisa punkt F.4)

---

(1)  Raudteele mitteomased terviseküsimused, mis vajavad täpsustamist.

M LISA

Kasutusaja piirangud rataste ja rattapaaride geomeetrilistele mõõtmetele

Tabel M.1

Mõõtmed 1 435 mm rööpmelaiuse puhul

| Nimetus | Rattadiameeter D (mm) | Minimaalväärtus (mm) | Maksimaalväärtus (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Allsüsteemiga seotud nõuded |
| Rattaharjade kontaktpindade vaheline kaugus (SR)
  SR = AR+Sd(vasak ratas)+Sd(parem ratas) | ≥ 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 ja ≥ 330 | 1 415 | 1 426 |
| Edasi-tagasi kaugus (AR) | ≥ 840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 ja ≥ 330 | 1 359 | 1 363 |
| Koostalitlusvõimelise rattaga seotud nõuded |
| Rummu laius (BR+kraat) | ≥ 330 | 133 | 145 |
| Rattaharja paksus (Sd) | ≥ 840 | 22 | 33 |
| < 840 ja ≥ 330 | 27,5 | 33 |
| Rattaharja kõrgus (Sh) | ≥ 760 | 27,5 | 36 |
| < 760 ja ≥ 630 | 30 | 36 |
| < 630 ja ≥ 330 | 32 | 36 |
| Rattaharja kant (qR) | ≥ 330 | 6,5 | |
| Rataste veerepinna defektid, nt kulunud rattad, rattapinna koordumine, praod, sooned, süvendid jm | Kuni Euroopa standardi avaldamiseni rakendatakse riiklikke eeskirju |

Nimetus

Rattadiameeter D (mm)

Minimaalväärtus (mm)

Maksimaalväärtus (mm)

Allsüsteemiga seotud nõuded

Rattaharjade kontaktpindade vaheline kaugus (SR)

SR = AR+Sd(vasak ratas)+Sd(parem ratas)

≥ 840

1 410

1 426

< 840 ja ≥ 330

1 415

1 426

Edasi-tagasi kaugus (AR)

≥ 840

1 357

1 363

< 840 ja ≥ 330

1 359

1 363

Koostalitlusvõimelise rattaga seotud nõuded

Rummu laius (BR+kraat)

≥ 330

133

145

Rattaharja paksus (Sd)

≥ 840

22

33

< 840 ja ≥ 330

27,5

33

Rattaharja kõrgus (Sh)

≥ 760

27,5

36

< 760 ja ≥ 630

30

36

< 630 ja ≥ 330

32

36

Rattaharja kant (qR)

≥ 330

6,5

Rataste veerepinna defektid, nt kulunud rattad, rattapinna koordumine, praod, sooned, süvendid jm

Kuni Euroopa standardi avaldamiseni rakendatakse riiklikke eeskirju

AR mõõdetakse rööpa pealispinnast. AR ja SR peavad vastama koormusega ja koormuseta tingimustele ja lahtistele rattapaaridele. Veeremi tarnija võib konkreetsele veeremile määrata piirväärtustest väiksemad tolerantsid.

Joonis M.1

Sümbolid

Image

Tabel M.2

Mõõtmed 1 520 ja 1 524 mm rööpmevahe puhul

| Nimetus | Rattadiameeter (mm) | Gabariit (mm) | Minimaalväärtus (mm) | Maksimaalväärtus (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allsüsteemiga seotud nõuded |
| Rattaharjade väliskülgede vaheline kaugus (SR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| Rattaharjade sisekülgede vaheline kaugus (AR) | ≥840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| Koostalitlusvõimelise rattaga seotud nõuded |
| Rummu laius (BR) | ≥ 840 | 1 520 | 130 | 145 (1) |
| 1 524 | 134 | 145 (1) |
| Rattaharja paksus (Sd) | ≥840 | | 20 | 33
  36 (2) |
| Rattaharja kõrgus (Sh) | ≥840 | | 28 | 36 |
| Rattaharja kant (QR) | ≥ 840 | | 6.5 | |
| Ülalpool esitatud mõõtmed on toodud funktsioon ülemise rööpa tasapinnast ja neist tuleb nii tühja kui ka koormatud veeremi puhul kinni pidada. |

Nimetus

Rattadiameeter (mm)

Gabariit (mm)

Minimaalväärtus (mm)

Maksimaalväärtus (mm)

Allsüsteemiga seotud nõuded

Rattaharjade väliskülgede vaheline kaugus (SR)

≥ 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

Rattaharjade sisekülgede vaheline kaugus (AR)

≥840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

Koostalitlusvõimelise rattaga seotud nõuded

Rummu laius (BR)

≥ 840

1 520

130

145 (1)

1 524

134

145 (1)

Rattaharja paksus (Sd)

≥840

20

33

36 (2)

Rattaharja kõrgus (Sh)

≥840

28

36

Rattaharja kant (QR)

≥ 840

6.5

Ülalpool esitatud mõõtmed on toodud funktsioon ülemise rööpa tasapinnast ja neist tuleb nii tühja kui ka koormatud veeremi puhul kinni pidada.

---

(1)  Koos kraadi väärtusega.

(2)  Lubatud siis, kui AR on 1 442.

M I LISA

Kasutamata

M II LISA

Kasutamata

M III LISA

Kasutamata

M IV LISA

Tualeti tühjendussüsteemi tihendid

Joonis M IV.1

Image

| | A [mm] | B [mm] | C [mm] |
| --- | --- | --- | --- |
| 3" tihend | 94,45 | 76,20 | 6,35 |
| 1" tihend | 39,69 | 26,98 | 6,35 |

A [mm]

B [mm]

C [mm]

3" tihend

94,45

76,20

6,35

1" tihend

39,69

26,98

6,35

Üldised tolerantsid +/– 0,1

Materjal: fekaalikindel elastomeer, nt FPM (fluorkummi)

Joonis M IV.2

3" tühjendustoru ühendus ja 1" loputustoru ühendus (välisosa)

Image

| | A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3" ühendus | 92,20 | 104 | 55 | 7,14 | 4 | 82,55 | 133,3 |
| 1" ühendus | 37,24 | 40,50 | 37,50 | 7,14 | 2,4 | 44,45 | 65 |

A

B

C

D

E

F

G

3" ühendus

92,20

104

55

7,14

4

82,55

133,3

1" ühendus

37,24

40,50

37,50

7,14

2,4

44,45

65

Üldised tolerantsid +/– 0,1

Materjal: roostevaba teras

M V LISA

Veemahutite sisselaskeühendused

Joonis M V.1

Image

M VI LISA

Veeremi tualetitühjendussüsteemi ühendused

Joonis M VI.1

3" tühjendustoru ots (siseosa)

Image

Joonis M VI.2

Täiendav 1" loputuspaagi toruühendus (siseosa)

Image

N LISA

Müra mõõtmistingimused

N.1   Kõrvalekalded standardist EN ISO 3095:2005

N.1.1   Püsimüra

Püsimüra mõõtmised tehakse standardi EN ISO 3095:2005 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega (vt tabel N1).

Tavaline töötamine on töötamine välistemperatuuril 20 °C. Tootja esitab konstruktsiooniparameetrid, mis on vajalikud, et simuleerida töötamist 20 °C juures.

Tabel N1

Püsimüra, kõrvalekalded standardist EN ISO 3095: 2005

| Punkt
  Standard EN ISO 3095:2005 | Teema | Kõrvalekalle
  (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) |
| --- | --- | --- |
| 6.2.3 | Mikrofoni asendid, seisva veeremi müra mõõtmine | Mõõtmised tehakse standardi EN ISO 3095:2005 A lisa joonise A.1 kohaselt, kusjuures rongi mõlemale küljele paigaldatakse vähemalt kuus mikrofoni. Kui ei rakendata korrapäraseid vahemikke, tuleb lisada kaalutud keskmine vastavalt järgmisele valemile:



  kus Si= mõõtepinna i pindala, LpAeq,i = mõõdetud müratase punktis i, N = mõõtepunktide koguarv, Stotal = kogu mõõtepinna pindala. |
| 6.3.1 | Veeremi seisund | Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. |
| 7.5.1 | Üldist | Mõõtmisaeg on 60 s. |
| 7.5.2 | Reisivagunid, vagunid ja elektrilised jõuallikad | Kõik seadmed, mis võivad veeremi seistes töötada, sealhulgas peaveoseade, kui see on olemas, kuid välja arvatud piduri õhukompressor, peavad töötama. Lisaseadmed peavad töötama tavalisel koormusel. |
| 7.5.3.1 | Sisepõlemismootoriga jõuallikad | Mootor töötab tühikäigul koormuseta, ventilaator tavalisel koormusel, lisaseadmed tavalisel koormusel, piduri õhukompressor ei tööta. |
| 7.5.3.2 | Sisepõlemismootoriga jõuallikad | Käesolev säte ei kehti diiselvedurite ja DMRide suhtes. |
| 7.5.1 | Seisva veeremi üldise müra mõõtmine | Püsimüra helitase on kõikides käesolevate standardi EN ISO 3095: 2005 lisa A joonise A.1 kohastes mõõtmispunktides mõõdetud väärtuste keskmine. |

Punkt

Standard EN ISO 3095:2005

Teema

Kõrvalekalle

(märgitud poolpaksus kursiivkirjas)

6.2.3

Mikrofoni asendid, seisva veeremi müra mõõtmine

Mõõtmised tehakse standardi EN ISO 3095:2005 A lisa joonise A.1 kohaselt, kusjuures rongi mõlemale küljele paigaldatakse vähemalt kuus mikrofoni. Kui ei rakendata korrapäraseid vahemikke, tuleb lisada kaalutud keskmine vastavalt järgmisele valemile:

Formula

kus Si= mõõtepinna i pindala, LpAeq,i = mõõdetud müratase punktis i, N = mõõtepunktide koguarv, Stotal = kogu mõõtepinna pindala.

6.3.1

Veeremi seisund

Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist.

7.5.1

Üldist

Mõõtmisaeg on 60 s.

7.5.2

Reisivagunid, vagunid ja elektrilised jõuallikad

Kõik seadmed, mis võivad veeremi seistes töötada, sealhulgas peaveoseade, kui see on olemas, kuid välja arvatud piduri õhukompressor, peavad töötama. Lisaseadmed peavad töötama tavalisel koormusel.

7.5.3.1

Sisepõlemismootoriga jõuallikad

Mootor töötab tühikäigul koormuseta, ventilaator tavalisel koormusel, lisaseadmed tavalisel koormusel, piduri õhukompressor ei tööta.

7.5.3.2

Sisepõlemismootoriga jõuallikad

Käesolev säte ei kehti diiselvedurite ja DMRide suhtes.

7.5.1

Seisva veeremi üldise müra mõõtmine

Püsimüra helitase on kõikides käesolevate standardi EN ISO 3095: 2005 lisa A joonise A.1 kohastes mõõtmispunktides mõõdetud väärtuste keskmine.

N.1.2   Lähtemüra

Lähtemüra mõõtmised tehakse standardi EN ISO 3095:2005 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega (vt tabel N2).

