# Euroopa Liidu L 344/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 344 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide28. detsember 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 344

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide28. detsember 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1577/2007, 27. detsember 2007, milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost, Serbiast, ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2008. aastal | 1 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1578/2007/EÜ, 11. detsember 2007, ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012 (
  1
  ) | 15 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1577/2007, 27. detsember 2007, milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost, Serbiast, ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2008. aastal

1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1578/2007/EÜ, 11. detsember 2007, ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012 (
  1
  )

1

15

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/872/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga ühenduses 2004. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2008. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ | 44 |
| | | 2007/873/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega kiidetakse heaks Bulgaaria esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6353 all) | 45 |
| | | 2007/874/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega kiidetakse heaks Rumeenia esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6354 all) | 46 |
| | | 2007/875/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2119/98/EÜ ja komisjoni otsust 2000/96/EÜ nendes otsustes loetletud nakkushaiguste osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6355 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2007/876/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2007/25/EÜ, et pikendada selle kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6395 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2007/877/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemisel Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome tehtud kulutuste katmiseks 2007. aastaks ettenähtud ühenduse rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6405 all) | 51 |
| | | 2007/878/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal, Poolas ja Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6802 all)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/879/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 17. detsember 2007, elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) on tundlikud eelneva reguleerimise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5406 all)

   (
  1
  ) | 65 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/872/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga ühenduses 2004. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2008. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ

Malus

44

2007/873/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega kiidetakse heaks Bulgaaria esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6353 all)

Gallus gallus

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6353 all)

45

2007/874/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega kiidetakse heaks Rumeenia esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6354 all)

Gallus gallus

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6354 all)

46

2007/875/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2119/98/EÜ ja komisjoni otsust 2000/96/EÜ nendes otsustes loetletud nakkushaiguste osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6355 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6355 all)

1

48

2007/876/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2007/25/EÜ, et pikendada selle kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6395 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6395 all)

1

50

2007/877/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemisel Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome tehtud kulutuste katmiseks 2007. aastaks ettenähtud ühenduse rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6405 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6405 all)

51

2007/878/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal, Poolas ja Ühendkuningriigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6802 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6802 all)

1

54

SOOVITUSED

Komisjon

2007/879/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 17. detsember 2007, elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) on tundlikud eelneva reguleerimise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5406 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5406 all)

1

65

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määruse (EÜ) nr 754/2007, 28. juuni 2007, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1941/2006, (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimuste osas parandus (ELT L 172, 30.6.2007) | 70 |

Parandused

*

Nõukogu määruse (EÜ) nr 754/2007, 28. juuni 2007, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1941/2006, (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimuste osas parandus (ELT L 172, 30.6.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1577/2007,

27. detsember 2007,

milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost, Serbiast, ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2008. aastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000) (2) artikli 4 lõikes 2 on sätestatud aastaseks soodustariifikvoodiks 1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärinevatele baby-beef-toodetele ja 9 975 tonni Montenegrost ning Serbia ja Kosovo tolliterritooriumidelt pärinevatele baby-beef-toodetele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000) (2) artikli 4 lõikes 2 on sätestatud aastaseks soodustariifikvoodiks 1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärinevatele baby-beef-toodetele ja 9 975 tonni Montenegrost ning Serbia ja Kosovo tolliterritooriumidelt pärinevatele baby-beef-toodetele.

| (2) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2005/40/EÜ, Euratom, (3) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2004/239/EÜ, Euratom (4) ja Montenegroga sõlmitud vahelepingus, mis kiideti heaks nõukogu 15 detsembri 2007 otsusega 2007/855/EÜ kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel, (5) on sätestatud baby-beef-toodete aastasteks soodustariifikvootideks vastavalt 9 400, 1 650 ja 800 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2005/40/EÜ, Euratom, (3) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2004/239/EÜ, Euratom (4) ja Montenegroga sõlmitud vahelepingus, mis kiideti heaks nõukogu 15 detsembri 2007 otsusega 2007/855/EÜ kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel, (5) on sätestatud baby-beef-toodete aastasteks soodustariifikvootideks vastavalt 9 400, 1 650 ja 800 tonni.

| (3) | Nõukogu 19. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2248/2001 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (6) artiklis 2 ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 153/2002 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (7) artiklis 2 on ette nähtud, et baby-beef-toodete soodustuste rakendamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2248/2001 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (6) artiklis 2 ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 153/2002 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (7) artiklis 2 on ette nähtud, et baby-beef-toodete soodustuste rakendamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad.

| (4) | Kontrolli eesmärgil sätestatakse määruses (EÜ) nr 2007/2000, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Kosovo baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel tuleb esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et liha on pärit sertifikaadi väljastanud riigist ning vastab täpselt kõnealuse määruse II lisa määratlusele. Ühtlustamise huvides tuleks ka Horvaatiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Montenegrost pärit baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit sertifikaadi välja andnud riigist ning need vastavad täpselt vastavalt Horvaatiaga või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisa määratlusele või Montenegroga sõlmitud vahelepingu II lisa määratlusele. Tuleks kehtestada autentsussertifikaatide näidis ja nende kasutamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Kontrolli eesmärgil sätestatakse määruses (EÜ) nr 2007/2000, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Kosovo baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel tuleb esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et liha on pärit sertifikaadi väljastanud riigist ning vastab täpselt kõnealuse määruse II lisa määratlusele. Ühtlustamise huvides tuleks ka Horvaatiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Montenegrost pärit baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit sertifikaadi välja andnud riigist ning need vastavad täpselt vastavalt Horvaatiaga või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisa määratlusele või Montenegroga sõlmitud vahelepingu II lisa määratlusele. Tuleks kehtestada autentsussertifikaatide näidis ja nende kasutamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (5) | Kosovo, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, allub rahvusvahelisele tsiviilhaldusele, mida teostab ÜRO esindus Kosovos (UNMIK). Seepärast tuleks kehtestada Kosovo tolliterritooriumilt pärit kaupade jaoks spetsiaalne autentsussertifikaat. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, allub rahvusvahelisele tsiviilhaldusele, mida teostab ÜRO esindus Kosovos (UNMIK). Seepärast tuleks kehtestada Kosovo tolliterritooriumilt pärit kaupade jaoks spetsiaalne autentsussertifikaat.

| (6) | Asjaomaseid kvoote tuleks hallata impordilitsentside abil. Sel eesmärgil tuleks kohaldada komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta (8) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (9) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaseid kvoote tuleks hallata impordilitsentside abil. Sel eesmärgil tuleks kohaldada komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta (8) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (9) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.

| (7) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (10) on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordilitsentside taotluste, taotlejate staatuse, impordilitsentside väljaandmise ning liikmesriikide kohustuse kohta komisjoni teavitada. Nimetatud määruse kohaselt lõpeb litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusaja viimasel päeval. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleb kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud täiendavate tingimuste või erandite kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (10) on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordilitsentside taotluste, taotlejate staatuse, impordilitsentside väljaandmise ning liikmesriikide kohustuse kohta komisjoni teavitada. Nimetatud määruse kohaselt lõpeb litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusaja viimasel päeval. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleb kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud täiendavate tingimuste või erandite kohaldamist.

| (8) | Asjaomaste toodete impordi nõuetekohase korraldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside väljastamisel eelkõige kontrollida autentsussertifikaatide kandeid. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomaste toodete impordi nõuetekohase korraldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside väljastamisel eelkõige kontrollida autentsussertifikaatide kandeid.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajavahemikuks 1. jaanuarist31. detsembrini 2008 avatakse järgmised tariifikvoodid:

| a) | 9 400 tonni Horvaatiast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

a)

9 400 tonni Horvaatiast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| b) | 1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

b)

1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| c) | 1 650 tonni endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

c)

1 650 tonni endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| d) | 9 175 tonni Serbia ja Kosovo tolliterritooriumidelt pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

d)

9 175 tonni Serbia ja Kosovo tolliterritooriumidelt pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| e) | 800 tonni Montenegrost pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina. |
| --- | --- |

e)

800 tonni Montenegrost pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina.

Esimeses lõigus osutatud kvootide järjekorranumbrid on vastavalt 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 ja 09.4199.

Kõnealuste kvootide arvutamisel vastab 100 kg eluskaalus 50 kilogrammile rümba massina väljendatuna.

2.   Lõikes 1 osutatud kvootide alusel kohaldatav tollimaks on 20 % väärtuselisest tollimaksust ja 20 % koguselisest tollimaksust, nagu on sätestatud ühises tollitariifistikus.

3.   Lõikes 1 nimetatud kvootide piires imporditakse ainult teatavaid elusloomi ja teatavat liha, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 2007/2000 II lisas, Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas ning Montenegroga sõlmitud vahelepingu II lisas ja mis kuuluvad järgmiste kombineeritud nomenklatuuri koodide alla:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 ja ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 ja ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 ja ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 ja ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikkel 2

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1445/95, määrust (EÜ) nr 1291/2000 ja määruse (EÜ) nr 1301/2006 III peatüki sätteid.

Artikkel 3

1.   Litsentsitaotluste ja litsentside lahtrisse 8 tuleb kanda päritoluriik või -tolliterritoorium, „jah” vastuse korral tehakse lahtrisse rist. Litsentsidega kaasneb kohustus importida märgitud riigist või tolliterritooriumilt.

Litsentside ja litsentsitaotluste lahtrisse 20 tehakse üks I lisas loetletud kannetest.

2.   Artikli 4 kohaselt koostatud autentsussertifikaadi originaal ja selle koopia esitatakse pädevale asutusele koos autentsussertifikaadiga seotud esimese impordilitsentsi taotlusega.

Autentsussertifikaate võib kasutada sellel märgitud koguse piires rohkem kui ühe impordilitsentsi väljaandmiseks. Kui sertifikaadi kohta väljastatakse rohkem kui üks litsents, tuleb pädeval asutusel:

| a) | teha autentsussertifikaadile märge määratud koguse kohta; |
| --- | --- |

a)

teha autentsussertifikaadile märge määratud koguse kohta;

| b) | tagada, et kõnealuse sertifikaadi alusel väljastatavad impordilitsentsid antakse välja samal päeval. |
| --- | --- |

b)

tagada, et kõnealuse sertifikaadi alusel väljastatavad impordilitsentsid antakse välja samal päeval.

3.   Pädevad asutused võivad impordilitsentsid välja anda üksnes pärast veendumist, et kogu autentsussertifikaadil esitatud teave vastab igal nädalal komisjonilt asjaomase impordi kohta saadud teabele. Litsentsid antakse pärast seda viivitamata välja.

Artikkel 4

1.   Kõigi artiklis 1 osutatud kvootide alusel toimuva impordi litsentsi taotlustega peab olema kaasas II lisas loetletud ekspordiriigi või tolliterritooriumi ametiasutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit kõnealusest riigist või tolliterritooriumilt ning need vastavad kas määruse (EÜ) nr 2007/2000 II lisas, Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas või Montenegroga sõlmitud vahelepingu II lisas esitatud määratlusele.

2.   Autentsussertifikaatide väljaandmisel vormistatakse üks originaaleksemplar ja kaks koopiat, mis trükitakse ja täidetakse ühes ühenduse ametlikus keeles vastavalt III, IV, V, VI, VII ja VIII lisas esitatud näidistele asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi jaoks. Need võib trükkida ja täita ka ekspordiriigi või tolliterritooriumi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest.

Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus impordilitsentsi taotlus esitatakse, võivad nõuda sertifikaadi tõlke esitamist.

3.   Originaalsertifikaat ja selle koopiad võivad olla trükitud või käsitsi kirjutatud. Viimasel juhul täidetakse need musta tindi ja trükitähtedega.

Sertifikaadi vormide mõõtmed on 210 × 297 mm. Kasutatava paberi kaal on vähemalt 40 g/m2. Originaal on valge, esimene koopia roosa ja teine koopia kollane.

4.   Igal sertifikaadil on eraldi järjekorranumber, millele järgneb väljastava riigi või tolliterritooriumi nimi.

Koopiatel on sama järjekorranumber ja nimi kui originaalil.

5.   Sertifikaadid kehtivad üksnes juhul, kui II lisas loetletud väljastav asutus on need nõuetekohaselt kinnitanud.

6.   Sertifikaadid loetakse nõuetekohaselt kinnitatuks, kui neil on märgitud väljastamise kuupäev ja koht ning neil on väljastava asutuse tempel ja alla kirjutamiseks volitatud isiku või isikute allkiri.

Artikkel 5

1.   II lisas loetletud väljastavad asutused:

| a) | on väljastava asutusena tunnustatud asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi poolt; |
| --- | --- |

a)

on väljastava asutusena tunnustatud asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi poolt;

| b) | kohustuvad kontrollima sertifikaatide kandeid; |
| --- | --- |

b)

kohustuvad kontrollima sertifikaatide kandeid;

| c) | kohustuvad edastama komisjonile vähemalt kord nädalas kogu teabe, mis võimaldab kontrollida autentsussertifikaatide kandeid, eelkõige sertifikaadi numbrit, eksportijat, kaubasaajat, sihtriiki, toodet (elusloomad/liha), netomassi ja allkirjastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

kohustuvad edastama komisjonile vähemalt kord nädalas kogu teabe, mis võimaldab kontrollida autentsussertifikaatide kandeid, eelkõige sertifikaadi numbrit, eksportijat, kaubasaajat, sihtriiki, toodet (elusloomad/liha), netomassi ja allkirjastamise kuupäeva.

2.   Komisjon võib II lisa loetelu uuesti läbi vaadata, kui lõike 1 punktis a osutatud tingimust enam ei täideta, kui väljastav asutus ei suuda täita mõnda endale võetud kohustust või kui nimetatakse uus väljastav asutus.

Artikkel 6

Autentsussertifikaadid ja impordilitsentsid kehtivad kolm kuud alates nende väljastamise kuupäevast.

Artikkel 7

Asjaomased ekspordiriigid ja tolliterritooriumid edastavad komisjonile nende väljastavate asutuste poolt kasutatavate templijäljendite näidised ja autentsussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isikute nimed ning allkirjad. Komisjon edastab kõnealuse teabe liikmesriikide pädevatele asutustele.

Artikkel 8

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile:

| a) | hiljemalt 28. veebruariks 2009 toodete kogused (sh koguste puudumise), mille kohta on eelneval imporditariifikvoodi perioodil väljastatud impordilitsentsid; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 28. veebruariks 2009 toodete kogused (sh koguste puudumise), mille kohta on eelneval imporditariifikvoodi perioodil väljastatud impordilitsentsid;

| b) | hiljemalt 30. aprilliks 2009 toodete kogused (sh koguste puudumise), mille jaoks väljastatud impordilitsents oli jäänud osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30. aprilliks 2009 toodete kogused (sh koguste puudumise), mille jaoks väljastatud impordilitsents oli jäänud osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.

2.   Hiljemalt 30. aprilliks 2009 teatavad liikmesriigid komisjonile toodete kogused, mis eelneva imporditariifikvoodi perioodi jooksul tegelikult vabasse ringlusse lubati.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teatamine toimub käesoleva määruse lisade IX, X ja XI kohaselt ja kasutades määruse (EÜ) nr 1445/95 II lisa A osas osutatud tooteliike.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuar 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1946/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 345, 28.12.2007, lk 1.

5

(6)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 26).

6

(7)  EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 30).

7

(8)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 586/2007 (ELT L 139, 31.5.2007, lk 5).

8

(9)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1423/2007 (ELT L 317, 5.12.2007, lk 36).

