# Europeiska unionens L 276/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 276 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången18 september 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 276

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången18 september 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/665/EU |
| | * | Rådets beslut av den 18 februari 2014 om undertecknande på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | | Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 980/2014 av den 16 september 2014 om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för fransk flagg | 43 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 981/2014 av den 16 september 2014 om förbud mot fiske efter rödspätta i Skagerrak med fartyg som för nederländsk flagg | 45 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 982/2014 av den 17 september 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 47 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/666/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2014 om erkännande av systemet Trade Assurance Scheme for Combinable Crops för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG | 49 |
| | | 2014/667/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2014 om erkännande av Universal Feed Assurance-systemet för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG | 51 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2014/665/EU

*

Rådets beslut av den 18 februari 2014 om undertecknande på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 980/2014 av den 16 september 2014 om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för fransk flagg

43

*

Kommissionens förordning (EU) nr 981/2014 av den 16 september 2014 om förbud mot fiske efter rödspätta i Skagerrak med fartyg som för nederländsk flagg

45

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 982/2014 av den 17 september 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

47

BESLUT

2014/666/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2014 om erkännande av systemet Trade Assurance Scheme for Combinable Crops för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG

49

2014/667/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2014 om erkännande av Universal Feed Assurance-systemet för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG

51

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 134/14/KOL av den 26 mars 2014 om ändring för nittiofemte gången av formella och materiella regler i fråga om statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (2014 års riktlinjer för filmer och andra audiovisuella verk) | 53 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 134/14/KOL av den 26 mars 2014 om ändring för nittiofemte gången av formella och materiella regler i fråga om statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (2014 års riktlinjer för filmer och andra audiovisuella verk)

53

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2013 av den 18 juni 2013 om avgifter som ska betalas till Europeiska kemikaliemyndigheten enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter ( EUT L 167, 19.6.2013 ) | 65 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2013 av den 18 juni 2013 om avgifter som ska betalas till Europeiska kemikaliemyndigheten enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter ( EUT L 167, 19.6.2013 )

( EUT L 167, 19.6.2013 )

65

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 februari 2014

om undertecknande på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

(2014/665/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.5 och 218.8 andra stycket,

med beaktande av anslutningsakten för Kroatien, särskilt artikel 6.2 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att på unionens och dess medlemsstaters samt Republiken Kroatiens vägnar inleda förhandlingar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet). |
| --- | --- |

(1)

Den 24 september 2012 bemyndigade rådet kommissionen att på unionens och dess medlemsstaters samt Republiken Kroatiens vägnar inleda förhandlingar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat protokollet).

| (2) | Dessa förhandlingar avslutades framgångsrikt och protokollet godkändes av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering genom en skriftväxling av den 25 oktober 2013. |
| --- | --- |

(2)

Dessa förhandlingar avslutades framgångsrikt och protokollet godkändes av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering genom en skriftväxling av den 25 oktober 2013.

| (3) | Protokollet bör undertecknas på unionens och dess medlemsstaters vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(3)

Protokollet bör undertecknas på unionens och dess medlemsstaters vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (4) | Ingåendet av protokollet omfattas av ett separat förfarande vad gäller frågor som ingår i Europeiska atomenergigemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

(4)

Ingåendet av protokollet omfattas av ett separat förfarande vad gäller frågor som ingår i Europeiska atomenergigemenskapens behörighet.

| (5) | Med anledning av Kroatiens anslutning till unionen den 1 juli 2013, bör protokollet tillämpas provisoriskt från och med det datumet, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för protokollets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(5)

Med anledning av Kroatiens anslutning till unionen den 1 juli 2013, bör protokollet tillämpas provisoriskt från och med det datumet, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för protokollets ingående avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen bemyndigas härmed, med förbehåll för att protokollet ingås.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna protokollet på unionens och dess medlemsstaters vägnar.

Artikel 3

Protokollet ska tillämpas provisoriskt, i enlighet med artikel 13.2 i protokollet, från och med den 1 juli 2013, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ingående avslutas.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 februari 2014.

På rådets vägnar

G. STOURNARAS

Ordförande

---

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/3

---

PROTOKOLL

till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN KROATIEN,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

UNGERN

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, nedan kallade medlemsstaterna, och

EUROPEISKA UNIONEN och EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN,

nedan kallade Europeiska unionen,

å ena sidan, och

F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN

å andra sidan,

med beaktande av Republiken Kroatiens (nedan kallad Kroatien) anslutning till Europeiska unionen den 1 juli 2013, och

av följande skäl:

| (1) | Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, (nedan kallat stabiliserings- och associeringsavtalet) undertecknades i Luxemburg den 9 april 2001 och trädde i kraft den 1 april 2004. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, (nedan kallat stabiliserings- och associeringsavtalet) undertecknades i Luxemburg den 9 april 2001 och trädde i kraft den 1 april 2004.

| (2) | Fördraget om Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat anslutningsfördraget) undertecknades i Bryssel den 9 december 2011. |
| --- | --- |

(2)

Fördraget om Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat anslutningsfördraget) undertecknades i Bryssel den 9 december 2011.

| (3) | Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(3)

Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013.

| (4) | Enligt artikel 6.2 i anslutningsakten för Kroatien ska Kroatiens anslutning till stabiliserings- och associeringsavtalet godkännas genom att ett protokoll till avtalet ingås. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 6.2 i anslutningsakten för Kroatien ska Kroatiens anslutning till stabiliserings- och associeringsavtalet godkännas genom att ett protokoll till avtalet ingås.

| (5) | Samråd enligt artikel 35.3 i stabiliserings- och associeringsavtalet har hållits för att säkerställa att hänsyn tas till Europeiska unionens och f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens gemensamma intressen enligt avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Samråd enligt artikel 35.3 i stabiliserings- och associeringsavtalet har hållits för att säkerställa att hänsyn tas till Europeiska unionens och f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens gemensamma intressen enligt avtalet.

HÄRIGENOM AVTALAS FÖLJANDE.

AVSNITT I

Avtalsslutande parter

Artikel 1

Kroatien ska vara part i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 9 april 2001, och ska på samma sätt som övriga medlemsstater i Europeiska unionen anta och beakta texten till avtalet och till de gemensamma förklaringar och de ensidiga förklaringar som åtföljer den samma dag undertecknade slutakten.

ANPASSNINGAR AV TEXTEN TILL STABILISERINGS- OCH ASSOCIERINGSAVTALET OCH DESS BILAGOR OCH PROTOKOLL

AVSNITT II

Jordbruksprodukter

Artikel 2

Jordbruksprodukter i strikt mening

1.   Bilaga IV a till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga I till detta protokoll.

2.   Bilaga IV b till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga II till detta protokoll.

3.   Bilaga IV c till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga III till detta protokoll.

4.   Artikel 27 i avtalet ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Jordbruksprodukter

1.   Europeiska unionen ska avskaffa de tullar, och avgifter med motsvarande verkan, som rör import av jordbruksprodukter med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, med undantag av de produkter som omfattas av nummer 0102, 0201, 0202, 1701, 1702 och 2204 i Kombinerade nomenklaturen.

För produkter som omfattas av kapitlen 7 och 8 i Kombinerade nomenklaturen och för vilka Gemensamma tulltaxan föreskriver både en värdetull och en specifik tull ska avskaffandet endast gälla värdetullen.

2.   Den dag då protokollet till detta avtal med anledning av republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen träder i kraft ska Europeiska unionen fastställa tullarna för import till gemenskapen av ’baby-beef’-produkter enligt definitionen i bilaga III och med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till 20 % av den värdetull och 20 % av den mängdtull som anges i Europeiska gemenskapernas gemensamma tulltaxa, inom ramen för en årlig tullkvot på 1 650 ton uttryckt i slaktvikt.

Europeiska unionen ska ge tullfritt tillträde för import till Europeiska unionen av de produkter med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien som omfattas av nummer 1701 och 1702 i Kombinerade nomenklaturen, inom ramen för en årlig tullkvot på 7 000 ton (nettovikt).

4.3.   Den dag då protokollet till detta avtal med anledning av republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen träder i kraft ska f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| a) | avskaffa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV a, |
| --- | --- |

a)

avskaffa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV a,

| b) | avskaffa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV b, inom gränserna för de tullkvoter som anges för var och en av produkterna i den bilagan, |
| --- | --- |

b)

avskaffa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV b, inom gränserna för de tullkvoter som anges för var och en av produkterna i den bilagan,

| c) | tillämpa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV c, inom gränserna för tullkvoterna, |
| --- | --- |

c)

tillämpa de tullar som gäller för import av vissa jordbruksprodukter med ursprung i Europeiska unionen, vilka förtecknas i bilaga IV c, inom gränserna för tullkvoterna,

4.   De handelsordningar som ska tillämpas på vin- och spritprodukter kommer att definieras i ett separat vin- och spritavtal.”

5.   Bilaga IV d till stabiliserings- och associeringsavtalet ska utgå.

Artikel 3

Fiskeriprodukter

1.   Artikel 28.2 i stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med följande:

”2.   Jugoslaviska republiken Makedonien ska avskaffa alla avgifter med verkan som motsvarar tullar och avskaffa tullarna på import av fisk och fiskeriprodukter med ursprung i Europeiska unionen, med undantag för produkter som förtecknas i bilagorna V b och V c till stabiliserings- och associeringsavtalet, i vilka fastställs de tullsänkningar som ska tillämpas på de produkter som förtecknas i de bilagorna.”

2.   Texten i bilaga IV till detta protokoll ska läggas till i stabiliserings- och associeringsavtalet som bilaga V c.

Artikel 4

Bearbetade jordbruksprodukter

1.   Bilaga II till protokoll 3 till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga V det här protokollet.

2.   Bilaga III till protokoll 3 till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga VI i det här protokollet.

Artikel 5

Avtal om vin och spritdrycker

Punkterna 1 och 3 i bilaga I (avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om ömsesidiga handelsmedgivanden på förmånsbasis för vissa viner, till vilket det hänvisas i artikel 27.4 i stabiliserings- och associeringsavtalet) till tilläggsprotokollet om anpassning av handelsaspekterna av stabiliserings- och associeringsavtalet för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker ska ersättas med texten i bilaga VIII till det här protokollet.

AVSNITT III

AVSNITT III

Ursprungsregler

Ursprungsregler

Artikel 6

Bilaga IV till protokoll 4 till stabiliserings- och associeringsavtalet ska ersättas med texten i bilaga VIII till det här protokollet.

AVSNITT IV

AVSNITT IV

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser

Artikel 7

Världshandelsorganisationen (WTO)

F.d. Jugoslaviska republiken Makedonien förbinder sig att, i anslutning till denna utvidgning av gemenskapen, inte göra några anspråk, framställningar eller hänskjutanden eller frånträda några medgivanden enligt artiklarna XXIV.6 och XXVIII i Gatt 1994.

Artikel 8

Ursprungsintyg och administrativt samarbete

1.   Ursprungsintyg som på vederbörligt sätt utfärdats av antingen f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller Kroatien inom ramen för ett förmånsavtal eller en autonom ordning som tillämpats dem emellan ska godtas i respektive länder, under förutsättning att

| a) | sådan ursprungsstatus medför förmånlig tullbehandling enligt bestämmelserna om förmånstull i stabiliserings- och associeringsavtalet, |
| --- | --- |

a)

sådan ursprungsstatus medför förmånlig tullbehandling enligt bestämmelserna om förmånstull i stabiliserings- och associeringsavtalet,

| b) | ursprungsintyget och transportdokumenten utfärdats senast dagen före anslutningsdagen, |
| --- | --- |

b)

ursprungsintyget och transportdokumenten utfärdats senast dagen före anslutningsdagen,

| c) | ursprungsintyget lämnas in till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från anslutningsdagen. |
| --- | --- |

c)

ursprungsintyget lämnas in till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från anslutningsdagen.

I de fall då varor före anslutningsdagen deklarerats för import till antingen f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller Kroatien enligt ett förmånsavtal eller en autonom ordning som vid den tidpunkten tillämpades mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien, får ett ursprungsintyg som utfärdats i efterhand enligt avtalet eller ordningen också godtas, under förutsättning att det lämnas in till tullmyndigheterna inom fyra månader räknat från anslutningsdagen.

2.   F.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien får behålla de tillstånd genom vilka status som ”godkänd exportör” har beviljats inom ramen för ett förmånsavtal eller en autonom ordning som tillämpats dem emellan, under förutsättning att

| a) | en sådan bestämmelse även ingår i det avtal som ingåtts mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Europeiska unionen före Kroatiens anslutningsdag, och |
| --- | --- |

a)

en sådan bestämmelse även ingår i det avtal som ingåtts mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Europeiska unionen före Kroatiens anslutningsdag, och

| b) | att de godkända exportörerna tillämpar de ursprungsregler som gäller enligt det avtalet. |
| --- | --- |

b)

att de godkända exportörerna tillämpar de ursprungsregler som gäller enligt det avtalet.

Dessa tillstånd ska senast ett år efter dagen för Kroatiens anslutning ersättas med nya tillstånd utfärdade i enlighet med villkoren i stabiliserings- och associeringsavtalet.

3.   Begäran om senare kontroll av ursprungsintyg som utfärdats enligt det förmånsavtal eller den autonoma ordning som avses i punkt 1 ska godtas av de behöriga tullmyndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller Kroatien under en period av tre år efter utfärdandet av ursprungsintyget i fråga och får göras av dessa myndigheter inom en period av tre år efter deras godtagande av det ursprungsintyg som lämnades in till dem till stöd för en importdeklaration.

Artikel 9

Varor under transitering

1.   Bestämmelserna i stabiliserings- och associeringsavtalet får tillämpas på varor som exporteras antingen från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till Kroatien eller från Kroatien till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som uppfyller villkoren i protokoll 4 till stabiliserings- och associeringsavtalet och som dagen för anslutningen befinner sig antingen under transport eller i tillfällig förvaring, i ett tullager eller i en frizon i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller i Kroatien.

2.   I sådana fall får förmånsbehandling beviljas under förutsättning att ett ursprungsintyg som utfärdats i efterhand av tullmyndigheterna i exportlandet lämnas in till tullmyndigheterna i importlandet inom fyra månader räknat från anslutningsdagen.

Artikel 10

Kvoter för 2013

För 2013 ska volymerna i de nya tullkvoterna och ökningen av volymerna i befintliga tullkvoter beräknas i proportion till basvolymerna, varvid hänsyn ska tas till den del av perioden som förflutit före den 1 juli 2013.

AVSNITT V

AVSNITT V

Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser

Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 11

Detta protokoll och dess bilagor ska utgöra en integrerad del av stabiliserings- och associeringsavtalet.

Artikel 12

1.   Detta protokoll ska godkännas av Europeiska unionen och dess medlemsstater och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i enlighet med deras egna förfaranden.

2.   Parterna ska till varandra anmäla att de förfaranden som avses i punkt 1 har slutförts. Godkännandeinstrumenten ska deponeras hos Europeiska unionens råds generalsekretariat.

Artikel 13

1.   Detta protokoll träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då det sista godkännandeinstrumentet har deponerats.

2.   Om samtliga godkännandeinstrument för detta protokoll inte har deponerats före den 1 juli 2013, ska protokollet tillämpas provisoriskt med verkan från den dagen.

Artikel 14

Detta protokoll är upprättat i två exemplar på respektive parts samtliga officiella språk, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 15

Texten till stabiliserings- och associeringsavtalet, inbegripet de bilagor och protokoll som utgör en integrerad del av detta, samt slutakten och de förklaringar som åtföljer denna ska upprättas på kroatiska språket, vilka texter ska vara giltiga på samma sätt som de ursprungliga texterna. Stabiliserings- och associeringsrådet ska godkänna dessa texter.

---

BILAGA I

”BILAGA IV a

IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV JORDBRUKSPRODUKTER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

(nolltullsats)

(enligt artikel 27.3 a)

| KN-nummer | Varuslag |
| --- | --- |
| 0101 | Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor: |
| | – | Hästar: |

KN-nummer

Varuslag

0101

Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor:

–

Hästar:

0101 21 00

| – – | Renrasiga avelsdjur |
| --- | --- |

– –

Renrasiga avelsdjur

0101 29

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0101 29 90

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0101 30 00

| – | Åsnor |
| --- | --- |

–

Åsnor

0101 90 00

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0102

Levande nötkreatur och andra oxdjur:

| – | Nötkreatur: |
| --- | --- |

–

Nötkreatur:

0102 29

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0102 29 05

| – – – | Av underarterna Bibos eller Poephagus: |
| --- | --- |

– – –

Av underarterna Bibos eller Poephagus:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – – – | Med en vikt högre än 80 kg men högst 160 kg: |
| --- | --- |

– – – –

Med en vikt högre än 80 kg men högst 160 kg:

0102 29 21

| – – – – – | Slaktdjur |
| --- | --- |

– – – – –

Slaktdjur

0102 29 29

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

| – – – – | Med en vikt högre än 160 kg men högst 300 kg: |
| --- | --- |

– – – –

Med en vikt högre än 160 kg men högst 300 kg:

0102 29 41

| – – – – – | Slaktdjur |
| --- | --- |

– – – – –

Slaktdjur

0102 29 49

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

| – – – – | Med en vikt över 300 kg: |
| --- | --- |

– – – –

Med en vikt över 300 kg:

| – – – – – | Kvigor (hondjur som inte har kalvat): |
| --- | --- |

– – – – –

Kvigor (hondjur som inte har kalvat):

0102 29 51

| – – – – – – | Slaktdjur |
| --- | --- |

– – – – – –

Slaktdjur

0102 29 59

| – – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra:

| – – – – – | Kor: |
| --- | --- |

– – – – –

Kor:

0102 29 61

| – – – – – – | Slaktdjur |
| --- | --- |

– – – – – –

Slaktdjur

0102 29 69

| – – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra:

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

0102 29 91

| – – – – – – | Slaktdjur |
| --- | --- |

– – – – – –

Slaktdjur

0102 29 99

| – – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra:

| – | Buffel: |
| --- | --- |

–

Buffel:

0102 39

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0102 39 10

| – – – | Inhemska arter |
| --- | --- |

– – –

Inhemska arter

0102 39 90

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0102 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0102 90 91

| – – – | Inhemska arter |
| --- | --- |

– – –

Inhemska arter

0102 90 99

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0103

Levande svin:

0103 10 00

| – | Renrasiga avelsdjur |
| --- | --- |

–

Renrasiga avelsdjur

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0103 91

| – – | Med en vikt under 50 kg |
| --- | --- |

– –

Med en vikt under 50 kg

0104

Levande får och getter:

0104 10

| – | Får: |
| --- | --- |

–

Får:

0104 10 10

| – – | Renrasiga avelsdjur |
| --- | --- |

– –

Renrasiga avelsdjur

0104 20

| – | Getter: |
| --- | --- |

–

Getter:

0104 20 10

| – – | Renrasiga avelsdjur |
| --- | --- |

– –

Renrasiga avelsdjur

0105

Levande fjäderfä, nämligen höns av arten Gallus domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns

| – | Med en vikt på högst 185 g: |
| --- | --- |

–

Med en vikt på högst 185 g:

0105 11

| – – | Höns av arten Gallus domesticus |
| --- | --- |

– –

Höns av arten Gallus domesticus

| – – – | Kycklingar av honkön för avel och fortplantning: |
| --- | --- |

– – –

Kycklingar av honkön för avel och fortplantning:

0105 11 11

| – – – – | Värphöns |
| --- | --- |

– – – –

Värphöns

0105 11 19

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0105 11 99

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

0105 12 00

| – – | Kalkoner |
| --- | --- |

– –

Kalkoner

0105 13 00

| – – | Ankor |
| --- | --- |

– –

Ankor

0105 14 00

| – – | Gäss |
| --- | --- |

– –

Gäss

0105 15 00

| – – | Pärlhöns |
| --- | --- |

– –

Pärlhöns

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0105 94 00

| – – | Höns av arten Gallus domesticus |
| --- | --- |

– –

Höns av arten Gallus domesticus

0105 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0105 99 10

| – – – | Ankor: |
| --- | --- |

– – –

Ankor:

0105 99 20

| – – – | Gäss: |
| --- | --- |

– – –

Gäss:

0105 99 30

| – – – | Kalkoner |
| --- | --- |

– – –

Kalkoner

0105 99 50

| – – – | Pärlhöns |
| --- | --- |

– – –

Pärlhöns

0106

Andra levande djur

0201

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt:

0202

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst

0205 00

Kött av häst, åsna, mula eller mulåsna, färskt, kylt eller fryst

0206

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur, andra oxdjur, svin, får, get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta

0207

Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, färska, kylda eller frysta

0208

Annat kött och ätbara slaktbiprodukter, färska, kylda eller frysta

0209

Svinfett, inte innehållande magert kött och fjäderfäfett, inte utsmälta eller på annat sätt extraherade, färska, kylda, frysta, saltade, i saltlake, torkade eller rökta:

0209 10

| – | Från gris: |
| --- | --- |

–

Från gris:

0209 10 90

| – – | Svinfett, annat än sådant enligt nr 0209 10 11 och nr 0209 10 19 |
| --- | --- |

– –

Svinfett, annat än sådant enligt nr 0209 10 11 och nr 0209 10 19

0209 90 00

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0210

Kött och ätbara slaktbiprodukter, saltade, i saltlake, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter

0402

Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel:

0402 10

| – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

–

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent:

| – – | Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| --- | --- |

– –

Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0402 10 19

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0402 10 91

| – – – | Löst liggande i förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – –

Löst liggande i förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg:

0402 10 99

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt över 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

–

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt över 1,5 viktprocent:

0402 21

| – – | Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| --- | --- |

– –

Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0402 29

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0402 91

| – – | Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| --- | --- |

– –

Utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0402 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0404

Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettsprodukter

0405 10

| – | Smör |
| --- | --- |

–

Smör

0405 20

| – | Bredbara smörfettprodukter: |
| --- | --- |

–

Bredbara smörfettprodukter:

0405 20 90

| – – | Med en fetthalt av mer än 75 viktprocent men mindre än 80 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av mer än 75 viktprocent men mindre än 80 viktprocent

0405 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0408

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även med tillsats av socker eller annat sötningsmedel:

0410 00 00

Ätbara produkter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0601

Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212

0602

Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar och ympkvistar; svampmycelium

0602 10

| – | Icke rotade sticklingar samt ympkvistar |
| --- | --- |

–

Icke rotade sticklingar samt ympkvistar

0602 20

| – | Fruktträd och bärbuskar, även ympade/okulerade |
| --- | --- |

–

Fruktträd och bärbuskar, även ympade/okulerade

0602 30 00

| – | Rhododendron och azalea, även ympade/okulerade |
| --- | --- |

–

Rhododendron och azalea, även ympade/okulerade

0602 40 00

| – | Rosor, även ympade/okulerade |
| --- | --- |

–

Rosor, även ympade/okulerade

0602 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0602 90 10

| – – | Svampmycelium |
| --- | --- |

– –

Svampmycelium

0602 90 30

| – – | Köksväxtplantor och jordgubbsplantor |
| --- | --- |

– –

Köksväxtplantor och jordgubbsplantor

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Frilandsplantor: |
| --- | --- |

– – –

Frilandsplantor:

| – – – – | Fruktträd och bärbuskar: |
| --- | --- |

– – – –

Fruktträd och bärbuskar:

0602 90 41

| – – – – – | Skogsträd |
| --- | --- |

– – – – –

Skogsträd

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

0602 90 45

| – – – – – – | Rotade sticklingar och unga plantor |
| --- | --- |

– – – – – –

Rotade sticklingar och unga plantor

0602 90 49

| – – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra:

0602 90 50

| – – – – | Andra frilansplantor: |
| --- | --- |

– – – –

Andra frilansplantor:

| – – – | Krukväxter: |
| --- | --- |

– – –

Krukväxter:

0602 90 70

| – – – – | Rotade sticklingar och unga plantor, med undantag av kaktusar |
| --- | --- |

– – – –

Rotade sticklingar och unga plantor, med undantag av kaktusar

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

0602 90 91

| – – – – – | Blomväxter med knoppar eller blommor, med undantag av kaktusar |
| --- | --- |

– – – – –

Blomväxter med knoppar eller blommor, med undantag av kaktusar

0602 90 99

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

0603

Snittblommor och blomknoppar av sådana slag som är lämpliga till buketter eller annat prydnadsändamål, friska, torkade, färgade, blekta, impregnerade eller på annat sätt preparerade

0604

Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller blomknoppar, samt gräs, mossa och lavar, utgörande varor av sådana slag som är lämpliga till buketter eller annat prydnadsändamål, friska, torkade, färgade, blekta, impregnerade eller på annat sätt preparerade

0701

Potatis, färsk eller kyld:

0701 10 00

| – | Utsädespotatis |
| --- | --- |

–

Utsädespotatis

0703

Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda:

0703 10 00

| – | Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök |
| --- | --- |

–

Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök

| – – | Kepalök (vanlig lök): |
| --- | --- |

– –

Kepalök (vanlig lök):

0703 10 19

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0703101910

| – – – – | För utsäde |
| --- | --- |

– – – –

För utsäde

0703101930

| – – – – | Arpadzik |
| --- | --- |

– – – –

Arpadzik

0703 90 00

| – | Purjolök och lök av andra Allium-arter |
| --- | --- |

–

Purjolök och lök av andra Allium-arter

0703900010

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0709

Andra grönsaker, färska eller kylda:

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0709 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0709 99 60

| – – – | Sockermajs |
| --- | --- |

– – –

Sockermajs

0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 80

| – | Andra grönsaker: |
| --- | --- |

–

Andra grönsaker:

0710 80 10

| – – | Oliver |
| --- | --- |

– –

Oliver

0710 80 80

| – – | Kronärtskocka |
| --- | --- |

– –

Kronärtskocka

0710 80 85

| – – | Sparris |
| --- | --- |

– –

Sparris

0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 20

| – | Oliver |
| --- | --- |

–

Oliver

0712

Torkade grönsaker, hela, i bitar, skivade, krossade eller pulveriserade, men inte vidare beredda:

0712 20 00

| – | Lök |
| --- | --- |

–

Lök

| – | Svampar, judasöron (Auricularia spp.), gelésvampar (Tremella spp.) och tryffel: |
| --- | --- |

–

Svampar, judasöron (Auricularia spp.), gelésvampar (Tremella spp.) och tryffel:

0712 31 00

| – – | Svampar av släktet Agaricus |
| --- | --- |

– –

Svampar av släktet Agaricus

0712 32 00

| – – | Judasöron (Auricularia spp.) |
| --- | --- |

– –

Judasöron (Auricularia spp.)

0712 33 00

| – – | Gelésvampar (Tremella spp.) |
| --- | --- |

– –

Gelésvampar (Tremella spp.)

0712 39 00

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0712 90

| – | Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: |
| --- | --- |

–

Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

0712 90 05

| – – | Potatis, även i bitar eller skivad, men inte vidare beredd |
| --- | --- |

– –

Potatis, även i bitar eller skivad, men inte vidare beredd

| – – | Sötmajs (Zea mays var. saccharata): |
| --- | --- |

– –

Sötmajs (Zea mays var. saccharata):

0712 90 19

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0712 90 30

| – – | Tomater |
| --- | --- |

– –

Tomater

0712 90 50

| – – | Morötter |
| --- | --- |

– –

Morötter

0712 90 90

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0713

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade:

0713 10

| – | Ärter (Pisum sativum): |
| --- | --- |

–

Ärter (Pisum sativum):

0713 10 10

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0713 20 00

| – | Kikärter (garbanzos): |
| --- | --- |

–

Kikärter (garbanzos):

0713200010

| – – | Utsäde |
| --- | --- |

– –

Utsäde

| – | Bönor (Vigna spp. och Phaseolus spp.): |
| --- | --- |

–

Bönor (Vigna spp. och Phaseolus spp.):

0713 31 00

| – – | Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek |
| --- | --- |

– –

Bönor av arterna Vigna mungo (L.) Hepper och Vigna radiata (L.) Wilczek

0713310010

| – – – | Utsäde: |
| --- | --- |

– – –

Utsäde:

0713 32 00

| – – | Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis): |
| --- | --- |

– –

Adzukibönor (Phaseolus eller Vigna angularis):

0713320010

| – – – | Utsäde: |
| --- | --- |

– – –

Utsäde:

0713 33

| – – | Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.): |
| --- | --- |

– –

Trädgårdsbönor (Phaseolus vulgaris) (bruna bönor, vita bönor etc.):

0713 33 10

| – – – | För utsäde |
| --- | --- |

– – –

För utsäde

0713 34 00

| – – | Bambarabönor (Vigna subterranea eller Voandzeia subterranea) |
| --- | --- |

– –

Bambarabönor (Vigna subterranea eller Voandzeia subterranea)

0713340010

| – – – | För utsäde |
| --- | --- |

– – –

För utsäde

0713 35 00

| – – | Ögonbönor (Vigna unguiculata) |
| --- | --- |

– –

Ögonbönor (Vigna unguiculata)

0713350010

| – – – | För utsäde |
| --- | --- |

– – –

För utsäde

0713 39 00

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0713390010

| – – – | För utsäde |
| --- | --- |

– – –

För utsäde

0713 40 00

| – | Linser: |
| --- | --- |

–

Linser:

0713400010

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0713 50 00

| – | Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor) |
| --- | --- |

–

Bondbönor (Vicia faba var. major) och hästbönor (Vicia faba var. equina och Vicia faba var. minor)

0713500010

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0713 60 00

| – | Duvärter (Cajanus cajan) |
| --- | --- |

–

Duvärter (Cajanus cajan)

0713600010

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0713 90 00

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0713900010

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

0714

Maniok-, arrow- och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och liknande rötter, stam- eller rotknölar med hög halt av stärkelse eller inulin, färska, kylda, frysta eller torkade, hela eller i bitar och även i form av pelletar; märg av sagopalm

0801

Kokosnötter, paranötter och cashewnötter, färska eller torkade, även skalade

0802

Andra nötter, färska eller torkade, även skalade

0803

Bananer, inbegripet mjölbananer, färska eller torkade

0804

Dadlar, fikon, ananas, avokado, guava, mango och mangostan, färska eller torkade

0805

Citrusfrukter, färska eller torkade

0810

Annan frukt och andra bär, färska:

0810 20

| – | Hallon, björnbär, mullbär och loganbär |
| --- | --- |

–

Hallon, björnbär, mullbär och loganbär

0810 30

| – | Svarta, vita eller röda vinbär samt krusbär |
| --- | --- |

–

Svarta, vita eller röda vinbär samt krusbär

0810 40

| – | Tranbär, blåbär och andra bär av släktet Vaccinium |
| --- | --- |

–

Tranbär, blåbär och andra bär av släktet Vaccinium

0810 50 00

| – | Kiwi |
| --- | --- |

–

Kiwi

0810 60 00

| – | Durio |
| --- | --- |

–

Durio

0810 70 00

| – | Kaki/persimoner |
| --- | --- |

–

Kaki/persimoner

0810 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0811

Frukt, bär och nötter, även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0812

Frukt, bär och nötter, tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd

0813

Frukt och bär, torkade, med undantag av frukt enligt nr 0801–0806; blandningar av nötter eller av torkad frukt eller torkade bär enligt detta kapitel

0814 00 00

Skal av citrusfrukter eller meloner, färska, frysta, torkade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar

0901

Kaffe, även rostat eller befriat från koffein; skal och hinnor av kaffe; kaffesurrogat innehållande kaffe, oavsett mängden

0902

Te, även aromatiserat

0904

Peppar av släktet Piper; frukter av släktena Capsicum och Pimenta, torkade, krossade eller malda

| – | Peppar/paprika |
| --- | --- |

–

Peppar/paprika

0904 11 00

| – – | Varken krossad eller malen |
| --- | --- |

– –

Varken krossad eller malen

0904 12 00

| – – | Krossad eller malen |
| --- | --- |

– –

Krossad eller malen

0905

Vanilj

0906

Kanel och kanelknopp

0907

Kryddnejlikor, nejlikstjälkar och modernejlikor

0908

Muskot, muskotblomma och kardemumma

0909

Anis, stjärnanis, fänkål, koriander, spiskummin, kummin och enbär

0910

Ingefära, saffran, gurkmeja, timjan, lagerblad, curry och andra kryddor

1001

Vete samt blandsäd av vete och råg:

| – | Durumvete: |
| --- | --- |

–

Durumvete:

1001 11 00

| – – | Utsäde |
| --- | --- |

– –

Utsäde

1002

Råg

1003

Korn:

1003 10 00

| – | Utsäde |
| --- | --- |

–

Utsäde

1003 90 00

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1003900010

| – – | För öl |
| --- | --- |

– –

För öl

1003900020

| – – | För utfordring |
| --- | --- |

– –

För utfordring

1003900090

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1004

Havre

1005

Majs:

1005 10

| – | Utsäde |
| --- | --- |

–

Utsäde

1006

Ris:

1006 10

| – | Ris med ytterskal (paddy): |
| --- | --- |

–

Ris med ytterskal (paddy):

1006 10 10

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

1007

Sorghum

1008

Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål

1102

Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg

1103

Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål

1104

Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006; groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda

1105

Mjöl, pulver, flingor, korn och pelletar av potatis

1106

Mjöl och pulver av torkade baljväxtfrön enligt nr 0713, av sago eller av rötter, stam- eller rotknölar enligt nr 0714 eller av produkter enligt kapitel 8:

1107

Malt, även rostat:

1108

Stärkelse; inulin

1201

Sojabönor, även sönderdelade

1202

Jordnötter, även skalade eller sönderdelade men inte rostade eller på annat sätt tillagade

1203 00 00

Kopra

1204

Linfrön, även sönderdelade

1207

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade

1208

Mjöl av oljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter, med undantag av mjöl av senapsfrön

1209

Frön, frukter och sporer av sådana slag som används som utsäde

1211

Växter och växtdelar (inbegripet frön och frukter) av sådana slag som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål, färska eller torkade, även skurna, krossade eller pulveriserade

1212

Johannesbröd, sjögräs och andra alger, sockerbetor och sockerrör, färska, kylda, frysta eller torkade, även malda; fruktkärnor och andra vegetabiliska produkter (inbegripet orostad cikoriarot av varieteten Cichorium intybus sativum) av sådana slag som används främst som livsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

1213 00 00

Halm, agnar och skal av spannmål, oberedda, även hackade, malda, pressade eller i form av pelletar

1214

Kålrötter, foderbetor och andra foderrotfrukter, hö, lusern (alfalfa), klöver, esparsett, foderkål, lupiner, vicker och liknande djurfoder, även i form av pelletar

1301

Schellack o.d.; naturliga gummiarter, hartser, gummihartser och oleoresiner (t.ex. balsamer)

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

| – | Växtsafter och växtextrakter: |
| --- | --- |

–

Växtsafter och växtextrakter:

1302 11 00

| – – | Opium |
| --- | --- |

– –

Opium

1501

Ister, annat svinfett och fjäderfäfett, annat än sådant enligt nr 0209 eller 1503

1502

Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, andra än sådana enligt nr 1503

1503

Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda

1504

Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1508

Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1509

Olivolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1510

Andra oljor erhållna enbart ur oliver samt fraktioner av sådana oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor eller fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 1509

1511

Palmolja och fraktioner av denna olja, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1512

Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade:

| – | Solrosolja och safflorolja samt fraktioner av dessa oljor: |
| --- | --- |

–

Solrosolja och safflorolja samt fraktioner av dessa oljor:

1512 21

| – – | Oraffinerad olja, även befriad från gossypol |
| --- | --- |

– –

Oraffinerad olja, även befriad från gossypol

1512 29

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1513

Kokosolja, palmkärnolja och babassuolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

1514

Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade:

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1514 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1515

Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och feta oljor (inbegripet jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade:

| – | Linolja och fraktioner av denna olja: |
| --- | --- |

–

Linolja och fraktioner av denna olja:

1515 11 00

| – – | Råolja |
| --- | --- |

– –

Råolja

1515 19

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1515 30

| – | Ricinolja och fraktioner av denna olja |
| --- | --- |

–

Ricinolja och fraktioner av denna olja

1515 50

| – | Sesamolja och fraktioner av denna olja |
| --- | --- |

–

Sesamolja och fraktioner av denna olja

1515 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Tobaksfröolja och fraktioner av denna olja: |
| --- | --- |

– –

Tobaksfröolja och fraktioner av denna olja:

| – – – | Råolja |
| --- | --- |

– – –

Råolja

1515 90 21

| – – – – | För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel |
| --- | --- |

– – – –

För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

1515 90 29

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1515 90 31

| – – – – | För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel |
| --- | --- |

– – – –

För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

1515 90 39

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

| – – | Andra oljor och fraktioner av dessa: |
| --- | --- |

– –

Andra oljor och fraktioner av dessa:

| – – – | Råolja: |
| --- | --- |

– – –

Råolja:

1515 90 40

| – – – – | För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel |
| --- | --- |

– – – –

För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

1515 90 51

| – – – – – | I fast form, i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

I fast form, i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg:

1515 90 59

| – – – – – | I fast form, andra; flytande |
| --- | --- |

– – – – –

I fast form, andra; flytande

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1515 90 60

| – – – – | För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel |
| --- | --- |

– – – –

För tekniskt eller industriellt bruk, med undantag av tillverkning av livsmedel

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

1515 90 91

| – – – – – | I fast form, i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

I fast form, i förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg:

1515 90 99

| – – – – – | I fast form, andra; flytande |
| --- | --- |

– – – – –

I fast form, andra; flytande

1516

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade:

1516 10

| – | Animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor |
| --- | --- |

–

Animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

1517 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1517 90 99

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1603

Extrakter och safter av kött, fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

1701

Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form:

| – | Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen: |
| --- | --- |

–

Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen:

1701 12

| – – | Betsocker |
| --- | --- |

– –

Betsocker

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1701 91 00

| – – | Med tillsats av aromämnen eller färgämnen |
| --- | --- |

– –

Med tillsats av aromämnen eller färgämnen

1701 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1701 99 90

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

| – | Mjölksocker och lösningar av mjölksocker |
| --- | --- |

–

Mjölksocker och lösningar av mjölksocker

1702 11 00

| – – | Innehållande minst 99 viktprocent laktos uttryckt som vattenfri laktos i torrsubstansen |
| --- | --- |

– –

Innehållande minst 99 viktprocent laktos uttryckt som vattenfri laktos i torrsubstansen

1702 19 00

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1702 20

| – | Lönnsocker samt sirap och andra lösningar av lönnsocker |
| --- | --- |

–

Lönnsocker samt sirap och andra lösningar av lönnsocker

1702 30

| – | Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: |
| --- | --- |

–

Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 40

| – | Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker: |
| --- | --- |

–

Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker:

1702 60

| – | Annat fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker |
| --- | --- |

–

Annat fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker

1703

Melass erhållen vid utvinning eller raffinering av socker

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 10 00

| – | Homogeniserade grönsaker |
| --- | --- |

–

Homogeniserade grönsaker

2005 70 00

| – | Oliver |
| --- | --- |

–

Oliver

2007

Sylter, frukt- och bärgeléer, marmelader, mos och pastor av frukt, bär eller nötter, erhållna genom kokning, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

2301

Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämpliga som livsmedel; grevar:

2301 10 00

| – | Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter av kött; fettgrevar |
| --- | --- |

–

Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter av kött; fettgrevar

2302

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter

2303

Återstoder från stärkelseframställning och liknande återstoder, betmassa, bagass och annat avfall från sockerframställning, drav, drank och annat avfall från bryggerier eller brännerier, även i form av pelletar

2304 00 00

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av sojabönolja, även malda eller i form av pelletar

2305 00 00

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av jordnötsolja, även malda eller i form av pelletar

2306

Oljekakor och andra fasta återstoder från utvinning av vegetabiliska fetter eller oljor, andra än de som omfattas av nr 2304 eller 2305, även malda eller i form av pelletar

2307

Vindruvor; rå vinsten

2308

Vegetabiliska ämnen och vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, även i form av pelletar

2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur

2401

Råtobak; tobaksavfall

4301

Oberedda pälsskinn (inbegripet huvuden, svansar, tassar och andra delar eller avklipp, lämpliga för körsnärsbruk), andra än oberedda hudar och skinn enligt nr 4101, 4102 eller 4103”

---

BILAGA II

”BILAGA IV b

IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV JORDBRUKSPRODUKTER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

(nolltullsats inom tullkvoter)

(enligt artikel 27.3 b):

| KN-nummer | Varuslag | Årlig tullkvot
  (ton) | Tull vid överskridande av kvoten
  (i procent av MGN-tullsatsen) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 | Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel: | 800 | 100 |
| 0401 10 | – | Med en fetthalt av högst 1 viktprocent: |

KN-nummer

Varuslag

Årlig tullkvot

(ton)

Tull vid överskridande av kvoten

(i procent av MGN-tullsatsen)

0401

Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel:

800

100

0401 10

–

Med en fetthalt av högst 1 viktprocent:

0401 10 10

| – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter |
| --- | --- |

– –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter

0401

Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel:

2 400

100

0401 20

| – | Med en fetthalt av mer än 1 viktprocent men högst 6 viktprocent |
| --- | --- |

–

Med en fetthalt av mer än 1 viktprocent men högst 6 viktprocent

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

1 300

100

0403 10

| – | Yoghurt: |
| --- | --- |

–

Yoghurt:

| – – | Ej smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Ej smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | Inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – –

Inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av:

0403 10 11

| – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 3 %

0403 10 13

| – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 3 % men högst 6 %

0403 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Ej smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Ej smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – – – | Inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av:

0403 90 51

| – – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 3 %

0403 90 53

| – – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – – –

Över 3 % men högst 6 %

0403 90 59

| – – – – – | Högst 6 % |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 6 %

0406

Ost och ostmassa:

40

100

0406 10

| – | Färsk (inte mognad) ost, inbegripet mesost samt ostmassa |
| --- | --- |

–

Färsk (inte mognad) ost, inbegripet mesost samt ostmassa

0406

Ost och ostmassa:

310

70

0406 20

| – | Riven eller pulveriserad ost av alla slag |
| --- | --- |

–

Riven eller pulveriserad ost av alla slag

0406 30

| – | Smältost, inte riven eller pulveriserad: |
| --- | --- |

–

Smältost, inte riven eller pulveriserad:

0406

Ost och ostmassa:

650

100

0406 90

| – | Annan ost: |
| --- | --- |

–

Annan ost:

0701

Potatis, färsk eller kyld:

450

100

0701 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0701 90 90

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0703

Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra Allium-arter, färska eller kylda:

300

100

0703 10

| – | Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök |
| --- | --- |

–

Kepalök (vanlig lök) och schalottenlök

| – – | Kepalök (vanlig lök): |
| --- | --- |

– –

Kepalök (vanlig lök):

0703 10 19

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1512

Solrosolja, safflorolja och bomullsfröolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade:

100

100

| – | Solrosolja och safflorolja samt fraktioner av dessa oljor: |
| --- | --- |

–

Solrosolja och safflorolja samt fraktioner av dessa oljor:

1512 19

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1512 19 90

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

1601 00

Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter

3 400

70

1602

Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt

2 050

70

2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

40

100

2001 10 00

| – | Gurkor |
| --- | --- |

–

Gurkor

2003

Svampar och tryffel, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra:

50

100

2003 10

| – | Svampar av släktet Agaricus |
| --- | --- |

–

Svampar av släktet Agaricus

2003 10 20

| – – | Tillfälligt konserverade, genomkokta |
| --- | --- |

– –

Tillfälligt konserverade, genomkokta

2003 10 30

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

2003 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

2003 90 10

| – – | Tryffel |
| --- | --- |

– –

Tryffel

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

150

100

2005 20

| – | Potatis: |
| --- | --- |

–

Potatis:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

2005 20 20

| – – – | I tunna skivor, friterade eller stekta, med eller utan salt eller kryddor, i lufttäta förpackningar och lämpliga för omedelbar förtäring |
| --- | --- |

– – –

I tunna skivor, friterade eller stekta, med eller utan salt eller kryddor, i lufttäta förpackningar och lämpliga för omedelbar förtäring

2005 20 80

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

60

100

2005 40 00

| – | Ärter (Pisum sativum): |
| --- | --- |

–

Ärter (Pisum sativum):

2009

Frukt- och bärsaft (inbegripet druvmust) samt grönsakssaft, ojäst och utan tillsats av alkohol, även med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

300

100”

---

BILAGA III

”BILAGA IV c

IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV JORDBRUKSPRODUKTER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN (MEDGIVANDEN INOM TULLKVOTER)

(enligt artikel 27.3 c)

| KN-nummer | Varuslag | Årlig tullkvot
  (ton) | Tillämplig tullsats
  (% av tullsatsen för MGN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0203 | Kött av svin, färskt, kylt eller fryst | 2 000 | 70 |
| 0203 | Kött av svin, färskt, kylt eller fryst | 200 | 50 |
| 0406 | Ost och ostmassa | 600 | 70 |
| 0701 | Potatis, färsk eller kyld: | 100 | 50 |
| 0701 90 | – | Andra:” |

KN-nummer

Varuslag

Årlig tullkvot

(ton)

Tillämplig tullsats

(% av tullsatsen för MGN)

0203

Kött av svin, färskt, kylt eller fryst

2 000

70

0203

Kött av svin, färskt, kylt eller fryst

200

50

0406

Ost och ostmassa

600

70

0701

Potatis, färsk eller kyld:

100

50

0701 90

–

Andra:”

---

BILAGA IV

”BILAGA V c

IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV FISK OCH FISKERIPRODUKTER MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

(NOLLTULLSATS INOM TULLKVOTER)

(enligt artikel 28.2)

| KN-nummer (1) | Varuslag | Årlig tullfri kvot |
| --- | --- | --- |
| 0301 93 00 | Karp, levande | 75 ton |

KN-nummer (1)

Varuslag

Årlig tullfri kvot

0301 93 00

Karp, levande

75 ton

---

(1)  Enligt tulltaxelagen, f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens officiella tidning nr 23/03, 69/04, 10/08, 35/10 och 11/12 samt beslutet om harmonisering och ändring av tulltaxan, f.d. jugoslaviska republiken Makedoninens officiella tidning nr 169/12.”

1

---

BILAGA V

”BILAGA II

TULLAR PÅ IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV VAROR MED URSPRUNG I EUROPEISKA UNIONEN

| KN-nummer | Varuslag | Tillämplig tullsats
  (% av tullsatsen för MGN) |
| --- | --- | --- |
| 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | |
| 0403 10 | – | Yoghurt: |

KN-nummer

Varuslag

Tillämplig tullsats

(% av tullsatsen för MGN)

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

0403 10

–

Yoghurt:

| – – | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av:

0403 10 51

| – – – – | Högst 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 1,5 %

50

0403 10 53

| – – – – | Över 1,5 % men högst 27 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 1,5 % men högst 27 %

50

0403 10 59

| – – – – | Över 27 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 27 %

50

| – – – | Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av:

0403 10 91

| – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 3 %

50

0403 10 93

| – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 3 % men högst 6 %

50

0403 10 99

| – – – – | Över 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 6 %

50

0403 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av:

0403 90 71

| – – – – | Högst 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 1,5 %

50

0403 90 73

| – – – – | Över 1,5 % men högst 27 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 1,5 % men högst 27 %

50

0403 90 79

| – – – – | Över 27 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 27 %

50

| – – – | Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av:

0403 90 91

| – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 3 %

50

0403 90 93

| – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 3 % men högst 6 %

50

0403 90 99

| – – – – | Över 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 6 %

50

0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk, bredbara smörfettsprodukter:

0405 20

| – | Bredbara smörfettprodukter: |
| --- | --- |

–

Bredbara smörfettprodukter:

0405 20 10

| – – | Med en fetthalt av minst 39 viktprocent men mindre än 60 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av minst 39 viktprocent men mindre än 60 viktprocent

0

0405 20 30

| – – | Med en fetthalt av minst 60 viktprocent men högst 75 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av minst 60 viktprocent men högst 75 viktprocent

0

0501 00 00

Människohår, obearbetat, även tvättat eller avfettat; avfall av människohår

0

0502

Borst och andra hår av svin; hår av grävling samt andra djurhår för borsttillverkning; avfall av sådana borst och hår

0

0505

Skinn och andra delar av fåglar, med kvarsittande fjädrar eller dun, fjädrar och delar av fjädrar (även med klippta kanter) samt dun, även rengjorda, desinficerade eller behandlade i konserverande syfte men inte vidare bearbetade; mjöl och avfall av fjädrar eller delar av fjädrar

0

0506

Ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin; mjöl och avfall av dessa produkter

0

0507

Elfenben, sköldpadd, valbarder och valbardsborst, horn, hovar, klövar, naglar, klor och näbbar, obearbetade eller enkelt preparerade men inte tillformade; mjöl och avfall av dessa produkter

0

0508 00 00

Korall och liknande material, obearbetade eller enkelt preparerade men inte vidare bearbetade; skal av blötdjur, kräftdjur och tagghudingar samt ryggskal av bläckfisk (os sepiae), obearbetade eller enkelt preparerade men inte tillformade; mjöl och avfall av dessa produkter

0

0510 00 00

Ambra, bävergäll, sibet och mysk; spanska flugor; galla, även torkad; körtlar och andra animaliskaprodukter som används för beredning avfarmaceutiska produkter, färska, kylda, frysta eller tillfälligt konserverade på annat sätt

0

0511

Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; döda djur enligt kapitlen 1 eller 3, olämpliga som livsmedel

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0511 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Naturlig tvättsvamp av animaliskt ursprung: |
| --- | --- |

– – –

Naturlig tvättsvamp av animaliskt ursprung:

0511 99 31

| – – – – | Rå: |
| --- | --- |

– – – –

Rå:

0

0511 99 39

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

0

0710

Grönsaker (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta:

0710 40 00

| – | Sötmajs |
| --- | --- |

–

Sötmajs

0

0711

Grönsaker tillfälligt konserverade (t.ex. med svaveldioxidgas eller i saltlake, svavelsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösningar) men olämpliga för direkt konsumtion i detta tillstånd:

0711 90

| – | Andra grönsaker; blandningar av grönsaker: |
| --- | --- |

–

Andra grönsaker; blandningar av grönsaker:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0711 90 30

| – – – | Sockermajs |
| --- | --- |

– – –

Sockermajs

0

0903 00 00

maté (paraguyansk järnek)

0

1212

Johannesbröd, sjögräs och andra alger, sockerbetor och sockerrör, färska, kylda, frysta eller torkade, även malda; fruktkärnor och andra vegetabiliska produkter (inbegripet orostad cikoriarot av varieteten Cichorium intybus sativum) av sådana slag som används främst som livsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

| – | Sjögräs och andra alger: |
| --- | --- |

–

Sjögräs och andra alger:

1212 29 00

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0

1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

| – | Växtsafter och växtextrakter: |
| --- | --- |

–

Växtsafter och växtextrakter:

1302 12 00

| – – | Lakritsextrakt |
| --- | --- |

– –

Lakritsextrakt

0

1302 13 00

| – – | Humleextrakt |
| --- | --- |

– –

Humleextrakt

0

1302 19

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1302 19 20

| – – – | Av växter av släktet Ephedra |
| --- | --- |

– – –

Av växter av släktet Ephedra

0

1302 19 70

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0

1302 20

| – | Pektinämnen, pektinater och pektater |
| --- | --- |

–

Pektinämnen, pektinater och pektater

100

| – | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: |
| --- | --- |

–

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

1302 31 00

| – – | Agar-agar |
| --- | --- |

– –

Agar-agar

0

1302 32

| – – | Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön: |
| --- | --- |

– –

Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur frukter eller frön från johannesbröd eller ur guarfrön:

1302 32 10

| – – – | Ur frukter eller frön från johannesbröd |
| --- | --- |

– – –

Ur frukter eller frön från johannesbröd

0

1401

Vegetabiliska material av sådana slag som används främst för flätning (t.ex. bambu, rotting, vass, säv, vide, rafia, tvättad, blekt eller färgad halm samt lindbast)

0

1404

Vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0

1505 00

Ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbegripet lanolin)

0

1506 00 00

Andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade

0

1515

Andra icke flyktiga vegetabiliska fetter och feta oljor (inbegripet jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade:

1515 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1515 90 11

| – – | Tungolja; jojobaolja och oiticicaolja; myrtenvax och japanvax; fraktioner av dessa |
| --- | --- |

– –

Tungolja; jojobaolja och oiticicaolja; myrtenvax och japanvax; fraktioner av dessa

0

1516

Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raffinerade men inte vidare bearbetade:

1516 20

| – | Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor: |
| --- | --- |

–

Vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor:

1516 20 10

| – – | Hydrerad ricinolja, s.k. opalvax |
| --- | --- |

– –

Hydrerad ricinolja, s.k. opalvax

0

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

1517 10

| – | Margarin med undantag av flytande margarin |
| --- | --- |

–

Margarin med undantag av flytande margarin

100

1517 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1517 90 10

| – – | Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Med en mjölkfetthalt av mer än 10 viktprocent men högst 15 viktprocent

100

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1517 90 93

| – – – | Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel |
| --- | --- |

– – –

Ätbara blandningar och beredningar av sådana slag som används som formsläppmedel

0

1518 00

Animaliska eller vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxiderade, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymeriserade genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, utom produkter enligt nr 1516; oätliga blandningar eller beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0

1520 00 00

Glycerol, rå; glycerolvatten och glycerollut

0

1521

Vegetabiliska vaxer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade eller färgade

0

1522 00

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer:

1522 00 10

| – | Ullfett |
| --- | --- |

–

Ullfett

0

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

1702 50 00

| – | Kemiskt ren fruktos |
| --- | --- |

–

Kemiskt ren fruktos

0

1702 90

| – | Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersiraps-blandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen |
| --- | --- |

–

Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersiraps-blandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen

1702 90 10

| – – | Kemiskt ren maltos |
| --- | --- |

– –

Kemiskt ren maltos

100

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao

50

1803

Kakaomassa, även avfettad

0

1804 00 00

Kakaosmör (fett eller olja)

0

1805 00 00

Kakaopulver utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao:

1806 10

| – | Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel |
| --- | --- |

–

Kakaopulver med tillsats av socker eller annat sötningsmedel

0

1806 20

| – | Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg: |
| --- | --- |

–

Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg:

50

| – | Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger: |
| --- | --- |

–

Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger:

1806 31 00

| – – | Fylld |
| --- | --- |

– –

Fylld

50

1806 32

| – – | Ofylld |
| --- | --- |

– –

Ofylld

50

1806 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

50

1901

Maltextrakt; livsmedelsberedningar av mjöl, krossgryn, stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsberedningar av varor enligt nr 0401–0404, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans

0

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt couscous, även beredd:

| – | Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda |
| --- | --- |

–

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda

1902 11 00

| – – | Innehållande ägg |
| --- | --- |

– –

Innehållande ägg

50

1902 19

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

50

1902 20

| – | Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda |
| --- | --- |

–

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda

1902 20 10

| – – | Innehållande mer än 20 viktprocent fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur |
| --- | --- |

– –

Innehållande mer än 20 viktprocent fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur

0

1902 20 30

| – – | Innehållande mer än 20 viktprocent korv e.d., kött och slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fett av alla slag, oavsett ursprung |
| --- | --- |

– –

Innehållande mer än 20 viktprocent korv e.d., kött och slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fett av alla slag, oavsett ursprung

100

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

1902 20 91

| – – – | Kokta |
| --- | --- |

– – –

Kokta

50

1902 20 99

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

50

1902 30

| – | Övrig pasta: |
| --- | --- |

–

Övrig pasta:

50

1902 40

| – | Couscous |
| --- | --- |

–

Couscous

50

1903 00 00

Tapioka och tapiokaersättningar, framställda av stärkelse, i form av flingor, gryn o.d.

0

1904

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter (t.ex. majsflingor); spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl och krossgryn), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans

100

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

50

2001

Grönsaker, frukt, bär, nötter och andra ätbara växtdelar, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra:

2001 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

2001 90 30

| – – | Sötmajs (Zea mays var. saccharata): |
| --- | --- |

– –

Sötmajs (Zea mays var. saccharata):

0

2001 90 40

| – – | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse |
| --- | --- |

– –

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

2001 90 92

| – – | Tropiska frukter och tropiska nötter; palmhjärtan |
| --- | --- |

– –

Tropiska frukter och tropiska nötter; palmhjärtan

0

2004

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta, andra än produkter enligt nr 2006

2004 10

| – | Potatis: |
| --- | --- |

–

Potatis:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

2004 10 91

| – – – | I form av mjöl eller flingor |
| --- | --- |

– – –

I form av mjöl eller flingor

0

2004 90

| – | Andra grönsaker och blandningar av grönsaker: |
| --- | --- |

–

Andra grönsaker och blandningar av grönsaker:

2004 90 10

| – – | Sötmajs (Zea mays var. saccharata): |
| --- | --- |

– –

Sötmajs (Zea mays var. saccharata):

0

2005

Andra grönsaker, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte frysta, andra än produkter enligt nr 2006:

2005 20

| – | Potatis: |
| --- | --- |

–

Potatis:

2005 20 10

| – – | I form av mjöl eller flingor |
| --- | --- |

– –

I form av mjöl eller flingor

0

2005 80 00

| – | Sötmajs (Zea mays var. saccharata): |
| --- | --- |

–

Sötmajs (Zea mays var. saccharata):

0

2008

Frukt, bär, nötter och andra växtdelar, på annat sätt beredda eller konserverade, med eller utan tillsats av socker, annat sötningsmedel eller alkohol, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

| – | Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra: |
| --- | --- |

–

Nötter, jordnötter och andra frön, även blandade med varandra:

2008 11

| – – | Jordnötter: |
| --- | --- |

– –

Jordnötter:

2008 11 10

| – – – | Jordnötssmör |
| --- | --- |

– – –

Jordnötssmör

0

| – | Andra slag, inbegripet blandningar, andra än blandningar enligt nr 2008 19: |
| --- | --- |

–

Andra slag, inbegripet blandningar, andra än blandningar enligt nr 2008 19:

2008 91 00

| – – | Palmhjärtan |
| --- | --- |

– –

Palmhjärtan

0

2008 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Utan tillsats av alkohol: |
| --- | --- |

– – –

Utan tillsats av alkohol:

| – – – – | Utan tillsats av socker: |
| --- | --- |

– – – –

Utan tillsats av socker:

2008 99 85

| – – – – – | Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

– – – – –

Majs, med undantag av sockermajs (Zea mays var. saccharata)

0

2008 99 91

| – – – – – | Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse |
| --- | --- |

– – – – –

Jams, batater (sötpotatis) och liknande ätbara växtdelar, innehållande minst 5 viktprocent stärkelse

0

2101

Extrakter, essenser och koncentrat av kaffe, te eller matte samt beredningar på basis av dessa produkter eller på basis av kaffe, te eller matte; rostad cikoriarot och andra rostade kaffesurrogat samt extrakter, essenser och koncentrat av dessa produkter

0

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver

100

2103

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål, senapspulver och beredd senap

2103 10 00

| – | Sojasås |
| --- | --- |

–

Sojasås

0

2103 20 00

| – | Tomatketchup och annan tomatsås |
| --- | --- |

–

Tomatketchup och annan tomatsås

100

2103 30

| – | Senapspulver och beredd senap |
| --- | --- |

–

Senapspulver och beredd senap

0

2103 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

2103 90 10

| – – | Flytande mango chutney |
| --- | --- |

– –

Flytande mango chutney

0

2103 90 30

| – – | Aromatisk bitter med en alkoholhalt av 44,2–49,2 volymprocent och innehållande 1,5–6 viktprocent gentiana, kryddor och andra beståndsdelar samt innehållande 4–10 viktprocent socker, i förpackningar med ett innehåll av högst 0,5 liter |
| --- | --- |

– –

Aromatisk bitter med en alkoholhalt av 44,2–49,2 volymprocent och innehållande 1,5–6 viktprocent gentiana, kryddor och andra beståndsdelar samt innehållande 4–10 viktprocent socker, i förpackningar med ett innehåll av högst 0,5 liter

0

2103 90 90

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

2103909010

| – – – | Pepparbaserad örtblandning |
| --- | --- |

– – –

Pepparbaserad örtblandning

0

2103909050

| – – – | Majonnäs |
| --- | --- |

– – –

Majonnäs

100

2103909090

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger;

2104 10 00

| – | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger |
| --- | --- |

–

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger

50

2104 20 00

| – | Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar |
| --- | --- |

–

Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar

0

2105 00

Glassvaror, även innehållande kakao

0

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

2106 10

| – | Proteinkoncentrat och texturerade proteiner |
| --- | --- |

–

Proteinkoncentrat och texturerade proteiner

0

2106 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

2106 90 20

| – – | Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker; |
| --- | --- |

– –

Sammansatta alkoholhaltiga beredningar, inte baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker;

0

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

2106 90 92

| – – – | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| --- | --- |

– – –

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

0

2106 90 98

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0

2201

Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö

50

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009

50

2203 00

Öl, tillverkat av malt

0

2205

Vermouth och annat vin av färska druvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen

0

2207

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denaturerade, oavsett alkoholhalt

0

2208

Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker

0

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning

70

2403

Andra varor tillverkade av tobak eller tobaksersättning; ’homogeniserad’ eller ’rekonstituerad’ tobak; tobaksextrakt och essenser

100

2905

Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana alkoholer:

| – | Andra polyoler: |
| --- | --- |

–

Andra polyoler:

2905 43 00

| – – | Mannitol |
| --- | --- |

– –

Mannitol

0

2905 44

| – – | D-glucitol (sorbitol) |
| --- | --- |

– –

D-glucitol (sorbitol)

0

2905 45 00

| – – | Glycerol |
| --- | --- |

– –

Glycerol

0

3301

Eteriska oljor (även terpenfria), inbegripet ’concretes’ och ’absolutes’; resinoider; extraherade oleoresiner; koncentrat av eteriska oljor i fett, icke flyktig olja, vax e.d., erhållna genom så kallad enfleurage eller maceration; terpenhaltiga biprodukter erhållna vid avterpenisering av eteriska oljor; vatten från destillation av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor

3301 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

0

3302

Blandningar av luktämnen samt blandningar (inbegripet alkohollösningar) på basis av ett eller flera luktämnen, av sådana slag som används som råvaror inom industrin; andra beredningar baserade på luktämnen, av sådana slag som används för framställning av drycker:

3302 10

| – | Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker: |
| --- | --- |

–

Av sådana slag som används inom livsmedelsindustrin eller vid industriell tillverkning av drycker:

| – – | Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker: |
| --- | --- |

– –

Av sådana slag som används vid tillverkning av drycker:

| – – – | Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck: |
| --- | --- |