Tavaline töötamine on töötamine välistemperatuuril 20 °C. Tootja esitab konstruktsiooniparameetrid, mis on vajalikud, et simuleerida töötamist 20 °C juures.

Tabel N2

Püsimüra, kõrvalekalded standardist EN ISO 3095: 2005

| Punkt
  (EN ISO 3095 2005) | Teema | Kõrvalekalle
  (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) |
| --- | --- | --- |
| 6.1.2 | Ilmastikutingimused | Kiirendava veeremiga tehakse mõõtmisi üksnes kuivadel rööbastel. |
| 6.3.1 | Veeremi seisund | Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. |
| 6.3.3 | Uksed, aknad, lisaseadmed | Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavalisel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta. |
| 7.3.1 | Üldist | Katsed tuleb läbi viia maksimaalse veojõuga, ilma et tekiks rataste pöörlemist ja makrolibisemist. Kui katsetatav rong ei ole fikseeritud koosseisuga, tuleb kindlaks määrata koormus. See koormus on koormus tavalisel kasutamisel. |
| 7.3.2 | Eraldi jõuallikaga rongid | Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavalisel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta. |

Punkt

(EN ISO 3095 2005)

Teema

Kõrvalekalle

(märgitud poolpaksus kursiivkirjas)

6.1.2

Ilmastikutingimused

Kiirendava veeremiga tehakse mõõtmisi üksnes kuivadel rööbastel.

6.3.1

Veeremi seisund

Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist.

6.3.3

Uksed, aknad, lisaseadmed

Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavalisel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta.

7.3.1

Üldist

Katsed tuleb läbi viia maksimaalse veojõuga, ilma et tekiks rataste pöörlemist ja makrolibisemist. Kui katsetatav rong ei ole fikseeritud koosseisuga, tuleb kindlaks määrata koormus. See koormus on koormus tavalisel kasutamisel.

7.3.2

Eraldi jõuallikaga rongid

Kiirendavate rongidega tehtavate katsete puhul peavad lisaseadmed töötama tavalisel koormusel. Piduri õhukompressorite tekitatavat müra arvesse ei võeta.

N.1.3   Möödasõidumüra

| Punkt
  Standard EN ISO 3095:2005 | Teema | Kõrvalekalle
  (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) |
| --- | --- | --- |
| 6.2 | Mikrofoni asend | Mõõtetee ja mikrofoni vahel ei tohi olla teisi rööbasteid. |
| 6.3.1 | Veeremi seisund | Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist. |
| 7.2.3 | Katsemenetlus | Kasutatakse sellist tahhomeetrit, et möödasõidukiirus oleks piisavalt täpselt mõõdetav; kui rongi kiirus erineb ettenähtud katsekiirusest ±3 %, tuleb nõuetekohaselt märkida, et see ei lange nimetatud vahemikku, ning seda mitte arvesse võtta.
  Vähemalt 60 s enne möödasõidu mõõtmist ja mõõtmise ajal hoitakse veojõudu minimaalsel tasemel, mis on vajalik püsikiiruse tagamiseks. |

Punkt

Standard EN ISO 3095:2005

Teema

Kõrvalekalle

(märgitud poolpaksus kursiivkirjas)

6.2

Mikrofoni asend

Mõõtetee ja mikrofoni vahel ei tohi olla teisi rööbasteid.

6.3.1

Veeremi seisund

Võrede, filtrite ja ventilaatorite katted eemaldatakse enne mõõtmist.

7.2.3

Katsemenetlus

Kasutatakse sellist tahhomeetrit, et möödasõidukiirus oleks piisavalt täpselt mõõdetav; kui rongi kiirus erineb ettenähtud katsekiirusest ±3 %, tuleb nõuetekohaselt märkida, et see ei lange nimetatud vahemikku, ning seda mitte arvesse võtta.

Vähemalt 60 s enne möödasõidu mõõtmist ja mõõtmise ajal hoitakse veojõudu minimaalsel tasemel, mis on vajalik püsikiiruse tagamiseks.

N.1.4   Möödasõidumüra mõõtmiseks kasutatav etalonrööbastee

Etalonrööbastee spetsifikatsioone kirjeldati üksnes selleks, et veeremit oleks võimalik möödasõidumüra piirmäärade alusel hinnata. Käesolevas jaos ei sätestata projekteerimis-, hooldus- ega töötingimusi „harilikele” rööbasteedele, mis ei ole rööbastee etalonid.

Etalonrööbastee kiidetakse heaks standardi EN ISO 3095: 2005 kohaselt järgmiste kõrvalekalletega.

| — | Rööpa karedus peab jääma alla joonisel F1 sätestatud piirspektri. See piirkõver asendab standardi EN ISO 3095: 2005 C lisa punkti 6.4.2 (joonis 4) „Rööpa kareduse piirkõvera kindlaksmääramise protseduur”. D lisa „Rööpa kareduse mõõtmise spetsifikatsioonid” kohaldatakse üksnes punktide D.1.2 Otsene mõõtmismeetod) ja D.2.1 (Karedusandmete töötlemine — otsemõõtmine) osas, pidades silmas järgmisi kõrvalekaldeid ja punkti D4 (Andmete esitusviis).







  Punkt
  Standard EN ISO 3095:2005 | Teema | Kõrvalekalle
  (märgitud poolpaksus kursiivkirjas) |
| --- | --- | --- | --- |
| D.1.2.2 | Kareduse otsemõõtmine | Lainepikkuse vahemik peab olema vähemalt [0,003; 0,10] meetrit
  Kareduse iseloomustamiseks kasutatavate jälgede arv määratakse tegeliku veerepunna alusel. Jälgede arv peab olema kooskõlas:






  — | tegeliku kokkupuuteasendiga ja |

—

Rööpa karedus peab jääma alla joonisel F1 sätestatud piirspektri. See piirkõver asendab standardi EN ISO 3095: 2005 C lisa punkti 6.4.2 (joonis 4) „Rööpa kareduse piirkõvera kindlaksmääramise protseduur”. D lisa „Rööpa kareduse mõõtmise spetsifikatsioonid” kohaldatakse üksnes punktide D.1.2 Otsene mõõtmismeetod) ja D.2.1 (Karedusandmete töötlemine — otsemõõtmine) osas, pidades silmas järgmisi kõrvalekaldeid ja punkti D4 (Andmete esitusviis).

Punkt

Standard EN ISO 3095:2005

Teema

Kõrvalekalle

(märgitud poolpaksus kursiivkirjas)

D.1.2.2

Kareduse otsemõõtmine

Lainepikkuse vahemik peab olema vähemalt [0,003; 0,10] meetrit

Kareduse iseloomustamiseks kasutatavate jälgede arv määratakse tegeliku veerepunna alusel. Jälgede arv peab olema kooskõlas:

—

tegeliku kokkupuuteasendiga ja

| — | veerepinna tegeliku laiusega („veereriba”), et kareduse teisendamisel üldkareduseks võetakse arvesse üksnes tegelikul veerepinnal asuvaid jälgi. |
| --- | --- |

—

veerepinna tegeliku laiusega („veereriba”), et kareduse teisendamisel üldkareduseks võetakse arvesse üksnes tegelikul veerepinnal asuvaid jälgi.

Kui need kaks parameetrit ei ole tehniliselt põhjendatud, kohaldatakse standardi EN ISO 3095:2005 punkti D.1.2.2.

D.2.1

Otsemõõtmine

Ühe kolmandikulise oktaavriba lainepikkuse karedusspektrid saadakse etalonrööbastee elementaarosade kõikide spektrite ruutkeskmise alusel.

| — | Need NOEMIE projektis kasutatud meetodid on tõendatult andnud ühtseid tulemusi juhtudel, kus rööbastee vastab ettenähtud karedusnõuetele. Kasutada võib siiski ka muid tõendatud otseseid meetodeid, mille abil on võimalik saada võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

—

Need NOEMIE projektis kasutatud meetodid on tõendatult andnud ühtseid tulemusi juhtudel, kus rööbastee vastab ettenähtud karedusnõuetele. Kasutada võib siiski ka muid tõendatud otseseid meetodeid, mille abil on võimalik saada võrreldavaid tulemusi.

| — | Etalonrööbastee (katseraja) dünaamilist käitumist kirjeldatakse vertikaalsete ja külgsuunaliste „rööbastee sumbumisnäitajatega (TDR)”, mis iseloomustavad rööpa vibratsiooni nõrgenemist rööbasteed mööda edasiliikumisel. NOEMIE projektis kasutatud mõõtemeetod on esitatud punktis N.2. Tõendati, et see võimaldab jätta nõuetekohaselt kõrvale rööbastee dünaamilised omadused. Rööbastee iseloomustamiseks võib kasutada samaväärset mõõtemeetodit, kui see on olemas ning tõendatud. Sel juhul peavad katseraja vertikaalsed ja külgsuunalised sumbumisnäitajad olema samaväärsed käesolevas KTKs märgitud näitajatega ning mõõdetud vastavalt punktis A.2 esitatud spetsifikatsioonilehele. Etalonrööbastee sumbumisnäitajad ei tohi jääda alla joonisel N2 näidatud alammäärade. |
| --- | --- |

—

Etalonrööbastee (katseraja) dünaamilist käitumist kirjeldatakse vertikaalsete ja külgsuunaliste „rööbastee sumbumisnäitajatega (TDR)”, mis iseloomustavad rööpa vibratsiooni nõrgenemist rööbasteed mööda edasiliikumisel. NOEMIE projektis kasutatud mõõtemeetod on esitatud punktis N.2. Tõendati, et see võimaldab jätta nõuetekohaselt kõrvale rööbastee dünaamilised omadused. Rööbastee iseloomustamiseks võib kasutada samaväärset mõõtemeetodit, kui see on olemas ning tõendatud. Sel juhul peavad katseraja vertikaalsed ja külgsuunalised sumbumisnäitajad olema samaväärsed käesolevas KTKs märgitud näitajatega ning mõõdetud vastavalt punktis A.2 esitatud spetsifikatsioonilehele. Etalonrööbastee sumbumisnäitajad ei tohi jääda alla joonisel N2 näidatud alammäärade.

| — | Etalonrööbasteel peab olema pidev pealisstruktuur vähemalt 100 m pikkusel lõigul. Mõõdetavad rööbastee sumbumisnäitajad peavad kehtima mõlemal pool 40 m kaugusel mikrofoni asukohast. Kareduse mõõtmine viiakse läbi standardi EN ISO 3095: 2005 kohaselt. |
| --- | --- |

—

Etalonrööbasteel peab olema pidev pealisstruktuur vähemalt 100 m pikkusel lõigul. Mõõdetavad rööbastee sumbumisnäitajad peavad kehtima mõlemal pool 40 m kaugusel mikrofoni asukohast. Kareduse mõõtmine viiakse läbi standardi EN ISO 3095: 2005 kohaselt.

Joonis N1

Etalonrööbastee kareduse piirspekter

Image

Joonis N2

Etalonrööbastee vertikaalse ja külgsuunalise sumbumisspektri alammäär

Image

N.2   Etalonrööbastee dünaamiliste tööparameetrite iseloomustus

N.2.1   Mõõtmisprotseduur

Igal kirjeldataval rööbasteel rakendatakse järjest külg- ja vertikaalsuunas järgmist protseduuri.