9

(10)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

10

---

I LISA

Artikli 3 lõikes 1 osutatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | „Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1577/2007) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | „Baby beef” (Reglamento (CE) no 1577/2007) |
| — | : | tšehhi keeles | : | „Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | taani keeles | : | „Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1577/2007) |
| — | : | saksa keeles | : | „Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007) |
| — | : | eesti keeles | : | „Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1577/2007) |
| — | : | kreeka keeles | : | „Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ 1577/2007) |
| — | : | inglise keeles | : | „Baby beef” (Regulation (EC) No 1577/2007) |
| — | : | prantsuse keeles | : | „Baby beef” (Règlement (CE) no 1577/2007) |
| — | : | itaalia keeles | : | „Baby beef” (Regolamento (CE) n. 1577/2007) |
| — | : | läti keeles | : | „Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1577/2007) |
| — | : | leedu keeles | : | „Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007) |
| — | : | ungari keeles | : | „Baby beef” (1577/2007/EK rendelet) |
| — | : | malta keeles | : | „Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1577/2007) |
| — | : | hollandi keeles | : | „Baby beef” (Verordening (EG) nr 1577/2007) |
| — | : | poola keeles | : | „Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007) |
| — | : | portugali keeles | : | „Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 1577/2007) |
| — | : | rumeenia keeles | : | „Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007) |
| — | : | slovaki keeles | : | „Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | sloveeni keeles | : | „Baby beef” (Uredba (ES) št. 1577/2007) |
| — | : | soome keeles | : | „Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1577/2007) |
| — | : | rootsi keeles | : | „Baby beef” (Förordning (EG) nr 1577/2007) |

—

:

bulgaaria keeles

:

„Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1577/2007)

—

:

hispaania keeles

:

„Baby beef” (Reglamento (CE) no 1577/2007)

—

:

tšehhi keeles

:

„Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1577/2007)

—

:

taani keeles

:

„Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1577/2007)

—

:

saksa keeles

:

„Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007)

—

:

eesti keeles

:

„Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1577/2007)

—

:

kreeka keeles

:

„Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ 1577/2007)

—

:

inglise keeles

:

„Baby beef” (Regulation (EC) No 1577/2007)

—

:

prantsuse keeles

:

„Baby beef” (Règlement (CE) no 1577/2007)

—

:

itaalia keeles

:

„Baby beef” (Regolamento (CE) n. 1577/2007)

—

:

läti keeles

:

„Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1577/2007)

—

:

leedu keeles

:

„Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007)

—

:

ungari keeles

:

„Baby beef” (1577/2007/EK rendelet)

—

:

malta keeles

:

„Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1577/2007)

—

:

hollandi keeles

:

„Baby beef” (Verordening (EG) nr 1577/2007)

—

:

poola keeles

:

„Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007)

—

:

portugali keeles

:

„Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 1577/2007)

—

:

rumeenia keeles

:

„Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007)

—

:

slovaki keeles

:

„Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 1577/2007)

—

:

sloveeni keeles

:

„Baby beef” (Uredba (ES) št. 1577/2007)

—

:

soome keeles

:

„Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1577/2007)

—

:

rootsi keeles

:

„Baby beef” (Förordning (EG) nr 1577/2007)

---

II LISA

Väljastav asutus:

| — | Horvaatia Vabariik: Horvaatia loomakasvatuskeskus, Zagreb, Horvaatia. |
| --- | --- |

—

Horvaatia Vabariik: Horvaatia loomakasvatuskeskus, Zagreb, Horvaatia.

| — | Bosnia ja Hertsegoviina: |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina:

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje

| — | Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Serbia tolliterritoorium: (1)„YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Jugoslaavia.” |
| --- | --- |

—

Serbia tolliterritoorium: (1)„YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Jugoslaavia.”

| — | Kosovo tolliterritoorium: |
| --- | --- |

—

Kosovo tolliterritoorium:

---

(1)  Ei hõlma 10. juuni 1999. aasta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244 määratletud Kosovot.

---

III LISA

Image

---

IV LISA

Image

---

V LISA

Image

---

VI LISA

Image

---

VII LISA

Image

---

VIII LISA

Image

---

IX LISA

Impordilitsentsidest teatamine (väljaantud) – määrus (EÜ) nr 1577/2007

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 1577/2007 artikli 8 kohaldamine

Toodete kogused, mille kohta impordilitsentsid on välja antud

Alates: ... kuni: ...

| Jrk nr | Tooteliik või -liigid (1) | Kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Jrk nr

Tooteliik või -liigid (1)

Kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Tooteliik või -liigid vastavalt määruse (EÜ) nr 1445/95 II lisa A osale.

---

X LISA

Impordilitsentsidest teatamine (kasutamata jäänud kogused) – määrus (EÜ) nr 1577/2007

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 1577/2007 artikli 8 kohaldamine

Toodete kogused, mille kohta impordilitsentsid on välja antud

Alates: ... kuni: ...

| Jrk nr | Tooteliik või -liigid (1) | Kasutamata kogus
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Jrk nr

Tooteliik või -liigid (1)

Kasutamata kogus

(toote massi kilogrammides)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Tooteliik või -liigid vastavalt määruse (EÜ) nr 1445/95 II lisa A osale.

---

XI LISA

Vabasse ringlusse lubatud toodete kogustest teatamine – määrus (EÜ) nr 1577/2007

Liikmesriik: ...

Määruse (EÜ) nr 1577/2007 artikli 8 kohaldamine

Vabasse ringlusse lubatud toodete kogused:

Alates: ... kuni: ... (imporditariifikvoodi kehtivusaeg)

| Jrk nr | Tooteliik või -liigid (1) | Vabasse ringlusse lubatud toodete kogused
  (toote massi kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Jrk nr

Tooteliik või -liigid (1)

Vabasse ringlusse lubatud toodete kogused

(toote massi kilogrammides)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Tooteliik või -liigid vastavalt määruse (EÜ) nr 1445/95 II lisa A osale.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/15

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1578/2007/EÜ,

11. detsember 2007,

ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) tuleks kehtestada ühenduse mitmeaastane statistikaprogramm. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) tuleks kehtestada ühenduse mitmeaastane statistikaprogramm.

| (2) | Kooskõlas nimetatud määrusega peab ühendusel olema oma poliitika väljatöötamise, kohaldamise, järelevalve ja hindamise eesmärgil õigeaegne juurdepääs liikmesriikide ja nende territoriaalüksuste (võttes arvesse liikmesriikide põhiseadust) võrreldavale statistilisele teabele, mis on ajakohane, usaldusväärne, asjakohane ning võimalikult tõhusalt koostatud. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nimetatud määrusega peab ühendusel olema oma poliitika väljatöötamise, kohaldamise, järelevalve ja hindamise eesmärgil õigeaegne juurdepääs liikmesriikide ja nende territoriaalüksuste (võttes arvesse liikmesriikide põhiseadust) võrreldavale statistilisele teabele, mis on ajakohane, usaldusväärne, asjakohane ning võimalikult tõhusalt koostatud.

| (3) | Statistilise teabe järjekindluse ja võrreldavuse tagamiseks ühenduses tuleb kehtestada viieaastane ühenduse statistikaprogramm, milles määratletakse poliitiliste prioriteetide kohaselt kavandatud meetmetega seotud lähenemisviisid, põhilised tegevusvaldkonnad ja eesmärgid. |
| --- | --- |

(3)

Statistilise teabe järjekindluse ja võrreldavuse tagamiseks ühenduses tuleb kehtestada viieaastane ühenduse statistikaprogramm, milles määratletakse poliitiliste prioriteetide kohaselt kavandatud meetmetega seotud lähenemisviisid, põhilised tegevusvaldkonnad ja eesmärgid.

| (4) | Ühenduse statistika koostamise erimeetod eeldab, et ühenduse areneva statistikasüsteemi raames tehakse nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (4) moodustatud statistikaprogrammi komitee kaudu eriti tihedat koostööd süsteemi kohandamiseks, kehtestades eelkõige kõnealuse ühenduse statistika koostamiseks vajalikud õigusaktid. Seejuures võetakse arvesse andmeesitajatele (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku tasandi haldusüksused, kodumajapidamised või üksikisikud) langevat koormust. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse statistika koostamise erimeetod eeldab, et ühenduse areneva statistikasüsteemi raames tehakse nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (4) moodustatud statistikaprogrammi komitee kaudu eriti tihedat koostööd süsteemi kohandamiseks, kehtestades eelkõige kõnealuse ühenduse statistika koostamiseks vajalikud õigusaktid. Seejuures võetakse arvesse andmeesitajatele (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku tasandi haldusüksused, kodumajapidamised või üksikisikud) langevat koormust.

| (5) | Ühenduse statistika koostamine viieaastase programmi õiguslikus raamistikus toimub tihedas, kooskõlastatud ja järjekindlas koostöös Eurostati ja riiklike ametiasutuste vahel. Seepärast peaks Eurostat eri viisidel tagama riiklike ametiasutuste tegevuse kooskõlastamise Euroopa statistikasüsteemi (ESS) võrgustikus, et Euroopa Liidu poliitikavaldkondade seisukohalt asjakohane statistika, mis vastab standardile, mis võimaldab vajalikku võrreldavust liikmesriikide vahel, oleks õigel ajal kättesaadav. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse statistika koostamine viieaastase programmi õiguslikus raamistikus toimub tihedas, kooskõlastatud ja järjekindlas koostöös Eurostati ja riiklike ametiasutuste vahel. Seepärast peaks Eurostat eri viisidel tagama riiklike ametiasutuste tegevuse kooskõlastamise Euroopa statistikasüsteemi (ESS) võrgustikus, et Euroopa Liidu poliitikavaldkondade seisukohalt asjakohane statistika, mis vastab standardile, mis võimaldab vajalikku võrreldavust liikmesriikide vahel, oleks õigel ajal kättesaadav.

| (6) | Käesoleva otsuse kohaselt ühenduse statistikat koostades ja avaldades järgivad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega, mis on lisatud riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatust, terviklikkust ja aruandekohustust käsitlevale komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele. Selles protsessis tuleks teha jõupingutusi, suurendamaks lähendamist kogutavate statistikaandmete ja nende teadusliku töötlemise võimaluse alal. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse kohaselt ühenduse statistikat koostades ja avaldades järgivad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega, mis on lisatud riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatust, terviklikkust ja aruandekohustust käsitlevale komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele. Selles protsessis tuleks teha jõupingutusi, suurendamaks lähendamist kogutavate statistikaandmete ja nende teadusliku töötlemise võimaluse alal.

| (7) | Võttes arvesse komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas tuleks komisjoni aastaste statistika tööprogrammide koostamisel arvesse võtta statistikaalaste prioriteetide jätkuva läbivaatamise vajadust, sealhulgas protsesside lihtsustamise ja vähenenud tähtsusega nõuete kaotamise vajadust, et kasutada olemasolevaid vahendeid võimalikult otstarbekalt. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas tuleks komisjoni aastaste statistika tööprogrammide koostamisel arvesse võtta statistikaalaste prioriteetide jätkuva läbivaatamise vajadust, sealhulgas protsesside lihtsustamise ja vähenenud tähtsusega nõuete kaotamise vajadust, et kasutada olemasolevaid vahendeid võimalikult otstarbekalt.

| (8) | Selleks et suurendada ühenduse linnade jaoks võetavate meetmete järjepidevust ja tõhusust ning võimaldada usaldusväärsete võrdluste tegemist, on ühenduse statistilisteks eesmärkideks vaja täpsemalt määratleda, mida mõeldakse mõistete „linnapiirkond” ja „linnastu” all. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et suurendada ühenduse linnade jaoks võetavate meetmete järjepidevust ja tõhusust ning võimaldada usaldusväärsete võrdluste tegemist, on ühenduse statistilisteks eesmärkideks vaja täpsemalt määratleda, mida mõeldakse mõistete „linnapiirkond” ja „linnastu” all.

| (9) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt ühenduse statistikaprogrammi vastuvõtmist ajavahemikuks 2008–2012, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt ühenduse statistikaprogrammi vastuvõtmist ajavahemikuks 2008–2012, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (10) | Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses.

| (11) | Käesoleva programmi koostamise juhend on määruse (EÜ) nr 322/97 kohaselt esitatud statistikaprogrammi komiteele, nõukogu otsusega 91/116/EMÜ (6) loodud majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteele ja nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (7) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva programmi koostamise juhend on määruse (EÜ) nr 322/97 kohaselt esitatud statistikaprogrammi komiteele, nõukogu otsusega 91/116/EMÜ (6) loodud majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteele ja nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (7) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Statistikaprogrammi kehtestamine

Käesolevaga kehtestatakse ühenduse statistikaprogramm ajavahemikuks 2008–2012 (edaspidi „programm”). Programm on esitatud I ja II lisas.

I lisas kirjeldatakse kõnealuseks ajavahemikuks kavandatud meetmete jaoks ettenähtud lähenemisviise, põhilisi tegevusvaldkondi ja eesmärke. II lisas esitatakse kokkuvõte Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vajadustest tulenevatest statistikanõuetest.

Artikkel 2

Poliitilised prioriteedid

1.   Võttes arvesse riiklike ametiasutuste ja komisjoni olemasolevaid vahendeid, lähtutakse käesolevas programmis ühenduse poliitika põhilistest prioriteetidest järgmistes valdkondades:

| a) | jõukus, konkurentsivõime, innovatsioon ja majanduskasv; |
| --- | --- |

a)

jõukus, konkurentsivõime, innovatsioon ja majanduskasv;

| b) | solidaarsus ja inimareng; |
| --- | --- |

b)

solidaarsus ja inimareng;

| c) | majanduslik, sotsiaalne ja regionaalne ühtekuuluvus, säästev areng ning demograafilised väljakutsed; |
| --- | --- |

c)

majanduslik, sotsiaalne ja regionaalne ühtekuuluvus, säästev areng ning demograafilised väljakutsed;

| d) | julgeolek ja |
| --- | --- |

d)

julgeolek ja

| e) | Euroopa Liidu edasine laienemine. |
| --- | --- |

e)

Euroopa Liidu edasine laienemine.

2.   Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 322/97 koostatakse programmi üldistest prioriteetidest ja üldeesmärkidest lähtuvad üksikasjalikud aasta tegevuskavad.

Artikkel 3

Statistika haldamine ja kvaliteet

Programmi rakendatakse Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites esitatud põhimõtete kohaselt, eesmärgiga koostada ja levitada kvaliteetset ja ühtlustatud ühenduse statistikat, mis on vajadusel sugude kaupa jaotatud, ning tagada Euroopa statistikasüsteemi kui terviku nõuetekohane toimimine. Riiklikud ametiasutused ja ühenduse statistikaasutus:

| a) | loovad institutsionaalse ja organisatsioonilise keskkonna, mis aitab kaasa ametlikku statistikat, sealhulgas statistiliste territoriaalüksuste liigitusel (NUTS) rajanevat regionaalstatistikat koostavate ja avaldavate riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töö tõhustamisele ja usaldusväärsemaks muutmisele; |
| --- | --- |

a)

loovad institutsionaalse ja organisatsioonilise keskkonna, mis aitab kaasa ametlikku statistikat, sealhulgas statistiliste territoriaalüksuste liigitusel (NUTS) rajanevat regionaalstatistikat koostavate ja avaldavate riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töö tõhustamisele ja usaldusväärsemaks muutmisele;

| b) | järgivad Euroopa standardeid, juhiseid ja häid tavasid riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töökorralduses ning ametliku statistika kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel ning püüdlevad häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole, et suurendada kõnealuse statistika usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

järgivad Euroopa standardeid, juhiseid ja häid tavasid riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töökorralduses ning ametliku statistika kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel ning püüdlevad häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole, et suurendada kõnealuse statistika usaldusväärsust;

| c) | tagavad ühenduse statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, piirkondlike asutuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele; |
| --- | --- |

c)

tagavad ühenduse statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, piirkondlike asutuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele;

| d) | teha rahvusvahelisel tasandil koostööd statistikaorganitega eesmärgiga edendada selliste rahvusvaheliste mõistete, liigituste ja meetodite kasutamist, mis on vastavuses ametliku statistika koostamise põhimõtetega, mis ÜRO Statistikakomisjon võttis vastu 14. aprillil 1994, eelkõige eesmärgiga tagada ülemaailmsel tasandil statistika suurem järjepidevus ja parem võrreldavus; |
| --- | --- |

d)

teha rahvusvahelisel tasandil koostööd statistikaorganitega eesmärgiga edendada selliste rahvusvaheliste mõistete, liigituste ja meetodite kasutamist, mis on vastavuses ametliku statistika koostamise põhimõtetega, mis ÜRO Statistikakomisjon võttis vastu 14. aprillil 1994, eelkõige eesmärgiga tagada ülemaailmsel tasandil statistika suurem järjepidevus ja parem võrreldavus;

| e) | osutada, kui seda soovitakse ja kui see on põhjendatud, statistika korraldamise valdkonnas vajalikku tehnilist abi ning võimaldada heade tavade jagamist teiste organiste või kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

e)

osutada, kui seda soovitakse ja kui see on põhjendatud, statistika korraldamise valdkonnas vajalikku tehnilist abi ning võimaldada heade tavade jagamist teiste organiste või kolmandate riikidega;

| f) | seada rõhk statistilise teabe kvaliteedile, eelkõige selle usaldusväärsusele ja võrreldavusele, kandes nõuetekohaselt hoolt kogutavate andmete kronoloogilise järjepidevuse eest ning selle eest, et neid on võimalik teaduslikult töödelda. |
| --- | --- |

f)

seada rõhk statistilise teabe kvaliteedile, eelkõige selle usaldusväärsusele ja võrreldavusele, kandes nõuetekohaselt hoolt kogutavate andmete kronoloogilise järjepidevuse eest ning selle eest, et neid on võimalik teaduslikult töödelda.

Artikkel 4

Prioriteetide seadmine, tõhusus ja paindlikkus

1.   Programm tagab jätkuva statistilise toetuse praegustes ühenduse poliitikavaldkondades tehtavatele otsustele ja hindamistele ning toetab ühenduse poliitika uutest algatustest tulenevaid olulisi lisanõudeid.

2.   Komisjon võtab aastaste statistika tööprogrammide koostamisel arvesse kogutud statistika kulutasuvust ja tagab statistika prioriteetide pideva läbivaatamise selleks, et kindlustada liikmesriikide ja komisjoni ressursside võimalikult tõhus kasutamine ja vähendada nii palju kui võimalik andmeesitajate koormust. Prioriteetide kindlaksmääramisel püütakse koostöös liikmesriikidega lisakulutusi ja uutest statistikanõuetest tulenevat koormust tasakaalustada, vähendades statistikanõudeid ühenduse statistika olemasolevates valdkondades.

3.   Aastaste statistika tööprogrammide ettevalmistamisel võib komisjon läbi viia kõigi uute kavandatavate statistikategevuste finantsmõju eelhindamise, kui nende tegevustega kaasneb märkimisväärne lisakoormus liikmesriikidele.