– – –

Beredningar innehållande samtliga smakämnen som kännetecknar en viss dryck:

3302 10 10

| – – – – | Med en verklig alkoholhalt överstigande 0,5 % volymprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en verklig alkoholhalt överstigande 0,5 % volymprocent

0

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

3302 10 21

| – – – – – | Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse |
| --- | --- |

– – – – –

Inte innehållande mjölkfett, sackaros, isoglukos, druvsocker eller stärkelse eller innehållande mindre än 1,5 viktprocent mjölkfett, 5 viktprocent sackaros eller isoglukos, 5 viktprocent druvsocker eller stärkelse

0

3302 10 29

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

0

3501

Kasein, kaseinater och andra kaseinderivat; kaseinlim:

3501 10

| – | Kasein |
| --- | --- |

–

Kasein

0

3501 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

3501 90 90

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0

3505

Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse

0

3809

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3809 10

| – | På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter |
| --- | --- |

–

På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter

0

3823

Tekniska enbasiska fettsyror, sura oljor från raffinering; tekniska fettalkoholer

0

3824

Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor; kemiska produkter samt preparat från kemiska eller närstående industrier (inbegripet sådana som består av blandningar av naturprodukter), inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3824 60

| – | Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44 |
| --- | --- |

–

Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44

0”

---

BILAGA VI

”BILAGA III

TULLAR PÅ IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV VAROR MER URSPRUNGI EUROPEISKA UNIONEN (NOLLTULLSATS INOM TULLKVOTER)

| KN-nummer | Varuslag | Årlig tullkvot
  (ton) | Tillämplig tullsats
  (% av tullsatsen för MGN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0403 | Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: | 370 | 0 |
| 0403 10 | – | Yoghurt: |

KN-nummer

Varuslag

Årlig tullkvot

(ton)

Tillämplig tullsats

(% av tullsatsen för MGN)

0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

370

0

0403 10

–

Yoghurt:

| – – | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt i viktprocent av:

0403 10 51

| – – – – | Högst 1,5 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 1,5 %

0403 10 53

| – – – – | Över 1,5 % men högst 27 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 1,5 % men högst 27 %

| – – – | Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av:

0403 10 91

| – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 3 %

0403 10 93

| – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 3 % men högst 6 %

0403 10 99

| – – – – | Över 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 6 %

0403 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Smaksatt eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

| – – – | Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av: |
| --- | --- |

– – –

Andra, med en mjölkfetthalt i viktprocent av:

0403 90 91

| – – – – | Högst 3 % |
| --- | --- |

– – – –

Högst 3 %

0403 90 93

| – – – – | Över 3 % men högst 6 % |
| --- | --- |

– – – –

Över 3 % men högst 6 %

1517

Margarin; ätbara blandningar och beredningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 1516:

450

0

1517 10

| – | Margarin med undantag av flytande margarin |
| --- | --- |

–

Margarin med undantag av flytande margarin

1704

Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad), inte innehållande kakao:

385

0

1704 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1806

Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao:

1 150

0

1806 20

| – | Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg: |
| --- | --- |

–

Andra beredningar i form av block, kakor eller stänger vägande mer än 2 kg eller i flytande form, pastaform, pulverform, granulatform eller liknande form, i behållare eller löst liggande i förpackningar innehållande mer än 2 kg:

| – | Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger: |
| --- | --- |

–

Andra beredningar, i form av block, kakor eller stänger:

1806 31 00

| – – | Fylld |
| --- | --- |

– –

Fylld

1806 32

| – – | Ofylld |
| --- | --- |

– –

Ofylld

1806 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

1902

Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt couscous, även beredd

215

0

1905

Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter

1 435

0

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

850

0

2102 10

| – | Aktiv jäst |
| --- | --- |

–

Aktiv jäst

2102

Jäst (aktiv eller inaktiv); andra encelliga mikroorganismer, döda (med undantag av vacciner enligt nr 3002); beredda bakpulver:

35

0

2102 30 00

| – | Beredda bakpulver |
| --- | --- |

–

Beredda bakpulver

2103

Såser samt beredningar för tillredning av såser; blandningar för smaksättningsändamål, senapspulver och beredd senap

100

0

2104

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger;

450

0

2104 10 00

| – | Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger |
| --- | --- |

–

Soppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger

2201

Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö

1 050

0

2202

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009

1 670

0

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning:

100

0

2402 20

| – | Cigaretter innehållande tobak |
| --- | --- |

–

Cigaretter innehållande tobak

TULLAR PÅ IMPORT TILL F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN AV VAROR MER URSPRUNGI EUROPEISKA UNIONEN (MEDGIVANDEN INOM TULLKVOTER)
   (1)

| KN-nummer | Varuslag | Årlig tullkvot
  (ton) | Tullsats |
| --- | --- | --- | --- |
| 2201 | Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö | 150 | 12 % |
| 2402 | Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning: | 270 | 27 % |
| 2402 20 | – | Cigaretter innehållande tobak” |

KN-nummer

Varuslag

Årlig tullkvot

(ton)

Tullsats

2201

Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineralvatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö

150

12 %

2402

Cigarrer, cigariller och cigaretter av tobak eller tobaksersättning:

270

27 %

2402 20

–

Cigaretter innehållande tobak”

---

(1)  Tullen vid överskridande av kvoten anges i bilaga II.

1

---

BILAGA VII

| ”1. | Import till Europeiska unionen av följande produkter med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ska omfattas av nedanstående medgivanden:










  KN-nummer | Varuslag | Tullsats | Kvantiteter 2013 (hl) | Årlig justering fr.o.m. 2014 (hl) | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10 | Mousserande kvalitetsviner | Befrielse | 85 000 | + 6 000 | (1) |
| ex 2204 21 | Viner av färska druvor | | | | |
| ex 2204 29 | Viner av färska druvor | Befrielse | 395 000 | – 6 000 | (1) |

”1.

Import till Europeiska unionen av följande produkter med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ska omfattas av nedanstående medgivanden:

KN-nummer

Varuslag

Tullsats

Kvantiteter 2013 (hl)

Årlig justering fr.o.m. 2014 (hl)

Särskilda bestämmelser

ex 2204 10

Mousserande kvalitetsviner

Befrielse

85 000

+ 6 000

(1)

ex 2204 21

Viner av färska druvor

ex 2204 29

Viner av färska druvor

Befrielse

395 000

– 6 000

(1)

| ”3. | Import till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av följande produkter med ursprung i Europeiska unionen ska omfattas av nedanstående medgivanden:










  KN-nummer | Varuslag | Tullsats | Kvantiteter 2013 (hl) | Årlig justering fr.o.m. 2014 (hl) | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2204 10 | Mousserande kvalitetsviner | Befrielse | 13 800 | + 300 | |
| ex 2204 21 | Viner av färska druvor” | | | | |

”3.

Import till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av följande produkter med ursprung i Europeiska unionen ska omfattas av nedanstående medgivanden:

KN-nummer

Varuslag

Tullsats

Kvantiteter 2013 (hl)

Årlig justering fr.o.m. 2014 (hl)

Särskilda bestämmelser

ex 2204 10

Mousserande kvalitetsviner

Befrielse

13 800

+ 300

ex 2204 21

Viner av färska druvor”

---

(1)  På begäran av en av de avtalsslutande parterna får samråd hållas för att anpassa kvoterna genom att föra över kvantiteter som överstiger 6 000 hl från den kvot som gäller nr ex 2204 29 till den kvot som gäller nr ex 2204 10 och ex 2204 21.”

1

---

BILAGA VIII

”PROTOKOLL 4

BILAGA IV

FAKTURADEKLARATION

Fakturadeklarationen, vars text återges nedan, måste upprättas enligt fotnoterna. Fotnoterna behöver inte återges.

Bulgarisk version

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... (2) преференциален произход

Spansk version

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tjeckisk version

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Dansk version

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Tysk version

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estnisk version

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Grekisk version

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Engelsk version

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Fransk version

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Kroatisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italiensk version

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)), dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lettisk version

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litauisk version

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Ungersk version

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltesisk version

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Nederländsk version

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Polsk version

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugisisk version

O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (1)), declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial (2).

Rumänsk version

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovakisk version

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Slovensk version

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Finsk version

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Svensk version

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Version för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ... (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ... (2) преференциjaлно потекло.

(3)

(Ort och datum)

(4)

(Exportörens underskrift; namnet på den person som undertecknar deklarationen ska även anges med tryckbokstäver)

---

(1)  Om fakturadeklarationen upprättas av en godkänd exportör, ska numret på dennes tillstånd anges här. Om fakturadeklarationen inte upprättas av en godkänd exportör, ska orden inom parentes uteslutas eller utrymmet lämnas blankt.

1

(2)  Produkternas ursprung ska anges. Om fakturadeklarationen helt eller delvis hänför sig till produkter med ursprung i Ceuta och Melilla måste exportören klart ange dem i det dokument på vilket deklarationen upprättas med hjälp av symbolen ’CM’.

2

(3)  Dessa uppgifter kan utelämnas om upplysningen finns i själva dokumentet.

3

(4)  I de fall då exportörens underskrift inte erfordras innebär undantaget från underskrift också undantag från angivande av vederbörandes namn.”

4

---

FÖRORDNINGAR

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 980/2014

av den 16 september 2014

om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken (1) efterlevs, särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 september 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 25/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | SRX/2AC4-C |
| Art | Rockor (Rajiformes) |
| Område | Unionens vatten i IIa och IV |
| Datum för stängning | 22.8.2014 |

Nr

25/TQ43

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

SRX/2AC4-C

Art

Rockor (Rajiformes)

Område

Unionens vatten i IIa och IV

Datum för stängning

22.8.2014

---

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 981/2014

av den 16 september 2014

om förbud mot fiske efter rödspätta i Skagerrak med fartyg som för nederländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken (1) efterlevs, särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 september 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 26/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd | PLE/03AN |
| Art | Rödspätta (Pleuronectus platessa) |
| Område | Skagerrak |
| Datum för stängning | 25.8.2014 |

Nr

26/TQ43

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd

PLE/03AN

Art

Rödspätta (Pleuronectus platessa)

Område

Skagerrak

Datum för stängning

25.8.2014

---

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/47 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 982/2014

av den 17 september 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 september 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 56,1 |
| TR | 84,0 |
| XS | 82,8 |
| ZZ | 74,3 |
| 0707 00 05 | TR | 107,9 |
| ZZ | 107,9 |
| 0709 93 10 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 165,5 |
| CL | 174,2 |
| IL | 155,5 |
| UY | 131,6 |
| ZA | 146,5 |
| ZZ | 154,7 |
| 0806 10 10 | BR | 164,4 |
| EG | 161,0 |
| MA | 157,9 |
| MK | 32,3 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 10 80 | BA | 49,3 |
| BR | 65,2 |
| CL | 96,6 |
| NZ | 119,7 |
| US | 129,4 |
| ZA | 104,5 |
| ZZ | 94,1 |
| 0808 30 90 | CN | 101,9 |
| TR | 121,9 |
| ZZ | 111,9 |
| 0809 30 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0809 40 05 | MK | 27,4 |
| ZZ | 27,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

56,1

TR

84,0

XS

82,8

ZZ

74,3

0707 00 05

TR

107,9

ZZ

107,9

0709 93 10

TR

125,5

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

165,5

CL

174,2

IL

155,5

UY

131,6

ZA

146,5

ZZ

154,7

0806 10 10

BR

164,4

EG

161,0

MA

157,9

MK

32,3

TR

118,4

ZZ

126,8

0808 10 80

BA

49,3

BR

65,2

CL

96,6

NZ

119,7

US

129,4

ZA

104,5

ZZ

94,1

0808 30 90

CN

101,9

TR

121,9

ZZ

111,9

0809 30

TR

126,8

ZZ

126,8

0809 40 05

MK

27,4

ZZ

27,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 september 2014

om erkännande av systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG

(2014/666/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (1), särskilt artikel 7c.6,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (2), särskilt artikel 18.6,

efter samråd med kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG fastställs hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Artiklarna 7b och 7c och bilaga IV till direktiv 98/70/EG liknar artiklarna 17 och 18 respektive bilaga V till direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(1)

I direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG fastställs hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Artiklarna 7b och 7c och bilaga IV till direktiv 98/70/EG liknar artiklarna 17 och 18 respektive bilaga V till direktiv 2009/28/EG.

| (2) | I de fall biodrivmedel och flytande biobränslen ska beaktas för de syften som anges i artikel 17.1 a, b och c i direktiv 2009/28/EG bör medlemsstaterna kräva att de ekonomiska aktörerna visar att biodrivmedlen och de flytande biobränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(2)

I de fall biodrivmedel och flytande biobränslen ska beaktas för de syften som anges i artikel 17.1 a, b och c i direktiv 2009/28/EG bör medlemsstaterna kräva att de ekonomiska aktörerna visar att biodrivmedlen och de flytande biobränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG.

| (3) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis eller uppgifter som erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna. |
| --- | --- |

(3)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis eller uppgifter som erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna.

| (4) | Begäran om erkännande av att systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” visar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG lämnades för första gången in till kommissionen den 16 maj 2011. Den uppdaterade versionen av systemet lämnades in den 7 februari 2014. Systemet används i Förenade kungariket och kan omfatta grödor som skördas med skördetröska, t.ex. spannmål, oljeväxter och sockerbetor. Systemet omfattar handel, transport och lagring av råmaterial framställda av jordbruksgrödor från gården till den förste förädlaren och bygger, för övriga skeden, på andra frivilliga system som erkänns av kommissionen. Systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” ansvarar för att se till att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Det erkända systemet bör göras tillgängligt på den öppenhetsplattform som inrättats i enlighet med direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om erkännande av att systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” visar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG lämnades för första gången in till kommissionen den 16 maj 2011. Den uppdaterade versionen av systemet lämnades in den 7 februari 2014. Systemet används i Förenade kungariket och kan omfatta grödor som skördas med skördetröska, t.ex. spannmål, oljeväxter och sockerbetor. Systemet omfattar handel, transport och lagring av råmaterial framställda av jordbruksgrödor från gården till den förste förädlaren och bygger, för övriga skeden, på andra frivilliga system som erkänns av kommissionen. Systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” ansvarar för att se till att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Det erkända systemet bör göras tillgängligt på den öppenhetsplattform som inrättats i enlighet med direktiv 2009/28/EG.

| (5) | En bedömning av systemet har visat att det i tillräcklig grad omfattar alla hållbarhetskriterier i direktiv 98/70/EG och direktiv 2009/28/EG, med undantag för artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG. Systemet innehåller dock korrekta uppgifter om de delar som ekonomiska aktörer i senare led i försörjningskedjan behöver för att visa överensstämmelse med artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG samt tillämpa ett massbalanssystem i enlighet med kraven i artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(5)

En bedömning av systemet har visat att det i tillräcklig grad omfattar alla hållbarhetskriterier i direktiv 98/70/EG och direktiv 2009/28/EG, med undantag för artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG. Systemet innehåller dock korrekta uppgifter om de delar som ekonomiska aktörer i senare led i försörjningskedjan behöver för att visa överensstämmelse med artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG samt tillämpa ett massbalanssystem i enlighet med kraven i artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG.

| (6) | Vid utvärderingen av systemet framkom att det håller godtagbar standard när det gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning. |
| --- | --- |

(6)

Vid utvärderingen av systemet framkom att det håller godtagbar standard när det gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning.

| (7) | Systemet bedömdes utifrån den lagstiftning som var i kraft när detta genomförandebeslut antogs. Om den rättsliga grunden ändras på ett sätt som har betydelse för detta beslut, bör kommissionen utvärdera systemet för att fastställa om det fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt. |
| --- | --- |

(7)

Systemet bedömdes utifrån den lagstiftning som var i kraft när detta genomförandebeslut antogs. Om den rättsliga grunden ändras på ett sätt som har betydelse för detta beslut, bör kommissionen utvärdera systemet för att fastställa om det fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

| (8) | Om systemet ändras bör kommissionen göra en utvärdering för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt. |
| --- | --- |

(8)

Om systemet ändras bör kommissionen göra en utvärdering för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops” (nedan kallat systemet), för vilket en begäran om erkännande lämnades in till kommissionen den 7 februari 2014, visar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 7b.3, 7b.4 och 7b.5 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.3, 17.4 och 17.5 i direktiv 2009/28/EG.

Systemet använder korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG eftersom det garanterar att all relevant information från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Systemet får användas för att visa överensstämmelse med artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG fram till den första bearbetningen av råmaterialet.

Artikel 2

Om systemet, efter antagandet av detta beslut, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för beslutet, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Om det tydligt har visats att systemet inte har tillämpat delar som anses vara avgörande för detta beslut, och om dessa delar har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt, kan kommissionen upphäva detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut är giltigt i fem år.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

1

(2)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

2

---

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 september 2014

om erkännande av ”Universal Feed Assurance”-systemet för påvisande av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG

(2014/667/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (1), särskilt artikel 7c.6,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (2), särskilt artikel 18.6,

efter samråd med kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG fastställs hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Artiklarna 7b och 7c och bilaga IV till direktiv 98/70/EG liknar artiklarna 17 och 18 respektive bilaga V till direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(1)

I direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG fastställs hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Artiklarna 7b och 7c och bilaga IV till direktiv 98/70/EG liknar artiklarna 17 och 18 respektive bilaga V till direktiv 2009/28/EG.

| (2) | I de fall biodrivmedel och flytande biobränslen ska beaktas för de syften som anges i artikel 17.1 a, b och c i direktiv 2009/28/EG bör medlemsstaterna kräva att de ekonomiska aktörerna visar att biodrivmedlen och de flytande biobränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(2)

I de fall biodrivmedel och flytande biobränslen ska beaktas för de syften som anges i artikel 17.1 a, b och c i direktiv 2009/28/EG bör medlemsstaterna kräva att de ekonomiska aktörerna visar att biodrivmedlen och de flytande biobränslena uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17.2–17.5 i direktiv 2009/28/EG.

| (3) | Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis eller uppgifter som erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna. |
| --- | --- |

(3)

Om en ekonomisk aktör lägger fram bevis eller uppgifter som erhållits i enlighet med ett frivilligt system som har erkänts av kommissionen, i den utsträckning som omfattas av beslutet om erkännande, bör en medlemsstat inte kräva att leverantören tillhandahåller ytterligare bevis på överensstämmelse med hållbarhetskriterierna.

| (4) | Begäran om erkännande av att ”Universal Feed Assurance”-systemet påvisar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG lämnades för första gången in till kommissionen den 16 maj 2011. Den uppdaterade versionen av systemet lämnades in den 7 februari 2014. Systemet används i Förenade kungariket och kan omfatta foderingredienser och foderblandningar samt grödor som skördas med skördetröska. Systemet omfattar handel, transport och lagring av råmaterial framställda av jordbruksgrödor från gården till den förste förädlaren och bygger, för övriga skeden, på andra frivilliga system som erkänns av kommissionen. ”Universal Feed Assurance”-systemet ansvarar för att se till att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Det erkända systemet bör göras tillgängligt på den öppenhetsplattform som inrättats i enlighet med direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om erkännande av att ”Universal Feed Assurance”-systemet påvisar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna i direktiven 98/70/EG och 2009/28/EG lämnades för första gången in till kommissionen den 16 maj 2011. Den uppdaterade versionen av systemet lämnades in den 7 februari 2014. Systemet används i Förenade kungariket och kan omfatta foderingredienser och foderblandningar samt grödor som skördas med skördetröska. Systemet omfattar handel, transport och lagring av råmaterial framställda av jordbruksgrödor från gården till den förste förädlaren och bygger, för övriga skeden, på andra frivilliga system som erkänns av kommissionen. ”Universal Feed Assurance”-systemet ansvarar för att se till att det erkännande som utfärdats av kommissionen för de system som det används tillsammans med är giltigt under den tid samarbetet pågår. Det erkända systemet bör göras tillgängligt på den öppenhetsplattform som inrättats i enlighet med direktiv 2009/28/EG.

| (5) | En bedömning av systemet har visat att det i tillräcklig grad omfattar alla hållbarhetskriterier i direktiv 98/70/EG och direktiv 2009/28/EG, med undantag för artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG. Systemet tillhandahåller dock korrekta uppgifter om de delar som ekonomiska aktörer i senare led i försörjningskedjan behöver för att visa överensstämmelse med artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG, och tillämpar ett massbalanssystem i enlighet med kraven i artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(5)

En bedömning av systemet har visat att det i tillräcklig grad omfattar alla hållbarhetskriterier i direktiv 98/70/EG och direktiv 2009/28/EG, med undantag för artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG. Systemet tillhandahåller dock korrekta uppgifter om de delar som ekonomiska aktörer i senare led i försörjningskedjan behöver för att visa överensstämmelse med artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG, och tillämpar ett massbalanssystem i enlighet med kraven i artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG.

| (6) | Vid utvärderingen av systemet framkom att det håller godtagbar standard när det gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning. |
| --- | --- |

(6)

Vid utvärderingen av systemet framkom att det håller godtagbar standard när det gäller tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning.

| (7) | Systemet bedömdes utifrån den lagstiftning som var i kraft när detta beslut antogs. Om den rättsliga grunden ändras på ett sätt som har betydelse för detta beslut, bör kommissionen utvärdera systemet för att fastställa om det fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt. |
| --- | --- |

(7)

Systemet bedömdes utifrån den lagstiftning som var i kraft när detta beslut antogs. Om den rättsliga grunden ändras på ett sätt som har betydelse för detta beslut, bör kommissionen utvärdera systemet för att fastställa om det fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

| (8) | Om systemet ändras bör kommissionen göra en utvärdering för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt. |
| --- | --- |

(8)

Om systemet ändras bör kommissionen göra en utvärdering för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad omfattar de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

”Universal Feed Assurance”-systemet (nedan kallat systemet), för vilket en begäran om erkännande lämnades in till kommissionen den 7 februari 2014, visar att leveranser av biodrivmedel uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 7b.3, 7b.4 och 7b.5 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.3, 17.4 och 17.5 i direktiv 2009/28/EG.