Rööpale kahe liipri vahelise lõigu keskele kinnitatakse (liimi või tikkpoldiga) kaks kiirendusmõõturit (vt joonis N3):

| — | üks rööpa vertikaalpinna pikiteljele, asukohaga (soovitatavalt) rööpa peal või rööpa all, |
| --- | --- |

—

üks rööpa vertikaalpinna pikiteljele, asukohaga (soovitatavalt) rööpa peal või rööpa all,

| — | teine rööpa küljele, asukohaga rööpapea välisküljel. |
| --- | --- |

—

teine rööpa küljele, asukohaga rööpapea välisküljel.

Joonis N3

Mõõturite asukohad rööpa ristlõikel

Image

Rööpapeale antakse igas suunas mõõdetud tugevusega lööke, kasutades selleks sobiva kõvadusega otsakuga löökvasarat, et oleks võimalik nõuetekohaselt mõõta löögijõudu ja reaktsiooni ettenähtud sagedusalas [50; 6 000 Hz]. (Sagedusala ülemises otsas on vaja karastatud terasest otsakut, millest üldjuhul, ehkki mitte alati, ei piisa küllaldase jõu rakendamiseks sagedusala madalamas otsas. Vaja võib olla eraldi mõõtmist pehmema otsakuga.)

(Ülekande) aktselerantsi (kiirenduse/jõu sageduskarakteristiku funktsioon) või liikuvust (kiirus/jõud) mõõdetakse vertikaal- ja külgsuunas, rakendades vastavas suunas jõudu mitmes piki rööbast eri kaugustel paiknevas kohas (vt allpool). Ristreaktsioone (vertikaaljõu ja külgreaktsiooni suhe või vastupidi) ei ole vaja mõõta. Kui kiirendusmõõtjaga mõõtmiste puhul on võimalik analoogintegratsioon, on leitud, et parem mõõtekvaliteet saadakse liikuvuse sageduskarakteristiku funktsiooni (FRF — sageduskarakteristiku funktsioon), mitte aga aktselerantsi kasutamisel. See annab parema kvaliteediga tulemused madalatel sagedustel, kus mõõdetav reaktsioon on kõrgete sagedustega võrreldes väga väike, kuna see vähendab andmete dünaamilist vahemikku enne salvestamist või digitaliseerimist. Vaja on võtta vähemalt 4 nõuetekohase impulsi keskmine FRF. Iga mõõdetud FRFi kvaliteeti (reprodutseeritavus, lineaarsus jne) tuleks jälgida koherentsusfunktsiooni abil. See tuleb samuti registreerida.

Ülekande FRFid tuleb teha kiirendusmõõtja kinnituskohale igast joonisel N4 näidatud punktist. Mõõtepunktid võib jaotada rühmadesse (mõõtmispunkt, lähirühm ja kaugrühm) järgmisel viisil.

| — | Asukohaindeks 0 seotakse esimese liiprivahe keskpunktiga. Rakendades jõudu selles punktis (tegelikkuses sellele punktile võimalikult lähedal), mõõdetakse punkti FRF. |
| --- | --- |

—

Asukohaindeks 0 seotakse esimese liiprivahe keskpunktiga. Rakendades jõudu selles punktis (tegelikkuses sellele punktile võimalikult lähedal), mõõdetakse punkti FRF.

| — | Lähimõõtmisteks rakendatakse impulssi punkti FRFist alates veerandi liiprivahe kaupa kuni 2. liiprivahe lõpuni, seejärel poole liiprivahe kaupa kuni 4. liiprivahe keskpunktini ja sealt edasi iga liiprivahe keskpunktis kuni 8. liiprivaheni. |
| --- | --- |

—

Lähimõõtmisteks rakendatakse impulssi punkti FRFist alates veerandi liiprivahe kaupa kuni 2. liiprivahe lõpuni, seejärel poole liiprivahe kaupa kuni 4. liiprivahe keskpunktini ja sealt edasi iga liiprivahe keskpunktis kuni 8. liiprivaheni.

| — | Kaugmõõtmisteks rakendatakse impulssi liiprivahedes kiirendusmõõtjast eemaldudes alates 8. liiprivahest järgmiste indeksite alusel: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 jne, nagu on näidatud joonisel N4. Mõõtmisi jätkatakse kuni punktini, kus kõikidel sagedusvahemiku sagedustel on reaktsioon kaduvväike (mõõdetava müra osas). Selleks lähtutakse koherentsusfunktsioonist. Ideaaljuhul peaks reaktsioonitase igal 1/3 oktaavribal olema vähemalt 10 dB väiksem kui sama oktaavriba näitaja punktis 0. |
| --- | --- |

—

Kaugmõõtmisteks rakendatakse impulssi liiprivahedes kiirendusmõõtjast eemaldudes alates 8. liiprivahest järgmiste indeksite alusel: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 jne, nagu on näidatud joonisel N4. Mõõtmisi jätkatakse kuni punktini, kus kõikidel sagedusvahemiku sagedustel on reaktsioon kaduvväike (mõõdetava müra osas). Selleks lähtutakse koherentsusfunktsioonist. Ideaaljuhul peaks reaktsioonitase igal 1/3 oktaavribal olema vähemalt 10 dB väiksem kui sama oktaavriba näitaja punktis 0.

Joonis N4

Rööbastee sumbumisnäitajad — löögipunktide asukoht

Image

Kogemused on näidanud, et tulemuste kõikuvuse tõttu tuleks kogu sumbumismõõtmist korrata samal rööbasteel teise kohta asetatud kiirendusmõõtjaga. Piisab, kui kiirendusmõõtja kahe asukoha vaheline kaugus on 10 m.

Kuna sumbumisnäitajad on funktsionaalses sõltuvuses rööbastee padjandi jäikusest ja rööbastee padjandi materjalide käitumine oleneb sageli temperatuurist, tuleks mõõtmisel registreerida padjandi temperatuur.

N.2.2   Mõõtesüsteem

Kõikidel anduritel ja andmesalvestussüsteemil peab olema kalibreerimistõend vastavalt EN ISO 17025:2000 standardile (1).

Kogu mõõtesüsteem tuleb kalibreerida enne ja pärast iga mõõteseeriat (eelkõige mõõtesüsteemi muutmise, salvestamis- või mõõtekoha muutmise korral).

N.2.3   Andmetöötlus

Vibreerima pandud rööpast peegelduv üldine helitugevus on rööpa peegeldussuhte (peegeldustõhususe) ja kogu peegeldusala võnkekiiruse amplituudi ruutude summa korrutis. Kui eeldada, et nii vertikaal- kui ka külglained sumbuvad alates löögipunktist (ratta kokkupuuteepunkt) piki rööbast eksponentsiaalselt, siis A(z) ≈ A(0)e-βz, kus β on reaktsiooni amplituudi A sumbumiskonstant piki rööbast mõõdetud kaugusel z löögipunktist. β võib teisendada sumbumisnäitajaks Δ (dB meetri kohta), sest:

Δ = 20log10(eβ) = 8,686β dB/m.

Kui A on kiiruse reaktsioon, siis on rööbastee tekitatava heli tugevus võrdeline

Formula

See suurus on lihtsalt seostatav vertikaal- või külglainete sumbumisnäitajaga:

| | (N2.1) |
| --- | --- |

Formula

(N2.1)

See näitab, kuidas sumbumisnäitaja on seoses rööbastee struktuuri mürapeegeldava käitumisega. Seda tuleks väljendada dB/m alusel iga ühe kolmandikulise oktaavriba kohta.

Sumbumisnäitajat võib põhimõtteliselt hinnata reaktsiooniamplituudi (dB) ja kauguse (z) suhte graafiku kaldena. Tegelikkuses on siiski parem hinnata sumbumisnäitajat üldreaktsiooni otsese hindamise teel:

| | (N2.2) |
| --- | --- |

Formula

(N2.2)

kus zmax on maksimaalne mõõtekaugus ning reaktsiooni mõõtekaugused liidetakse, kusjuures Δz on mõlemal pool asuvate mõõtepunktide keskmise kauguse intervall. Intervalli mõju, mis võetakse mõõtmiseks kaugusel zmax, peaks olema väike, kuid käesoleval juhul on ette nähtud, et see on zmax suhtes sümmeetriline.

Seega hinnatakse iga 1/3 oktaavriba reaktsiooni keskmiste põhjal sumbumisnäitajat järgmiselt:

| | (N2.3) |
| --- | --- |

Formula

(N2.3)

Sellest nähtub selgelt, et pole oluline, kas A on reaktsioon aktselerantsi või liikuvuse osas, kuna need erinevad üksnes teguri 2πf võrra, milles f on sagedus. 1/3 oktaavribade spektrite keskmise võib leida enne FRFide sumbumisnäitaja arvutamist või pärast seda funktsiooniga Δ(f). Tuleb silmas pidada A(0) täpset mõõtmist, kuna see on liitmistehtes konstandiks. Tegelikult on see FRF kõige hõlpsamini täpselt mõõdetav. Kogemused on näidanud, et käesolevas lihtsas analüüsis lähiala lainete arvesse võtmata jätmine ei põhjusta olulist viga.

Käesolev hindamismeetod on piisav suurte sumbumisnäitajate puhul, kuid viga võib tekkida, kui zmax tegelik väärtus kärbib reaktsiooni mõnes 1/3 oktaavribas enne, kui zmax on vähenenud piisavalt, et läheneda lõpmatuse integraalile. Seega saab zmax konkreetse väärtuse puhul hinnata sumbumisnäitajat, mille minimaalne väärtus on:

| | (N2.4) |
| --- | --- |

Formula

(N2.4)

Hinnatud sumbumisnäitajat tuleks selle väärtusega võrrelda ning kui see on selle lähedal, lugeda sumbumisnäitaja hinnang ebausaldusväärseks. Umbes 40 m zmax väärtus peaks võimaldama hinnata rööbastee sumbumisnäitajat joonisel N2 sätestatud miinimumi kohaselt. Mõningate nõuetele mittevastavate rööbasteede sumbumisnäitaja on mõningates ribades aga oluliselt väiksem ning liigse mõõtmiskoormuse vältimiseks võib olla tarvis mõningate ribade puhul piirduda sirge kalde prognoosiga. Üldjuhul ei teki reaktsiooniandmete osas eespool nimetatud probleeme väikeste sumbumisnäitajate puhul. Nende kontrollimiseks tuleb neid koos mõõdetud FRFiga iga 1/3 oktaavriba osas kaugusega võrrelda.

N.2.4   Katseprotokoll

Ruumiline TDR (vertikaal- ja külgsuund) 1/3 oktaavriba osas tuleb märkida graafikusse, mis esitatakse EN ISO 3740:2000 (2) ja IEC 60263:1982 (3) sätete kohaselt, kusjuures horisontaal- ja vertikaaltelje skaalade suhe on 1 oktaavriba ja sumbumisnäitaja 5 dB/m osas 3/4.

---

(1)  EN ISO CEI 17025: katse- ja kalibreerimislaborite üldnõuded, 2000.

(2)  EN ISO 3740 2000: akustika — müraallikate helivõimsuse taseme määramine, põhistandardite kasutusjuhised.