4.   Programm tagab selliste vahendite väljatöötamise, mis muudavad statistikaga seotud tegevuse prioriteete, suurendavad Euroopa statistikasüsteemi paindlikkust ning võimaldavad kohanemist kasutajate muutuvate vajadustega.

5.   Programm tagab läbipaistvuse, võttes muu hulgas arvesse komisjoni 18. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1104/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (8) artikli 1 lõiget 1 ja artiklit 2.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   Käesoleva programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2008–2012 on 274 200 000 eurot.

2.   Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 6

Aruanded

1.   Komisjon esitab pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist vahepealse arenguaruande. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui 2010. aasta juunis. Aruandes käsitletakse eelkõige käesoleva programmi kehtivusaja teise poolde jäävat ajavahemikku ning küsimust, kui pikk peaks olema järgmise mitmeaastane statistikaprogrammi kehtivusaeg, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ametiaega. Programmi rakendamisega seoses peaks komisjoni aruanne sisaldama ka esialgset analüüsi, mis käsitleb halduskoormuse kavandatava vähendamise mõjusid väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimele ning rahalise koormuse jagamist ühenduse ja liikmesriikide eelarve vahel. Lisaks tuleks komisjoni aruandes tähelepanu pöörata vajalike andmekogumike, töövahendite ja metoodikate väljatöötamisele, mis oleks oluliste, pidevat järelevalvet ja läbivaatamist vajavate valdkondade, nagu ühine põllumajanduspoliitika, teenused siseturul või järgmine mitmeaastane finantsraamistik, sotsiaalsete ja majandusmõjude erapooletu ja objektiivse analüüsi läbiviimise aluseks.

2.   Programmi kehtivusaja lõpus esitab komisjon pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist programmi rakendamise kohta hindamisaruande, võttes arvesse sõltumatute ekspertide arvamusi. Aruande koostamine viiakse lõpule 2013. aasta lõpuks ning see esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Prioriteetide muutmist, sealhulgas käesoleva statistikaprogrammiga hõlmatud kulutuste ja koormuse hinnangut ning eelkõige ühenduse poliitikate kerkivate statistikavajaduste analüüsi tuleks käsitleda vahepealses arenguaruandes ja viimases hindamisaruandes.

Artikkel 7

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 11. detsember 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 8.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. novembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 59, 6.3.1991, lk 21. Otsust on muudetud otsusega 97/255/EÜ (ELT L 102, 19.4.1997, lk 32).

6

(7)  ELT L 332, 30.11.2006, lk 21.

7

(8)  ELT L 197, 19.7.2006, lk 3.

8

---

I LISA

VIIEAASTANE STATISTIKAPROGRAMM: VALDKONDADEVAHELISED KÜSIMUSED

Käesolevas lisas käsitletakse ühenduse statistika arengu jaoks keskmise kuni pika tähtaja jooksul strateegilist tähtsust omavaid valdkondadevahelisi küsimusi. Selles kirjeldatakse kõigepealt seda, kuidas statistikapoliitika aitab kaasa Euroopa integratsioonile; teiseks Euroopa statistikasüsteemi üldiseid omadusi ning koostööd statistika kasutajate ja koostajatega ning kolmandaks ühenduse statistikaasutuse peamisi vahendeid koostööks riiklike ametiasutustega. Iga aspekti kohta on käesoleva lisas esitatud kokkuvõtlikult eesmärgid ja algatused, mis tuleb viie aasta jooksul ellu viia.

1.   Statistika roll Euroopa integratsiooniprotsessis

Usaldusväärne statistiline teave ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase olukorra kohta, mis hõlmab ka riiklikku ja piirkondlikku tasandit, on Euroopa integratsiooniprotsessi eelduseks. Selle kaudu varustatakse ELi institutsioone, liikmesriike ja kodanikke vajalike faktiliste andmetega, mis aitavad hinnata Euroopa poliitikavaldkondades tehtavate algatuste vajalikkust ning edenemist. Ühtlasi on ühtlustatud ja võrreldav statistika hädavajalik ka avalikkuse arusaamade kujundamiseks Euroopa kodanike osalemisest Euroopa tuleviku üle peetavatel aruteludel ja demokraatlikus protsessis ning ettevõtjate osalemiseks siseturul.

Euroopa Liidu laienemine ja integratsiooni süvenemine kajastuvad ka Euroopa statistikasüsteemis endas. Euroopa statistikasüsteemi strateegiate ja meetmete raames toimub pidev mõistete ja meetodite ühtlustamine ning vajaduse korral ka koostamisprotsesside integreerimine ning ühiste koostalitluslike süsteemide rakendamine. Euroopa statistikasüsteem peab oma struktuure, strateegiaid ja meetmeid siiski edasi arendama, et tagada süsteemi kvaliteedi ja tõhususe säilitamine ja arendamine kõikide kasutajate vajadusi arvestades. Samuti võib ametliku statistika valdkonnas tehtav teadustöö aidata muu hulgas kaasa ühenduse statistika infrastruktuuri, tõhususe ja kvaliteedi arendamisele.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | jätkata „ühise statistilise keele” mõistete, liigituste ja meetodite ühtlustamist, väljatöötamist ja rakendamist. Kõnealuse valdkonna kõige olulisemate meetmete hulka kuuluvad Euroopa arvepidamissüsteemi läbivaatamine ja majanduse tegevusalade klassifikaatori NACE Rev. 2 rakendamine; |
| --- | --- |

—

jätkata „ühise statistilise keele” mõistete, liigituste ja meetodite ühtlustamist, väljatöötamist ja rakendamist. Kõnealuse valdkonna kõige olulisemate meetmete hulka kuuluvad Euroopa arvepidamissüsteemi läbivaatamine ja majanduse tegevusalade klassifikaatori NACE Rev. 2 rakendamine;

| — | koostada Euroopa riikidevaheliste ettevõttegruppide statistika register ja integreerida see statistika kogumise protsessidesse; |
| --- | --- |

—

koostada Euroopa riikidevaheliste ettevõttegruppide statistika register ja integreerida see statistika kogumise protsessidesse;

| — | jätkata koostöös muude asjaomaste komisjoni talitustega, Euroopa Keskpankade Süsteemiga ja rahvusvaheliste organisatsioonidega standardite ja ühiste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on vajalikud statistiliste andmete ja metaandmete tõhusaks ja turvaliseks vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames. Need standardid jõustatakse kõikides asjakohastes tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

—

jätkata koostöös muude asjaomaste komisjoni talitustega, Euroopa Keskpankade Süsteemiga ja rahvusvaheliste organisatsioonidega standardite ja ühiste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on vajalikud statistiliste andmete ja metaandmete tõhusaks ja turvaliseks vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames. Need standardid jõustatakse kõikides asjakohastes tegevusvaldkondades;

| — | töötada välja ja rakendada metaandmete repositoorium, millele pääsevad juurde nii kasutajad kui ka tootjad ning mis ühendab kogu statistika koostamise tsükli jooksul kogutud andmeid ja metaandmeid; |
| --- | --- |

—

töötada välja ja rakendada metaandmete repositoorium, millele pääsevad juurde nii kasutajad kui ka tootjad ning mis ühendab kogu statistika koostamise tsükli jooksul kogutud andmeid ja metaandmeid;

| — | propageerida laiemat Interneti kasutamist nii, et see hõlmaks mitte üksnes statistiliste andmete levitamist lõppkasutajate hulgas, vaid ka statistika koostamise protsessi muid osi; |
| --- | --- |

—

propageerida laiemat Interneti kasutamist nii, et see hõlmaks mitte üksnes statistiliste andmete levitamist lõppkasutajate hulgas, vaid ka statistika koostamise protsessi muid osi;

| — | töötada välja Euroopa statistikasüsteemi konfidentsiaalsuse tagamise põhimõtted ja vahendid ning need rakendada. Ennekõike tuleb välja töötada ja rakendada ühtlustatud vahendeid volitatud teadlastele optimaalse juurdepääsu võimaldamiseks anonüümseks muudetud, ühenduse statistika väljatöötamise tarbeks kogutavatele mikroandmetele. Avalikustamisega kaasnevat riski hinnatakse piisava tõsidusega ning töötatakse välja tehnilised vahendid statistilistele andmetele juurdepääsu lihtsustamiseks ning andmete jagamiseks; |
| --- | --- |

—

töötada välja Euroopa statistikasüsteemi konfidentsiaalsuse tagamise põhimõtted ja vahendid ning need rakendada. Ennekõike tuleb välja töötada ja rakendada ühtlustatud vahendeid volitatud teadlastele optimaalse juurdepääsu võimaldamiseks anonüümseks muudetud, ühenduse statistika väljatöötamise tarbeks kogutavatele mikroandmetele. Avalikustamisega kaasnevat riski hinnatakse piisava tõsidusega ning töötatakse välja tehnilised vahendid statistilistele andmetele juurdepääsu lihtsustamiseks ning andmete jagamiseks;

| — | töötada välja võimalused abivahendite vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames ning arendada sel eesmärgil avatud lähtekoodiga tarkvara (Open Source Software – OSS) kasutamist; |
| --- | --- |

—

töötada välja võimalused abivahendite vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames ning arendada sel eesmärgil avatud lähtekoodiga tarkvara (Open Source Software – OSS) kasutamist;

| — | võtta tarvitusele abinõud ametliku statistika valdkonnas tehtud teadustöö tulemuste paremaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

võtta tarvitusele abinõud ametliku statistika valdkonnas tehtud teadustöö tulemuste paremaks kasutamiseks.

2.   Suhted huvirühmadega

2.1.   Euroopa statistikasüsteem

Eurostat (Euroopa Ühenduste Statistikaamet) vastutab ELi poliitikavaldkondade jaoks vajaliku ühenduse statistika koostamise eest. Ühenduse statistika tõhusaks kogumiseks kõnealuse programmi raames, mille puhul liikmesriikide ametiasutused vastutavad ühtlustatud riikliku statistika koostamise eest ja Eurostat vastutab ühenduse statistika koostamise eest, kasutades selleks peamiselt riiklike statistikaasutuste edastatud andmeid, on vaja tihedat ja kooskõlastatud koostööd. See koostöö toimub Euroopa statistikasüsteemi kaudu.

Euroopa statistikasüsteemi puhul on tegemist partnerlusega, mis hõlmab Eurostati, ja riiklikke statistikaasutusi, mis vastutavad liikmesriikides Euroopa statistika koostamise ja avaldamise eest kooskõlas Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega. Eurostat tagab selle süsteemi juhtimise ja kooskõlastamise ELi poliitikavaldkondi toetava statistika õigeaegseks koostamiseks.

Kogemuste, parimate tavade, oskusteabe ja olulisemate metoodikate vahetamine Euroopa statistikasüsteemi liikmete vahel on samuti oluline süsteemi ladusaks toimimiseks. Seda edendatakse Euroopa statistikaalase koolitusprogrammi väljatöötamise kaudu.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | komisjoni ja liikmesriikide eesmärgiks on aidata asjakohaste algatustega saavutada täielikku vastavust Euroopa statistikat käsitlevatele tegevusjuhenditele; |
| --- | --- |

—

komisjoni ja liikmesriikide eesmärgiks on aidata asjakohaste algatustega saavutada täielikku vastavust Euroopa statistikat käsitlevatele tegevusjuhenditele;

| — | luua süsteemi täiendamiseks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu; |
| --- | --- |

—

luua süsteemi täiendamiseks Euroopa statistika haldamise nõuandekogu;

| — | uurida Euroopa ametliku statistika kvaliteedimärgistuse korra kehtestamist sellekohaste sobivate menetluste, standardite ja kriteeriumide väljatöötamise teostatavusuuringute kaudu ja |
| --- | --- |

—

uurida Euroopa ametliku statistika kvaliteedimärgistuse korra kehtestamist sellekohaste sobivate menetluste, standardite ja kriteeriumide väljatöötamise teostatavusuuringute kaudu ja

| — | tagada, et Euroopa statistikaalase koolitusprogrammi eesmärk on Euroopa statistika kvaliteedi üldine parandamine statistikute kvalifikatsiooni tõstmise, nende sõltumatuse edendamise ning teoreetilise ja praktilise koolituse toetamise, parimate kogemuste ja tegutsemistavade vahetamise kaudu. |
| --- | --- |

—

tagada, et Euroopa statistikaalase koolitusprogrammi eesmärk on Euroopa statistika kvaliteedi üldine parandamine statistikute kvalifikatsiooni tõstmise, nende sõltumatuse edendamise ning teoreetilise ja praktilise koolituse toetamise, parimate kogemuste ja tegutsemistavade vahetamise kaudu.

2.2.   Koostöö kasutajatega

Oluline on jätkata elavat dialoogi ühenduse statistika kasutajatega nende vajadusi, statistika tegelikku kasutamist ja prioriteete käsitlevates küsimustes. Praegune koostöö kasutajatega on kasulik ning hõlmab muu hulgas majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES) (1) tegevust, koostööd Euroopa kutseorganisatsioonidega ja ametlikke arutelusid komisjoni talitustega statistika tööprogrammi üle. Kuna ühenduse statistika kasutajate arv kasvab ning kasutajate vajadused muutuvad üha mitmekesisemaks, tugevdab Eurostat dialoogi Euroopa statistikasüsteemi ja selle kasutajate vahel.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | lähendada statistika kasutajaid ja koostajaid, tihendades kasutajate eri rühmade ja võrgustike vahelist suhtlust; |
| --- | --- |

—

lähendada statistika kasutajaid ja koostajaid, tihendades kasutajate eri rühmade ja võrgustike vahelist suhtlust;

| — | uurida ennetavalt kasutajate vajadusi, et võimaldada Euroopa statistikasüsteemil tekkivatele vajadustele tõhusamalt reageerida ja |
| --- | --- |

—

uurida ennetavalt kasutajate vajadusi, et võimaldada Euroopa statistikasüsteemil tekkivatele vajadustele tõhusamalt reageerida ja

| — | tugevdada majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteed, et muuta ühenduse statistika areng kasutajakesksemaks. |
| --- | --- |

—

tugevdada majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteed, et muuta ühenduse statistika areng kasutajakesksemaks.

2.3.   Tehniline koostöö ELi mittekuuluvate riikidega

EL vajab oma suhetes naaberriikide ning maailma muude riikide ja piirkondadega usaldusväärset ametlikku statistikat nende riikide majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste kohta. Käimas on laiaulatuslik tehniline koostöö nimetatud riikide statistikaalase suutlikkuse suurendamiseks ning ELi poliitikavaldkondade väljatöötamiseks vajaliku statistika esitamiseks. See tegevus on eriti oluline kandidaatriikide puhul. Nimetatud koostöös kasutatakse paljude Euroopa statistikasüsteemis osalevate partnerite kogemusi.

Eesmärk programmiperioodil:

| — | keskenduda piirkondlike arengukavade koostamisele ja elluviimisele ning tagada statistiliste meetmete tihe seotus ELi programmide laiemate eesmärkidega. |
| --- | --- |

—

keskenduda piirkondlike arengukavade koostamisele ja elluviimisele ning tagada statistiliste meetmete tihe seotus ELi programmide laiemate eesmärkidega.

2.4.   Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Statistika peab olema võrreldav nii ELi liikmesriikide vahel kui ka laiemal rahvusvahelisel tasandil, seepärast toetuvad paljud Euroopa statistikasüsteemi tegevusvaldkonnad rahvusvaheliselt kokkulepitud metoodikale. Sageli võetakse Euroopa statistikasüsteemi raames juhtimine enda kätte ning töötatakse välja oma standardid enne ülemaailmsete standardite koostamist. Sellistel juhtudel on oluline arvestada ülemaailmsete metoodikate koostamisel Euroopas tehtud tööga. Rahvusvaheline koostöö hõlmab ka suuremate projektide ühisjuhtimist ning tööprogrammide ja andmete kogumisega seotud tegevuste kooskõlastamist, et vältida dubleerimist.

Kogemused on näidanud, et kooskõlastatud ühine seisukoht on oluline, et võimaldada EL prioriteetidel mõjutada arengustrateegiat ning rahvusvaheliste statistikasüsteemide arendamist ja ühtlustamist. Seetõttu ongi hakatud pöörama rohkem tähelepanu ELi seisukohtade väljatöötamisele ja kooskõlastamisele enne kõrgetasemelisi rahvusvahelisi kohtumisi.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | tagada ELi esindatus kõige olulisematel rahvusvahelistel statistika-alastel foorumitel ja, kui see on vajalik, kooskõlastada tema seisukohti, eelkõige ELi poliitikavaldkondade jaoks esmatähtsates küsimustes, ja |
| --- | --- |

—

tagada ELi esindatus kõige olulisematel rahvusvahelistel statistika-alastel foorumitel ja, kui see on vajalik, kooskõlastada tema seisukohti, eelkõige ELi poliitikavaldkondade jaoks esmatähtsates küsimustes, ja

| — | edendada rahvusvahelist koostööd ja tööprogrammide kooskõlastamist, et vältida töö dubleerimist ning parandada rahvusvahelise statistika võrreldavust. |
| --- | --- |

—

edendada rahvusvahelist koostööd ja tööprogrammide kooskõlastamist, et vältida töö dubleerimist ning parandada rahvusvahelise statistika võrreldavust.