Systemet använder korrekta uppgifter för de syften som anges i artikel 7b.2 i direktiv 98/70/EG och artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG eftersom det garanterar att all relevant information från de ekonomiska aktörerna i tidigare led i försörjningskedjan överförs till de ekonomiska aktörerna i senare led i försörjningskedjan.

Systemet får användas för att visa överensstämmelse med artikel 7c.1 i direktiv 98/70/EG och artikel 18.1 i direktiv 2009/28/EG fram till den första bearbetningen av råmaterialet.

Artikel 2

Om systemet, efter antagandet av detta beslut, innehållsmässigt ändras på ett sätt som kan påverka grunden för beslutet, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska bedöma de anmälda ändringarna för att fastställa om systemet fortfarande i tillräcklig grad uppfyller de hållbarhetskriterier för vilka det är erkänt.

Om det tydligt har visats att systemet inte har tillämpat delar som anses vara avgörande för detta beslut, och om dessa delar har åsidosatts på ett allvarligt och strukturellt sätt, kan kommissionen upphäva detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut är giltigt i fem år.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

1

(2)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

2

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/53

---

BESLUT AV EFTAS:S ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 134/14/KOL

av den 26 mars 2014

om ändring för nittiofemte gången av formella och materiella regler i fråga om statligt stöd genom införande av nya riktlinjer för statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (”2014 års riktlinjer för filmer och andra audiovisuella verk”)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 24 och 5.2 b, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Den 15 november 2013 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk, som trädde i kraft den 16 november 2013 (1).

Meddelandet är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i överensstämmelse med målet att uppnå enhetlighet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” i bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Myndigheten har rådfrågat Europeiska kommissionen.

Myndigheten har rådfrågat Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 13 februari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom att det införs nya riktlinjer om stöd till filmer och andra audiovisuella verk (”2014 års riktlinjer för filmer och andra audiovisuella verk”).

De nya riktlinjerna bifogas som bilagan och utgör en del av detta beslut.

Artikel 2

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 26 mars 2014.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Frank BÜCHEL

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 332, 15.11.2013, s. 1.

1

---

BILAGA

DEL IV: SEKTORSPECIFIKA REGLER

Statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk
   (1)

(”2014 års riktlinjer för filmer och andra audiovisuella verk”)

1.   INLEDNING

| (1) | Audiovisuella verk, särskilt filmer, har en viktig roll när det gäller att forma europeiska identiteter. De speglar den kulturella mångfalden i de olika traditionerna och erfarenheterna i länderna och regionerna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Audiovisuella verk är både handelsvaror, som erbjuder viktiga möjligheter att skapa välstånd och sysselsättning, och kulturföremål, som speglar och formar våra samhällen. |
| --- | --- |

(1)

Audiovisuella verk, särskilt filmer, har en viktig roll när det gäller att forma europeiska identiteter. De speglar den kulturella mångfalden i de olika traditionerna och erfarenheterna i länderna och regionerna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Audiovisuella verk är både handelsvaror, som erbjuder viktiga möjligheter att skapa välstånd och sysselsättning, och kulturföremål, som speglar och formar våra samhällen.

| (2) | Bland de audiovisuella verken har filmer fortfarande en särställning beroende på de höga produktionskostnaderna och på filmens kulturella betydelse. Filmbudgetar är avsevärt större än för annat audiovisuellt material, filmer är oftare föremål för internationell samproduktion och deras ekonomiska livslängd är längre. Framför allt filmer möter hård konkurrens från länder utanför Europa. Å andra sidan har europeiska audiovisuella verk liten spridning utanför sitt ursprungsland. |
| --- | --- |

(2)

Bland de audiovisuella verken har filmer fortfarande en särställning beroende på de höga produktionskostnaderna och på filmens kulturella betydelse. Filmbudgetar är avsevärt större än för annat audiovisuellt material, filmer är oftare föremål för internationell samproduktion och deras ekonomiska livslängd är längre. Framför allt filmer möter hård konkurrens från länder utanför Europa. Å andra sidan har europeiska audiovisuella verk liten spridning utanför sitt ursprungsland.

| (3) | Den begränsade spridningen är ett resultat av att den europeiska audiovisuella sektorn är uppdelad i nationella eller t.o.m. regionala marknader. Detta hänger samman med Europas språkliga och kulturella mångfald, men närhetsprincipen finns också inbyggd i det offentliga stödet till europeiska audiovisuella verk och innebär att många små produktionsbolag subventioneras via nationella, regionala och lokala finansieringssystem. |
| --- | --- |

(3)

Den begränsade spridningen är ett resultat av att den europeiska audiovisuella sektorn är uppdelad i nationella eller t.o.m. regionala marknader. Detta hänger samman med Europas språkliga och kulturella mångfald, men närhetsprincipen finns också inbyggd i det offentliga stödet till europeiska audiovisuella verk och innebär att många små produktionsbolag subventioneras via nationella, regionala och lokala finansieringssystem.

| (4) | Det är allmänt accepterat att stöd är viktigt för att upprätthålla europeisk audiovisuell produktion. Filmproducenter har svårt att i ett inledningsskede få tillräckligt med finansiering på affärsmässiga grunder för att kunna ställa samman en budget för att genomföra produktionsprojekt. De stora risker som är förknippade med producenternas verksamhet och projekt samt sektorns upplevda brist på lönsamhet gör den beroende av statligt stöd. Om enbart marknaden fick råda, skulle många av dessa filmer inte ha producerats, på grund av de stora investeringar som krävs och den begränsade publiken för europeiska audiovisuella verk. Under dessa omständigheter har Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) och EES-länderna en viktig roll för att garantera att ländernas kultur och kreativa förmåga kommer till uttryck och att den europeiska kulturens mångfald och rikedom återspeglas. |
| --- | --- |

(4)

Det är allmänt accepterat att stöd är viktigt för att upprätthålla europeisk audiovisuell produktion. Filmproducenter har svårt att i ett inledningsskede få tillräckligt med finansiering på affärsmässiga grunder för att kunna ställa samman en budget för att genomföra produktionsprojekt. De stora risker som är förknippade med producenternas verksamhet och projekt samt sektorns upplevda brist på lönsamhet gör den beroende av statligt stöd. Om enbart marknaden fick råda, skulle många av dessa filmer inte ha producerats, på grund av de stora investeringar som krävs och den begränsade publiken för europeiska audiovisuella verk. Under dessa omständigheter har Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) och EES-länderna en viktig roll för att garantera att ländernas kultur och kreativa förmåga kommer till uttryck och att den europeiska kulturens mångfald och rikedom återspeglas.

| (5) | Media (2), Europeiska unionens stödprogram för film, television och nya medier, erbjuder en rad olika finansieringsordningar, var och en med inriktning på olika delområden inom den audiovisuella sektorn, bland annat för producenter, distributörer, försäljningsombud, kursarrangörer, operatörer inom ny digital teknik, operatörer för beställvideoplattformar, utställare och arrangörer av festivaler, marknader och PR-evenemang. Mediaprogrammet stöder spridning och främjande av europeisk film med särskild tonvikt på icke-nationella europeiska filmer. Dessa åtgärder kommer att fortsätta i Media-delprogrammet inom ramen för programmet Kreativa Europa, det nya europeiska programmet för stöd till den kulturella och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

(5)

Media (2), Europeiska unionens stödprogram för film, television och nya medier, erbjuder en rad olika finansieringsordningar, var och en med inriktning på olika delområden inom den audiovisuella sektorn, bland annat för producenter, distributörer, försäljningsombud, kursarrangörer, operatörer inom ny digital teknik, operatörer för beställvideoplattformar, utställare och arrangörer av festivaler, marknader och PR-evenemang. Mediaprogrammet stöder spridning och främjande av europeisk film med särskild tonvikt på icke-nationella europeiska filmer. Dessa åtgärder kommer att fortsätta i Media-delprogrammet inom ramen för programmet Kreativa Europa, det nya europeiska programmet för stöd till den kulturella och den kreativa sektorn.

2.   VARFÖR GRANSKA DET STATLIGA STÖDET TILL FILMER OCH ANDRA AUDIOVISUELLA VERK?

| (6) | EES-staterna har infört en lång rad olika åtgärder för att stödja produktionen av filmer, tv-program och andra audiovisuella verk. EES-staterna tillhandahåller årligen avsevärda belopp i filmstöd genom nationella, regionala och lokala stödordningar. Bakom dessa åtgärder ligger både kulturella och kommersiella överväganden. Åtgärderna har som främsta kulturella mål att säkerställa att de nationella och regionala kulturerna och den kreativa potentialen kommer till uttryck i film och television. De syftar samtidigt till att generera den kritiska massa av verksamhet som krävs för att skapa nödvändig dynamik för utveckling och konsolidering av denna bransch, genom att det bildas bärkraftiga produktionsföretag och en varaktig bas av kunskaper och erfarenheter utvecklas. |
| --- | --- |

(6)

EES-staterna har infört en lång rad olika åtgärder för att stödja produktionen av filmer, tv-program och andra audiovisuella verk. EES-staterna tillhandahåller årligen avsevärda belopp i filmstöd genom nationella, regionala och lokala stödordningar. Bakom dessa åtgärder ligger både kulturella och kommersiella överväganden. Åtgärderna har som främsta kulturella mål att säkerställa att de nationella och regionala kulturerna och den kreativa potentialen kommer till uttryck i film och television. De syftar samtidigt till att generera den kritiska massa av verksamhet som krävs för att skapa nödvändig dynamik för utveckling och konsolidering av denna bransch, genom att det bildas bärkraftiga produktionsföretag och en varaktig bas av kunskaper och erfarenheter utvecklas.

| (7) | Med detta stöd har Europa blivit en av de största filmproducenterna i världen. Den europeiska marknaden för filmad underhållning uppgick 2012 till 17 miljarder euro (3). Ett stort antal personer är anställda i den audiovisuella sektorn i EES (4). |
| --- | --- |

(7)

Med detta stöd har Europa blivit en av de största filmproducenterna i världen. Den europeiska marknaden för filmad underhållning uppgick 2012 till 17 miljarder euro (3). Ett stort antal personer är anställda i den audiovisuella sektorn i EES (4).

| (8) | Detta innebär att produktion och distribution av film inte enbart utgör en kulturell aktivitet utan också en betydande ekonomisk verksamhet. Vidare är filmproducenter aktiva på internationell nivå och audiovisuella verk handlas internationellt. Detta betyder att filmstöd i form av rena bidrag, skatteincitament eller andra typer av finansiellt stöd kan påverka handeln mellan EES-staterna. De producenter och audiovisuella verk som får sådant stöd har sannolikt en ekonomisk fördel och därmed en konkurrensfördel framför dem som inte får sådant stöd. Stödet kan alltså snedvrida konkurrensen och betraktas som statligt stöd i enlighet med artikel 61.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet). Enligt artikel 62 i EES-avtalet ska myndigheten således granska om stödet till den audiovisuella sektorn är förenligt med marknaden i EES, precis som den gör med statligt stöd i andra sektorer. |
| --- | --- |

(8)

Detta innebär att produktion och distribution av film inte enbart utgör en kulturell aktivitet utan också en betydande ekonomisk verksamhet. Vidare är filmproducenter aktiva på internationell nivå och audiovisuella verk handlas internationellt. Detta betyder att filmstöd i form av rena bidrag, skatteincitament eller andra typer av finansiellt stöd kan påverka handeln mellan EES-staterna. De producenter och audiovisuella verk som får sådant stöd har sannolikt en ekonomisk fördel och därmed en konkurrensfördel framför dem som inte får sådant stöd. Stödet kan alltså snedvrida konkurrensen och betraktas som statligt stöd i enlighet med artikel 61.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet). Enligt artikel 62 i EES-avtalet ska myndigheten således granska om stödet till den audiovisuella sektorn är förenligt med marknaden i EES, precis som den gör med statligt stöd i andra sektorer.

| (9) | I artikel 61.1 i EES-avtalet förbjuds stöd som beviljas av en stat, eller med hjälp av statliga medel, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och handeln mellan EES-staterna. Myndigheten kan dock undanta vissa typer av statligt stöd från detta förbud. Ett av dessa undantag är artikel 61.3 c i EES-avtalet om stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 61.1 i EES-avtalet förbjuds stöd som beviljas av en stat, eller med hjälp av statliga medel, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och handeln mellan EES-staterna. Myndigheten kan dock undanta vissa typer av statligt stöd från detta förbud. Ett av dessa undantag är artikel 61.3 c i EES-avtalet om stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (10) | Behovet av att bygga ut samarbetet på kulturområdet erkänns i artikel 13 i protokoll 31 till EES-avtalet. EES-avtalet innehåller inte något kulturundantag som liknar det i artikel 107.3 d i EUF-fördraget, enligt vilken kulturfrämjande stöd uttryckligen får undantas från det allmänna stödförbudet i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Övervakningsmyndigheten anser dock, i enlighet med fast praxis (5), att stöd till produktion av filmer och andra audiovisuella verk kan godkännas på kulturella grunder i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Myndigheten kommer vid sin bedömning att tillämpa samma kriterier som de som tillämpas av kommissionen enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(10)

Behovet av att bygga ut samarbetet på kulturområdet erkänns i artikel 13 i protokoll 31 till EES-avtalet. EES-avtalet innehåller inte något kulturundantag som liknar det i artikel 107.3 d i EUF-fördraget, enligt vilken kulturfrämjande stöd uttryckligen får undantas från det allmänna stödförbudet i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Övervakningsmyndigheten anser dock, i enlighet med fast praxis (5), att stöd till produktion av filmer och andra audiovisuella verk kan godkännas på kulturella grunder i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Myndigheten kommer vid sin bedömning att tillämpa samma kriterier som de som tillämpas av kommissionen enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget.

| (11) | Stöd till audiovisuella verk bidrar till att sektorerna för film och audiovisuella verk i samtliga EES-stater är hållbara på medellång till lång sikt och ökar den kulturella mångfalden hos de verk som är tillgängliga för den europeisk publiken. |
| --- | --- |

(11)

Stöd till audiovisuella verk bidrar till att sektorerna för film och audiovisuella verk i samtliga EES-stater är hållbara på medellång till lång sikt och ökar den kulturella mångfalden hos de verk som är tillgängliga för den europeisk publiken.

| (12) | Norge och Island är parter i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, och har åtagit sig att integrera den kulturella dimensionen som ett väsentligt inslag i sin politik (6). |
| --- | --- |

(12)

Norge och Island är parter i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, och har åtagit sig att integrera den kulturella dimensionen som ett väsentligt inslag i sin politik (6).

3.   UTVECKLINGEN SEDAN 2001

| (13) | Europeiska kommissionen har lagt fast bedömningskriterier för statligt stöd till produktion av filmer och andra audiovisuella verk i 2001 års filmmeddelande (7). Kriteriernas giltighet förlängdes 2004 (8), 2007 (9) och 2009 (10) och löpte ut den 31 december 2012. Myndighetens riktlinjer om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (nedan kallade myndighetens riktlinjer från 2008) fastlades ursprungligen 2008 med utgångspunkt i kommissionens meddelanden från 2001, 2004 och 2007 (11). I de här riktlinjerna följs huvuddragen i 2001 års filmmeddelande och myndighetens riktlinjer från 2008, samtidigt som tendenser som framträtt efter 2001 beaktas. |
| --- | --- |

(13)

Europeiska kommissionen har lagt fast bedömningskriterier för statligt stöd till produktion av filmer och andra audiovisuella verk i 2001 års filmmeddelande (7). Kriteriernas giltighet förlängdes 2004 (8), 2007 (9) och 2009 (10) och löpte ut den 31 december 2012. Myndighetens riktlinjer om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (nedan kallade myndighetens riktlinjer från 2008) fastlades ursprungligen 2008 med utgångspunkt i kommissionens meddelanden från 2001, 2004 och 2007 (11). I de här riktlinjerna följs huvuddragen i 2001 års filmmeddelande och myndighetens riktlinjer från 2008, samtidigt som tendenser som framträtt efter 2001 beaktas.

| (14) | De stödordningar som godkänts av kommissionen och myndigheten sedan 2001 års regler trädde i kraft visar att EES-staterna använder en lång rad olika stödformer och stödvillkor. Flertalet ordningar följer den modell som låg till grund för bedömningskriterierna i 2001 års meddelande, dvs. rena bidrag till utvalda filmproduktioner och med ett högsta belopp uttryckt som en andel av stödmottagarens produktionsbudget. Ett ökande antal EES-stater har emellertid infört ordningar där stödbeloppet uttrycks som en andel av utgifterna för produktion i enbart den beviljande EES-staten. Dessa ordningar är ofta utformade som en skattereduktion eller på något annat sätt som ett automatiskt stöd till en film som uppfyller vissa kriterier för stödberättigande. Jämfört med filmfonder som individuellt tilldelar stöd till enskilda filmer efter en ansökan innebär dessa automatiska system att filmproducenter kan räkna med ett förutsebart finansieringsbelopp redan under planeringen och utvecklingen av filmen. |
| --- | --- |

(14)

De stödordningar som godkänts av kommissionen och myndigheten sedan 2001 års regler trädde i kraft visar att EES-staterna använder en lång rad olika stödformer och stödvillkor. Flertalet ordningar följer den modell som låg till grund för bedömningskriterierna i 2001 års meddelande, dvs. rena bidrag till utvalda filmproduktioner och med ett högsta belopp uttryckt som en andel av stödmottagarens produktionsbudget. Ett ökande antal EES-stater har emellertid infört ordningar där stödbeloppet uttrycks som en andel av utgifterna för produktion i enbart den beviljande EES-staten. Dessa ordningar är ofta utformade som en skattereduktion eller på något annat sätt som ett automatiskt stöd till en film som uppfyller vissa kriterier för stödberättigande. Jämfört med filmfonder som individuellt tilldelar stöd till enskilda filmer efter en ansökan innebär dessa automatiska system att filmproducenter kan räkna med ett förutsebart finansieringsbelopp redan under planeringen och utvecklingen av filmen.

| (15) | När det gäller frågan vilken verksamhet som stöds beviljar några EES-stater också stöd till annat än filmproduktion. Detta innefattar stöd till filmdistribution eller biografer, exempelvis för att stödja landsbygdsbiografer eller oberoende biografer i allmänhet eller för att finansiera renovering och modernisering av sådana biografer, t.ex. övergång till digital projektion. Några EES-stater stöder audiovisuella projekt som går utöver det traditionella begreppet film- och tv-produktioner, särskilt interaktiva produkter som transmediala projekt eller spel. I dessa fall har kommissionen och myndigheten använt kriterierna i filmmeddelandet och myndighetens riktlinjer från 2008 som utgångspunkt för att bedöma huruvida stöd som anmälts var nödvändigt, proportionellt och relevant. Det förekommer också ökad konkurrens mellan EES-staterna när det gäller att använda statligt stöd för att attrahera investeringar i landet från tredjeländers storskaliga filmproduktionsbolag. Dessa frågor togs inte upp i filmmeddelandet från 2001 eller i myndighetens riktlinjer från 2008. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller frågan vilken verksamhet som stöds beviljar några EES-stater också stöd till annat än filmproduktion. Detta innefattar stöd till filmdistribution eller biografer, exempelvis för att stödja landsbygdsbiografer eller oberoende biografer i allmänhet eller för att finansiera renovering och modernisering av sådana biografer, t.ex. övergång till digital projektion. Några EES-stater stöder audiovisuella projekt som går utöver det traditionella begreppet film- och tv-produktioner, särskilt interaktiva produkter som transmediala projekt eller spel. I dessa fall har kommissionen och myndigheten använt kriterierna i filmmeddelandet och myndighetens riktlinjer från 2008 som utgångspunkt för att bedöma huruvida stöd som anmälts var nödvändigt, proportionellt och relevant. Det förekommer också ökad konkurrens mellan EES-staterna när det gäller att använda statligt stöd för att attrahera investeringar i landet från tredjeländers storskaliga filmproduktionsbolag. Dessa frågor togs inte upp i filmmeddelandet från 2001 eller i myndighetens riktlinjer från 2008.

| (16) | Redan i filmmeddelandet från 2001 sade kommissionen att man skulle se över den högsta nivå för territoriella utgiftsåtaganden som tillåts i denna sektor enligt reglerna om statligt stöd. Territoriella utgiftsåtaganden i ordningar för filmstöd innebär att en viss andel av den filmbudget som får stöd måste spenderas i den EES-stat som beviljar stödet. Vid förlängningen av kriterierna 2004 angavs att territoriella utgiftsåtaganden i ordningar för filmstöd behövde undersökas ytterligare för att man skulle se om de var förenliga med inremarknadsprinciperna i fördraget. Den rättspraxis som domstolen och Eftadomstolen fastställt sedan 2001 om den inre marknadens betydelse för regler om varors och tjänsters ursprung måste också beaktas (12). |
| --- | --- |

(16)

Redan i filmmeddelandet från 2001 sade kommissionen att man skulle se över den högsta nivå för territoriella utgiftsåtaganden som tillåts i denna sektor enligt reglerna om statligt stöd. Territoriella utgiftsåtaganden i ordningar för filmstöd innebär att en viss andel av den filmbudget som får stöd måste spenderas i den EES-stat som beviljar stödet. Vid förlängningen av kriterierna 2004 angavs att territoriella utgiftsåtaganden i ordningar för filmstöd behövde undersökas ytterligare för att man skulle se om de var förenliga med inremarknadsprinciperna i fördraget. Den rättspraxis som domstolen och Eftadomstolen fastställt sedan 2001 om den inre marknadens betydelse för regler om varors och tjänsters ursprung måste också beaktas (12).

| (17) | När bedömningskriterierna för statligt stöd i 2001 års filmmeddelande förlängdes 2009 noterade kommissionen följaktligen behovet av ytterligare reflektion över effekterna av denna utveckling och av en översyn av bedömningskriterierna. |
| --- | --- |

(17)

När bedömningskriterierna för statligt stöd i 2001 års filmmeddelande förlängdes 2009 noterade kommissionen följaktligen behovet av ytterligare reflektion över effekterna av denna utveckling och av en översyn av bedömningskriterierna.