(3)  IEC 60263: sageduskarakteristikute ja polaardiagrammide planeerimisega seotud skaalad ja mõõtmed.

O LISA

Veeremi metallosade kaitsemaandus

O.1.   Maandamise põhimõtted

Veeremiüksuse kõik metallosad:

| — | mida võivad puutuda inimesed või loomad ning mis võivad muutuda ohtliku puutepinge allikaks veeremiüksuse elektriseadmete rikke või kontaktliini purunemise tõttu, või |
| --- | --- |

—

mida võivad puutuda inimesed või loomad ning mis võivad muutuda ohtliku puutepinge allikaks veeremiüksuse elektriseadmete rikke või kontaktliini purunemise tõttu, või

| — | mis on ohtlikud suure voolutugevusega elektriseadmetes tekkiva kaarlahenduse tõttu, kui see esineb ohtlike materjalide läheduses, |
| --- | --- |

—

mis on ohtlikud suure voolutugevusega elektriseadmetes tekkiva kaarlahenduse tõttu, kui see esineb ohtlike materjalide läheduses,

peavad olema sama potentsiaaliga kui rööbas. Maandus tuleb teostada allpool määratletud takistusega ühenduste abil.

O.2.   Veeremiüksuse kere maandamine

Veeremi metallosade ja rööbaste vaheline elektritakistus kaubavagunite puhul ei tohi ületada 0,05 oomi. Mõõtmised tehakse 50 A vooluga, mille pinge on 50 V või väiksem.

Kui halva juhtivusega materjalid (nt teljepuksidel või pöördetelje laagritel) ei võimalda saavutada eespool nimetatud väärtusi, tuleb veeremid varustada järgmiste kaitsvate maandusühendustega:

| | kere peab olema ühendatud raami külge vähemalt kahes eri punktis; |
| --- | --- |

kere peab olema ühendatud raami külge vähemalt kahes eri punktis;

| | raam peab olema kinnitatud iga pöördvankri külge vähemalt ühes punktis. |
| --- | --- |

raam peab olema kinnitatud iga pöördvankri külge vähemalt ühes punktis.

| | Pöördvanker maandatakse turvaliselt vähemalt ühe rattapaari kaudu, näiteks teljepuksi katte kaudu või maandusharja abil. |
| --- | --- |

Pöördvanker maandatakse turvaliselt vähemalt ühe rattapaari kaudu, näiteks teljepuksi katte kaudu või maandusharja abil.

| | Kui pöördvankreid ei ole, maandatakse raam turvaliselt vähemalt ühe ühendusega kummalgi rattapaaril. |
| --- | --- |

Kui pöördvankreid ei ole, maandatakse raam turvaliselt vähemalt ühe ühendusega kummalgi rattapaaril.

| | Isolatsiooniga või isolatsioonita maandusühendused peavad olema painduvast roostevabast materjalist minimaalse ristlõikega 35 mm2. Mittevasest materjalide kasutamisel peavad need käituma lühise korral nagu 35 mm2 ristlõikega vasest maandusühendused ja ülalsätestatud elektritakistus ei tohi olla suurem mis tahes tingimustes. Ühendused tuleb paigaldada nii, et nad oleks kaitstud mehaaniliste kahjustuste eest. |
| --- | --- |

Isolatsiooniga või isolatsioonita maandusühendused peavad olema painduvast roostevabast materjalist minimaalse ristlõikega 35 mm2. Mittevasest materjalide kasutamisel peavad need käituma lühise korral nagu 35 mm2 ristlõikega vasest maandusühendused ja ülalsätestatud elektritakistus ei tohi olla suurem mis tahes tingimustes. Ühendused tuleb paigaldada nii, et nad oleks kaitstud mehaaniliste kahjustuste eest.

O.3.   Veeremiüksuse osade maandamine

Kõik veeremi sees asuvad elektrit juhtivad osad, kui need on ligipääsetavad ja ühendatud katuse metallosadega, peavad olema ühendatud veeremi kerega ohutul viisil.

O.4.   Elektriseadmete maandamine

Kõigil pea-elektriahelasse ühendatud elektriseadmetel, millel on metallosi, mille vastu tõenäoliselt puututakse ja mis ei ole pingestatud, peavad metallosad olema ohutul viisil ühendatud veeremi kerega.

Veeremiüksuse kõik muud kui äsjamainitud metallosad, mille vastu tõenäoliselt puututakse ning mis pole sisse lülitatud, kuid mida võib juhuslikult sisse lülitada, peavad olema maandatud ohutul viisil, kui kõnealuste metallosade nimipinge on suurem kui:

| — | 50 V alalisvoolupinge korral, |
| --- | --- |

—

50 V alalisvoolupinge korral,

| — | 24 V vahelduvpinge korral, |
| --- | --- |

—

24 V vahelduvpinge korral,

| — | 24 V faaside vahel kolmefaasilise elektrisüsteemi korral, kui neutraaljuhe ei ole maandatud ja |
| --- | --- |

—

24 V faaside vahel kolmefaasilise elektrisüsteemi korral, kui neutraaljuhe ei ole maandatud ja

| — | 42 V faaside vahel kolmefaasilise elektrisüsteemi korral, kui neutraaljuhe on maandatud. |
| --- | --- |

—

42 V faaside vahel kolmefaasilise elektrisüsteemi korral, kui neutraaljuhe on maandatud.

Maandusjuhtme ristlõige sõltub võimalikust maandusvoolust; arvutuslik voolutugevus peab olema selline, et kaitselülitid rakenduksid ohutult.

O.5.   Antennid

Veeremile paigaldatud antennid peavad kas vastama järgmistele tingimustele:

| — | antenni juhtivad osad peavad olema täielikult kaitstud kontaktvõrgu pingete eest löögikindla kaitseseadmega; |
| --- | --- |

—

antenni juhtivad osad peavad olema täielikult kaitstud kontaktvõrgu pingete eest löögikindla kaitseseadmega;

| — | antennisüsteem peab olema ühest punktist maandatud (staatilise maandusega antennid);
  või |
| --- | --- |

—

antennisüsteem peab olema ühest punktist maandatud (staatilise maandusega antennid);

või

| — | väljaspool veeremiüksust paigutatud antenn, mis ei vasta eespool toodud nõuetele, peab olema isoleeritud kõrgepingekondensaatorite kaudu teiste ülepingeseadmetega, mis on ühendatud elementidega veeremiüksuse sees. |
| --- | --- |

—

väljaspool veeremiüksust paigutatud antenn, mis ei vasta eespool toodud nõuetele, peab olema isoleeritud kõrgepingekondensaatorite kaudu teiste ülepingeseadmetega, mis on ühendatud elementidega veeremiüksuse sees.

P LISA

Aeglustusväärtuste arvutusmeetod halvenenud tingimustes ja ebasoodsates ilmastikuoludes

P.1   Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse protseduuri, mida tuleb järgida aeglustuse ai (m/s2) määramiseks kiirustel [vi-1, vi] juhtumis B kirjeldatud halvenenud tingimuste korral, mis on esitatud käesoleva KTK tabeli 6 punktis 4.2.4.1, ning KTK tabeli 7 punktis 4.2.4.7 esitatud vastava maksimaalse pidurdusteekonna määramiseks.

Aeglustuse võib määrata arvutuste teel. Kirjeldatavas meetodis valideeritakse aeglustuse kõik elemendid konkreetsete eksperimentaalsete katsetega.

Teise võimalusena võib aeglustuse ai määrata juhtumis B määratud tingimustes tehtud katsega. Võrreldakse pidurite ekvivalentset rakendusmisaega.

Kui konkreetses pidurisüsteemis on lubatud kasutada teisi piduriosi, arvestatakse pidurdusjõudude tekkimisel ja nende vähenemisel niiskuse tõttu veeremi kõige halvema pidurdusvõimega.

P.2   Katse määratlus

Tabeli 6 punktis 4.2.4.1 määratletud arvutusmeetod aeglustuse hindamiseks koosneb 4 katseseeriast:

| — | seeria 1: rongi dünaamilised katsed kuival teel, kuid juhtumis B määratletud väljalülitatud piduriseadmestikuga; |
| --- | --- |

—

seeria 1: rongi dünaamilised katsed kuival teel, kuid juhtumis B määratletud väljalülitatud piduriseadmestikuga;

| — | seeria 2: dünaamiline katse kuival teel, kusjuures kõik haardumisest sõltuvad pidurid on sisse lülitatud ja kõik haardumisest sõltumatud pidurid välja lülitatud; |
| --- | --- |

—

seeria 2: dünaamiline katse kuival teel, kusjuures kõik haardumisest sõltuvad pidurid on sisse lülitatud ja kõik haardumisest sõltumatud pidurid välja lülitatud;

| — | seeria 3: dünaamiline katse kuival teel halvenenud haardumistingimustes, kusjuures kõik haardumisest sõltuvad pidurid on sisse lülitatud ja kõik haardumisest sõltumatud pidurid välja lülitatud; |
| --- | --- |

—

seeria 3: dünaamiline katse kuival teel halvenenud haardumistingimustes, kusjuures kõik haardumisest sõltuvad pidurid on sisse lülitatud ja kõik haardumisest sõltumatud pidurid välja lülitatud;

| — | seeria 4: hõõrdematerjalide stendikatsed märgades tingimustes. |
| --- | --- |

—

seeria 4: hõõrdematerjalide stendikatsed märgades tingimustes.

P.2.1   Dünaamilised katsed

P.2.1.1   Katsetingimused

| a) | Seeria 1 hädapidurdamiskatsed punkti P.3.1 kohaseks pidurdusjõudude kontrollimiseks tehakse tingimustes, mis on määratletud käesoleva KTK punktis 4.2.4.1 juhtumi B puhul (tee geomeetria, koormus, jaoturid, dünaamiliste pidurite sõltumatud osad või pidurdussüsteemid, mis rööbast kuumutades hajutavad kineetilist energiat). |
| --- | --- |

a)

Seeria 1 hädapidurdamiskatsed punkti P.3.1 kohaseks pidurdusjõudude kontrollimiseks tehakse tingimustes, mis on määratletud käesoleva KTK punktis 4.2.4.1 juhtumi B puhul (tee geomeetria, koormus, jaoturid, dünaamiliste pidurite sõltumatud osad või pidurdussüsteemid, mis rööbast kuumutades hajutavad kineetilist energiat).

| b) | Seeria 2 katsed tehakse kuiva teega ja seeria 1 katsega samades koormustingimustes. |
| --- | --- |

b)

Seeria 2 katsed tehakse kuiva teega ja seeria 1 katsega samades koormustingimustes.

| c) | Seeria 3 katsed tehakse seeria 1 katsega samades koormustingimustes ja allpoolkirjeldatud halvenenud haardumistingimustes.
  Teele pihustatakse 1 % detergendi vesilahust.
  Lahus pihustatakse piki rööbast 0,1–0,2 baarise rõhu all läbi 8 mm düüsi esitelje iga ratta ette mõne sentimeetri kaugusele rööpast ja rattast.
  Katsetel üle 160 km/h lisatakse teine düüs ja kahekordistatakse vedeliku kogust.
  Katse viiakse läbi keskmistes ilmastikutingimustes, mõõduka ümbritseva temperatuuri juures (5–25 °C) ja seda ei tehta lumega. Rööpapinna temperatuur registreeritakse pärast katset ja see peab olema vahemikus 5–35 °C.
  Märkus: Detergent on lahus, mille rasvhapete ja pindaktiivsete ainete kontsentratsiooni on 10–15 %; aine ei tekita mineraalset ega biolagundavat reostust. |
| --- | --- |

c)

Seeria 3 katsed tehakse seeria 1 katsega samades koormustingimustes ja allpoolkirjeldatud halvenenud haardumistingimustes.