3.   Vahendid

3.1.   Parem õiguslik reguleerimine

Määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 3 lõikes 2 nähakse ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks ette kolme liiki statistilisi üksikmeetmeid: esiteks, kaasotsustamismenetluse korra kohaselt vastu võetud õigusaktid, millega võib rakendusvolitused komisjonile anda; teiseks, komisjoni otsemeetmed, mille kasutamine on piiratud: selline meede ei tohi kesta kauem kui üks aasta, lisaks sellele peavad kogutavad andmed olema juba kättesaadavad või kättesaadavaks muudetavad riiklike ametiasutuste vastutusalas ning kõik riiklikul tasandil seoses selliste meetmetega tehtud täiendavad kulutused katab komisjon; kolmandaks, kokkulepped Eurostati ja liikmesriikide ametiasutuste vahel.

Enamikul juhtudel, kui statistika kogumine on vajalik, tuleks eelistada õigusaktide jõustamist vastavalt asutamislepingu sätetele. See põhineb realistlikul seadusandluspoliitikal ja on kooskõlas komisjoni poliitikaga, mille eesmärgiks on õigusaktide lihtsustamine ja otstarbekohasemaks muutmine. Uued seadusandlikud algatused tuleb ette valmistada koostöös huvirühmadega ning need peaksid vastama kasutajate vajadustele, vältides andmeesitajate liigset koormamist ning arvestades nõuetekohaselt prioriteete, kulusid ja tarnimisvõimalusi.

Programmiperioodi eesmärkideks on võtta initsiatiiv järgmises:

| — | asendada kokkulepped ühenduse õigusaktidega valdkondades, kus ühenduse statistikat kogutakse korrapäraselt ja on saavutatud piisav tehniline küpsus; |
| --- | --- |

—

asendada kokkulepped ühenduse õigusaktidega valdkondades, kus ühenduse statistikat kogutakse korrapäraselt ja on saavutatud piisav tehniline küpsus;

| — | uuendada ja lihtsustada õigusakte teatavates keerukate ühenduse õigusaktidega reguleeritud statistikavaldkondades; |
| --- | --- |

—

uuendada ja lihtsustada õigusakte teatavates keerukate ühenduse õigusaktidega reguleeritud statistikavaldkondades;

| — | tühistada või muuta õigusakte valdkondades, kus ühenduse õigusaktid ei kajasta tõhusalt kasutajate vajadusi, prioriteete ega sotsiaal-majanduslikku ja tehnoloogilist tausta. |
| --- | --- |

—

tühistada või muuta õigusakte valdkondades, kus ühenduse õigusaktid ei kajasta tõhusalt kasutajate vajadusi, prioriteete ega sotsiaal-majanduslikku ja tehnoloogilist tausta.

3.2.   Vastavuse kontrollimine

Ühenduse statistika kvaliteet peab vastama teaduslikele nõudmistele ning asutamislepingu ja teiseste õigusaktide põhimõtetele. Seepärast on esmatähtis õigusaktide kohaldamise tõhus ja süstemaatiline järelevalve. Tuleb järgida üldist seostatud vastavusstrateegiat, mille koostamisel on aluseks võetud realistliku seadusandluspoliitika põhimõtted, liikmesriikide kohustus süstemaatiliselt kohaldada statistikaalaseid õigusakte ning seostatud ja süstemaatiline vastavuse järelevalve. Tihedad sidemed pädevate riiklike ametiasutustega kõikidel tööetappidel on üks osa vastavuse loomise protsessist.

Eesmärk programmiperioodil:

| — | tagatakse süstemaatiline järelevalve statistika vastavuse üle ühenduse õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

tagatakse süstemaatiline järelevalve statistika vastavuse üle ühenduse õigusaktidele.

3.3.   Kasutajate vajadustele reageerimise võime suurendamine

Parandamaks kasutajatele osutatavaid statistikaalaseid teenuseid ja Euroopa statistikasüsteemi kui terviku tõhusust, on vaja pöörata suuremat tähelepanu Euroopa poliitikavaldkondade põhivajadustele. Konkreetsetel juhtudel tuleb selleks kasutada lähenemisviisi „Euroopa lähenemine statistikale”, mis on pragmaatiline strateegia ühenduse poliitikavaldkondade jaoks eriti oluliste Euroopa statistiliste koondnäitajate koostamise lihtsustamiseks. Ühtlasi tuleb Euroopa statistikasüsteem paindlikumaks muuta ning suurendada selle võimet koheselt reageerida kasutajate muutuvatele vajadustele.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | parandada statistiliste süsteemide sidusust, tõhustades kasutajate vajadustele reageerimise võimet erinevate statistiliste allikate kombineerimise abil; |
| --- | --- |

—

parandada statistiliste süsteemide sidusust, tõhustades kasutajate vajadustele reageerimise võimet erinevate statistiliste allikate kombineerimise abil;

| — | laiendada teatavatel juhtudel lisaküsimustike kasutamist ühenduse statistilistes uuringutes, suurendades uutele vajadustele reageerimise võimet; |
| --- | --- |

—

laiendada teatavatel juhtudel lisaküsimustike kasutamist ühenduse statistilistes uuringutes, suurendades uutele vajadustele reageerimise võimet;

| — | kasutada rohkem nõuete diferentseerimist vastavalt riikide osatähtsusele Euroopa statistika koondnäitajates, vähendades oluliselt teatavate riiklike ametiasutuste kulusid ja andmeesitajate koormust ning ühtlasi parandades ELi statistika koondnäitajate ajakohasust, ja |
| --- | --- |

—

kasutada rohkem nõuete diferentseerimist vastavalt riikide osatähtsusele Euroopa statistika koondnäitajates, vähendades oluliselt teatavate riiklike ametiasutuste kulusid ja andmeesitajate koormust ning ühtlasi parandades ELi statistika koondnäitajate ajakohasust, ja

| — | kasutada teatavatel juhtudel Euroopa valimeid kvaliteetsete andmete saamiseks Euroopa koondandmete tasandil, parandades sidusust ja võrreldavust ning muutes statistika koostamise protsessi sujuvamaks. |
| --- | --- |

—

kasutada teatavatel juhtudel Euroopa valimeid kvaliteetsete andmete saamiseks Euroopa koondandmete tasandil, parandades sidusust ja võrreldavust ning muutes statistika koostamise protsessi sujuvamaks.

3.4.   Ühenduse eesmärkide saavutamist toetavate meetmete rahastamine

Kasutajate vajaduste õigeaegse rahuldamise eesmärgil võib komisjon toetada statistika väljatöötamist ning Euroopa statistikasüsteemi suutlikkuse suurendamist teenus- või toetuslepingute sõlmimisega. Selle toetuse puhul võetakse arvesse rahaliste kohustuste jaotust ELi ja liikmesriikide eelarve vahel seoses programmi rakendamisega (ja samuti liikmesriikide individuaalset olukorda), eelkõige juhtudel, kui kasutatakse Euroopa toetust statistkale.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | sõlmida olemasolevaid ressursse võimalikult tõhusalt kasutades teenus- ja toetuslepinguid, et tagada statistika optimaalne areng ning Euroopa statistikasüsteemi võimsuse suurenemine, ja |
| --- | --- |

—

sõlmida olemasolevaid ressursse võimalikult tõhusalt kasutades teenus- ja toetuslepinguid, et tagada statistika optimaalne areng ning Euroopa statistikasüsteemi võimsuse suurenemine, ja

| — | püüda toetuste haldamise menetlusi optimeerida ja lihtsustada, ilma et see piiraks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2) kohaldamist. |
| --- | --- |

—

püüda toetuste haldamise menetlusi optimeerida ja lihtsustada, ilma et see piiraks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2) kohaldamist.

3.5.   Partnerite ekspertteadmiste kasutamine ühenduse eesmärkide saavutamiseks

Euroopa statistikasüsteemi eesmärkide saavutamine ning kasutajate kasvavate vajaduste rahuldamiseks vajalike programmide, protsesside ja toodete täiustamine ei nõua üksnes piisavaid vahendeid, vaid ka loovust ja pädevust kogu Euroopa statistikasüsteemilt. Seepärast tuleb sünergia loomiseks ja üldise tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks teatavaid tegevusi korraldada uudsel viisil, mis võimaldab kasutada ekspertteadmisi ja parimaid tavasid.

Eesmärk programmiperioodil:

| — | kehtestada või arendada edasi ühiseid struktuure, abivahendeid ja protsesse (nt ESSnet – ESSi partnerite koostöövõrgustikud, mille eesmärk on vältida topelttööd ning seeläbi tõhusust suurendada), kaasates sellesse tegevusse riiklikud ametiasutused ja asjaomased EÜ talitused ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu kogu Euroopa statistikasüsteem. |
| --- | --- |

—

kehtestada või arendada edasi ühiseid struktuure, abivahendeid ja protsesse (nt ESSnet – ESSi partnerite koostöövõrgustikud, mille eesmärk on vältida topelttööd ning seeläbi tõhusust suurendada), kaasates sellesse tegevusse riiklikud ametiasutused ja asjaomased EÜ talitused ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu kogu Euroopa statistikasüsteem.

3.6.   Teabe levitamine

Avaldamise eesmärgid ja vahendid muutuvad programmi kestel oluliselt ning see muudab nii avaldamisfunktsiooni ennast kui avaldab ka suurt mõju statistika tootmise protsessi muudele etappidele.

Interneti kiire areng ja suurenev kättesaadavus teevad sellest tulevikus statistiliste andmete avaldamise esmase vahendi. See suurendab oluliselt võimalike kasutajate hulka ja loob seeläbi uusi avaldamise võimalusi. Lisaks võimaldab see tugevdada koostööd Eurostati ja riiklike statistikaasutuste vahel. Samas tuleb Interneti puhul pöörata erilist tähelepanu andmete kasutajasõbralike esitamisviiside väljatöötamisele, mis aitaksid kasutajatel statistikat paremini üles leida, kuvada ja mõista. Andmete avaldamine praegusel viisil – paberkandjal trükised ja elektroonilised andmekandjad väljaspool võrgukeskkonda – jääb avaldamise täiendavaks vormiks ja ka seda tuleb arendada. Andmete avaldamise jaoks on oluline piisavate kasutajat toetavate struktuuride olemasolu ja teabevahetus kasutajate rühmadega.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | arendada Eurostati veebilehe sisu, lihtsustada kasutamist ja funktsionaalsust tagades selle vastavuse parimatele tegutsemistavadele; |
| --- | --- |

—

arendada Eurostati veebilehe sisu, lihtsustada kasutamist ja funktsionaalsust tagades selle vastavuse parimatele tegutsemistavadele;

| — | suurendada koostööd muude Euroopa statistikasüsteemi avaldamisplatvormidega, eesmärgiga lihtsustada veebilehtede kasutamist ning suurendada statistilise teabe väärtust kasutajate jaoks. |
| --- | --- |

—

suurendada koostööd muude Euroopa statistikasüsteemi avaldamisplatvormidega, eesmärgiga lihtsustada veebilehtede kasutamist ning suurendada statistilise teabe väärtust kasutajate jaoks.

3.7.   Kulude ja saadava kasu tasakaal

Euroopa statistikasüsteem peab tähelepanelikult jälgima tasakaalu ühenduse poliitikaga seotud teabevajaduste ning ELi, siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil teabe kogumiseks vajalike ressursside vahel. Siseriiklikul tasandil piisavate ressursside olemasolu on eriti olulise tähtsusega ELi poliitikat käsitlevate otsustega seotud statistilise teabe nõuete rahuldamisel. Oluline on ka piisava paindlikkuse säilitamine, mis võimaldab riiklikel ametiasutustel kõige tõhusamal viisil rahuldada ühenduse statistilise teabe vajadusi.

Prioriteedid määratakse kindlaks kolme kõrgema taseme juhtpõhimõtte kohaselt:

| — | kasutajate vajaduste hindamine, sealhulgas olulisus ühenduse tasandi poliitika väljatöötamise jaoks; |
| --- | --- |

—

kasutajate vajaduste hindamine, sealhulgas olulisus ühenduse tasandi poliitika väljatöötamise jaoks;

| — | andmeesitajate, liikmesriikide ja komisjoni kulusid mõjutavate tegurite hindamine, kasutades näiteks EU Net Cost Model’it või Standard Cost Model’it; |
| --- | --- |

—

andmeesitajate, liikmesriikide ja komisjoni kulusid mõjutavate tegurite hindamine, kasutades näiteks EU Net Cost Model’it või Standard Cost Model’it;

| — | teatava statistika kulutasuvust mõjutavate statistiliste eriküsimuste hindamine, mille hulka kuulub statistika erinevate kvaliteedikomponentide, näiteks „täpsuse” ja „õigeaegsuse” vahelise kompromissi leidmine ning aruandluskohustuse täitmise paindlikumaks muutmise võimalused, arvestades Euroopa põhivajadusi. |
| --- | --- |

—

teatava statistika kulutasuvust mõjutavate statistiliste eriküsimuste hindamine, mille hulka kuulub statistika erinevate kvaliteedikomponentide, näiteks „täpsuse” ja „õigeaegsuse” vahelise kompromissi leidmine ning aruandluskohustuse täitmise paindlikumaks muutmise võimalused, arvestades Euroopa põhivajadusi.

Aastaste statistika tööprogrammide suurima üldise kulutasuvuse saavutamiseks ja tegevusprioriteetide tasakaalustamiseks kohaldatakse nimetatud põhimõtteid läbipaistvalt ja kooskõlas Eurostati ja liikmesriikide koostöös koostatava ja täiendatava praktilise tegevusjuhisega.

Eesmärgid programmiperioodil:

| — | kehtestada ühenduse statistika praeguste valdkondade järkjärgulise süvitsi läbivaatamise ning uute või oluliselt muutunud kasutajate soovide hindamise metoodika. See on vajalik ühenduse statistika jätkuvaks tõhustamiseks, aidates tuvastada nõudeid, mida enam ei ole vaja täita või mille täitmist võib piirata, ning muudetud või uute statistiliste algatuste rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduse statistika praeguste valdkondade järkjärgulise süvitsi läbivaatamise ning uute või oluliselt muutunud kasutajate soovide hindamise metoodika. See on vajalik ühenduse statistika jätkuvaks tõhustamiseks, aidates tuvastada nõudeid, mida enam ei ole vaja täita või mille täitmist võib piirata, ning muudetud või uute statistiliste algatuste rakendamiseks;

| — | teha kõigi valdkondade kohta, mida käesolev statistikaprogramm hõlmab, kulutasuvuse analüüs, alustades kulutuste ja koormuse hindamisest, mis võimaldab enne programmiperioodi 2008–2012 lõppu prioriteedid süstemaatiliselt ümber hinnata. Kogu protsessi jaoks käivitatakse tegevuskava programmiperioodi 2008–2012 esimese kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

—

teha kõigi valdkondade kohta, mida käesolev statistikaprogramm hõlmab, kulutasuvuse analüüs, alustades kulutuste ja koormuse hindamisest, mis võimaldab enne programmiperioodi 2008–2012 lõppu prioriteedid süstemaatiliselt ümber hinnata. Kogu protsessi jaoks käivitatakse tegevuskava programmiperioodi 2008–2012 esimese kuue kuu jooksul;

| — | viia kõigi selliste uute statistikaprojektide või olemasoleva statistika oluliste muudatuste kohta, mis võivad andmeesitajatele, iseäranis ettevõtetele, tekitada märkimisväärse lisakoormuse, enne nende rakendamist läbi kulutasuvuse analüüs; |
| --- | --- |

—

viia kõigi selliste uute statistikaprojektide või olemasoleva statistika oluliste muudatuste kohta, mis võivad andmeesitajatele, iseäranis ettevõtetele, tekitada märkimisväärse lisakoormuse, enne nende rakendamist läbi kulutasuvuse analüüs;

| — | seada läbivaatamis- ja prioriteetide muutmise protsessi juhendamiseks üldkulude ja koormuse piiramise või vähendamise eesmärgid; |
| --- | --- |

—

seada läbivaatamis- ja prioriteetide muutmise protsessi juhendamiseks üldkulude ja koormuse piiramise või vähendamise eesmärgid;

| — | tagada aruandluskoormuse proportsionaalsus kasutajate vajadustega ning et see ei oleks liiga suur andmeesitajate, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Kehtestatakse meetmed selle kontrollimiseks ning võetakse kasutusele meetodid sellise koormuse minimiseerimiseks. Haldusandmete ulatuslikum kasutamine statistikas on oluline abivahend ja |
| --- | --- |

—

tagada aruandluskoormuse proportsionaalsus kasutajate vajadustega ning et see ei oleks liiga suur andmeesitajate, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Kehtestatakse meetmed selle kontrollimiseks ning võetakse kasutusele meetodid sellise koormuse minimiseerimiseks. Haldusandmete ulatuslikum kasutamine statistikas on oluline abivahend ja

| — | kasutada, kui vähegi võimalik, uute statistikanõuete täitmiseks olemasolevaid andmeid. |
| --- | --- |

—

kasutada, kui vähegi võimalik, uute statistikanõuete täitmiseks olemasolevaid andmeid.