4.   SÄRSKILDA ÄNDRINGAR

| (18) | I de här riktlinjerna behandlas de frågor som nämnts ovan, och dessutom ändras kriterierna i filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008. I synnerhet omfattar de här riktlinjerna följande: statligt stöd till fler verksamheter behandlas, subsidiaritetsprincipen inom kulturpolitiken och respekten för de grundläggande friheterna framhävs (artiklarna 4, 8, 28, 31, 36 och 40 i EES-avtalet), den högsta tillåtna stödnivån för gränsöverskridande produktioner höjs och skyddet av och tillgången till filmarvet tas upp. Kommissionen och myndigheten anser att dessa ändringar är nödvändiga på grund av utvecklingen sedan 2001 och kommer att bidra till att göra europeiska verk mer konkurrenskraftiga och Europaövergripande. |
| --- | --- |

(18)

I de här riktlinjerna behandlas de frågor som nämnts ovan, och dessutom ändras kriterierna i filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008. I synnerhet omfattar de här riktlinjerna följande: statligt stöd till fler verksamheter behandlas, subsidiaritetsprincipen inom kulturpolitiken och respekten för de grundläggande friheterna framhävs (artiklarna 4, 8, 28, 31, 36 och 40 i EES-avtalet), den högsta tillåtna stödnivån för gränsöverskridande produktioner höjs och skyddet av och tillgången till filmarvet tas upp. Kommissionen och myndigheten anser att dessa ändringar är nödvändiga på grund av utvecklingen sedan 2001 och kommer att bidra till att göra europeiska verk mer konkurrenskraftiga och Europaövergripande.

4.1   AKTIVITETERNAS OMFATTNING

| (19) | När det gäller vilka aktiviteter som de här riktlinjerna är tillämpliga på inriktades filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008 på produktion av film. Som sagt ger dock vissa EES-stater stöd även till annat, t.ex. manusskrivning, utveckling, distribution och marknadsföring av film (inklusive filmfestivaler). Målet att skydda och främja Europas kulturella mångfald med hjälp av audiovisuella verk kan bara uppnås om dessa verk når ut till publiken. Stöd till enbart produktion riskerar att stimulera ett utbud av audiovisuellt innehåll utan någon garanti för att de audiovisuella verken distribueras och marknadsförs på lämpligt sätt. Följaktligen bör stöd kunna omfatta samtliga aspekter av filmskapande, från manusutkast till visning för publik. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller vilka aktiviteter som de här riktlinjerna är tillämpliga på inriktades filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008 på produktion av film. Som sagt ger dock vissa EES-stater stöd även till annat, t.ex. manusskrivning, utveckling, distribution och marknadsföring av film (inklusive filmfestivaler). Målet att skydda och främja Europas kulturella mångfald med hjälp av audiovisuella verk kan bara uppnås om dessa verk når ut till publiken. Stöd till enbart produktion riskerar att stimulera ett utbud av audiovisuellt innehåll utan någon garanti för att de audiovisuella verken distribueras och marknadsförs på lämpligt sätt. Följaktligen bör stöd kunna omfatta samtliga aspekter av filmskapande, från manusutkast till visning för publik.

| (20) | När det gäller biografstöd är vanligtvis de aktuella beloppen små, så att exempelvis landsbygds- och kvalitetsbiografer borde kunna åtnjuta stöd i en omfattning som regleras i förordningen om stöd av mindre betydelse (13). Om ett EES-land kan motivera att ytterligare biografstöd behövs, kommer stödet att enligt de gällande riktlinjerna bedömas som sådant kulturstöd som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Stöd till biografer främjar kultur eftersom biografers främsta syfte är att visa kulturprodukten film. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller biografstöd är vanligtvis de aktuella beloppen små, så att exempelvis landsbygds- och kvalitetsbiografer borde kunna åtnjuta stöd i en omfattning som regleras i förordningen om stöd av mindre betydelse (13). Om ett EES-land kan motivera att ytterligare biografstöd behövs, kommer stödet att enligt de gällande riktlinjerna bedömas som sådant kulturstöd som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Stöd till biografer främjar kultur eftersom biografers främsta syfte är att visa kulturprodukten film.

| (21) | Några EES-stater har övervägt stöd till audiovisuella projekt som går utöver traditionella film- och tv-produktioner. Transmedialt berättande är en metod där man med hjälp av digital teknik berättar en historia på flera plattformar och i flera format, exempelvis film och spel. Det bör framhållas att sådant material hänger samman (14). Eftersom transmediala projekt nödvändigtvis är knutna till produktionen av en film, betraktas filmproduktionen som ett audiovisuellt verk i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(21)

Några EES-stater har övervägt stöd till audiovisuella projekt som går utöver traditionella film- och tv-produktioner. Transmedialt berättande är en metod där man med hjälp av digital teknik berättar en historia på flera plattformar och i flera format, exempelvis film och spel. Det bör framhållas att sådant material hänger samman (14). Eftersom transmediala projekt nödvändigtvis är knutna till produktionen av en film, betraktas filmproduktionen som ett audiovisuellt verk i dessa riktlinjer.

| (22) | Även om spel kan bli en av de snabbast växande formerna av massmedier de närmaste åren utgör däremot inte nödvändigtvis alla spel audiovisuella verk eller kulturprodukter. Spel har andra egenskaper än filmer när det gäller produktion, distribution, marknadsföring och konsumtion. Därför kan regler som är utformade för filmproduktion inte automatiskt tillämpas på spel. Dessutom har kommissionen och myndigheten inte samma kritiska massa av beslut i ärenden om statligt stöd i spelsektorn som i film- och tv-sektorn. Dessa riktlinjer omfattar följaktligen inte stöd till spelsektorn. Alla åtgärder till stöd för spel som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen (15) eller förordningen om stöd av mindre betydelse kommer även i fortsättningen att behandlas från fall till fall. Om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer myndigheten att tillämpa kriterierna om stödnivå i dessa riktlinjer på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(22)

Även om spel kan bli en av de snabbast växande formerna av massmedier de närmaste åren utgör däremot inte nödvändigtvis alla spel audiovisuella verk eller kulturprodukter. Spel har andra egenskaper än filmer när det gäller produktion, distribution, marknadsföring och konsumtion. Därför kan regler som är utformade för filmproduktion inte automatiskt tillämpas på spel. Dessutom har kommissionen och myndigheten inte samma kritiska massa av beslut i ärenden om statligt stöd i spelsektorn som i film- och tv-sektorn. Dessa riktlinjer omfattar följaktligen inte stöd till spelsektorn. Alla åtgärder till stöd för spel som inte uppfyller villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen (15) eller förordningen om stöd av mindre betydelse kommer även i fortsättningen att behandlas från fall till fall. Om det kan visas att en stödordning med inriktning på spel som har ett kulturellt ändamål eller utbildningsändamål är nödvändig, kommer myndigheten att tillämpa kriterierna om stödnivå i dessa riktlinjer på motsvarande sätt.

4.2   KULTURKRITERIET

| (23) | För att stöd till den audiovisuella sektorn ska vara förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet ska det främja kulturen, och det är främst EES-staternas sak att avgöra vad som är en kulturprodukt. Vid bedömningen av en ordning för stöd till den audiovisuella sektorn erkänner myndigheten att dess uppgift är begränsad till att kontrollera om en EES-stat har relevanta och ändamålsenliga kontrollrutiner för att undvika uppenbara fel. Tanken är att detta uppnås antingen genom att man tillämpar en kulturell urvalsprocess för att fastställa vilka audiovisuella verk som bör få stöd eller fastställer en kulturell profil som alla audiovisuella verk måste ha för att kunna få stöd. I enlighet med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (16) noterar myndigheten att det faktum att en film är kommersiell inte hindrar den från att vara en kulturprodukt. |
| --- | --- |

(23)

För att stöd till den audiovisuella sektorn ska vara förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet ska det främja kulturen, och det är främst EES-staternas sak att avgöra vad som är en kulturprodukt. Vid bedömningen av en ordning för stöd till den audiovisuella sektorn erkänner myndigheten att dess uppgift är begränsad till att kontrollera om en EES-stat har relevanta och ändamålsenliga kontrollrutiner för att undvika uppenbara fel. Tanken är att detta uppnås antingen genom att man tillämpar en kulturell urvalsprocess för att fastställa vilka audiovisuella verk som bör få stöd eller fastställer en kulturell profil som alla audiovisuella verk måste ha för att kunna få stöd. I enlighet med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (16) noterar myndigheten att det faktum att en film är kommersiell inte hindrar den från att vara en kulturprodukt.

| (24) | Språklig mångfald är ett viktigt inslag i den kulturella mångfalden, vilket innebär att försvar och främjande av ett eller flera språk i en EES-stat också tjänar främjandet av kultur (17). Enligt fast rättspraxis från EU-domstolen kan både främjande av en EES-stats språk (18) och kulturpolitik (19) utgöra ett tvingande skäl av allmänintresse som motiverar en begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster. Följaktligen kan EES-staterna som ett villkor för stöd bland annat kräva att filmen produceras på ett visst språk, när det fastställs att detta krav är nödvändigt och relevant för att uppnå ett kulturellt mål inom den audiovisuella sektorn, och detta kan också främja yttrandefriheten för de olika sociala, religiösa, filosofiska eller språkliga grupperingar som finns i en viss region. Den omständigheten att ett sådant villkor i praktiken kan utgöra en fördel för de filmproduktionsföretag som arbetar på det språk som avses i villkoret framstår som en naturlig följd av det eftersträvade målet (20). |
| --- | --- |

(24)

Språklig mångfald är ett viktigt inslag i den kulturella mångfalden, vilket innebär att försvar och främjande av ett eller flera språk i en EES-stat också tjänar främjandet av kultur (17). Enligt fast rättspraxis från EU-domstolen kan både främjande av en EES-stats språk (18) och kulturpolitik (19) utgöra ett tvingande skäl av allmänintresse som motiverar en begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster. Följaktligen kan EES-staterna som ett villkor för stöd bland annat kräva att filmen produceras på ett visst språk, när det fastställs att detta krav är nödvändigt och relevant för att uppnå ett kulturellt mål inom den audiovisuella sektorn, och detta kan också främja yttrandefriheten för de olika sociala, religiösa, filosofiska eller språkliga grupperingar som finns i en viss region. Den omständigheten att ett sådant villkor i praktiken kan utgöra en fördel för de filmproduktionsföretag som arbetar på det språk som avses i villkoret framstår som en naturlig följd av det eftersträvade målet (20).

4.3   TERRITORIELLA UTGIFTSÅTAGANDEN

| (25) | Skyldigheter som åläggs av stödbeviljande myndigheter att filmproducenter ska spendera en viss andel av filmproduktionsbudgeten på ett särskilt territorium (”territoriella utgiftsåtaganden”) har uppmärksammats särskilt ända sedan kommissionen började granska ordningar för filmstöd. I 2001 års filmmeddelande och myndighetens riktlinjer från 2008 gavs EES-staterna möjlighet att kräva att upp till 80 % av hela budgeten för en viss film måste spenderas på deras territorium. Ordningar som fastställer stödbeloppet som en andel av utgifterna för produktionsverksamhet i den beviljande EES-staten försöker redan genom sin utformning locka till sig så mycket produktionsverksamhet som möjligt till den stödbeviljande EES-staten, och innehåller ett inslag av territorialisering av utgifter. I de här riktlinjerna bör man beakta de olika typer av stödordningar som nu tillämpas. |
| --- | --- |

(25)

Skyldigheter som åläggs av stödbeviljande myndigheter att filmproducenter ska spendera en viss andel av filmproduktionsbudgeten på ett särskilt territorium (”territoriella utgiftsåtaganden”) har uppmärksammats särskilt ända sedan kommissionen började granska ordningar för filmstöd. I 2001 års filmmeddelande och myndighetens riktlinjer från 2008 gavs EES-staterna möjlighet att kräva att upp till 80 % av hela budgeten för en viss film måste spenderas på deras territorium. Ordningar som fastställer stödbeloppet som en andel av utgifterna för produktionsverksamhet i den beviljande EES-staten försöker redan genom sin utformning locka till sig så mycket produktionsverksamhet som möjligt till den stödbeviljande EES-staten, och innehåller ett inslag av territorialisering av utgifter. I de här riktlinjerna bör man beakta de olika typer av stödordningar som nu tillämpas.

| (26) | Territoriella utgiftsåtaganden innebär en begränsning av den inre marknaden för audiovisuell produktion. Kommissionen beställde därför en extern studie om territoriella villkor för audiovisuella produktioner, som blev färdig 2008 (21). När filmmeddelandets giltighetstid förlängdes 2009 påpekade kommissionen att studien inte gav några tydliga resultat: det kunde inte avgöras om de positiva effekterna av territoriella villkor uppvägde de negativa. |
| --- | --- |

(26)

Territoriella utgiftsåtaganden innebär en begränsning av den inre marknaden för audiovisuell produktion. Kommissionen beställde därför en extern studie om territoriella villkor för audiovisuella produktioner, som blev färdig 2008 (21). När filmmeddelandets giltighetstid förlängdes 2009 påpekade kommissionen att studien inte gav några tydliga resultat: det kunde inte avgöras om de positiva effekterna av territoriella villkor uppvägde de negativa.

| (27) | I studien konstaterades emellertid att kostnaderna för filmproduktion tenderar att vara högre i de länder som tillämpar territoriella villkor än i de länder som inte har sådana villkor. Man konstaterade också att territoriella villkor kan hindra för samproduktioner och göra dessa mindre effektiva. Sammantaget konstaterades att de mer restriktiva territoriella utgiftsåtagandena inte medförde tillräckligt positiva effekter för att motivera att de nuvarande begränsningarna bibehålls. Studien kunde inte heller visa att dessa villkor var nödvändiga för att uppnå de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

(27)

I studien konstaterades emellertid att kostnaderna för filmproduktion tenderar att vara högre i de länder som tillämpar territoriella villkor än i de länder som inte har sådana villkor. Man konstaterade också att territoriella villkor kan hindra för samproduktioner och göra dessa mindre effektiva. Sammantaget konstaterades att de mer restriktiva territoriella utgiftsåtagandena inte medförde tillräckligt positiva effekter för att motivera att de nuvarande begränsningarna bibehålls. Studien kunde inte heller visa att dessa villkor var nödvändiga för att uppnå de eftersträvade målen.

| (28) | En nationell åtgärd som hindrar utövandet av sådana grundläggande friheter som garanteras i EES-avtalet kan bara godtas om den uppfyller flera villkor: den måste vara motiverad av ett tvingande skäl av allmänintresse, den måste vara ägnad att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås och den får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet (22). Filmindustrins särdrag, i synnerhet produktionernas mycket höga grad av rörlighet och främjandet av kulturell mångfald, nationell kultur och nationella språk, kan utgöra ett tvingande skäl av allmänintresse som kan motivera en begränsning av utövandet av grundläggande friheter. Myndigheten bekräftar således även fortsättningsvis att territoriella villkor i viss omfattning kan vara nödvändiga för att upprätthålla en kritisk massa av infrastruktur för filmproduktion i den EES-stat eller region som beviljar stödet. |
| --- | --- |

(28)

En nationell åtgärd som hindrar utövandet av sådana grundläggande friheter som garanteras i EES-avtalet kan bara godtas om den uppfyller flera villkor: den måste vara motiverad av ett tvingande skäl av allmänintresse, den måste vara ägnad att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås och den får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet (22). Filmindustrins särdrag, i synnerhet produktionernas mycket höga grad av rörlighet och främjandet av kulturell mångfald, nationell kultur och nationella språk, kan utgöra ett tvingande skäl av allmänintresse som kan motivera en begränsning av utövandet av grundläggande friheter. Myndigheten bekräftar således även fortsättningsvis att territoriella villkor i viss omfattning kan vara nödvändiga för att upprätthålla en kritisk massa av infrastruktur för filmproduktion i den EES-stat eller region som beviljar stödet.

| (29) | Det finns knappast några EES-stater som infört territoriella utgiftsåtaganden motsvarande det tak på 80 % av produktionsbudgeten som tillåts enligt filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008. Flera EES-stater har över huvud taget inga territoriella utgiftsåtaganden i sina ordningar. Många regionala ordningar är kopplade till stödbeloppet och kräver att 100 eller 150 % av beloppet ska eller bör spenderas i den beviljande EES-staten, utan särskilda krav på ursprunget för tjänster från underentreprenörer eller för de varor som används i produktionen. Enligt några ordningar får den stödmottagande producenten spendera åtminstone 20 % av produktionsbudgeten utanför den stödbeviljande EES-staten. Vissa EES-stater utformar filmstödet som en andel av enbart de lokala utgifterna. |
| --- | --- |

(29)

Det finns knappast några EES-stater som infört territoriella utgiftsåtaganden motsvarande det tak på 80 % av produktionsbudgeten som tillåts enligt filmmeddelandet från 2001 och myndighetens riktlinjer från 2008. Flera EES-stater har över huvud taget inga territoriella utgiftsåtaganden i sina ordningar. Många regionala ordningar är kopplade till stödbeloppet och kräver att 100 eller 150 % av beloppet ska eller bör spenderas i den beviljande EES-staten, utan särskilda krav på ursprunget för tjänster från underentreprenörer eller för de varor som används i produktionen. Enligt några ordningar får den stödmottagande producenten spendera åtminstone 20 % av produktionsbudgeten utanför den stödbeviljande EES-staten. Vissa EES-stater utformar filmstödet som en andel av enbart de lokala utgifterna.

| (30) | Det utgiftsbelopp som omfattas av territoriella utgiftsåtaganden borde åtminstone stå i proportion till EES-statens faktiska ekonomiska åtaganden och inte till den samlade produktionsbudgeten. Detta var inte nödvändigtvis fallet med det territoriella kriterier i filmmeddelandet från 2001 (23) eller myndighetens riktlinjer från 2008. |
| --- | --- |

(30)

Det utgiftsbelopp som omfattas av territoriella utgiftsåtaganden borde åtminstone stå i proportion till EES-statens faktiska ekonomiska åtaganden och inte till den samlade produktionsbudgeten. Detta var inte nödvändigtvis fallet med det territoriella kriterier i filmmeddelandet från 2001 (23) eller myndighetens riktlinjer från 2008.

| (31) | I grunden finns det två distinkta stödformer som tillämpas av EES-staterna när de beviljar stöd till filmproduktion: | Stöd som beviljas t.ex. av en urvalskommitté i form av rena gåvobidrag, exempelvis fastställt till en viss andel av produktionsbudgeten. |
| --- | --- | --- |

(31)

I grunden finns det två distinkta stödformer som tillämpas av EES-staterna när de beviljar stöd till filmproduktion:

Stöd som beviljas t.ex. av en urvalskommitté i form av rena gåvobidrag, exempelvis fastställt till en viss andel av produktionsbudgeten.

| | Stöd som beviljas och fastställs som en viss andel av produktionsutgifterna i den beviljande medlemsstaten (t.ex. skatteincitament). |
| --- | --- |