Teele pihustatakse 1 % detergendi vesilahust.

Lahus pihustatakse piki rööbast 0,1–0,2 baarise rõhu all läbi 8 mm düüsi esitelje iga ratta ette mõne sentimeetri kaugusele rööpast ja rattast.

Katsetel üle 160 km/h lisatakse teine düüs ja kahekordistatakse vedeliku kogust.

Katse viiakse läbi keskmistes ilmastikutingimustes, mõõduka ümbritseva temperatuuri juures (5–25 °C) ja seda ei tehta lumega. Rööpapinna temperatuur registreeritakse pärast katset ja see peab olema vahemikus 5–35 °C.

Märkus: Detergent on lahus, mille rasvhapete ja pindaktiivsete ainete kontsentratsiooni on 10–15 %; aine ei tekita mineraalset ega biolagundavat reostust.

| d) | Seeriate 1, 2 ja 3 katsetes tehakse viis pidurduskatset, alustades tabelis P.1 toodud algkiirustega. Keskmine pidurdusteekond

  [m] tuleb määrata kõigis kolmes seerias saadud viie pidurdusteekonna järgi. |
| --- | --- |

d)

Formula

P.2.1.2   Dünaamilise katse tulemused

Tabel P.1

Dünaamiliste katsete loend

| | Pidurdamise algkiirus (km/h) |
| --- | --- |
| Maksimumkiirus | 300 | 230 | 170 |
| Seeria 1 katsed | S1
  v0 | S1
  300 | S1
  230 | S1
  170 |
| Seeria 2 katsed | S2
  v0 | S2
  300 | S2
  230 | S2
  170 |
| Seeria 3 katsed | S3
  v0 | S3
  300 | S3
  230 | S3
  170 |

Pidurdamise algkiirus (km/h)

Maksimumkiirus

300

230

170

Seeria 1 katsed

S1
  v0

S1
  300

S1
  230

S1
  170

Seeria 2 katsed

S2
  v0

S2
  300

S2
  230

S2
  170

Seeria 3 katsed

S3
  v0

S3
  300

S3
  230

S3
  170

P.2.1.3   Hõõrdumisest sõltuvate pidurite dünaamiline katse

Vastavalt tabelile P2 tehakse kõik seeriate 2 ja 3 katsed viis korda igal algkiirusel. Kiirus ja pidurdusteekond registreeritakse intervallide kohta, mis ei ületa ühte sekundit. Iga kiirusintervalli [vi-1, vi] aeglustusteekonnad Δs [m] registreeritakse ja võetakse viie katse keskmine.

Tabel P.2

Pidurduskatse ajal mõõdetud keskmiste väärtuste Δs loend

| | Seeria 2:
  Kuivad tingimused | Seeria 3:
  Halvenenud haardumine |
| --- | --- | --- |
| Pidurdamise algkiirus (km/h) | Pidurdamise algkiirus (km/h) |
| Kiirusvahemik
  [vi-1, vi] | Maksimumkiirus | 300 | 230 | 170 | Maksimumkiirus | 300 | 230 | 170 |
| Vmax–300 | Δs2
  1 (1) | — | — | — | Δs3
  1 (1) | — | — | — |
| 300–230 | Δs2
  2 (1) | Δs2
  2 (2) | — | — | Δs3
  2 (1) | Δs3
  2 (2) | — | — |
| 230–170 | Δs2
  3 (1) | Δs2
  3 (2) | Δs2
  3 (3) | — | Δs3
  3 (1) | Δs3
  3 (2) | Δs3
  3 (3) | — |
| 170–0 | Δs2
  4 (1) | Δs2
  4 (2) | Δs2
  4 (3) | Δs2
  4 (4) | Δs3
  4 (1) | Δs3
  4 (2) | Δs3
  4 (3) | Δs3
  4 (4) |
| Märkus: Esimest intervalli Δs pidurdusprotsessi alguses (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) vähendatakse pidurdusteekonna võrra, mis läbitakse pidurite ekvivalentsel rakendumisajal (te). |

Seeria 2:

Kuivad tingimused

Seeria 3:

Halvenenud haardumine

Pidurdamise algkiirus (km/h)

Pidurdamise algkiirus (km/h)

Kiirusvahemik

[vi-1, vi]

Maksimumkiirus

300

230

170

Maksimumkiirus

300

230

170

Vmax–300

Δs2
  1 (1)

—

—

—

Δs3
  1 (1)

—

—

—

300–230

Δs2
  2 (1)

Δs2
  2 (2)

—

—

Δs3
  2 (1)

Δs3
  2 (2)

—

—

230–170

Δs2
  3 (1)

Δs2
  3 (2)

Δs2
  3 (3)

—

Δs3
  3 (1)

Δs3
  3 (2)

Δs3
  3 (3)

—

170–0

Δs2
  4 (1)

Δs2
  4 (2)

Δs2
  4 (3)

Δs2
  4 (4)

Δs3
  4 (1)

Δs3
  4 (2)

Δs3
  4 (3)

Δs3
  4 (4)

Märkus: Esimest intervalli Δs pidurdusprotsessi alguses (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) vähendatakse pidurdusteekonna võrra, mis läbitakse pidurite ekvivalentsel rakendumisajal (te).

P.2.2   Stendikatse hõõrdumise vähenemisest tingitud mõjude kindlaksmääramiseks

Seeria 4 stendikatsed pidurdamise kohta tehakse selleks, et kontrollida pidurdustõhususe vähenemist märgades tingimustes.

Kui rongil on mitu erinevat hõõrdepiduri tüüpi, tuleb stendikatse teha iga tüübiga (piduriklots, hõõrdeklots jne ...).

Katse tegemisel tuleb järgida standardi EN 15328:2005 lisades A ja B toodud menetlust (katseprogrammid 1 ja 5, pidurirakendused 1 kuni 50). Keskmine hõõrdetegur kuivades μmean_dry ja niiskete μmean_humid tingimustes määratakse asjakohaste rakendusjõudude kohta, mis on lähedased seeria 1 katses toodud kiirusvahemikus [vi-1, vi] tekitatud pidurdusjõududega (vt punkt P.3.1).

P.3   Aeglustuse arvutused

P.3.1   Pidurdusjõudude F määramine

Pidurisüsteemi tekitatud pidurdusjõu arvutamisel kasutatakse seeria 1 katsete tulemusi. Neid kasutatakse kontrollimaks kõigi piduritüüpide peamisi pidurdusjõudusid F11
  i, F12
  i, F2
  i ja wi
  erinevates kiirusvahemikes [vi-1, vi].

Kus:

| F11
  i | = | pidurdusjõud [kN], mis sõltuvad ratta ja rööpa kokkupuutel tekkivast hõõrdumisest. |
| --- | --- | --- |
| F12
  i | = | muud ratta ja rööpa kokkupuutel esinevad pidurdusjõud [kN]. |
| F2
  i | = | pidurdusjõud [kN], mis ei sõltu ratta ja rööpa kokkupuutest. |
| wi | = | edasiliikumise takistus [kN] kiirusevahemikus [vi-1, vi]. |

F11
  i

=

pidurdusjõud [kN], mis sõltuvad ratta ja rööpa kokkupuutel tekkivast hõõrdumisest.

F12
  i

=

muud ratta ja rööpa kokkupuutel esinevad pidurdusjõud [kN].

F2
  i

=

pidurdusjõud [kN], mis ei sõltu ratta ja rööpa kokkupuutest.

wi

=

edasiliikumise takistus [kN] kiirusevahemikus [vi-1, vi].

P.3.2   Halvenenud haardumisest tingitud vähenduskoefitsiendi kw kontrollimine

Halvenenud haardumisest tingitud pidurdusjõu vähenemine tuleb arvutada kõigi kiirusvahemike [vi-1, vi] kohta tabelis P.2 toodud väärtuste põhjal, kasutades järgmist valemit:

Formula,

kus k = 1, ..., 4

P.3.3   Halvenenud hõõrdumisest tingitud vähenduskoefitsiendi kh kontrollimine

Niiskuse vähenduskoefitsiendi kh_i kontrollimiseks kõigis kiirusvahemikes [vi-1, vi] kasutatakse punktis P.2.2 toodud seeria 4 stendikatses mõõdetud hõõrdumise vähenduskoefitsienti. See koefitsient kh_i tuleb arvutada kõigi hõõrdematerjalide ja kõigi kiirusvahemike [vi-1, vi] kohta järgmiselt:

| Kiirusvahemik
  [vi-1, vi] | Tüüpklots nr 1 | Tüüpklots nr 2 (kui on kohaldatav) | Klotside Kh_i (kui on kohaldatav) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vmax–300 | μmean on avatud punkt | kh_1_Pad2 | kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...) |
| 300–230 | μmean on avatud punkt | kh_2_Pad2 | kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...) |
| 230–170 | μmean on avatud punkt | kh_3_Pad2 | kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...) |
| 170–0 | μmean on kiirusel 160 km/h tehtud katsete keskmine väärtus rakendusjõudude korral, mis on lähedased kiirusvahemikus tekitatud pidurdusjõududega. | kh_4_Pad2 | kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...) |

Kiirusvahemik

[vi-1, vi]

Tüüpklots nr 1

Tüüpklots nr 2 (kui on kohaldatav)

Klotside Kh_i (kui on kohaldatav)

Vmax–300

Formula

μmean on avatud punkt

kh_1_Pad2

kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...)

300–230

Formula

μmean on avatud punkt

kh_2_Pad2

kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...)

230–170

Formula

μmean on avatud punkt

kh_3_Pad2

kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...)

170–0

Formula

μmean on kiirusel 160 km/h tehtud katsete keskmine väärtus rakendusjõudude korral, mis on lähedased kiirusvahemikus tekitatud pidurdusjõududega.

kh_4_Pad2

kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...)

Kui rongil on klotspidurid, rakendatakse niiskusekao koefitsiendi saamiseks sama menetlust ka pidurikatete puhul.

1. klassi rongidel, mille maksimumkiirus vmax on 300 km/h või suurem, on tabeli kaks esimest kiirusvahemikku avatud punktid.

2. klassi rongidel, mille maksimumkiirus vmax on 230 km/h või suurem, ei arvestata kahte esimest kiirusvahemikku.

2. klassi rongidel, mille maksimumkiirus vmax on 230 km/h või väiksem, ei arvestata kahte esimest kiirusvahemikku ja kiirusvahemik [230–170] asendatakse kiirusvahemikuga [vmax -170].