---

(1)  Komisjon on teinud ettepaneku asendada CEIES Euroopa statistika haldamise nõuandekoguga.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

---

II LISA

VIIEAASTANE STATISTIKAPROGRAMM: EESMÄRGID JA MEETMED

Käesolevas lisas esitatakse kokkuvõte statistika vajadustest ja nõuetest, lähtudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vajadustest. Esimeses osas käsitletakse poliitika üldprioriteete toetavaid valdkondadevahelisi statistilisi tegevusi, järgmistes osades on need vajadused liigitatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamislepingu) jaotiste põhjal. See võib tekitada kordusi, kuna teatavad statistikatoimingud on seotud enam kui ühe jaotisega. Käesolevas lisas esitatakse iga poliitikavaldkonna õiguslik raamistik ning kirjeldatakse praegust olukorda ja viie aasta jooksul kavandatavaid peamisi algatusi.

Igal aastal arutatakse liikmesriikidega komisjoni määratud prioriteete, et oleks võimalik teha ettepanekuid uue õigusliku aluse ja selle rakendusmeetmete vastuvõtmise protsessi lisatavate statistiliste nõuete lihtsustamise kohta. Liikmesriikidega arutatakse korrapäraste ajavahemike järel andmete kogumise parimaid tavasid eesmärgiga lihtsustada ja ajakohastada andmekogumismetoodikat ja kergendada seeläbi andmeesitajate koormust.

ÜHENDUSE POLIITIKA ÜLDISEID PRIORITEETE TOETAVAD VALDKONDADEVAHELISED STATISTIKATOIMINGUD

Struktuurinäitajad ja säästva arengu näitajad

Õiguslik raamistik

23. ja 24. märtsil 2000. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastuvõetud Lissaboni strateegia nägi ette aluse struktuurinäitajatele, mis on suunatud peamiselt majanduskasvu edendamisele ja tööhõive suurendamisele kooskõlas 2005. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsete suunistega (EÜ asutamislepingu artikkel 99). Säästva arengu näitajatele pandi uus alus säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15. ja 16. juunil 2006. aastal.

Praegune olukord

Nii Lissaboni strateegia kui ka säästva arengu strateegia (mis mõlemad hõlmavad mitut valdkonda) rakendamise ja mõju jälgimiseks on vaja statistikat ja statistilisi näitajaid. Pidevalt tehakse tööd selle nimel, et kohandada näitajaid tegelike vajadustega ning parandada avaliku teabe kvaliteeti.

Mõne valdkonna jaoks – näiteks toidu ohutus ja kvaliteet, kemikaalid ja pestitsiidid, tervishoid ja keskkond, ettevõtete vastutus, bioloogiline mitmekesisus, loodusvarad, transport, mere ökosüsteemid, head haldustavad ja finantsteenused – ei ole veel välja töötatud piisavalt näitajaid.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Struktuuri- ja säästva arengu näitajaid kohandatakse kasutajate uute vajadustega ja riikide tegevuskavadega, võttes arvesse üldisi raamistikke, näiteks rahvamajanduse arvepidamist. |
| --- | --- |

—

Struktuuri- ja säästva arengu näitajaid kohandatakse kasutajate uute vajadustega ja riikide tegevuskavadega, võttes arvesse üldisi raamistikke, näiteks rahvamajanduse arvepidamist.

| — | Koostöös komisjoni muude talitustega ja Euroopa Keskkonnaagentuuriga töötatakse välja uued säästva arengu näitajad, mis vastavad paremini praegustele ja tulevastele vajadustele, eeskätt toidu ohutuse ja kvaliteedi, kemikaalide ja pestitsiidide, tervishoiu ja keskkonna, ettevõtete vastutuse, bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade, transpordi, mere ökosüsteemide, maakasutuse ja heade haldustavade osas; vajaduse korral arendatakse edasi piirkondlikke jaotusi. |
| --- | --- |

—

Koostöös komisjoni muude talitustega ja Euroopa Keskkonnaagentuuriga töötatakse välja uued säästva arengu näitajad, mis vastavad paremini praegustele ja tulevastele vajadustele, eeskätt toidu ohutuse ja kvaliteedi, kemikaalide ja pestitsiidide, tervishoiu ja keskkonna, ettevõtete vastutuse, bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade, transpordi, mere ökosüsteemide, maakasutuse ja heade haldustavade osas; vajaduse korral arendatakse edasi piirkondlikke jaotusi.

| — | Parandatakse praeguste näitajate kvaliteeti ja viiakse lõpule avaldatud näitajate kvaliteedi kirjeldamine. |
| --- | --- |

—

Parandatakse praeguste näitajate kvaliteeti ja viiakse lõpule avaldatud näitajate kvaliteedi kirjeldamine.

| — | Avaldatakse suuremal hulgal teavet nii struktuuri- kui ka säästva arengu näitajate kohta, lähtudes nende aluseks olevate strateegiate olulisusest. |
| --- | --- |

—

Avaldatakse suuremal hulgal teavet nii struktuuri- kui ka säästva arengu näitajate kohta, lähtudes nende aluseks olevate strateegiate olulisusest.

Laienemine

Õiguslik raamistik

Ühinemisläbirääkimiste läbiviimiseks vajab komisjon terviklikku usaldusväärset statistikakogumit, mille kogumise metoodika oleks võrreldav Euroopa Liidu liikmesriikide omaga. Statistikaalast abi uutele liikmesriikidele, kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele reguleeritakse tugeva õigusliku raamistiku, sh ühinemisaktiga ja nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend. (1)

Praegune olukord

Oma eesmärkide saavutamiseks statistikaalase abi valdkonnas tuleb ELil tegeleda kolme üsna erineva ülesandega:

| — | integreerida võimalikud uued liikmesriigid kõikidesse ühenduse mehhanismidesse, mille hulka kuuluvad näiteks omavahendite süsteem ja struktuurifondid; |
| --- | --- |

—

integreerida võimalikud uued liikmesriigid kõikidesse ühenduse mehhanismidesse, mille hulka kuuluvad näiteks omavahendite süsteem ja struktuurifondid;

| — | valmistada kandidaatriike nõuetekohaselt ette ühinemiseks, osaledes läbirääkimisprotsessis ning jälgides, kuidas nimetatud riigid oma kohustusi ühinemisega lõppeva läbirääkimisperioodi jooksul täidavad; |
| --- | --- |

—

valmistada kandidaatriike nõuetekohaselt ette ühinemiseks, osaledes läbirääkimisprotsessis ning jälgides, kuidas nimetatud riigid oma kohustusi ühinemisega lõppeva läbirääkimisperioodi jooksul täidavad;

| — | jätkata ülejäänud kandidaatriikide ettevalmistamist ning aidata neil saavutada täielik vastavus ühenduse olemasolevatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

jätkata ülejäänud kandidaatriikide ettevalmistamist ning aidata neil saavutada täielik vastavus ühenduse olemasolevatele õigusaktidele.

Sellega seatakse kõrgeid nõudmisi kandidaatriikide statistikale. Äärmiselt vajalik on majanduse põhistatistika, mis hõlmab SKT valdkondlikku ja piirkondlikku jaotust, rahvastikku, tööhõivet jms. Tähtis on ka siseturu rakendamist mõõtev statistika, mis hõlmab näiteks selliseid piiriülese mõjuga tegevusi nagu kaubavahetus, teenuskaubandus ja asutamisvabadus, samuti maksebilanssi, kapitalivoogusid, isikute liikuvust, tööstustoodangut ja tööstuse struktuuri jne. Lisaks esitatakse teatavaid nõudmisi ühinemisläbirääkimiste seisukohalt tundlike sektorite statistikale, et toetada ELi poliitikat sellistes tähtsates valdkondades nagu põllumajandus, transport, regionaalpoliitika ja keskkond.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Võrreldavate andmete kogumist peamiste poliitikavaldkondade jaoks konsolideeritakse läbirääkimisteks ja komisjonisiseseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

Võrreldavate andmete kogumist peamiste poliitikavaldkondade jaoks konsolideeritakse läbirääkimisteks ja komisjonisiseseks kasutamiseks.

| — | Jätkatakse uute liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide abistamist nende statistikasüsteemide ühenduse nõuetega kooskõlla viimiseks. |
| --- | --- |

—

Jätkatakse uute liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide abistamist nende statistikasüsteemide ühenduse nõuetega kooskõlla viimiseks.

I   JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

Õiguslik raamistik

EÜ asutamislepingu sätted: artikkel 133 (ühine kaubanduspoliitika).

Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta; (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta. (3)

Praegune olukord

Eelmise programmiperioodi suurimateks saavutusteks olid kaubandusstatistikat käsitlevad peamiselt Intrastati (statistikasüsteem liikmesriikidevahelise kaubanduse mõõtmiseks) määrusest tulenevad muudatused õigusaktides, Intrastati andmete esitamise süsteemi rakendamine uutes liikmesriikides ja kombineeritud nomenklatuuri kaubanimetuste arvu vähendamine. Need parandused, mis võimaldavad makromajanduslikke muutusi nõuetekohaselt tõlgendada ning hinnata ELi ja liikmesriikide konkurentsivõimet, tehti nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil statistiliste andmete kasutajate vajaduste parema rahuldamise eesmärgil. Samaaegselt tõhustati statistiliste andmete kogumist ja töötlemist, vähendades seeläbi statistilise teabe esitajatele langevat halduskoormust. Saavutatud tulemused vastavad üldiselt Lissaboni arengustrateegia eesmärkidele.

Ajavahemikuks 2008–2012 seatud eesmärk on jätkata lihtsustamist ning ühtlustada kaupade rahvusvahelist liikumist ja maksebilansi statistikat käsitlevaid eri statistikaliike, otsides samal ajal võimalusi kaubanduse statistiliste andmete ja nomenklatuuride seostamiseks muude statistika liikidega, peamiselt ettevõtlusstatistikaga või tööstuse nomenklatuuridega. Tulemuseks peaks olema liikumine kaubandusstatistika kogumise ja kasutamise lihtsama, läbipaistvama ja arusaadavama raamistiku suunas, mis vähendaks veelgi ettevõtetele langevat halduskoormust ning aitaks seeläbi kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmisele. Ühtlasi peaks seoste loomine statistika eri liikide vahel võimaldama ELis kasutusele võtta uusi majandus- ja struktuuriarengu ning ressursside jätkusuutliku kasutamise analüüsimise viise.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Komisjon teeb 2010. aastaks ettepaneku võtta kasutusele ühesuunalise voo süsteem või rakendada mõnda muud meetodit, millega kaasneks INTRASTATI statistikaandmete esitamisega seotud koormuse langus, võttes vajalikul määral arvesse teostatavusuuringute mõju statistika kvaliteedile, sealhulgas ajakohasusele. |
| --- | --- |

—

Komisjon teeb 2010. aastaks ettepaneku võtta kasutusele ühesuunalise voo süsteem või rakendada mõnda muud meetodit, millega kaasneks INTRASTATI statistikaandmete esitamisega seotud koormuse langus, võttes vajalikul määral arvesse teostatavusuuringute mõju statistika kvaliteedile, sealhulgas ajakohasusele.

| — | Töötatakse välja meetodid ja vahendid ettevõtetelt nõutava statistilise teabe eri liikide paremaks ühitamiseks. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja meetodid ja vahendid ettevõtetelt nõutava statistilise teabe eri liikide paremaks ühitamiseks.

| — | Suurendatakse kaubandusstatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõlastatust. Pikemas perspektiivis on eesmärgiks töötada välja integreeritud kaubandusstatistika süsteem, mis peegeldaks piiriüleseid kaupade ja teenuste vooge ning muid kaubanduse seotud vooge järjekindlalt ja metoodilisest vaatenurgast järjepidevalt. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse kaubandusstatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõlastatust. Pikemas perspektiivis on eesmärgiks töötada välja integreeritud kaubandusstatistika süsteem, mis peegeldaks piiriüleseid kaupade ja teenuste vooge ning muid kaubanduse seotud vooge järjekindlalt ja metoodilisest vaatenurgast järjepidevalt.

II   JAOTIS

PÕLLUMAJANDUS

Õiguslik raamistik

Põllumajandusstatistika kajastab ELi põllumajanduse integratsiooni kõrget taset, ühise põllumajanduspoliitika tähtsust ELi eelarves ning põllumajandusstatistika keskset rolli ühise põllumajanduspoliitikaga seotud otsuste tegemisel.

Praegune olukord

Traditsiooniline põllumajandusstatistika on ka edaspidi ühise põllumajanduspoliitika (eelkõige turukorralduse) jaoks vajalik ning seda tuleb konsolideerida ja lihtsustada. Teisalt vajavad uue poliitika mureküsimused (maaelu areng, vastavus keskkonnanõuetele ja keskkonnamõjud, toiduohutus) struktuurilist statistikat, mida ei pea väga sageli esitama, kuid mis vajab üksikasjalikke ja vahel ka geograafilisi erijaotusi, mis sobivad näiteks pinnase, vesikondade ja bioloogilise mitmekesisuse ruumiliste andmete jaoks. Sellega seoses on väga väärtuslik teabeallikas 2010. aasta põllumajandusloendus.

Komisjoni teatise mahepõllunduse Euroopa tegevuskava üks põhiettepanek keskendub mahepõllumajanduslike toiduainete turu teadmistepõhisele arengule. Sel eesmärgil kavandatakse statistiliste andmete kogumist mahepõllumajanduslike toodete tootmise ja turustamise kohta. ELi põllumajandusstatistika süsteemi õiguslikku vormi lihtsustatakse lähitulevikus ning seda hakatakse rakendama nii ELis kui ka kandidaatriikides.

Erilist tähelepanu pööratakse metsade ja puidutööstuse keskkonnasõbralikku ja säästvat majandamist käsitlevate näitajate väljatöötamisele. ELi metsanduse tegevuskava vajab järelevalvet ka pärast ajavahemikuks 2006–2007 kavandatud käivitusfaasi.

Kalandusstatistika programm käsitleb kehtivate õigusaktide jätkuvat rakendamist, hõlmates sealhulgas akvakultuuride statistikat, sotsiaalmajanduslike ning jätkusuutliku arengu näitajate täiustamist ning kalandustoodete tarnebilansi arendamist. Eurostat jälgib kavandatud merenduspoliitika väljatöötamist ja kohandab oma tööprogrammi sellele vastavalt.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | 2009.–2010. aastal korraldatakse õigusaktidele vastav põllumajandusloendus (tulemused selguksid hiljemalt 2009. aastaks), samuti viinamarjaistanduste kümne aasta uuring. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemused avaldatakse 2008. aastal (samuti 2007. aasta viljapuudeuuringu tulemused). |
| --- | --- |

—

2009.–2010. aastal korraldatakse õigusaktidele vastav põllumajandusloendus (tulemused selguksid hiljemalt 2009. aastaks), samuti viinamarjaistanduste kümne aasta uuring. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemused avaldatakse 2008. aastal (samuti 2007. aasta viljapuudeuuringu tulemused).

| — | Korraldatakse põllumajanduslike tootmismeetodite, maakasutuse, sisendite kasutamise ja mahepõllumajanduse uuringud vastavalt asjaomastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Korraldatakse põllumajanduslike tootmismeetodite, maakasutuse, sisendite kasutamise ja mahepõllumajanduse uuringud vastavalt asjaomastele õigusaktidele.

| — | Korraldatakse põllukultuuride ja loomatoodangu uuringud vastavalt parandatud õigusaktidele, mille eesmärk on kehtivate õigusaktide ühitamine ja lihtsustamine ning andmete esitamisega seotud koormuse vähendamine. |
| --- | --- |

—

Korraldatakse põllukultuuride ja loomatoodangu uuringud vastavalt parandatud õigusaktidele, mille eesmärk on kehtivate õigusaktide ühitamine ja lihtsustamine ning andmete esitamisega seotud koormuse vähendamine.

| — | Hinnatakse praegust teostatavusuuringut, mis käsitleb andmete kogumist põllumajanduslike kodumajapidamiste tulu kohta. |
| --- | --- |

—

Hinnatakse praegust teostatavusuuringut, mis käsitleb andmete kogumist põllumajanduslike kodumajapidamiste tulu kohta.

| — | Arendatakse edasi ja avaldatakse maaelu arengunäitajaid ja põllumajanduslikke keskkonnanäitajaid. |
| --- | --- |

—

Arendatakse edasi ja avaldatakse maaelu arengunäitajaid ja põllumajanduslikke keskkonnanäitajaid.

| — | Erilist tähelepanu pööratakse põllumajandusstatistika kogumise ja kinnitamise tõhusama süsteemi väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Erilist tähelepanu pööratakse põllumajandusstatistika kogumise ja kinnitamise tõhusama süsteemi väljatöötamisele.

| — | Kogutakse uut statistilist teavet ja kasutatakse seda komisjoni poolt praegu kavandatava merenduspoliitika arendamiseks. |
| --- | --- |

—

Kogutakse uut statistilist teavet ja kasutatakse seda komisjoni poolt praegu kavandatava merenduspoliitika arendamiseks.

III   JAOTIS

ISIKUTE, TEENUSTE JA KAPITALI VABA LIIKUMINE (4)

Õiguslik raamistik

Kapitali ja teenuste vaba liikumine on ELi siseturu jaoks keskse tähtsusega. See on osa niinimetatud põhivabadustest, mis on siseturu aluseks. Komisjon vajab usaldusväärset ja võrreldavat statistilist teavet, et jälgida kapitali ja teenuste vaba liikumist käsitlevate EÜ asutamislepingu sätete nõuetekohast ja õigeaegset kohaldamist.