Stöd som beviljas och fastställs som en viss andel av produktionsutgifterna i den beviljande medlemsstaten (t.ex. skatteincitament).

| (32) | I punkt 48 anges den högsta gräns för varje stödform inom vilken myndigheten kan godta att en EES-stat tillämpar territoriella utgiftsåtaganden som skulle kunna anses nödvändiga och stå i proportion till ett kulturellt mål. |
| --- | --- |

(32)

I punkt 48 anges den högsta gräns för varje stödform inom vilken myndigheten kan godta att en EES-stat tillämpar territoriella utgiftsåtaganden som skulle kunna anses nödvändiga och stå i proportion till ett kulturellt mål.

| (33) | När det gäller stöd i form av bidrag bör det högsta territoriella utgiftsåtagandet vara begränsat till 160 % av stödbeloppet. Detta motsvarar den tidigare regeln om 80 % av produktionsbudgeten när stödnivån når den generella högsta nivå som anges i punkt 51.2, dvs. 50 % av produktionsbudgeten (24). |
| --- | --- |

(33)

När det gäller stöd i form av bidrag bör det högsta territoriella utgiftsåtagandet vara begränsat till 160 % av stödbeloppet. Detta motsvarar den tidigare regeln om 80 % av produktionsbudgeten när stödnivån når den generella högsta nivå som anges i punkt 51.2, dvs. 50 % av produktionsbudgeten (24).

| (34) | När stöd ges i form av en viss andel av produktionsutgifterna i den beviljande EES-staten skapas ett incitament att spendera mer i den medlemsstaten för att få mer stöd. Att enbart betrakta den produktionsverksamhet som sker i den stödbeviljande EES-staten som stödberättigande är en territoriell begränsning. För att inrätta en högsta nivå som är jämförbar med gränsen för bidrag anges följaktligen att det maximala utgiftsbelopp som kan omfattas av territoriella utgiftsåtaganden är 80 % av produktionsbudgeten. |
| --- | --- |

(34)

När stöd ges i form av en viss andel av produktionsutgifterna i den beviljande EES-staten skapas ett incitament att spendera mer i den medlemsstaten för att få mer stöd. Att enbart betrakta den produktionsverksamhet som sker i den stödbeviljande EES-staten som stödberättigande är en territoriell begränsning. För att inrätta en högsta nivå som är jämförbar med gränsen för bidrag anges följaktligen att det maximala utgiftsbelopp som kan omfattas av territoriella utgiftsåtaganden är 80 % av produktionsbudgeten.

| (35) | Varje stödordning, oavsett vilken stödform som används, kan vidare ha ett kriterium för stödberättigande som säger att en viss del av produktionsverksamheten ska äga rum i den stödbeviljande EES-staten. Denna del får inte överstiga 50 % av den samlade produktionsbudgeten. |
| --- | --- |

(35)

Varje stödordning, oavsett vilken stödform som används, kan vidare ha ett kriterium för stödberättigande som säger att en viss del av produktionsverksamheten ska äga rum i den stödbeviljande EES-staten. Denna del får inte överstiga 50 % av den samlade produktionsbudgeten.

| (36) | Hur som helst har EES-staterna ingen skyldighet att kräva territoriella utgiftsåtaganden. |
| --- | --- |

(36)

Hur som helst har EES-staterna ingen skyldighet att kräva territoriella utgiftsåtaganden.

4.4   KONKURRENS OM STORA UTLÄNDSKA PRODUKTIONER

| (37) | Sedan 2001 har flera EES-stater infört ordningar med målet att locka produktioner med hög profil till Europa, i global konkurrens med inspelningsplatser och anläggningar i andra länder, t.ex. Förenta staterna, Kanada, Nya Zeeland och Australien. I de offentliga samråd som föregick kommissionens nya meddelande var man överens om att dessa produktioner var nödvändiga för att upprätthålla en audiovisuell infrastruktur av hög kvalitet, främja användningen av studioanläggningar, utrustning och personal av hög klass och bidra till överföring av teknik, know-how och sakkunskap. Om anläggningarna delvis används för utländska produktioner bidrar det också till att upprätthålla kapaciteten att förverkliga europeiska produktioner med hög kvalitet och profil. |
| --- | --- |

(37)

Sedan 2001 har flera EES-stater infört ordningar med målet att locka produktioner med hög profil till Europa, i global konkurrens med inspelningsplatser och anläggningar i andra länder, t.ex. Förenta staterna, Kanada, Nya Zeeland och Australien. I de offentliga samråd som föregick kommissionens nya meddelande var man överens om att dessa produktioner var nödvändiga för att upprätthålla en audiovisuell infrastruktur av hög kvalitet, främja användningen av studioanläggningar, utrustning och personal av hög klass och bidra till överföring av teknik, know-how och sakkunskap. Om anläggningarna delvis används för utländska produktioner bidrar det också till att upprätthålla kapaciteten att förverkliga europeiska produktioner med hög kvalitet och profil.

| (38) | Utländska produktioner kan ha en varaktig effekt på den audiovisuella sektorn i Europa, eftersom de vanligtvis i stor utsträckning använder denna lokala infrastruktur och lokal personal. Sammantaget kan detta följaktligen ha en positiv inverkan på den nationella audiovisuella sektorn. Det bör också noteras att många av de filmer som anses vara stora utomeuropeiska projekt i själva verket är samproduktioner där även europeiska producenter deltar. Dessa subventioner bidrar därigenom också till att främja europeiska audiovisuella verk och att upprätthålla anläggningar för nationella produktioner. |
| --- | --- |

(38)

Utländska produktioner kan ha en varaktig effekt på den audiovisuella sektorn i Europa, eftersom de vanligtvis i stor utsträckning använder denna lokala infrastruktur och lokal personal. Sammantaget kan detta följaktligen ha en positiv inverkan på den nationella audiovisuella sektorn. Det bör också noteras att många av de filmer som anses vara stora utomeuropeiska projekt i själva verket är samproduktioner där även europeiska producenter deltar. Dessa subventioner bidrar därigenom också till att främja europeiska audiovisuella verk och att upprätthålla anläggningar för nationella produktioner.

| (39) | Mot denna bakgrund anser myndigheten således att detta stöd i princip kan vara förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet, som stöd för att främja kultur på samma villkor som stöd till europeisk produktion. Stödbeloppen till stora internationella produktioner kan emellertid vara mycket höga, varför myndigheten kommer att övervaka användningen av denna stödtyp för att se till att konkurrens i första hand sker på grundval av kvalitet och pris snarare än på grundval av statligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

Mot denna bakgrund anser myndigheten således att detta stöd i princip kan vara förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet, som stöd för att främja kultur på samma villkor som stöd till europeisk produktion. Stödbeloppen till stora internationella produktioner kan emellertid vara mycket höga, varför myndigheten kommer att övervaka användningen av denna stödtyp för att se till att konkurrens i första hand sker på grundval av kvalitet och pris snarare än på grundval av statligt stöd.

4.5   GRÄNSÖVERSKRIDANDE PRODUKTIONER

| (40) | Få europeiska filmer distribueras utanför det land där de har producerats. Sannolikheten för att en europeisk film släpps i flera EES-stater är större för samproduktioner med producenter från flera länder. Med tanke på betydelsen av att producenter från olika EES-stater samarbetar för att producera europeiska verk som ska ses i flera EES-stater, anser myndigheten att en högre stödnivå är berättigad för samproduktioner som finansieras av flera EES-stater och involverar producenter från flera EES-stater. |
| --- | --- |

(40)

Få europeiska filmer distribueras utanför det land där de har producerats. Sannolikheten för att en europeisk film släpps i flera EES-stater är större för samproduktioner med producenter från flera länder. Med tanke på betydelsen av att producenter från olika EES-stater samarbetar för att producera europeiska verk som ska ses i flera EES-stater, anser myndigheten att en högre stödnivå är berättigad för samproduktioner som finansieras av flera EES-stater och involverar producenter från flera EES-stater.

4.6   FILMARVET

| (41) | Myndigheten anser att filmer bör samlas in, bevaras och hållas tillgängliga för framtida generationer i kultur- och utbildningssyfte. I slutsatserna från rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) om det europeiska filmarvet av den 18 november 2010 (25) uppmanades EU-länderna att se till att filmer som har fått statligt stöd deponeras hos en institution för bevarande av filmarvet (26), tillsammans med allt därmed förbundet material i de fall där detta är praktiskt möjligt, och att garantera tillräckliga immateriella rättigheter i samband med bevarande och kulturellt och icke-kommersiellt utnyttjande av filmer och därmed förbundet material. |
| --- | --- |

(41)

Myndigheten anser att filmer bör samlas in, bevaras och hållas tillgängliga för framtida generationer i kultur- och utbildningssyfte. I slutsatserna från rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) om det europeiska filmarvet av den 18 november 2010 (25) uppmanades EU-länderna att se till att filmer som har fått statligt stöd deponeras hos en institution för bevarande av filmarvet (26), tillsammans med allt därmed förbundet material i de fall där detta är praktiskt möjligt, och att garantera tillräckliga immateriella rättigheter i samband med bevarande och kulturellt och icke-kommersiellt utnyttjande av filmer och därmed förbundet material.

| (42) | Vissa EU-länder har infört rutinen att göra den sista utbetalningen av stödet först efter det att institutionen för bevarande av filmarvet har intygat att den film som fått stöd har deponerats. Detta har visat sig vara ett effektivt instrument för att se till att kravet på pliktexemplar följs. |
| --- | --- |

(42)

Vissa EU-länder har infört rutinen att göra den sista utbetalningen av stödet först efter det att institutionen för bevarande av filmarvet har intygat att den film som fått stöd har deponerats. Detta har visat sig vara ett effektivt instrument för att se till att kravet på pliktexemplar följs.

| (43) | Några EU-länder har också infört klausuler i sina bidragsavtal som tillåter att offentligt finansierade filmer får användas för vissa angivna ändamål inom ramen för filmarvsinstitutioners uppdrag i allmänhetens intresse, sedan en viss överenskommen tid förflutit och förutsatt att detta inte inverkar på den normala användningen av filmen. |
| --- | --- |

(43)

Några EU-länder har också infört klausuler i sina bidragsavtal som tillåter att offentligt finansierade filmer får användas för vissa angivna ändamål inom ramen för filmarvsinstitutioners uppdrag i allmänhetens intresse, sedan en viss överenskommen tid förflutit och förutsatt att detta inte inverkar på den normala användningen av filmen.

| (44) | Myndigheten anser att EES-staterna också bör uppmuntra och stödja producenter att deponera en kopia av understödda filmer hos den filmarvsinstitution som utsetts av det stödgivande organet för bevarande och för angiven icke-kommersiell användning som överenskommits med rättsinnehavarna enligt reglerna om immateriella rättigheter efter en överenskommen tidsperiod som anges i ett bidragsavtal och utan att det inverkar på kravet på skälig ersättning för rättsinnehavarna eller på den normala användningen av filmen. |
| --- | --- |

(44)

Myndigheten anser att EES-staterna också bör uppmuntra och stödja producenter att deponera en kopia av understödda filmer hos den filmarvsinstitution som utsetts av det stödgivande organet för bevarande och för angiven icke-kommersiell användning som överenskommits med rättsinnehavarna enligt reglerna om immateriella rättigheter efter en överenskommen tidsperiod som anges i ett bidragsavtal och utan att det inverkar på kravet på skälig ersättning för rättsinnehavarna eller på den normala användningen av filmen.

5.   BEDÖMNING AV STÖDETS FÖRENLIGHET

| (45) | Vid bedömningen av stöd till filmer och andra audiovisuella verk kontrollerar myndigheten på grundval av ovanstående överväganden följande:






  — | För det första om stödordningen följer principen om ”allmän lagenlighet”, vilket innebär att myndigheten kontrollerar att stödordningen inte innehåller bestämmelser som strider mot EES-avtalet på andra områden än statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(45)

Vid bedömningen av stöd till filmer och andra audiovisuella verk kontrollerar myndigheten på grundval av ovanstående överväganden följande:

—

För det första om stödordningen följer principen om ”allmän lagenlighet”, vilket innebär att myndigheten kontrollerar att stödordningen inte innehåller bestämmelser som strider mot EES-avtalet på andra områden än statligt stöd.

| — | För det andra att ordningen motsvarar de särskilda kriterier för stödets förenlighet som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

—

För det andra att ordningen motsvarar de särskilda kriterier för stödets förenlighet som beskrivs nedan.

5.1   ALLMÄN LAGENLIGHET

| (46) | Myndigheten måste först kontrollera att stödet följer principen om ”allmän lagenlighet” och att villkoren för stödberättigande och tilldelningskriterierna inte innehåller bestämmelser som strider mot EES-avtalet på andra områden än området för statligt stöd. Myndigheten ska bl.a. kontrollera att stödordningen följer principerna om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet, fri rörlighet för varor och arbetstagare, etableringsfrihet, frihet att tillhandahålla tjänster och fri rörlighet för kapital (artiklarna 4, 8, 28, 31, 36, och 40 i EES-avtalet). Myndigheten kontrollerar att dessa principer efterlevs i samband med tillämpningen av konkurrensreglerna när de bestämmelser som bryter mot dessa principer inte kan särskiljas från tillämpningen av stödordningen. |
| --- | --- |

(46)

Myndigheten måste först kontrollera att stödet följer principen om ”allmän lagenlighet” och att villkoren för stödberättigande och tilldelningskriterierna inte innehåller bestämmelser som strider mot EES-avtalet på andra områden än området för statligt stöd. Myndigheten ska bl.a. kontrollera att stödordningen följer principerna om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet, fri rörlighet för varor och arbetstagare, etableringsfrihet, frihet att tillhandahålla tjänster och fri rörlighet för kapital (artiklarna 4, 8, 28, 31, 36, och 40 i EES-avtalet). Myndigheten kontrollerar att dessa principer efterlevs i samband med tillämpningen av konkurrensreglerna när de bestämmelser som bryter mot dessa principer inte kan särskiljas från tillämpningen av stödordningen.

| (47) | Enligt ovannämnda principer får stödordningen exempelvis inte reservera stödet för enbart landets medborgare, kräva att stödmottagare har status som nationella företag som är etablerade enligt nationell bolagsrätt (företag som är etablerade i en EES-stat och bedriver verksamhet i en annan medlemsstat via en stadigvarande filial eller agentur måste vara stödberättigade, och vidare bör agenturkravet enbart kontrolleras vid utbetalningen av stödet) eller ställa sådana krav på arbetstagare hos utländska företag som tillhandahåller filmproduktionstjänster som strider mot Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (27) om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

(47)

Enligt ovannämnda principer får stödordningen exempelvis inte reservera stödet för enbart landets medborgare, kräva att stödmottagare har status som nationella företag som är etablerade enligt nationell bolagsrätt (företag som är etablerade i en EES-stat och bedriver verksamhet i en annan medlemsstat via en stadigvarande filial eller agentur måste vara stödberättigade, och vidare bör agenturkravet enbart kontrolleras vid utbetalningen av stödet) eller ställa sådana krav på arbetstagare hos utländska företag som tillhandahåller filmproduktionstjänster som strider mot Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (27) om utstationering av arbetstagare.

| (48) | Med hänsyn till den europeiska filmsektorns särskilda situation får ordningar för stöd till filmproduktion använda något av följande system: | Krav på att upp till 160 % av det stödbelopp som beviljas för produktion av ett visst audiovisuellt verk spenderas i det territorium där stödet beviljas. |
| --- | --- | --- |

(48)

Med hänsyn till den europeiska filmsektorns särskilda situation får ordningar för stöd till filmproduktion använda något av följande system:

Krav på att upp till 160 % av det stödbelopp som beviljas för produktion av ett visst audiovisuellt verk spenderas i det territorium där stödet beviljas.

| | Beräkning av det stödbelopp som beviljas för produktion av ett visst audiovisuellt verk som en andel av utgifterna för filmproduktion i den beviljande medlemsstaten, vilket vanligtvis är fallet vid stödordningar i form av skatteincitament. |
| --- | --- |

Beräkning av det stödbelopp som beviljas för produktion av ett visst audiovisuellt verk som en andel av utgifterna för filmproduktion i den beviljande medlemsstaten, vilket vanligtvis är fallet vid stödordningar i form av skatteincitament.

| (49) | I båda fallen får EES-staterna kräva att produktionsverksamheten på deras territorium uppnår en viss lägsta omfattning för att ett projekt ska vara berättigat till stöd. Denna nivå får dock inte överstiga 50 % av den samlade produktionsbudgeten. Vidare får det territoriella kravet under inga omständigheter överskrida 80 % av den samlade produktionsbudgeten. |
| --- | --- |

(49)

I båda fallen får EES-staterna kräva att produktionsverksamheten på deras territorium uppnår en viss lägsta omfattning för att ett projekt ska vara berättigat till stöd. Denna nivå får dock inte överstiga 50 % av den samlade produktionsbudgeten. Vidare får det territoriella kravet under inga omständigheter överskrida 80 % av den samlade produktionsbudgeten.

5.2   SÄRSKILDA KRITERIER ENLIGT ARTIKEL 61.3 c I EES-AVTALET

| (50) | Målet med att stödja produktion av europeiska audiovisuella verk och se till att det finns nödvändig infrastruktur för att producera och visa sådana verk är att forma europeiska kulturella identiteter och främja kulturell mångfald. Ändamålet med stödet är således att främja kultur. Sådant stöd kan vara förenligt med EES-avtalet, i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Företag inom film- och tv-sektorn kan också omfattas av andra typer av stöd som beviljas enligt artikel 61.3 a och c i EES-avtalet (t.ex. regionalstöd, stöd till små och medelstora företag, FoU-stöd, utbildningsstöd och sysselsättningsstöd), under de högsta tillåtna stödnivåerna om flera slags stöd förekommer samtidigt. |
| --- | --- |

(50)

Målet med att stödja produktion av europeiska audiovisuella verk och se till att det finns nödvändig infrastruktur för att producera och visa sådana verk är att forma europeiska kulturella identiteter och främja kulturell mångfald. Ändamålet med stödet är således att främja kultur. Sådant stöd kan vara förenligt med EES-avtalet, i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Företag inom film- och tv-sektorn kan också omfattas av andra typer av stöd som beviljas enligt artikel 61.3 a och c i EES-avtalet (t.ex. regionalstöd, stöd till små och medelstora företag, FoU-stöd, utbildningsstöd och sysselsättningsstöd), under de högsta tillåtna stödnivåerna om flera slags stöd förekommer samtidigt.

| (51) | I fråga om ordningar för stöd till manusskrivning och utveckling, produktion, distribution och marknadsföring av audiovisuella verk som omfattas av dessa riktlinjer kommer myndigheten att granska följande kriterier rörande det audiovisuella verk som ska få stöd, för att bedöma om ordningen är förenlig artikel 61.3 c i EES-avtalet:






  1) | Stödet riktas till en kulturprodukt. Varje EES-stat svarar för att innehållet i den produktion som får stöd är kulturellt enligt nationella kriterier, genom en effektiv kontrollprocess som undviker uppenbara fel: antingen genom urval av filmförslag av exempelvis en panel eller person som ansvarar för urvalet, eller i avsaknad av ett sådant urval genom att fastställa en förteckning över kulturkriterier som varje audiovisuellt verk kontrolleras mot. |
| --- | --- | --- |

(51)

I fråga om ordningar för stöd till manusskrivning och utveckling, produktion, distribution och marknadsföring av audiovisuella verk som omfattas av dessa riktlinjer kommer myndigheten att granska följande kriterier rörande det audiovisuella verk som ska få stöd, för att bedöma om ordningen är förenlig artikel 61.3 c i EES-avtalet:

1)

Stödet riktas till en kulturprodukt. Varje EES-stat svarar för att innehållet i den produktion som får stöd är kulturellt enligt nationella kriterier, genom en effektiv kontrollprocess som undviker uppenbara fel: antingen genom urval av filmförslag av exempelvis en panel eller person som ansvarar för urvalet, eller i avsaknad av ett sådant urval genom att fastställa en förteckning över kulturkriterier som varje audiovisuellt verk kontrolleras mot.

| 2) | Stödnivån får i princip inte överstiga 50 % av produktionsbudgeten, så att normala kommersiella initiativ stimuleras. Stödnivån för gränsöverskridande produktioner som finansieras av flera EES-stater och involverar producenter från flera EES-stater får uppgå till 60 % av produktionsbudgeten. Smala audiovisuella verk (28) och samproduktioner som involverar länder från OECD:s utvecklingsbiståndskommittés lista (DAC-listan) (29) är undantagna från dessa begränsningar. Filmer vars enda originalversion är på ett officiellt språk i en EES-stat med begränsat territorium eller språkområde eller begränsad befolkning kan i detta sammanhang betraktas som smala audiovisuella verk. |
| --- | --- |

2)

Stödnivån får i princip inte överstiga 50 % av produktionsbudgeten, så att normala kommersiella initiativ stimuleras. Stödnivån för gränsöverskridande produktioner som finansieras av flera EES-stater och involverar producenter från flera EES-stater får uppgå till 60 % av produktionsbudgeten. Smala audiovisuella verk (28) och samproduktioner som involverar länder från OECD:s utvecklingsbiståndskommittés lista (DAC-listan) (29) är undantagna från dessa begränsningar. Filmer vars enda originalversion är på ett officiellt språk i en EES-stat med begränsat territorium eller språkområde eller begränsad befolkning kan i detta sammanhang betraktas som smala audiovisuella verk.