P.3.4   Aeglustuse arvutused

ai (m/s2) väärtused kiirusvahemikus [vi-1, vi] arvutatakse järgmise valemiga

Formula

kus:

| me | = | käesoleva KTK punktis 4.2.4 määratletud normaalselt koormatud rongist tulenev veeremite ekvivalentne mass [t] (sealhulgas pöörlemismassi inerts) |
| --- | --- | --- |
| F11i, F12i, F2i, wi | = | punktis P.3.1 määratletud pidurdusjõud |
| kw_i | = | punktis P.3.2 määratletud koefitsient |
| kh_i | = | punktis P.3.3 määratletud koefitsient |
| kv_i | = | pidurdusjõu vähenduskoefitsient F11i, mis võtab arvesse niiskuse mõju ja vähenenud haardumist, kasutades kh_i ja kw_i miinimumväärtusi. |

me

=

käesoleva KTK punktis 4.2.4 määratletud normaalselt koormatud rongist tulenev veeremite ekvivalentne mass [t] (sealhulgas pöörlemismassi inerts)

F11i, F12i, F2i, wi

=

punktis P.3.1 määratletud pidurdusjõud

kw_i

=

punktis P.3.2 määratletud koefitsient

kh_i

=

punktis P.3.3 määratletud koefitsient

kv_i

=

pidurdusjõu vähenduskoefitsient F11i, mis võtab arvesse niiskuse mõju ja vähenenud haardumist, kasutades kh_i ja kw_i miinimumväärtusi.

Q LISA

Hädaolukorra häiresignaali nullimisseadmeid sisaldavale kastile osutavad märgid

Joonis Q1

Nullimine toimub Berni võtmega

Image

Joonis Q2

Nullimiseks tuleb kast avada

Image

R LISA

Erijuhtum — Soome gabariidid

SOOME — STAATILINE GABARIIT FIN1

R.1.   Üldeeskirjad

1.1.   Veeremi gabariit on tee teljega risti oleval tasandil kujutatud piirjoon, millest ei tohi välja ulatuda ei laaditud ega tühi sirgel rõhtsal teel paiknev veerem. Piirjoon (FIN1) on esitatud A liites.

1.2.   Veeremi eri osade madalama asendi määramiseks (alumine osa, rattaharjade lähedal olevad osad) tee suhtes tuleb arvestada järgmiste nihetega.

| — | Maksimaalne kulumine. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne kulumine.

| — | Vedrustuse elastsus kuni puhvriteni. Teatavate pindade puhul tuleb arvesse võtta vedrude elastsust vastavalt UIC teabelehele 505–1. |
| --- | --- |

—

Vedrustuse elastsus kuni puhvriteni. Teatavate pindade puhul tuleb arvesse võtta vedrude elastsust vastavalt UIC teabelehele 505–1.

| — | Raami staatiline deformatsioon |
| --- | --- |

—

Raami staatiline deformatsioon

| — | Kooste ja konstruktsioonilised lubatud hälbed |
| --- | --- |

—

Kooste ja konstruktsioonilised lubatud hälbed

1.3.   Veeremi eri osade kõrguse määramiseks peab veerem olema tühi, mitte kulunud ning sellele peavad olema sätestatud lubatud hälbeid kooste ja konstruktsiooni osas.

R.2.   Veeremi alumine osa

Alumise osa lubatud minimaalkõrgust võib vastavalt B1 liitele suurendada veeremitel, mis on suutelised sõitma üle sorteerimismäe ja rööpapidurite.

Veeremitel, mis ei tohi sõita üle sorteerimismäe ja rööpapidurite, võib miinimumkõrgust suurendada vastavalt B2 liitele.

R.3.   Rattaharjade lähedal paiknevad veeremiosad

3.1.   Rattaharjade lähedal paiknevate osade minimaalne lubatud vertikaalkaugus veerepinnast on 55 mm, v.a ratas ise. Kõverikel peavad need osad jääma rataste tsooni sisse.

Kaugust 55 mm ei kohaldada liivatamissüsteemi elastsetele osadele või elastsetele harjadele.

3.2.   Erandina lubatakse teljeotstest väljaspool paiknevate osade minimaalseks vertikaalkauguseks 125 mm veeremite puhul, mis aeglustavad käsitsi rööbastele paigutatud liikuva pidurikinga abil.

3.3.   Rööbastega kokkupuutuvate piduriosade minimaalne kaugus rööpast võib olla alla 55 mm, kui need osad on statsionaarsed. Osad peavad asuma telgede vahel oleva tsooni sees ning peavad jääma rataste poolt hõivatud tsooni sisse ka kõverikel. Nimetatud osad ei tohi mõjutada manööverdamisseadmete tööd.

R.4.   Veeremi laius

4.1.   Sirgel teel ja kõverikel lubatud põiksuunalisi poollaiuse mõõtmeid tuleb vähendada vastavalt R.C liitele.

R.5.   Reisivagunite ja mootorrongide väljapoole avanevad alumised astmed ja juurdepääsu-uksed

5.1.   Reisivagunite ja mootorrongide alumise astme gabariidid on esitatud R.D1 liites.

5.2.   Reisivagunite ja mootorrongide väljapoole avanevate juurdepääsu-uste gabariidid avatud asendis on esitatud R.D2 liites.

R.6.   Pantograafid ja isoleerimata pingestatud osad katusel

6.1.   Keskasendis langetatud pantograaf ei tohi sirgel teel ulatuda üle veeremi gabariitide.

6.2.   Keskasendis ülestõstetud pantograaf ei tohi sirgel teel ulatuda üle R.E liites esitatud veeremi gabariitide.

Elektriliini paigaldamisel tuleb eraldi arvestada võnkumistest, tee kaldest ja lubatud hälvetest tingitud pantograafi põikinihkeid.

6.3.   Kui pantograaf ei ulatu üle pöördvankri tsentri, tuleb arvestada ka kõverikel tekkiva külgnihkega.

6.4.   Katusel asuvad isoleerimata osad (25 kV) ei tohi läbida R.E liites näidatud tsooni.

R.7.   Eeskirjad ja juhendid

7.1.   Lisaks punktidele R.1–R.6 peavad Lääne-Euroopas sõitvad veeremid vastama UIC teabelehe 505–1 või 506 ettekirjutustele.

Praame mahutavate veeremite alumised osad peavad vastama UIC teabelehele 507 (vagunid) või 569 (reisi- ja pagasivagunid).

7.2.   Lisaks punktidele R.1–R.6 peavad Venemaale sõitvad veeremid vastama normile GOST 9238–83. Veeremid peavad igal juhul vastama tavalistele gabariitidele.

7.3.   Kere kallutussüsteemiga veeremist koosnevate rongide puhul kasutatakse eraldi määrust.

7.4.   Gabariidid määratakse eraldi määrusega.

R.A Liide

Veeremi gabariidid

Joonis R.1

Veeremi gabariidi suurendamine (FIN1)

Image

Märkus. Vastuvõtmiseks tuleb tahavaatepeeglile kohaldada eraldi määrust (vt R.D2 liite punkt 1).

| 1) | Üle sorteerimismäe ja rööpapidurite sõitvate veeremite alumine osa. |
| --- | --- |

1)

Üle sorteerimismäe ja rööpapidurite sõitvate veeremite alumine osa.

| 2) | Veeremite alumine osa, mis ei sõida üle sorteerimismäe ja rööpapidurite, v.a jõuallikaga pöördvankrid (vt märkus 3). |
| --- | --- |

2)

Veeremite alumine osa, mis ei sõida üle sorteerimismäe ja rööpapidurite, v.a jõuallikaga pöördvankrid (vt märkus 3).

| 3) | Jõuallikaga pöördvankrite alumine osa, mis ei sõida üle sorteerimismäe ja rööpapidurite. |
| --- | --- |

3)

Jõuallikaga pöördvankrite alumine osa, mis ei sõida üle sorteerimismäe ja rööpapidurite.

| 4) | Veeremite gabariidid, mis on võimelised sõitma Jtt-s (Soome raudtee ohutusstandarditega seotud tehnilised nõuded) näidatud liinidel, kus takistuste gabariiti on vastavalt laiendatud. |
| --- | --- |

4)

Veeremite gabariidid, mis on võimelised sõitma Jtt-s (Soome raudtee ohutusstandarditega seotud tehnilised nõuded) näidatud liinidel, kus takistuste gabariiti on vastavalt laiendatud.

R. B1 liide

Alumise osa minimaalkõrguse suurendamine veeremitel, mis sõidavad üle sorteerimismäe ja rööpapidurite

Veeremi alumise osa kõrgust tuleks suurendada väärtuste Eas ja Eau võrra nii, et

| — | kui veerem sõidab sorteerimismäele, ei tohi ükski pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel asuv osa läbida mäe veerepinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 250 m; |
| --- | --- |

—

kui veerem sõidab sorteerimismäele, ei tohi ükski pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel asuv osa läbida mäe veerepinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 250 m;

| — | kui veerem sõidab sorteerimismäe nõgusas osas, ei tohi ükski väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi asuv osa läbida rööpapiduri gabariiti tee nõgusas osas, mille kõveriku vertikaalraadius on 300 m. |
| --- | --- |

—

kui veerem sõidab sorteerimismäe nõgusas osas, ei tohi ükski väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi asuv osa läbida rööpapiduri gabariiti tee nõgusas osas, mille kõveriku vertikaalraadius on 300 m.

Valemid (1) kõrguste suurendamiseks on järgmised (väärtused meetrites):

kuni 1,445 meetrini rööbastee telgjoonest:

Formula

rohkem kui 1,445 meetrini rööbastee telgjoonest:

Formula

Formula

Märkus:

| Eas | = | veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõigetel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui Eas väärtus on positiivne, võib sellega arvestada; |
| --- | --- | --- |
| Eau | = | veeremi madalama osa kõrguse suurendamine ristlõigetel, mis asuvad väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi. Kui Eau väärtus on positiivne, võib sellega arvestada; |
| a | = | pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus; |
| n | = | lähima pöördvankri pöördtapi (või lähima teljeotsa) kaugus ristlõikest; |
| h | = | veeremite alumise osa kõrgus rööpa pealispinnast (vt R. A liide). |

Eas

=

veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõigetel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui Eas väärtus on positiivne, võib sellega arvestada;

Eau

=

veeremi madalama osa kõrguse suurendamine ristlõigetel, mis asuvad väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi. Kui Eau väärtus on positiivne, võib sellega arvestada;

a

=

pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus;

n

=

lähima pöördvankri pöördtapi (või lähima teljeotsa) kaugus ristlõikest;

h

=

veeremite alumise osa kõrgus rööpa pealispinnast (vt R. A liide).

---

(1)  Valemid põhinevad rööpapiduri ja muude sorteerimismäe manööverdusseadmete asendil vastavalt B3 liitele.