Kapitali vaba liikumist reguleerivad sätted on esitatud EÜ asutamislepingu artiklites 56–60. Piiriüleste teenuste osutamise vabadus on sätestatud asutamislepingu artiklis 49.

Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: määrus (EÜ) nr 184/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 716/2007 välismaiste tütarettevõtete struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta.

Praegune olukord

Teenuste ja kapitali vaba liikumise üha kasvav tähtsus suurendab nõudmist kvaliteetse statistika järele. Vaja on avaldada asjaomaseid andmeid õigeaegselt ja kohandada süsteemi poliitikakujundajate muutuvate vajadustega, suurendamata samas andmeesitajate koormust.

Alates 2006. aastast parandatakse maksebilanssi käsitleva määruse rakendamisega teenuskaubanduse ja otseinvesteeringute andmete kvaliteeti. Lisaks võimaldab välisfiliaalide statistika mõõta tootmissüsteemide üleilmastumist. Koostatav statistika hõlmab jätkuvalt nii ELi välis- kui ka sisekaubandust ning vastab seega siseturu vajadustele.

Hargmaiste ettevõtete tähtsus kasvab ja see nõuab uute andmekogumisviiside kasutuselevõtmist. Määrus hõlmab üksikandmete edastamist Eurostatile hargmaiste kontsernide kohta ja liikmesriikidele ühtlustatud teabe vormis antud tagasisidet, mille põhjal koostatakse ühenduse hargmaiste kontsernide register (EuroGroups), mis rakendub täielikult alates 2008. aastast.

Euroopa poliitikakujundajate, riikide seadusandjate ja postiettevõtete jaoks on väga oluline kvaliteetne postiteenuste statistika, mis aitaks kaasa avatud postiteenuste turu väljakujunemisele. Andmekogumise metoodika põhineb 2006. aasta pilootprojekti hinnangul.

Teadus- ja arendustegevuse ning sellega seotud inimressursside rahvusvahelistumine on Euroopa majanduse edukaks toimimiseks keskse tähtsusega. Seetõttu on oluline koguda maksebilanssi, välisfiliaale ja hargmaiseid ettevõtteid käsitleva statistika raames ka andmeid teadus- ja arendustegevuse kohta.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Kõigis asjaomastes valdkondades hakatakse kohaldama NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatorit koos üksikasjalikuma teenuste jaotusega. |
| --- | --- |

—

Kõigis asjaomastes valdkondades hakatakse kohaldama NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatorit koos üksikasjalikuma teenuste jaotusega.

| — | Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine.

| — | Täiendatakse teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumise mõõtmist. |
| --- | --- |

—

Täiendatakse teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumise mõõtmist.

| — | Jätkatakse nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanike elamislubade statistika koostamist seni, kuni see on ühenduse poliitika jaoks vajalik. |
| --- | --- |

—

Jätkatakse nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanike elamislubade statistika koostamist seni, kuni see on ühenduse poliitika jaoks vajalik.

IV   JAOTIS

VIISA-, VARJUPAIGA-, SISSERÄNDE- JA MUU ISIKUTE VABA LIIKUMISEGA SEOTUD POLIITIKA (7)

Õiguslik raamistik

Tuleb arendada rände- ja varjupaiga-, samuti kuritegevuse ja kriminaalasjade statistikat (niivõrd, kuivõrd see on ühenduse tegevuse näitajate hindamiseks vajalik), nii et see toetaks komisjoni tegevuskava Haagi programmi elluviimiseks õiguse, vabaduse ja turvalisusega seotud küsimustes. Tegevuskava hõlmab ettepanekuid rändevoogude juhtimise, sisserändajate sotsiaalse ja majandusliku integreerimise, piirikontrolli, varjupaigapoliitika ning julgeoleku tugevdamise kohta kuritegevuse vastaste ühismeetmete abil, mis on suunatud eeskätt organiseeritud kuritegevuse vastu. Nende meetmete toetamiseks on vaja oluliselt parandada statistika kättesaadavust ja kvaliteeti. See on eriti oluline seoses nelja uue fondiga, mida kavatsetakse rakendada ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise raamprogrammi osana. Nimetatud arendustöö algab enne 2008. aastat ning jätkub käesoleva statistikaprogrammi kehtivusajal ja ka pärast selle lõppemist.

Praegune olukord

Migratsiooni- ja varjupaigastatistika kasutamist takistavad praegu tõsised probleemid: andmete piiratud kättesaadavus ja puudulik ühtlustatus. Praegu võetakse meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks ja see töö jätkub kogu programmiperioodi jooksul. Olukorda aitab parandada ühenduse migratsiooni- ja varjupaigastatistikat käsitleva uue õigusakti rakendamine programmi algusaastatel. Kuritegevuse statistika valdkonna potentsiaali uuritakse täiendavalt ELi tegevuskava (2006–2010) kohaselt, mis käsitleb sidusa ja tervikliku raamistiku väljatöötamist kuritegevuse ja kriminaalõiguse näitajate mõõtmiseks. Uuritakse, kas õigusliku aluse loomine sellise statistika jaoks on teostatav ja vajalik.

Tunnistades suurte erinevuste olemasolu riiklikes migratsiooni- ja varjupaigastatistika ning kuritegevuse ja kriminaalasjade statistika süsteemides, keskenduvad statistika võrreldavuse parandamise meetmed pigem statistikatoodangu ühtlustamisele kui ühiste andmeallikate ja menetluste kehtestamisele. Mõnel juhul (nt organiseeritud kuritegevuse statistika puhul) võib osutuda siiski vajalikuks uute andmeallikate väljatöötamine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Viiakse lõpule ühenduse migratsiooni- ja varjupaigastatistikat käsitlevate õigusaktide rakendamine. Sellega luuakse raamistik pikaajaliste meetmete võtmiseks, et tugevdada kõnealuse statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust. |
| --- | --- |

—

Viiakse lõpule ühenduse migratsiooni- ja varjupaigastatistikat käsitlevate õigusaktide rakendamine. Sellega luuakse raamistik pikaajaliste meetmete võtmiseks, et tugevdada kõnealuse statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust.

| — | Arendatakse statistikat, mis annab sotsiaalmajanduslikku teavet sisserändajatest elanikkonna kohta ja mis on vajadusel sugude kaupa jaotatud, kasutades selleks muu hulgas tööjõu-uuringu lisaküsimustikke ning teabe kogumist sisserändajate kohta ühenduse 2011. aasta rahvaloenduse programmi raames. |
| --- | --- |

—

Arendatakse statistikat, mis annab sotsiaalmajanduslikku teavet sisserändajatest elanikkonna kohta ja mis on vajadusel sugude kaupa jaotatud, kasutades selleks muu hulgas tööjõu-uuringu lisaküsimustikke ning teabe kogumist sisserändajate kohta ühenduse 2011. aasta rahvaloenduse programmi raames.

| — | Praegu kestev uuring ühenduse potentsiaali kohta kuritegevuse (sealhulgas organiseeritud kuritegevuse), ohvristamise ja kriminaalõiguse statistika valdkonnas jätkub. |
| --- | --- |

—

Praegu kestev uuring ühenduse potentsiaali kohta kuritegevuse (sealhulgas organiseeritud kuritegevuse), ohvristamise ja kriminaalõiguse statistika valdkonnas jätkub.

V   JAOTIS

TRANSPORT

Õiguslik raamistik

ELi transpordipoliitika on viimase 15 aasta jooksul kiiresti arenenud. Selle eesmärk on kindlaks määratud 1992. ja 2001. aasta transpordipoliitika valgetes raamatutes ning komisjoni 2006. aasta juuni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Liikumisvõimeline Euroopa – Jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte”. Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on transpordisüsteemi optimeerimine, mis võimaldaks üksikute transpordiliikide ja nende kombinatsioonide tõhusat, konkurentsivõimelist, ohutut, turvalist ja keskkonnasõbralikku kasutamist. Suureneva mobiilsuse negatiivsete kõrvalmõjude ärahoidmiseks on vaja muuta transport puhtamaks ja tõhusamaks. ELi transpordipoliitika on säästva arengu strateegia ning Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava elluviimisel keskse tähtsusega.

Praegune olukord

Ühenduse transpordistatistika peaks moodustama üldise transporditeabe süsteemi, mis sisaldab andmeid kauba- ja reisijatevoogude liikumise, liikluse, infrastruktuuri, transpordiliikide, liiklusvahendite, isikute liikumise, ohutuse, energiatarbimise, keskkonnamõju, transpordikulude, infrastruktuuri investeeringute, transpordiettevõtete, struktuuri- ja säästva arengu näitajate kohta.

Reisijate- ja kaubavoogude ning liikluse statistika tase on kõrge kõigi transpordiliikide puhul, v.a reisijate maanteetranspordi ja mootorita transpordivahendite puhul. Praegu vajaks liiklusstatistika kõigi transpordiliikide puhul täiendamist oluliste andmetega, mida on vaja liiklusummikute, heitgaaside ja muude negatiivsete keskkonnamõjude jälgimiseks. Kaubavedude statistika keskendub endiselt peamiselt üksikutele transpordiliikidele ning ei anna piisavalt teavet mitut transpordiliiki hõlmavate transpordiahelate kohta.

Hetkel on puudus näitajatest, mis arvestaks ühe transpordiliigi piires ja transpordiliikide vahel toimiva konkurentsi tingimustega eeskätt selles osas, mis puudutab kasutamistingimuste erinevaid elemente – maksustamistasemeid, kasutus- ja teemakse, palgakulusid, piletihindu.

Tänase seisuga ei sisalda transporditeabesüsteem piisavalt teavet transpordiinfrastruktuuri investeeringute ja kulude kohta ega ka geograafiliselt jaotatud andmeid transpordivõrkude ja -voogude kohta, millest ilmneksid seosed liiklusvõrgu geograafilise paiknemise ja võrgu kohta kogutud andmete vahel; see on vajalik selleks, et toetada investeeringuid Euroopa transpordiinfrastruktuuri ja ühenduse regionaalpoliitikasse.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Konsolideeritakse ja täiendatakse ühenduse transpordistatistika õiguslikku alust nii, et see hõlmaks kõiki transpordiliike. Jätkatakse näitajate väljatöötamist eri transpordiliikide osatähtsuse kohta nii reisijate- kui kaubaveo puhul. Erilist tähelepanu pööratakse reisijate maanteetranspordile. |
| --- | --- |

—

Konsolideeritakse ja täiendatakse ühenduse transpordistatistika õiguslikku alust nii, et see hõlmaks kõiki transpordiliike. Jätkatakse näitajate väljatöötamist eri transpordiliikide osatähtsuse kohta nii reisijate- kui kaubaveo puhul. Erilist tähelepanu pööratakse reisijate maanteetranspordile.

| — | Kogutakse täiendavat statistikat mitut transpordiliiki hõlmavate transpordiahelate ja linnatranspordi kohta, samuti töötatakse välja näitajaid, mis on vajalikud selleks, et jälgida transpordipoliitika täiendamist keskkonna- ja turvakaalutlustega, võttes vajalikul määral arvesse kulutuste ja koormuse ning kasuga seonduvaid aspekte. Muudetakse andmete kogumist infrastruktuuri investeeringutega seotud kulude kohta. Arvestatakse ka logistikanäitajate vajadusega. Eelkõige pööratakse tähelepanu sõiduki läbitud kilomeetritena väljendatud liiklusandmete kogumisele. |
| --- | --- |

—

Kogutakse täiendavat statistikat mitut transpordiliiki hõlmavate transpordiahelate ja linnatranspordi kohta, samuti töötatakse välja näitajaid, mis on vajalikud selleks, et jälgida transpordipoliitika täiendamist keskkonna- ja turvakaalutlustega, võttes vajalikul määral arvesse kulutuste ja koormuse ning kasuga seonduvaid aspekte. Muudetakse andmete kogumist infrastruktuuri investeeringutega seotud kulude kohta. Arvestatakse ka logistikanäitajate vajadusega. Eelkõige pööratakse tähelepanu sõiduki läbitud kilomeetritena väljendatud liiklusandmete kogumisele.

| — | Töötakse välja näitajad ühe transpordiliigi piires ja transpordiliikide vahel toimiva konkurentsi tingimuste analüüsiks, kogutakse asjaomaseid andmeid ja tulemused levitatakse sobivas vormis. |
| --- | --- |

—

Töötakse välja näitajad ühe transpordiliigi piires ja transpordiliikide vahel toimiva konkurentsi tingimuste analüüsiks, kogutakse asjaomaseid andmeid ja tulemused levitatakse sobivas vormis.

VI   JAOTIS

KONKURENTSI, MAKSUSTAMISE JA ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMISE ÜLDEESKIRJAD

Otsest statistikaprogrammi ei ole vaja. Selle jaotise jaoks vajalik statistiline teave tuletatakse vajaduse korral programmi muude jaotiste jaoks kogutud andmete ja näitajate põhjal.

VII   JAOTIS

MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA

Õiguslik raamistik

EÜ asutamislepingu sätted: artikkel 99 (majanduspoliitika kooskõlastamine ja järelevalve); artikkel 104 (eelarveseisundi jälgimine); artikkel 105 (rahapoliitika ja hindade stabiilsus); artikkel 133 (ühine kaubanduspoliitika); artikkel 269 (omavahendid).

Peamised määrused: nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta; (8) nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus); (9) nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; (10) nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta; (11) nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta; (12) nõukogu 19. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta; (13) määrus (EÜ) nr 184/2005; nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ; Euratom) nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. (14)

Praegune olukord

Euroopa Liidu makromajanduspoliitika kooskõlastamine ja järelevalve, majandus- ja rahaliidu rahapoliitika elluviimine ning ühenduse struktuuripoliitika vajavad usaldusväärset statistilist toetust. Samuti on äärmiselt tähtis ELi halduseesmärkidele vastava statistika koostamine.

Eurostat ja liikmesriigid peavad tagama Euroopa arvepidamise süsteemi andmeedastusprogrammi eduka rakendamise. Need andmed on konjunktuuritsükli analüüsi ja struktuurianalüüsi aluseks. Tootlikkuse mõõtmise täiendamiseks tehakse märkimisväärset tööd, mida toetab statistikaprojekt EU KLEMS.

ELi halduseesmärkidele vastava statistika koostamine on jätkuvalt oluline. See hõlmab andmete esitamist kogurahvatulu ja käibemaksu kohta omavahendite arvutamiseks, makromajanduse andmeid struktuuripoliitika toetuseks (eelkõige ostujõu pariteeti) ning andmeid, mida on vaja ELi ametnike töötasu ja pensionide arvutamiseks.

Jätkuvalt kontrollitakse eelarve- ja maksualaseks järelevalveks kasutatavate andmete ühtlustamist ja võrreldavust, et esitada otsustajatele kvaliteetsed ja võrreldavad statistilised vahendid, mis aitavad anda usaldusväärseid hinnanguid liikmesriigi eelarveseisundi kohta.

Viimastel aastatel on aeglustunud ühtlustatud tarbijahinnaindeksi areng ning indeksi kvaliteeti tuleb parandada (eelkõige seoses omanike kasutuses olevate eluruumidega ning kvaliteedi kohandamise ja valimi moodustamise meetoditega).

Pidevalt on vaja täiustada Euroopa majanduse põhinäitajaid seoses nende ajakohasuse, ulatuse ja avaldamisega. See peaks olema proportsionaalne statistika kvaliteediga seonduvate riskidega, eelkõige seoses varajaste hinnangute usaldusväärsusega. Lühiajastatistika osas tuleb suurendada teenuste ulatust, eelkõige seoses teenuste toodangu hindadega, aegridade pikkusega ning andmete ajakohasusega.

Maksebilansi statistikaga seotud ülesanded hõlmavad nõuetekohase sisendi esitamist rahvamajanduse arvepidamise jaoks ja algandmete püsiva kvaliteedi tagamist liikmesriikides, kus pankadele andmete esitamise väärtuslävesid tõstetakse.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Osaletakse aktiivselt rahvamajanduse arvepidamise (SNA93) ja maksebilansi statistika (BPM5) rahvusvaheliste standardite läbivaatamises. |
| --- | --- |

—

Osaletakse aktiivselt rahvamajanduse arvepidamise (SNA93) ja maksebilansi statistika (BPM5) rahvusvaheliste standardite läbivaatamises.

| — | Rakendatakse läbivaadatud Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA95). |
| --- | --- |

—

Rakendatakse läbivaadatud Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA95).

| — | Rahvamajanduse arvepidamises, maksebilansi statistikas ja lühiajastatistikas rakendatakse NACE Rev 2 statistilist klassifikaatorit; samuti rakendatakse muud olulised õigusaktid. |
| --- | --- |

—

Rahvamajanduse arvepidamises, maksebilansi statistikas ja lühiajastatistikas rakendatakse NACE Rev 2 statistilist klassifikaatorit; samuti rakendatakse muud olulised õigusaktid.

| — | Luuakse ühtlustatud tarbijahinnaindeksil põhinev Euroopa tarbijahinnastatistika süsteem, lihtsustatakse ja konsolideeritakse tarbijahinnaindeksi õiguslikku raamistikku ning tagatakse selle usaldusväärsus tõhusama kommunikatsioonipoliitika ja vastavusstrateegiaga. |
| --- | --- |

—

Luuakse ühtlustatud tarbijahinnaindeksil põhinev Euroopa tarbijahinnastatistika süsteem, lihtsustatakse ja konsolideeritakse tarbijahinnaindeksi õiguslikku raamistikku ning tagatakse selle usaldusväärsus tõhusama kommunikatsioonipoliitika ja vastavusstrateegiaga.

| — | Suurendatakse tööturustatistika ja rahvamajanduse arvepidamise ühtlustatust. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse tööturustatistika ja rahvamajanduse arvepidamise ühtlustatust.