| 3) | I princip finns det ingen gräns för stöd till manusskrivning eller utveckling. Om manuset eller projektet slutligen leder till en film inkluderas dock kostnaderna för manusskrivning och utveckling därefter i produktionsbudgeten och beaktas vid beräkningen av den högsta tillåtna stödnivån för det audiovisuella verket i enlighet med led 2. |
| --- | --- |

3)

I princip finns det ingen gräns för stöd till manusskrivning eller utveckling. Om manuset eller projektet slutligen leder till en film inkluderas dock kostnaderna för manusskrivning och utveckling därefter i produktionsbudgeten och beaktas vid beräkningen av den högsta tillåtna stödnivån för det audiovisuella verket i enlighet med led 2.

| 4) | Kostnaderna för att distribuera och marknadsföra audiovisuella verk som är berättigade till produktionsstöd får understödjas med samma nivå som användes eller kunde ha använts för produktionen. |
| --- | --- |

4)

Kostnaderna för att distribuera och marknadsföra audiovisuella verk som är berättigade till produktionsstöd får understödjas med samma nivå som användes eller kunde ha använts för produktionen.

| 5) | Utöver manusskrivning, utveckling, distribution och marknadsföring tillåts inte stöd till specifika produktionsaktiviteter. Stödet får således inte reserveras för individuella delar i produktionsvärdekedjan. Allt stöd som beviljas för produktion av ett specifikt audiovisuellt verk bör bidra till dess samlade budget. Producenten bör också fritt kunna välja vilka delar av budgeten som ska spenderas i andra EES-stater. Detta ska säkerställa att stödet får neutrala incitamentseffekter. En öronmärkning av stödet till specifika enskilda delar av en filmbudget skulle kunna medföra att stödet ger nationellt företräde åt de sektorer som tillhandahåller de specifika understödda delarna, vilket skulle vara oförenligt med EES-avtalet. |
| --- | --- |

5)

Utöver manusskrivning, utveckling, distribution och marknadsföring tillåts inte stöd till specifika produktionsaktiviteter. Stödet får således inte reserveras för individuella delar i produktionsvärdekedjan. Allt stöd som beviljas för produktion av ett specifikt audiovisuellt verk bör bidra till dess samlade budget. Producenten bör också fritt kunna välja vilka delar av budgeten som ska spenderas i andra EES-stater. Detta ska säkerställa att stödet får neutrala incitamentseffekter. En öronmärkning av stödet till specifika enskilda delar av en filmbudget skulle kunna medföra att stödet ger nationellt företräde åt de sektorer som tillhandahåller de specifika understödda delarna, vilket skulle vara oförenligt med EES-avtalet.

| 6) | EES-staterna bör uppmuntra och stödja producenter att deponera en kopia av understödda filmer hos den filmarvsinstitution som utsetts av det stödgivande organet för bevarande, och för angiven icke-kommersiell användning som överenskommits med rättsinnehavarna enligt reglerna för immateriella rättigheter efter en överenskommen tidsperiod som anges i ett bidragsavtal, och utan att det inverkar på kravet på skälig ersättning för rättsinnehavarna eller på den normala användningen av filmen. |
| --- | --- |

6)

EES-staterna bör uppmuntra och stödja producenter att deponera en kopia av understödda filmer hos den filmarvsinstitution som utsetts av det stödgivande organet för bevarande, och för angiven icke-kommersiell användning som överenskommits med rättsinnehavarna enligt reglerna för immateriella rättigheter efter en överenskommen tidsperiod som anges i ett bidragsavtal, och utan att det inverkar på kravet på skälig ersättning för rättsinnehavarna eller på den normala användningen av filmen.

| 7) | Stödet ska tilldelas på ett sätt som är öppet för insyn. EES-staterna ska offentliggöra minst följande på en enda webbplats, eller en webbplats som samlar information från andra webbplatser: den fullständiga texten till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, stödmottagarens namn, namnet på och arten av den aktivitet eller det projekt som får stöd, stödbeloppet och stödnivån som andel av den totala budgeten för den aktivitet eller det projekt som får stöd. Denna information måste läggas ut på nätet efter det att tilldelningsbeslutet har antagits, och informationen måste bevaras under minst tio år och vara tillgänglig för allmänheten utan restriktioner (30). |
| --- | --- |

7)

Stödet ska tilldelas på ett sätt som är öppet för insyn. EES-staterna ska offentliggöra minst följande på en enda webbplats, eller en webbplats som samlar information från andra webbplatser: den fullständiga texten till den godkända stödordningen och dess genomförandebestämmelser, stödmottagarens namn, namnet på och arten av den aktivitet eller det projekt som får stöd, stödbeloppet och stödnivån som andel av den totala budgeten för den aktivitet eller det projekt som får stöd. Denna information måste läggas ut på nätet efter det att tilldelningsbeslutet har antagits, och informationen måste bevaras under minst tio år och vara tillgänglig för allmänheten utan restriktioner (30).

| (52) | Modernisering av biografer, inbegripet digitalisering, får stödjas om EES-staterna kan visa att stödet är nödvändigt, proportionellt och relevant. På denna grundval kommer myndigheten att bedöma om ordningen är förenlig med artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(52)

Modernisering av biografer, inbegripet digitalisering, får stödjas om EES-staterna kan visa att stödet är nödvändigt, proportionellt och relevant. På denna grundval kommer myndigheten att bedöma om ordningen är förenlig med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (53) | Vid bedömningen av om den högsta tillåtna stödnivån iakttas ska hänsyn tas till det totala beloppet av offentliga stödåtgärder från berörda EES-stater till den aktivitet eller det projekt som får stöd, oavsett om stödet finansieras genom lokala, regionala eller nationella källor eller genom EU-källor. Belopp som tilldelas direkt genom EU-program, t.ex. Mediaprogrammet, utan att EES-staterna involveras i tilldelningsbeslutet ska emellertid inte anses komma från statliga källor. Sådana belopp ska således inte beaktas vid bedömningen av om de högsta tillåtna stödnivåerna iakttas. |
| --- | --- |

(53)

Vid bedömningen av om den högsta tillåtna stödnivån iakttas ska hänsyn tas till det totala beloppet av offentliga stödåtgärder från berörda EES-stater till den aktivitet eller det projekt som får stöd, oavsett om stödet finansieras genom lokala, regionala eller nationella källor eller genom EU-källor. Belopp som tilldelas direkt genom EU-program, t.ex. Mediaprogrammet, utan att EES-staterna involveras i tilldelningsbeslutet ska emellertid inte anses komma från statliga källor. Sådana belopp ska således inte beaktas vid bedömningen av om de högsta tillåtna stödnivåerna iakttas.

6.   LÄMPLIGA ÅTGÄRDER

| (54) | Som lämpliga åtgärder enligt artikel 62.1 i EES-avtalet föreslår myndigheten att EES-staterna bringar sina befintliga ordningar för filmstöd i överensstämmelse med dessa riktlinjer inom två år efter det att de har offentliggjorts i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. EES-staterna bör inom en månad efter offentliggörandet av dessa riktlinjer i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning bekräfta för myndigheten att de godkänner de föreslagna lämpliga åtgärderna. Om svar uteblir utgår myndigheten från att den berörda EES-staten inte samtycker. |
| --- | --- |

(54)

Som lämpliga åtgärder enligt artikel 62.1 i EES-avtalet föreslår myndigheten att EES-staterna bringar sina befintliga ordningar för filmstöd i överensstämmelse med dessa riktlinjer inom två år efter det att de har offentliggjorts i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. EES-staterna bör inom en månad efter offentliggörandet av dessa riktlinjer i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning bekräfta för myndigheten att de godkänner de föreslagna lämpliga åtgärderna. Om svar uteblir utgår myndigheten från att den berörda EES-staten inte samtycker.

7.   TILLÄMPNING

| (55) | Myndigheten kommer att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer från och med den 1 april 2014. |
| --- | --- |

(55)

Myndigheten kommer att tillämpa de principer som anges i dessa riktlinjer från och med den 1 april 2014.

| (56) | Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla anmälda stödåtgärder den har att fatta beslut om efter den 1 april 2014, även om stödet anmälts före den dagen. |
| --- | --- |

(56)

Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla anmälda stödåtgärder den har att fatta beslut om efter den 1 april 2014, även om stödet anmälts före den dagen.

| (57) | Myndigheten kommer att bedöma förenligheten med EES-avtalet för allt stöd som beviljats utan dess godkännande i strid med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol på grundval av






  a) | de här riktlinjerna, om en del av eller hela stödet beviljas efter det att de här riktlinjerna har offentliggjorts i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, |
| --- | --- | --- |

(57)

Myndigheten kommer att bedöma förenligheten med EES-avtalet för allt stöd som beviljats utan dess godkännande i strid med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol på grundval av

a)

de här riktlinjerna, om en del av eller hela stödet beviljas efter det att de här riktlinjerna har offentliggjorts i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning,

| b) | myndighetens riktlinjer från 2008 i samtliga andra fall. |
| --- | --- |

b)

myndighetens riktlinjer från 2008 i samtliga andra fall.

---

(1)  Dessa riktlinjer motsvarar kommissionens meddelande om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (EUT C 332, 15.11.2013, s. 1).

(2)  Eftaländerna är fullvärdiga medlemmar i Mediaprogrammet.

(3)  PWC, Global Entertainment and Media Outlook 2013–2017, http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml

(4)  Studie utförd av KEA European Affairs, Multi-Territory Licensing of Audiovisual Works in the European Union, slutrapport till Europeiska kommissionen, GD Informationssamhället och medier, oktober 2010, s. 21, http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf

(5)  Norge: besluten nr 32/02/KOL av den 20 februari 2002, nr 169/02/KOL av den 18 september 2002, nr 186/03/KOL av den 29 oktober 2003, nr 179/05/KOL av den 15 juli 2005, nr 342/06/KOL av den 14 november 2006, nr 430/08/KOL av den 2 juli 2008, nr 774/08/KOL av den 10 december 2008, nr 289/09/KOL av den 1 juli 2009 och beslut nr 180/09/KOL av den 31 mars 2009; Island: besluten nr 114/99/KOL av den 4 juni 1999, nr 380/00/KOL av den 18 december 2000, nr 390/06/KOL av den 13 december 2006, nr 255/09/KOL av den 10 juni 2009 och nr 262/12/KOL 4 juli 2012; Liechtenstein: besluten nr 192/00/KOL av den 27 september 2000, nr 267/06/KOL av den 20 september 2006 och nr 395/11/KOL av den 14 december 2011.

(6)  Furstendömet Liechtenstein är dock inte part i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

(7)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (EGT C 43, 16.2.2002, s. 6).

(8)  EUT C 123, 30.4.2004, s. 1.

(9)  EUT C 134, 16.6.2007, s. 5.

(10)  EUT C 31, 7.2.2009, s. 1.

(11)  En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på myndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Del VII i riktlinjerna för statligt stöd finns sektorsspecifika regler om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (EUT L 105, 21.4.2011, s. 32, och EES-supplementet nr 23, 21.4.2011, s. 1).

(12)  I synnerhet domstolens dom av den 10 mars 2005 i mål C-39/04 Laboratoires Fournier, REG 2005, s. I-2057.

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5), införlivad som punkt 1 e a i bilaga XV till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 29/2007 (EUT L 209, 9.8.2007, s. 52, och EES-supplementet nr 38, 9.8.2007, s. 34), ikraftträdande 28.4.2007. Förordningen har ersatts av kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1). Förordningen har ännu inte införlivats i EES-avtalet.

(14)  Detta ska inte förväxlas med plattformsöverskridande mediefranchises, uppföljare eller bearbetningar i traditionell mening.

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning), (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3), ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 1224/2013 av den 29 november 2013 i fråga om giltighetstid (EUT L 320, 30.11.2013, s. 22), införlivad som punkt 1 j i bilaga XV till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 29/2014 (ännu inte offentliggjort i EUT eller EES-supplementet), ikraftträdande 15.2.2014.

(16)  I artikel 4.4 i konventionen anges följande definition: ”Kulturella aktiviteter, varor och tjänster: aktiviteter, varor och tjänster vilka [...] införlivar eller förmedlar kulturyttringar, oberoende av sitt eventuella handelsvärde. Kulturella aktiviteter kan vara ett mål i sig eller bidra till produktion av kulturella varor och tjänster.”

(17)  Domstolens dom av den 5 mars 2009 i mål C-222/07, UTECA, punkterna 27–33.

(18)  Domstolens dom av den 13 december 2007 i mål C-250/06, United Pan-Europe Communications Belgium, punkt 43.

(19)  Domstolens dom av den 28 oktober 1999 i mål C-6/98, ARD, punkt 50.

(20)  Domstolens dom av den 5 mars 2009 i mål C-222/07, UTECA, punkterna 34–36.

(21)  Study on the Economic and Cultural Impact, notably on Co-productions, of Territorialisation Clauses of state aid Schemes for Films and Audiovisual Productions från 2008, http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf.

(22)  Domstolens dom av den 5 mars 2009 i mål C-222/07, UTECA, punkt 25.

(23)  Antag att en producent spelar in en film med en budget på 10 miljoner euro och ansöker om stöd från en ordning som högst kan erbjuda 1 miljon euro per film. Då är det oproportionellt att utesluta filmen från stödordningen av det skälet att producenten inte räknar med att spendera minst 8 miljoner euro av produktionsbudgeten i det territorium där stöd erbjuds.

(24)  Antag att en producent spelar in en film med en budget på 10 miljoner euro och ansöker om stöd från en ordning som högst kan erbjuda 1 miljon euro per film. Producenten kan bara förväntas spendera 1,6 miljoner euro av produktionsbudgeten i det territorium där stöd erbjuds. Om emellertid filmen hade haft en budget på 2 miljoner euro och fått det högsta stödbeloppet skulle producenten haft ett territoriellt utgiftsåtagande på 80 % av produktionsbudgeten.

(25)  EUT C 324, 1.12.2010, s. 1.

(26)  Medlemsstaterna utser institutioner för bevarande av filmarvet som ska samla in, bevara och göra filmarvet tillgängligt för kultur- och utbildningsändamål.

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1), införlivad som punkt 30 i bilaga XVIII till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 37/98 (EGT L 310, 19.11.1998, s. 25, och EES-supplementet nr 48, 19.11.1998, s. 260), ikraftträdande 1 maj 1998.

(28)  Till exempel kortfilmer, filmer av förstagångsregissörer eller andragångsregissörer, dokumentärer, lågbudgetverk eller verk som på något annat sätt är smala i kommersiellt hänseende. Enligt subsidiaritetsprincipen är det varje EES-stats sak att definiera begreppet smala filmer i enlighet med inhemska förutsättningar.

(29)  DAC-listan visar alla länder och territorier som är berättigade att ta emot offentligt utvecklingsbistånd. Dessa länder utgörs av samtliga låginkomst- och medelinkomstländer baserat på bruttonationalinkomst (BNI) per capita enligt av Världsbanken offentliggjorda uppgifter, med undantag av G8-länder, EU-medlemsstater och länder med ett bestämt datum för medlemskap i EU. DAC-listan inkluderar också samtliga minst utvecklade länder enligt FN:s definition. Se http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html. Det bör påpekas att bara Norge och Island är med i DAC och alltså följer DAC:s riktlinjer och referensdokument när de utformar den nationella politiken för utvecklingsbistånd.

(30)  Denna information bör uppdateras regelbundet (t.ex. var sjätte månad) och finnas tillgänglig i ett öppet format.

---

Rättelser

| 18.9.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 276/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 276/65

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2013 av den 18 juni 2013 om avgifter som ska betalas till Europeiska kemikaliemyndigheten enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 167 av den 19 juni 2013
  )

På sidan 18, artikel 3 ska det

i stället för:

”1.   Kemikaliemyndigheten ska ta ut de avgifter som anges i bilaga III för tjänster som enligt förordning (EU) nr 528/2012 krävs för att fastställa teknisk likvärdighet, tillämpningar för ömsesidigt erkännande, begäran om införlivande i förteckningen över relevanta personer och begäran om konfidentiell behandling av information som lämnas till kemikaliemyndigheten.

2.   Kemikaliemyndigheten ska ta ut de årliga avgifter som anges i bilaga III för varje biocidprodukt eller biocidproduktfamilj som får unionsgodkännande. Årsavgiften ska förfalla på den första årsdagen och varje efterföljande årsdag för försäljningsgodkännandets ikraftträdande. Avgiften ska hänföra sig till föregående år.”

vara:

”1.   Kemikaliemyndigheten ska ta ut de avgifter som anges i bilaga III för tjänster som enligt förordning (EU) nr 528/2012 krävs för att fastställa teknisk likvärdighet, ansökningar om ömsesidigt erkännande, begäran om införlivande i förteckningen över relevanta personer och begäran om konfidentiell behandling av information som lämnas till kemikaliemyndigheten.

2.   Kemikaliemyndigheten ska ta ut de årliga avgifter som anges i bilaga III för varje biocidprodukt eller biocidproduktfamilj som får unionsgodkännande. Årsavgiften ska förfalla på den första årsdagen och varje efterföljande årsdag för unionsgodkännandets ikraftträdande. Avgiften ska hänföra sig till föregående år.”

På sidan 20, artikel 13.2 första stycket ska det

i stället för:

”Kemikaliemyndigheten ska återbetala 75 % av den inbetalda avgiften om en ansökan om godkännande av ett verksamt ämne eller godkännande av en biocidprodukt, inlämnad enligt artikel 7.1 eller 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012, eller en ansökan om en större eller mindre ändring av en produkt dras tillbaka innan den utvärderande behöriga myndigheten har lämnat sin bedömningsrapport till kemikaliemyndigheten.”

vara:

”Kemikaliemyndigheten ska återbetala 75 % av den inbetalda avgiften om en ansökan om godkännande av ett verksamt ämne eller godkännande av en biocidprodukt, inlämnad enligt artikel 7.1 eller 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012, eller en ansökan om en större ändring av en produkt dras tillbaka innan den utvärderande behöriga myndigheten har lämnat sin bedömningsrapport till kemikaliemyndigheten.”

På sidan 25, bilaga III tredje posten i tabellen ska det

i stället för:

| ”Avgift för ansökan om ömsesidigt godkännande; artikel 80.1 a | Avgift per produkt eller produktfamilj som berörs av ansökan om ömsesidigt godkännande, per medlemsstat för vilken ömsesidigt erkännande begärts | 700” |
| --- | --- | --- |

”Avgift för ansökan om ömsesidigt godkännande; artikel 80.1 a

Avgift per produkt eller produktfamilj som berörs av ansökan om ömsesidigt godkännande, per medlemsstat för vilken ömsesidigt erkännande begärts

700”

vara:

| ”Avgift för ansökan om ömsesidigt erkännande; artikel 80.1 a | Avgift per produkt eller produktfamilj som berörs av ansökan om ömsesidigt erkännande, per medlemsstat för vilken ömsesidigt erkännande begärts | 700” |
| --- | --- | --- |

”Avgift för ansökan om ömsesidigt erkännande; artikel 80.1 a

Avgift per produkt eller produktfamilj som berörs av ansökan om ömsesidigt erkännande, per medlemsstat för vilken ömsesidigt erkännande begärts

700”

På sidan 25, bilaga III femte posten i tabellen ska det

i stället för:

| ”Ansökan om införlivande i förteckningen över relevanta personer; artikel 95 | Avgift per inlämnande av fullmakt för tillgång eller en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig | 2 000 |
| --- | --- | --- |
| Avgift per inlämnande av fullmakt för tillgång till del av en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig | 20 000 |
| Avgift för inlämnande av en ny dossier | 40 000” |

”Ansökan om införlivande i förteckningen över relevanta personer; artikel 95

Avgift per inlämnande av fullmakt för tillgång eller en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig

2 000

Avgift per inlämnande av fullmakt för tillgång till del av en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig

20 000

Avgift för inlämnande av en ny dossier

40 000”

vara:

| ”Ansökan om införlivande i förteckningen över relevanta personer; artikel 95 | Avgift per inlämnande av ett tillstånd om tillgång till en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig | 2 000 |
| --- | --- | --- |
| Avgift per inlämnande av ett tillstånd om tillgång till en del av en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig, tillsammans med kompletterande uppgifter | 20 000 |
| Avgift för inlämnande av en ny dossier | 40 000” |

”Ansökan om införlivande i förteckningen över relevanta personer; artikel 95

Avgift per inlämnande av ett tillstånd om tillgång till en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig

2 000

Avgift per inlämnande av ett tillstånd om tillgång till en del av en dossier som kemikaliemyndigheten eller en utvärderande myndighet redan har konstaterat vara fullständig, tillsammans med kompletterande uppgifter

20 000

Avgift för inlämnande av en ny dossier

40 000”

---