R. B2 liide

Alumise osa miinimumkõrguse suurendamine veeremitel, mis ei sõida üle sorteerimismäe ja rööpapidurite

Veeremite alumise osa kõrgust tuleks suurendada väärtuste E’as ja E’au võrra nii, et

| — | kui veerem sõidab üle nõgusa üleminekukoha, ei tohi ükski pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel asuv osa läbida tee üleminekukoha sõidupinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 500 m; |
| --- | --- |

—

kui veerem sõidab üle nõgusa üleminekukoha, ei tohi ükski pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel asuv osa läbida tee üleminekukoha sõidupinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 500 m;

| — | kui veerem sõidab üle nõgusa üleminekukoha, ei tohi ükski väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi asuv osa läbida tee üleminekukoha sõidupinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 500 m; |
| --- | --- |

—

kui veerem sõidab üle nõgusa üleminekukoha, ei tohi ükski väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi asuv osa läbida tee üleminekukoha sõidupinda, mille kõveriku vertikaalraadius on 500 m;

Valemid (1) kõrguste suurendamiseks on järgmised (väärtused meetrites):

Formula

Formula

Märkus:

| E’as | = | veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõikepindadel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui E’as väärtus on positiivne, võib sellega arvestada; |
| --- | --- | --- |
| E’au | = | veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõikepindadel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui E’au väärtus on positiivne, võib sellega arvestada; |
| a | = | pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus; |
| n | = | pöördvankri lähima pöördtapi (või lähima teljeotsa) kaugus ristlõikest; |
| h | = | veeremite alumise osa kõrgus rööpa pealispinnast (vt R. A liide). |

E’as

=

veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõikepindadel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui E’as väärtus on positiivne, võib sellega arvestada;

E’au

=

veeremi alumise osa kõrguse suurendamine ristlõikepindadel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Kui E’au väärtus on positiivne, võib sellega arvestada;

a

=

pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus;

n

=

pöördvankri lähima pöördtapi (või lähima teljeotsa) kaugus ristlõikest;

h

=

veeremite alumise osa kõrgus rööpa pealispinnast (vt R. A liide).

---

(1)  Valemid põhinevad sorteerimismäe rööbastee rööpmevahel vastavalt B3 liitele.

R. B3 liide

Rööpapidurite ja manööverdusseadmete asukohad sorteerimismäel

Joonis R.2

Image

Möödasõiduteed

Sorteerimismäe möödasõiduteede minimaalne kõverusraadius Rmin on 500 m ja takistuse gabariidi kõrgus rööpa pealispinnast on kogu veeremigabariidi laiuse ulatuses 0 mm (1 700 mm tee keskjoonest). 0-kõrgusega pikisuunaline teeosa punktist, mis paikneb 20 m enne sorteerimismäe tipu kumerat osa kuni punktini, mis paikneb 20 m kaugusel sorteerimismäe jalami nõgusast osast. Sorteerimismäe takistuse gabariit kehtib väljapool seda teeosa (sorteerimismäe gabariitidega seotud RAMO punkt 2.9 ja RAMO 2, 2. lisa, samuti ülesõidukohtadega seotud RAMO 2 5. lisa).

R. C liide

Poollaiuse vähendamine vastavalt veeremigabariidile FIN1 (vähendamise valemid)

1.   Üldeeskirjad

Veeremigabariitide järgi arvutatud veeremi ristlõiget (R. A liide) võib vähendada väärtuste Es või Eu võrra nii, et kui veerem asub ebasoodsas asendis (vedrustuse kalle puudub) ja teel, mille kõveriku raadius on 150 m ning teegabariit 1,544 m, ei tohi ükski veeremi osa ulatuda üle veeremigabariidi FIN1 poollaiuse rohkem kui (36/R+k) võrra tee keskjoonest.

Veeremigabariidi keskjoon ühtib tee keskjoonega, kusjuures tee kalde korral on ka viimane kaldu.

Vähendused arvutatakse vastavalt 2. jaos toodud valemile.

Vähenduste valem (meetrites)

2.1   Pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel paiknevad osad

Formula

Formula

2.2   Pöördvankri pöördtelgedest või teljeotstest väljaspool asuvad osad (üleulatusega veeremid)

Formula

Formula

Märkus:

| Es, Es∞ | = | gabariidi poollaiuse vähendamine ristlõigetel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Väärtustega Es ja Es∞ arvestatakse, kui nad on positiivsed; |
| --- | --- | --- |
| Eu, Eu∞ | = | gabariidi poollaiuse vähendamine ristlõigetel, mis asuvad väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi. Väärtustega Eu ja Eu∞ arvestatakse, kui nad on positiivsed; |
| a | = | pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus (1); |
| n | = | kõnealuse ristlõike ja lähima pöördvankri pöördtapi või lähima teljeotsa vaheline kaugus, kui aga veeremil kinnistapp puudub, siis kõnealuse ristlõike ja kujuteldava pöördtapi vaheline kaugus; |
| p | = | pöördvankri teljevahe; |
| q | = | teljepuksi ja telje vaheliste lõtkude ning teljepuksi ja pöördvankri raami vahelise võimaliku lõtku summa, mõõdetuna keskmises asendis piirkulunud osadega; |
| wiR | = | pöördvankri pöördtapi ja vankri võimalik põikinihe pöördvankri raami suhtes, või pöördteljeta pöördvankriga veeremi puhul, võimalik põikinihe pöördvankri raami ja veeremi raami suhtes, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole (erineb vastavalt kõveriku raadiusele); |
| waR | = | nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole; |
| w∞ | = | nagu wiR, kuid sirgel teeosal, keskmisest asendist mõlemate külgede poole; |
| l | = | maksimaalne teegabariit sirgel ja kõnealusel kõverikega teeosal =1,544 m; |
| d | = | piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m; |
| R | = | kõveriku raadius.
  Kui w on konstant või muutub vastavalt väärtusele 1/R, siis on kõnealune raadius 150 m.
  Erandjuhtudel peaks kasutama väärtust R ≥150 m, mis annab suurima vähenemise. |
| k | = | gabariidi lubatud väljaulatumine (mida tuleb suurendada takistuse gabariidi laiendamisega 36/R võrra) ilma vedrustuse elastsusest tingitud kaldeta;
  0, kui h < 330 mm veeremil, mis on suuteline sõitma üle rööpapiduri (vt R. B1 liide),
  0,060 m, kui h < 600 mm,
  0,075 m, kui h ≥ 600 mm; |
| h | = | kõrgus rööpa pealispinnast kõnealuses asukohas, kui veerem on madalaimas asendis. |

Es, Es∞

=

gabariidi poollaiuse vähendamine ristlõigetel, mis asuvad pöördvankri pöördtappide või teljeotste vahel. Väärtustega Es ja Es∞ arvestatakse, kui nad on positiivsed;

Eu, Eu∞

=

gabariidi poollaiuse vähendamine ristlõigetel, mis asuvad väljaspool pöördvankri pöördtappe või teljeotsi. Väärtustega Eu ja Eu∞ arvestatakse, kui nad on positiivsed;

a

=

pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus (1);

n

=

kõnealuse ristlõike ja lähima pöördvankri pöördtapi või lähima teljeotsa vaheline kaugus, kui aga veeremil kinnistapp puudub, siis kõnealuse ristlõike ja kujuteldava pöördtapi vaheline kaugus;

p

=

pöördvankri teljevahe;

q

=

teljepuksi ja telje vaheliste lõtkude ning teljepuksi ja pöördvankri raami vahelise võimaliku lõtku summa, mõõdetuna keskmises asendis piirkulunud osadega;

wiR

=

pöördvankri pöördtapi ja vankri võimalik põikinihe pöördvankri raami suhtes, või pöördteljeta pöördvankriga veeremi puhul, võimalik põikinihe pöördvankri raami ja veeremi raami suhtes, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole (erineb vastavalt kõveriku raadiusele);

waR

=

nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole;

w∞

=

nagu wiR, kuid sirgel teeosal, keskmisest asendist mõlemate külgede poole;

l

=

maksimaalne teegabariit sirgel ja kõnealusel kõverikega teeosal =1,544 m;

d

=

piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m;

R

=

kõveriku raadius.

Kui w on konstant või muutub vastavalt väärtusele 1/R, siis on kõnealune raadius 150 m.

Erandjuhtudel peaks kasutama väärtust R ≥150 m, mis annab suurima vähenemise.

k

=

gabariidi lubatud väljaulatumine (mida tuleb suurendada takistuse gabariidi laiendamisega 36/R võrra) ilma vedrustuse elastsusest tingitud kaldeta;

0, kui h < 330 mm veeremil, mis on suuteline sõitma üle rööpapiduri (vt R. B1 liide),

0,060 m, kui h < 600 mm,

0,075 m, kui h ≥ 600 mm;

h

=

kõrgus rööpa pealispinnast kõnealuses asukohas, kui veerem on madalaimas asendis.

Vähendusväärtused

Veeremi ristlõike poollaiust vähendatakse järgmiselt.

3.1   Pöördvankri pöördtappide vahel paiknevatel osadel:

Es ja Es∞ suurimate väärtuste võrra.

3.2   Pöördvankri pöördtappidest väljaspool paiknevate osade vahel:

Es ja Es∞ suurimate väärtuste võrra.

---

(1)  Kui veeremil ei ole pöördvankrit, määratakse a ja n kujuteldava pöördtelje järgi, mis asub pöördvankri ja raami keskjoonte lõikepunktis, kusjuures veerem asub 150 m raadiusega kõveriku keskel (0,026+q+w = 0). Kui sel viisil arvutatud kaugus pöördtelje ja pöördvankri keskpunkti vahel on märgitud y, tuleb vähendamise valemis kasutada p2 asemel p2-y2.

R. D1 liide

Veeremi alumise astme gabariit

1   See norm puudutab astet, mida kasutatakse kas kõrge (550/1800) või madala platvormi (265/1600) puhul.

Selleks et astme ja platvormiserva vahele ei tekiks suurt vahet ning võttes arvesse veeremi madalamat astet ja kõrget platvormi (550/1800 mm), võib väärtust 1,700–E suurendada vastavalt R. C liitele, kui tegemist on kinnitatud astmega. Sel juhul kohaldatakse arvutust, mis võimaldab kontrollida, et aste vaatamata väljaulatumisele ei ulatuks platvormini. Reisivagunit tuleb kontrollida rööpa pealispinna suhtes madalamas asendis.