VIII   JAOTIS

TÖÖHÕIVE

Õiguslik raamistik

ELi tööjõustatistika arendamisel juhindutakse läbivaadatud Lissaboni strateegiast, mis keskendub nüüd peamiselt Euroopa majanduskasvule ja tööhõivele, Euroopa tööhõivestrateegia raames seatud sihtidest ja võrdleva hindamise kriteeriumidest ning majandus- ja rahaliidust, mis nõuab täielikku statistikat aastast lühema ajavahemiku kohta tööturu arengu kirjeldamiseks euroalal ja Euroopa Liidus.

Praegune olukord

Tööturustatistikat reguleerib tugev õiguslik raamistik, millega tagatakse korrapärane andmeedastus tööhõive, töötuse, töötasu ja tööjõukulude kohta. Uued poliitikavaldkonnad nõuavad aga statistikaalaste õigusaktide laiendamist muudele valdkondadele, näiteks:

| i) | vabade töökohtade statistikale, et hinnata tööturu nõudlust ning täiendada tööhõive ja töötuse statistikat; |
| --- | --- |

i)

vabade töökohtade statistikale, et hinnata tööturu nõudlust ning täiendada tööhõive ja töötuse statistikat;

| ii) | sisserändajate olukorrale tööturul, et edendada selle rahvastikurühma integreerumist; |
| --- | --- |

ii)

sisserändajate olukorrale tööturul, et edendada selle rahvastikurühma integreerumist;

| iii) | vanemaealiste töötajate olukorrale tööturul ja |
| --- | --- |

iii)

vanemaealiste töötajate olukorrale tööturul ja

| iv) | koolist tööle üleminekule, et toetada poliitikavaldkondi, mis kindlustavad noorte piisava sulandumise tööturule. |
| --- | --- |

iv)

koolist tööle üleminekule, et toetada poliitikavaldkondi, mis kindlustavad noorte piisava sulandumise tööturule.

Statistika arendamisel on tähelepanu keskmes jätkuvalt ka muud valdkonnad, nt töö ja tööhõive kvaliteet tööjõu vananedes, töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ning tööturu vajadused infoühiskonnas.

Tööturu- ja töötusstatistika vastab peaasjalikult makromajanduslikele vajadustele. Seetõttu ei võta see piisavalt arvesse olemasolevaid territoriaalseid erinevusi, mis on mõnikord sügava ebavõrdsuse aluseks, eeskätt teatavates linnapiirkondades.

Ühenduse tööjõu-uuringu (LFS) täiustamine viimastel aastatel teeb nimetatud uuringust ja selle aastamoodulitest peamise allika võrreldavate andmete saamiseks tööturu kohta. LFS on leibkonnauuring, mille tulemusi täiendatakse andmetega ettevõtete kohta, nagu näiteks struktuuriline ja lühiajastatistika töötasude ja tööjõukulude kohta. Tööturustatistika kvaliteeti tuleb siiski veelgi parandada, näiteks seostades rahvamajanduse arvepidamise tööhõiveandmeid paremini teiste majandus- ja põllumajandusuuringute andmetega ning võttes kasutusele Euroopa valimid ja kiirhinnangud näitajate avaldamise kiirendamiseks. Samuti tuleks põhjalikumalt analüüsida praegusi andmeallikaid, et parandada ühenduse statistika eesmärkidel kogutud anonüümsete üksikandmete avaldamist teadusringkondadele ning võtta 2011. aastal kasutusele muudetud ameti- ja kutsealade koodide loetelu (ISCO), mis peegeldaks paremini töökohtade struktuuri ning võimaldaks rahvusvahelisi võrdlusi.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | 2008. aasta tööjõu-uuringut täiendatakse lisaküsimustikuga sisserändajate ja nende järeltulijate tööturuolukorra kohta ning 2009. aasta tööjõu-uuringut lisaküsimustikuga koolist töölemineku kohta; lisaküsimustikke kasutatakse ka ajavahemikus 2010–2012. |
| --- | --- |

—

2008. aasta tööjõu-uuringut täiendatakse lisaküsimustikuga sisserändajate ja nende järeltulijate tööturuolukorra kohta ning 2009. aasta tööjõu-uuringut lisaküsimustikuga koolist töölemineku kohta; lisaküsimustikke kasutatakse ka ajavahemikus 2010–2012.

| — | Töötasu ja tööjõukulude struktuuriuuringud hakkavad hõlmama kogu majandust; viiakse ellu 2008. aasta tööjõukulude uuringud ning 2010. aasta töötasude struktuuri uuring. |
| --- | --- |

—

Töötasu ja tööjõukulude struktuuriuuringud hakkavad hõlmama kogu majandust; viiakse ellu 2008. aasta tööjõukulude uuringud ning 2010. aasta töötasude struktuuri uuring.

| — | Tööturu lühiajastatistikasse võib kaasata Euroopa valimi moodustamise skeemid, mis põhinevad olemasolevate andmete laialdasemal kasutamisel, et oleks võimalik koostada õigeaegselt kvartali- ja kuukohaseid tööhõive ja töötuse koondnäitajaid euroala kohta. |
| --- | --- |

—

Tööturu lühiajastatistikasse võib kaasata Euroopa valimi moodustamise skeemid, mis põhinevad olemasolevate andmete laialdasemal kasutamisel, et oleks võimalik koostada õigeaegselt kvartali- ja kuukohaseid tööhõive ja töötuse koondnäitajaid euroala kohta.

| — | Töötus- ja tööjõustatistikasse võib kaasata eeskätt linnapiirkordi linnastuid puudutavad üksikasjalikumad regionaalsed indeksid, mis võimaldavad paremini arvesse võtta tööhõive ja töötuse territoriaalse jaotuse erinevusi. Aastaks 2010 uuritakse vajadust hakata koguma iga-aastast statistikat üle 500 000 elanikuga linnade kohta ning selle maksumust. |
| --- | --- |

—

Töötus- ja tööjõustatistikasse võib kaasata eeskätt linnapiirkordi linnastuid puudutavad üksikasjalikumad regionaalsed indeksid, mis võimaldavad paremini arvesse võtta tööhõive ja töötuse territoriaalse jaotuse erinevusi. Aastaks 2010 uuritakse vajadust hakata koguma iga-aastast statistikat üle 500 000 elanikuga linnade kohta ning selle maksumust.

| — | Tööjõustatistika peab võimaldama infoühiskonna tööhõive jälgimist. |
| --- | --- |

—

Tööjõustatistika peab võimaldama infoühiskonna tööhõive jälgimist.

| — | Rakendatakse täielikult tulevast nõukogu määrust vabade töökohtade statistika kohta. |
| --- | --- |

—

Rakendatakse täielikult tulevast nõukogu määrust vabade töökohtade statistika kohta.

| — | Töötasu ja tööjõukulude struktuuriuuringutesse, kvartali tööjõukuluindeksisse ja pidevasse tööjõu-uuringusse viiakse sisse NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaator. |
| --- | --- |

—

Töötasu ja tööjõukulude struktuuriuuringutesse, kvartali tööjõukuluindeksisse ja pidevasse tööjõu-uuringusse viiakse sisse NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaator.

IX   JAOTIS

ÜHINE KAUBANDUSPOLIITIKA

Õiguslik raamistik

Komisjoni vastutus kaubandusläbirääkimiste pidamise eest kolmandate riikidega, sealhulgas teenuskaubanduse lepingute üle, on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 133. Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta; (15) määrus (EÜ) nr 184/2005; määrus (EÜ) nr 716/2007.

Praegune olukord

Nõudmine andmete järele kasvab, sest esile on kerkinud uued kaubanduskonkurendid ja -partnerid (näiteks Hiina, India, Brasiilia ja teised Ladina-Ameerika riigid), kuid ka kaubavahetuses ja teenuskaubanduses toimunud struktuurimuutuste tõttu. Lisaks on jätkuvalt väga oluline kandidaatriikide ja ELi peamiste partnerriikide andmete kogumine, analüüsimine ja ühtlustamine.

Samaaegselt tehakse jõupingutusi piiriülese teenuskaubanduse ning välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kaubandustegevuse kvaliteedistandardite säilitamiseks. Sellele aitab oluliselt kaasa määruse (EÜ) nr 184/2005 rakendamine ja määruse (EÜ) nr 716/2007 vastuvõtmine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Rakendatakse uut Extrastati käsitlevat õigusakti, mille peamine eesmärk on täiendava asjakohase tolliteabe kättesaadavaks muutmine ning kaubandusettevõtete registrite põhjal täiendava statistika koostamine. |
| --- | --- |

—

Rakendatakse uut Extrastati käsitlevat õigusakti, mille peamine eesmärk on täiendava asjakohase tolliteabe kättesaadavaks muutmine ning kaubandusettevõtete registrite põhjal täiendava statistika koostamine.

| — | Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine.

| — | ELi maksebilansistatistika koostamisel rakendatakse uusi IMFi rahvusvahelisi metoodikastandardeid. |
| --- | --- |

—

ELi maksebilansistatistika koostamisel rakendatakse uusi IMFi rahvusvahelisi metoodikastandardeid.

| — | ELis hakatakse rakendama rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika juhendit ja selle läbivaadatud varianti. |
| --- | --- |

—

ELis hakatakse rakendama rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika juhendit ja selle läbivaadatud varianti.

X   JAOTIS

TOLLIKOOSTÖÖ

Otsest statistikaprogrammi ei ole vaja. Selle jaotise jaoks vajalik statistiline teave tuletatakse vajaduse korral programmi muude jaotiste jaoks kogutud andmete ja näitajate põhjal.

XI   JAOTIS

SOTSIAALPOLIITIKA, HARIDUS, KUTSEÕPE JA NOORSUGU

Õiguslik raamistik

Sotsiaalset tõrjutust, pensione ja pikaajalist hooldust käsitlevas statistikas juhindutakse avatud koordineerimismeetodist; säästva arengu strateegiast; EÜ asutamislepingu artiklist 143 (sotsiaalse olukorra aruanne) ja 13 (diskrimineerimise välistamine); töötervishoiu ja -ohutuse strateegiast; nõukogu 2003. aasta resolutsioonist (puuetega inimeste tööhõive ja sotsiaalse integratsiooni parandamise kohta) ning komisjoni teatisest (puuetega inimeste võrdsete võimaluste kohta: Euroopa tegevuskava). Ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni säästva arengu haridusstrateegia vajab andmete väljatöötamist.

Praegune olukord

Elutingimuste ja sotsiaalkaitse statistika süsteem põhineb kahel peamisel alusel: ESSPROS (sotsiaalkaitse statistika süsteem) ja EU-SILC (tulu ja elutingimusi käsitlev statistika). Need kaks süsteemi on Laekeni näitajate ja avatud koordineerimismeetodi pensioninäitajate aluseks. Palju tuleb veel ära teha piirkondliku vaesuse ja laste vaesuse näitajate väljatöötamiseks.

Mis puutub ELis toimuvatesse demograafilistesse muutustesse, siis arendatakse vananemise, rahanduse jätkusuutlikkuse, tootlikkuse ja tööturul osalemisega seotud näitajaid ja statistikaanalüüse edasi avatud koordineerimismeetodi raames ja koostöös nõukogu asjaomaste töörühmadega.

Elukestvat õpet käsitlevad andmed hõlmavad teavet formaalse ja mitteformaalse hariduse ning informaalse õppimise kohta. Traditsioonilise haridusstatistika alusel koguti uusi andmeid ettevõtetes toimuva kutsekoolituse kohta (et mõõta ettevõtete panust töötajate väljaõppesse) ning täiskasvanute haridusse ja koolitusse. Andmeid noorsoo kohta saab praegustest uuringutest ja neid tuleb täiel määral ära kasutada, enne kui hakatakse tegema edasist tööd uuringute selle mõõtme tugevdamiseks.

Töötervishoiu ja tööohutuse kohta andmeid kogudes ja neid analüüsides keskendutakse tööõnnetuste, kutsehaiguste ja tööga seotud terviseprobleemide põhjustele, asjaoludele ja kuludele ning muudele töötajate tervist negatiivselt mõjutavatele teguritele. Arendatakse edasi statistika kogumist, eeskätt uuringumooduleid puuetega inimeste kohta. Statistikat täiendatakse veelgi, et toetada kvaliteetse, kättesaadava ja jätkusuutliku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse väljakujundamist.

Rahvastikustatistika põhieesmärgiks on koostada piisavalt andmeid ja analüüse, mis võimaldaksid hinnata demograafiliste muudatuste mõju Euroopas. Selleks tuleb täiustada rahvastikuandmete kogumise meetodeid ja andmete sisu, rakendades õigusakte 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduste korraldamiseks ning koostades regulaarselt pikaajalisi rahvastikuprognoose.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Töötatakse välja instrument, mis sisaldab teatud hulga põhimuutujaid, ja seatakse sisse uus sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteem (E4SM). |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja instrument, mis sisaldab teatud hulga põhimuutujaid, ja seatakse sisse uus sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteem (E4SM).

| — | Täiustatakse projekti EU-SILC, avaldatakse kestevandmeid ja rakendatakse täielikult brutotulul põhinevat käsitlusviisi. |
| --- | --- |

—

Täiustatakse projekti EU-SILC, avaldatakse kestevandmeid ja rakendatakse täielikult brutotulul põhinevat käsitlusviisi.

| — | Töötatakse välja piirkondliku vaesuse (väikeste valdkondade hindamise tehnikate põhjal, kui siseriiklikud piirkondlikud andmed pole kättesaadavad) ja laste vaesuse näitajad. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja piirkondliku vaesuse (väikeste valdkondade hindamise tehnikate põhjal, kui siseriiklikud piirkondlikud andmed pole kättesaadavad) ja laste vaesuse näitajad.

| — | Töötatakse välja rakendusmäärused ESSPROSi kohta, et parandada andmete ulatust, võrreldavust ja õigeaegsust. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja rakendusmäärused ESSPROSi kohta, et parandada andmete ulatust, võrreldavust ja õigeaegsust.

| — | Võetakse vastu haridust ja elukestvat õpet käsitleva statistika määruse eelnõu ning see rakendatakse. |
| --- | --- |

—

Võetakse vastu haridust ja elukestvat õpet käsitleva statistika määruse eelnõu ning see rakendatakse.

| — | Täiustatakse elukestva õppe statistikat kvaliteedi osas. |
| --- | --- |

—

Täiustatakse elukestva õppe statistikat kvaliteedi osas.

| — | Aastaks 2010 uuritakse võimalust rakendada ELis ÜRO inimarengu indeksi, võttes arvesse ka eluaseme ja tööhõive/töötuse faktoreid. |
| --- | --- |

—

Aastaks 2010 uuritakse võimalust rakendada ELis ÜRO inimarengu indeksi, võttes arvesse ka eluaseme ja tööhõive/töötuse faktoreid.

| — | Järk-järgult tuleb koostada noorsoostatistikat kõigil haridustasemetel ning statistikat noorsoo majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas, kasutades olemasolevaid allikaid ja vajaduse korral sidudes neid paremini praeguste uuringutega. |
| --- | --- |

—

Järk-järgult tuleb koostada noorsoostatistikat kõigil haridustasemetel ning statistikat noorsoo majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas, kasutades olemasolevaid allikaid ja vajaduse korral sidudes neid paremini praeguste uuringutega.

| — | Laste kohta kogutava statistika puhul, kusjuures lapsepõlve lõpuks loetakse ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt 18. eluaastat, tuleb kinni pidada nimetatud konventsioonist seoses laste sotsiaalse olukorra ja laste vaesusega. |
| --- | --- |

—

Laste kohta kogutava statistika puhul, kusjuures lapsepõlve lõpuks loetakse ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt 18. eluaastat, tuleb kinni pidada nimetatud konventsioonist seoses laste sotsiaalse olukorra ja laste vaesusega.

| — | Kõik ELi tasandil üksikisikute kohta kogutud sotsiaalandmed jaotatakse sugude kaupa ja määratletakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate näitajate põhikogum. |
| --- | --- |

—

Kõik ELi tasandil üksikisikute kohta kogutud sotsiaalandmed jaotatakse sugude kaupa ja määratletakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate näitajate põhikogum.

| — | Koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga koostatakse vastastikuse mõistmise memorandum, et määrata kindlaks koostöö praktiline kord. |
| --- | --- |

—

Koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga koostatakse vastastikuse mõistmise memorandum, et määrata kindlaks koostöö praktiline kord.

| — | Uuritakse võimalusi, kuidas töötada välja ühine metoodika andmete kogumiseks või olemasoleva statistika täiendamiseks diskrimineerimise ulatuse ja mõju kohta. |
| --- | --- |

—

Uuritakse võimalusi, kuidas töötada välja ühine metoodika andmete kogumiseks või olemasoleva statistika täiendamiseks diskrimineerimise ulatuse ja mõju kohta.