2   Kaugus tee keskjoone ja platvormi vahel: Formula

Astmele ettenähtud ruum

3.1   Pöördvankri pöördtappide vahel paiknev aste: Formula

3.2   Väljaspool pöördvankri pöördtappe paiknev aste:

Formula

4   Sümbolite tähendused(väärtused meetrites):

| As, Au | = | tee keskjoone ja astme välisserva vaheline kaugus; |
| --- | --- | --- |
| B | = | veeremi keskjoone ja astme välisserva vaheline kaugus; |
| a | = | pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus; |
| n | = | astme ristlõike kaugus kaugemast pöördvankri pöördteljest; |
| p | = | pöördvankri teljevahe; |
| q | = | telje ja teljepuksi vahelisest lõtkust tingitud võimalik põikinihe, millele on liidetud teljepuksi ja pöördvankri raami vaheline lõtk, mõõdetuna keskmises asendis piirkulunud osadega; |
| wiR | = | pöördvankri pöördtelje ja vankri võimalik põikinihe, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole; |
| waR | = | nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole; |
| wiR/aR | = | maksimumväärtus kõnealusel kõverikega teel (kinnitatud astmete korral);
  0,005 m (juhitavate astmete puhul, mis kiirusel ≤5 km/h tulevad automaatselt välja); |
| l | = | maksimaalne teegabariit sirgel ja kõnealusel kõverikega teeosal =1,544 m; |
| d | = | piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m; |
| R | = | kõveriku raadius = 500 m ... ∞; |
| t | = | lubatud hälve (0,020 m) rööpa nihkumisel platvormi poole hooldustööde vahelisel ajal. |

As, Au

=

tee keskjoone ja astme välisserva vaheline kaugus;

B

=

veeremi keskjoone ja astme välisserva vaheline kaugus;

a

=

pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus;

n

=

astme ristlõike kaugus kaugemast pöördvankri pöördteljest;

p

=

pöördvankri teljevahe;

q

=

telje ja teljepuksi vahelisest lõtkust tingitud võimalik põikinihe, millele on liidetud teljepuksi ja pöördvankri raami vaheline lõtk, mõõdetuna keskmises asendis piirkulunud osadega;

wiR

=

pöördvankri pöördtelje ja vankri võimalik põikinihe, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole;

waR

=

nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole;

wiR/aR

=

maksimumväärtus kõnealusel kõverikega teel (kinnitatud astmete korral);

0,005 m (juhitavate astmete puhul, mis kiirusel ≤5 km/h tulevad automaatselt välja);

l

=

maksimaalne teegabariit sirgel ja kõnealusel kõverikega teeosal =1,544 m;

d

=

piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m;

R

=

kõveriku raadius = 500 m ... ∞;

t

=

lubatud hälve (0,020 m) rööpa nihkumisel platvormi poole hooldustööde vahelisel ajal.

Astme ja platvormi vahelise põikisuunalise vahekaugusega seotud eeskirjad

5.1   Vahekaugus AV = L–As/u peab olema vähemalt 0,020 m.

5.2   Sirgel teeosal, reisivaguni keskmise asendi ning platvormi normaalse asukoha korral loetakse veeremi ja platvormi vahelist 150 mm vahet piisavalt väikeseks. Nimetatud vahekaugus võiks siiski olla väiksem. Vastasel juhul tehakse kontroll sirgel ja kõverikuga teelõigul, kus As/u on suurim.

6   Gabariidi kontroll

Alumise astme gabariidi kontroll tehakse sirgel teelõigul ja kõverikul raadiusega 500 m, kui w väärtus on konstantne või muutub lineaarselt vastavalt väärtusele 1/R. Muudel juhtudel tehakse kontroll sirgel teeosal ja kõverikul, kus As/u väärtus on suurim.

7   Tulemuste esitamine

Kasutatud valemid, sisestatud ja saadud väärtused tuleb esitada lihtsalt arusaadaval viisil.

R. D2 liide

Reisivagunite ja mootorrongide väljapoole avanevate uste ja astmete gabariidid

1   Selleks et vältida liiga laia vahet astme ja platvormiserva vahel, võib vastavalt R. C liitele suurendada väärtust 1,700 — E (vt UIC teabelehe 560 punkti 1.1.4.2) konstruktsiooni puhul, kus uks avaneb väljapoole ja aste on avatud või suletud asendis, või kus uks ja aste liiguvad suletud ja avatud asendi vahel. Sellisel juhul viiakse kontroll läbi tõestamaks, et vaatamata täiendavale nihkele ei sega uks ega aste püsikinnitusega seadmeid (RAMO punkt 2.9, 2. lisa). Reisivagunit tuleb kontrollida, kui see on rööpa pealispinna suhtes madalamas asendis.

Edaspidi sisaldab sõna „uks” ka astet.

MÄRKUS. R. D2 liide võib kasutada ka veduri või mootorrongi tahavaatepeegli kontrollimiseks peegli avatud asendi korral. Tavalise liiniliikluse ajal on peegel suletud asendis ja asub keregabariidi sees.

2   Tee keskjoone ja püsikinnitusega seadmete vaheline kaugus on: Formula;

| AT | = | 1,800 m, kui h < 600 mm, |
| --- | --- | --- |
| AT | = | 1,920 m, kui 600 < h ≤ 1 300 mm, |
| AT | = | 2,000 m, kui h > 1 300 mm. |

AT

=

1,800 m, kui h < 600 mm,

AT

=

1,920 m, kui 600 < h ≤ 1 300 mm,

AT

=

2,000 m, kui h > 1 300 mm.

Ukse jaoks vajalik ruum

3.1   Pöördvankri pöördtappide vahel paiknev uks:

Formula

3.2   Väljaspool pöördvankri pöördtappe paiknev uks:

Formula

Sümbolite tähendused(väärtused meetrites):

| AT | = | tee keskjoone ja püsikinnitusega seadmete vaheline nominaalne kaugus (sirgel teeosal); |
| --- | --- | --- |
| h | = | kõrgus rööpa pealispinnast kõnealuses asukohas veeremi madalama asendi korral; |
| Os, Ou | = | tee keskjoone ja ukseserva vaheline lubatud kaugus ukse kõige enam väljaulatuva asendi korral; |
| B | = | tee keskjoone ja ukseserva vaheline kaugus ukse kõige enam väljaulatuva asendi korral; |
| a | = | pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus; |
| n | = | ukse ristlõike ja kaugema pöördvankri pöördtapi vaheline kaugus; |
| p | = | pöördvankri teljevahe; |
| q | = | telje ja teljepuksi vahelisest lõtkust tingitud võimalik põikinihe, millele on liidetud teljepuksi ja pöördvankri raami vaheline lõtk, mõõdetuna keskmisest asendist piirkulunud osadega; |
| wiR | = | pöördvankri pöördtapi ja vankri võimalik põikinihe, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole; |
| waR | = | nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole; |
| wiR/aR | = | 0,020 m, maksimumväärtus alla 30 km/h kiiruste korral (UIC 560); |
| l | = | maksimaalne teegabariit sirgel teeosal ja kõnealusel kõverikuga teeosal =1,544 m; |
| d | = | piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m; |
| R | = | Kõveriku raadius:
  kui h<600 mm, siis R =500 m,
  kui h≥600 mm, siis R =150 m; |
| t | = | lubatud hälve (0,020 m) rööpa nihkumisel platvormi poole hooldustööde vahelisel ajal. |

AT

=

tee keskjoone ja püsikinnitusega seadmete vaheline nominaalne kaugus (sirgel teeosal);

h

=

kõrgus rööpa pealispinnast kõnealuses asukohas veeremi madalama asendi korral;

Os, Ou

=

tee keskjoone ja ukseserva vaheline lubatud kaugus ukse kõige enam väljaulatuva asendi korral;

B

=

tee keskjoone ja ukseserva vaheline kaugus ukse kõige enam väljaulatuva asendi korral;

a

=

pöördvankri pöördtappide või teljeotste vaheline kaugus;

n

=

ukse ristlõike ja kaugema pöördvankri pöördtapi vaheline kaugus;

p

=

pöördvankri teljevahe;

q

=

telje ja teljepuksi vahelisest lõtkust tingitud võimalik põikinihe, millele on liidetud teljepuksi ja pöördvankri raami vaheline lõtk, mõõdetuna keskmisest asendist piirkulunud osadega;

wiR

=

pöördvankri pöördtapi ja vankri võimalik põikinihe, mõõdetuna keskmisest asendist kõveriku sisekülje poole;

waR

=

nagu wiR, kuid kõveriku väliskülje poole;

wiR/aR

=

0,020 m, maksimumväärtus alla 30 km/h kiiruste korral (UIC 560);

l

=

maksimaalne teegabariit sirgel teeosal ja kõnealusel kõverikuga teeosal =1,544 m;

d

=

piirkulunud rattaharjade vaheline kaugus, mõõdetuna 10 mm väljaspool veerepinda =1,492 m;

R

=

Kõveriku raadius:

kui h<600 mm, siis R =500 m,

kui h≥600 mm, siis R =150 m;

t

=

lubatud hälve (0,020 m) rööpa nihkumisel platvormi poole hooldustööde vahelisel ajal.

4   Ukse ja püsikinnitusega seadmete vahelise põikisuunalise kaugusega seotud eeskirjad

Kaugus AV = L–As/u peab olema vähemalt 0,020 m.

5   Gabariidi kontroll

Ukse gabariidi kontroll tehakse sirgel teeosal ja kõverikul raadiusega 500/150 m, kui w väärtus on konstantne või muutub lineaarselt olenevalt väärtusest 1/R. Muudel juhtudel tehakse kontroll sirgel teeosal ja kõverikul, kus Os/u väärtus on suurim.

6   Tulemuste esitamine

Kasutatud valemid, sisestatud ja saadud väärtused tuleb esitada lihtsalt arusaadaval viisil.

R.E liide

Pantograaf ja isoleerimata pingestatud osa

Joonis R.3

Image

Isoleerimata pingestatud osi ei tohi asetada varjestatud alale (25 kV).

| 1) | Vastavalt R.C liitele tuleb külgsuunal lisada Es või Eu. |
| --- | --- |

1)

Vastavalt R.C liitele tuleb külgsuunal lisada Es või Eu.

---

Parandused

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/393

---

Euroopa Keskpanga 1. augusti 2007. aasta suunise (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine)) parandus

(EKP/2007/9)

(
  Euroopa Liidu Teataja L 341, 27. detsember 2007
  )

III lisa 14. osa tabel 1 leheküljel 178 asendatakse järgmise tabeliga:

| | „A. Riigisisesed | B. Muud osalevad liikmesriigid | C. Välismaailm | D. Määratlemata |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total | RAd | Mitte-RAd — Kokku | Kokku | RAd | Mitte-RAd — Kokku | Kokku |
| | Valitsussektor | Muud residendid | | Valitsussektor | Muud residendid | | Mitteosalevad liikmesriigid | USA | Jaapan |
| Kokku | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) | Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) | Kokku | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) | Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) |
| VARAD |
| 1 | Hoiuste ja laenunõuded |

„A. Riigisisesed

B. Muud osalevad liikmesriigid

C. Välismaailm

D. Määratlemata

Total

RAd

Mitte-RAd — Kokku

Kokku

RAd

Mitte-RAd — Kokku

Kokku

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Mitteosalevad liikmesriigid

USA

Jaapan

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

VARAD

1

| 2 | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

2

sellest kogunenud intress

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2x. | Välisvaluutad |
| --- | --- |

2x.

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 2t. | Vääringud kokku |
| --- | --- |

2t.

Vääringud kokku

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 3 | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

3

sellest noteeritud aktsiad, v.a IF ja MMF aktsiad/osakud;

sellest IF ja MMF aktsiad/osakud;

| 4 | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4

| 5 | Mittefinantsvarad (sh põhivarad) |
| --- | --- |

5

| 6 | Muu vara |
| --- | --- |

6

sellest hoiuste ja laenunõuetelt kogunenud intress

KOHUSTUSED

| 7 | Saadud laenud ja hoiused |
| --- | --- |

7

| 8 | IF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

8

| 9 | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

9

| 10 | Muud kohustused |
| --- | --- |

10

sellest saadud hoiustelt ja laenudelt kogunenud intress”

---