XII   JAOTIS

KULTUUR

Kultuuristatistikat koostatakse praegu piiratud määral. Seetõttu puudub selles valdkonnas ka üldine sidus raamistik ning ei ole vastu võetud eraldi õigusakte.

Pidades silmas kultuuri- ja loomesektori panust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse, tuleb kultuuristatistikat samuti konsolideerida, et tagada andmete kestev ja korrapärane kogumine (tuginedes mitmesugustele andmeallikatele). Seetõttu on vaja välja töötada ulatuslik metoodika, mis võimaldaks paremini mõõta näiteks kultuuri sotsiaalset ja majanduslikku mõju ning kultuuri- ja loomesektori rolli teadmistepõhises majanduses.

XIII   JAOTIS

TERVISHOID

Õiguslik raamistik

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta; (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsus nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008); (17) komisjoni 7. veebruari 2007. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas.

Praegune olukord

Ühenduse varasemate rahvatervise tegevusprogrammide käigus loodud tervishoiu teabesüsteemi arendatakse tervisealaste teadmiste ja teabe meetmetega edasi ka tulevase 2007.–2013. aasta rahvatervise tegevusprogrammi raames. Tihedas koostöös liikmesriikide, kandidaatriikide ja EMP/EFTA riikidega Euroopa statistikasüsteemi kaudu arendab Eurostat edasi kõnealuse süsteemi statistilist osa, eelkõige seoses Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate koostamise vajadusega.

Statistilisi andmeid rahvatervise kohta on vaja ka seoses säästva arengu näitajatega, struktuurinäitajatega, puuetega seotud taustanäitajatega ning avatud koordineerimismeetodi raames välja töötatud näitajatega, millega toetatakse kvaliteetse, kättesaadava ja jätkusuutlikku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse riiklikke strateegiaid.

Koostöös ELi asjaomaste ametitega ja rahvatervise statistikas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (WHO, OECD ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjon) keskendutakse metoodika edasisele väljatöötamisele ja kasutuselevõtule, eeskätt seoses andmetega tervisliku seisundi, tervist mõjutavate tegurite (nt elustiil ja keskkonnategurid), tervishoiu (sh tervishoiukulud) ja surmapõhjuste kohta.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Võimaluse korral võetakse vastu uued komisjoni määrused rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutuse ühenduse statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu tulevase määruse rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Võimaluse korral võetakse vastu uued komisjoni määrused rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutuse ühenduse statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu tulevase määruse rakendamise kohta.

| — | Tugevdatakse rahvatervise statistika alussüsteemi infrastruktuuri, pöörates erilist tähelepanu asjakohaste metoodikate (näiteks Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus ja tervishoiu arvepidamise süsteem) kontrollimisele, konsolideerimisele ja rakendamisele. |
| --- | --- |

—

Tugevdatakse rahvatervise statistika alussüsteemi infrastruktuuri, pöörates erilist tähelepanu asjakohaste metoodikate (näiteks Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus ja tervishoiu arvepidamise süsteem) kontrollimisele, konsolideerimisele ja rakendamisele.

| — | Parandatakse rahvatervise statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust, seda ka sugude kaupa jaotatud tervishoiu- ja invaliidsusstatistika osas, pöörates erilist tähelepanu metoodika täiustamisele ja võttes arvesse riikide erinevat olukorda. |
| --- | --- |

—

Parandatakse rahvatervise statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust, seda ka sugude kaupa jaotatud tervishoiu- ja invaliidsusstatistika osas, pöörates erilist tähelepanu metoodika täiustamisele ja võttes arvesse riikide erinevat olukorda.

XIV   JAOTIS

TARBIJAKAITSE

Õiguslik raamistik

Tarbijapoliitika (EÜ asutamislepingu artikkel 153) tähtsus on viimastel aastatel oluliselt kasvanud. Eurostat lähtub oma töös peamiselt tervishoiu ja tarbijakaitse strateegiast ning 2005. aasta aprillis vastu võetud ettepanekust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega asutatakse ühenduse tervishoiu- ja tarbijakaitse programm ajavahemikuks 2007–2013.

Tarbijakaitse valdkond on lai ning see jaguneb kaheks peamiseks suunaks: tarbijakaitse ja toiduohutus.

Praegune olukord

Tarbijakaitseküsimusi käsitletakse Eurostati iga-aastases ülevaatlikus väljaandes „Consumers in Europe: facts and figures”. Samuti on Eurostati juhtimisel loodud talitustevaheline töörühm üksikasjaliku hinnastatistika koostamiseks.

Toiduohutus on tarbijakaitsepoliitikas tähtis teema ning Euroopa Liit on välja töötanud mitmeid seadusandlikke ja muid meetmeid, mille eesmärk on tagada tõhus kontroll kogu toiduahela üle ning luua muu hulgas seadusega sätestatud keskkonnakaitse ja loomade heaolu standardid.

Selles valdkonnas on Eurostati tegevuse eesmärk pakkuda metoodikaalast nõustamist ning koostada statistilisi andmeid nii poliitika väljatöötajate kui ka erasektori sidusrühmade ja avalikkuse jaoks.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012 (tarbijakaitse)

| — | Koostatakse kvantitatiivset ametlikku statistikat (nt üksikasjalik hinnastatistika, piiriülesed tarbimiskulutused, andmed ettevõtete ja lõpptarbijate vahelise äritegevuse kohta) ja pakutakse metoodilist abi muudele riiklikele/erasektori ettevõtetele kvalitatiivse statistika väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

—

Koostatakse kvantitatiivset ametlikku statistikat (nt üksikasjalik hinnastatistika, piiriülesed tarbimiskulutused, andmed ettevõtete ja lõpptarbijate vahelise äritegevuse kohta) ja pakutakse metoodilist abi muudele riiklikele/erasektori ettevõtetele kvalitatiivse statistika väljatöötamiseks.

| — | Valmistatakse ette tegevuskava talitustevahelise töörühma üksikasjalikku hinnastatistikat käsitlevate järelduste alusel. |
| --- | --- |

—

Valmistatakse ette tegevuskava talitustevahelise töörühma üksikasjalikku hinnastatistikat käsitlevate järelduste alusel.

| — | Algatatakse üksikasjalik analüüs võimaliku tarbijakaitsemooduli lisamiseks sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteemi, mida Eurostat praegu välja töötab. |
| --- | --- |

—

Algatatakse üksikasjalik analüüs võimaliku tarbijakaitsemooduli lisamiseks sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteemi, mida Eurostat praegu välja töötab.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012 (toiduohutus)

| — | Jätkatakse asjakohase statistika koostamist toiduohutuse järelevalve eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Jätkatakse asjakohase statistika koostamist toiduohutuse järelevalve eesmärgil.

| — | Parandatakse märgistatud toodete kohta koostatud statistika kättesaadavust ja kvaliteeti (mahepõllumajandustooted, geneetiliselt muundatud organismidel põhinevad tooted jne). |
| --- | --- |

—

Parandatakse märgistatud toodete kohta koostatud statistika kättesaadavust ja kvaliteeti (mahepõllumajandustooted, geneetiliselt muundatud organismidel põhinevad tooted jne).

XV   JAOTIS

ÜLEEUROOPALISED VÕRGUD

Otsest statistikaprogrammi ei ole vaja. Selle jaotise jaoks vajalik statistiline teave tuletatakse vajaduse korral programmi muude jaotiste jaoks kogutud andmete ja näitajate põhjal.

XVI   JAOTIS

TÖÖSTUS

Ettevõtlusstatistika

Euroopa ettevõtlusstatistikat läheb vaja konkurentsivõime, tootlikkuse ja majanduskasvu analüüsimiseks ning see moodustab kõige olulisema osa teabest, mida on vaja läbivaadatud Lissaboni strateegia eesmärkide täitmise jälgimiseks.

Õiguslik raamistik

Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta; (18) nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (muudetud); (19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 48/2004 ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009; (20) komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1450/2004 innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta; (21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 716/2007, komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ettevõtlusregistrite kohta; komisjoni 5. aprilli 2005. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik.

Praegune olukord

Struktuurilist ettevõtlusstatistikat kasutatakse Euroopa ettevõtlussektori üksikasjalikuks analüüsiks. Kasutajatele teeb kõige rohkem muret andmete hilinemine ning statistika aeglane kohanemine poliitikavaldkondade uute ja kujunevate vajadustega, näiteks ebapiisav teave teenustesektori, ettevõtluse, üleilmastumise ja säästvale tootmisele ülemineku kohta. Tootmissektoritele pakub tootmisstatistika jätkuvalt olulist lisateavet, mis aitab paremini mõista sektori tootlikkust.

Ühenduse innovatsioonistatistika on peamine vahend uuendustegevuse mõõtmiseks Euroopas. Alates 2004. aastast koostatakse seda statistikat kaheaastaste vahedega. Kui vähegi võimalik, võimaldatakse juurdepääsu ühenduse innovatsiooniuuringute mikroandmetele.

Töötatakse välja välisfiliaalide statistikat ning uue määrusega kehtestatakse peamised muutujad üleilmastumise mõõtmiseks. Katsejärgus on ühenduse hargmaiste kontsernide register (EuroGroups), mille loomise nägi ette uus ettevõtlusregistrite määrus.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Tagatakse peamiste õigusaktide täielik rakendamine (muudetud struktuurilise ettevõtluse määrus, välisfiliaalide määrus, EuroGroups register). Viiakse ellu õigusaktidega ette nähtud prooviuuringud ning hinnatakse neid täielikult. |
| --- | --- |

—

Tagatakse peamiste õigusaktide täielik rakendamine (muudetud struktuurilise ettevõtluse määrus, välisfiliaalide määrus, EuroGroups register). Viiakse ellu õigusaktidega ette nähtud prooviuuringud ning hinnatakse neid täielikult.

| — | Ühenduse 2008. aasta innovatsiooniuuringu ajaks kavatsetakse täielikult rakendada 2005. aasta Oslo käsiraamatu juhiseid. aasta innovatsiooniuuring ja sellele järgnevad innovatsiooniuuringud parandavad veelgi andmete kvaliteeti ja juurdepääsu andmetele. |
| --- | --- |

—

Ühenduse 2008. aasta innovatsiooniuuringu ajaks kavatsetakse täielikult rakendada 2005. aasta Oslo käsiraamatu juhiseid. aasta innovatsiooniuuring ja sellele järgnevad innovatsiooniuuringud parandavad veelgi andmete kvaliteeti ja juurdepääsu andmetele.

| — | Töötatakse välja uued statistikaliigid, mis aitavad sügavamalt mõista majanduse ja ettevõtluse üleilmastumist. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja uued statistikaliigid, mis aitavad sügavamalt mõista majanduse ja ettevõtluse üleilmastumist.

| — | Uute ja paindlike andmekogumise viisidega, lisaküsimustikega ja Euroopa valimi kasutamisega tagatakse, et andmed ei hilineks ja et need vastaksid paremini uutele vajadustele. |
| --- | --- |

—

Uute ja paindlike andmekogumise viisidega, lisaküsimustikega ja Euroopa valimi kasutamisega tagatakse, et andmed ei hilineks ja et need vastaksid paremini uutele vajadustele.

| — | Kaitstes küll ettevõtete õigust oma andmete salastatusele, leitakse võimalused Euroopa koondandmete avaldamiseks nii üksikasjalikul tegevusalade tasandil kui võimalik. |
| --- | --- |

—

Kaitstes küll ettevõtete õigust oma andmete salastatusele, leitakse võimalused Euroopa koondandmete avaldamiseks nii üksikasjalikul tegevusalade tasandil kui võimalik.

| — | NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatorit rakendatakse alates 2008. aastast kogu ettevõtlusstatistikas. |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatorit rakendatakse alates 2008. aastast kogu ettevõtlusstatistikas.

| — | Töötatakse välja eriprogramm ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ümberkorraldamiseks. Selle programmi raames leitakse võimalused ettevõtete koormuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja eriprogramm ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ümberkorraldamiseks. Selle programmi raames leitakse võimalused ettevõtete koormuse vähendamiseks.

Infoühiskonna statistika

Info- ja sidetehnoloogia kasutamine on üks peamisi võimalusi osalusühiskonna edendamiseks, paremate töökohtade loomiseks ning Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks. Eurostati infoühiskonnaalane statistika on Euroopa poliitikakujundajate jaoks oluline lähtealus struktuurimuutuste hindamiseks majanduse teadmistepõhisemaks muutumisel ning aitab jälgida läbivaadatud Lissaboni strateegia eesmärkide täitmise nimel tehtavat tööd.

Õiguslik raamistik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta. (22)

Praegune olukord

Mitme aasta jooksul on Eurostat aidanud kaasa infoühiskonna võrdlevale hindamisele, luues näitajaid, millega mõõta info- ja sidetehnoloogia kasutamist nii ettevõtetes kui ka leibkondades/üksikisikute tasandil. Seda tegevust jätkatakse ja täiendatakse, et kohandada seda näiteks uuendatud Lissaboni strateegial põhineva i2010 algatusega ja edasiste algatustega. Pärast praegu kehtivate õigusaktide aegumist toob see kaasa vajaduse sobiva õigusliku aluse järele.

Et ühenduse uuringud ei piirduks lihtsalt info- ja sidetehnoloogia kasutamise ja selleks valmisoleku vaatlemisega, täiendatakse neid andmete kogumisega info- ja sidetehnoloogiasse tehtud investeeringute ja mõju kohta, mida tehnoloogia kasutamine avaldab ettevõtte tulemustele, ettevõtluskäitumisele ning ühiskonnale. Hinnatakse infoühiskonda käsitleva statistika õigusliku aluse kohandamise vajadusi, et tagada terviklike, õigeaegsete ja rahvamajanduse arvepidamisega kohaldatavate andmete saamine info- ja sidetehnoloogia ning elektroonilise side kohta.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Infoühiskonna näitajaid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia sektorit ja selle konkurentsivõimet käsitlevaid näitajaid, kohandatakse pidevalt muutuvate vajadustega, võttes arvesse laiemat rahvusvahelist koostööd info- ja sidetehnoloogia mõõtmisel. |
| --- | --- |

—

Infoühiskonna näitajaid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia sektorit ja selle konkurentsivõimet käsitlevaid näitajaid, kohandatakse pidevalt muutuvate vajadustega, võttes arvesse laiemat rahvusvahelist koostööd info- ja sidetehnoloogia mõõtmisel.

| — | Info- ja sidetehnoloogiasse investeerimist ning selle tehnoloogia kasutuselevõttu käsitleva statistika koostamisel peetakse silmas parema vastavuse saavutamist infoühiskonna jätkusuutliku arengu ja mõju mõõtmise eesmärgile. |
| --- | --- |

—

Info- ja sidetehnoloogiasse investeerimist ning selle tehnoloogia kasutuselevõttu käsitleva statistika koostamisel peetakse silmas parema vastavuse saavutamist infoühiskonna jätkusuutliku arengu ja mõju mõõtmise eesmärgile.

Turismistatistika

Turism on Euroopa Liidus tähtis majandusharu, mis saab olulisel määral kaasa aidata tööhõive suurendamisele ja majanduskasvule ning samuti arengule ja sotsiaalmajanduslikule integratsioonile ja seda ka maal, äärealadel või vähearenenud piirkondades.

Õiguslik raamistik

Nõukogu 23. novembri 1995. aasta direktiiv 95/57/EÜ turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta. (23)

Praegune olukord

Praegu kogutakse statistikat majutusvõimaluste pakkumise ja nõudluse kohta ning samuti turismi majanduslike aspektide kohta. Ent kõige suuremat tähelepanu tuleb pöörata olemasoleva statistika võrreldavuse parandamisele ning turismi ühtlustatud satelliitkontode loomisele seoses üldisema vajadusega turismi säästvamaks muutmiseks; selle jaoks tuleb välja töötada ja kasutusele võtta vajalikud näitajad. Kuna sellised sündmused nagu terrorirünnakud või nakkushaiguste levik avaldavad turismitööstusele kohest mõju, on väga oluline andmete õigeaegse kättesaadavuse tagamine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Kaasajastatakse ja võimalusel lihtsustatakse turismistatistikat ning selle õiguslikku alust. |
| --- | --- |

—

Kaasajastatakse ja võimalusel lihtsustatakse turismistatistikat ning selle õiguslikku alust.

| — | Võetakse kasutusele ühtlustatud satelliitkontod (sealhulgas säästva turismi näitajad). |
| --- | --- |

—

Võetakse kasutusele ühtlustatud satelliitkontod (sealhulgas säästva turismi näitajad).

Energiastatistika

ELi energiapoliitika sisuks on soodsa hinnaga energia ohutu tarnimine keskkonnasõbralikul viisil. Selle poliitikavaldkonna vajadustele vastamiseks on välja töötatud energiastatistika süsteem.

Õiguslik raamistik

Süsteem põhineb peamiselt kokkuleppel. Teataval määral reguleeritakse seda ka seadusest tulenevate kohustustega, mis on sätestatud näiteks nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivis 90/377/EMÜ ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks. (24)

Praegune olukord

Viimastel aastatel on naftaturud muutunud ebastabiilseks ja prognoosimatuks ning hinnad on olulisel määral tõusnud. ELi energiasõltuvus suureneb pidevalt; nõudlus energia järele suureneb, mis seab kahtluse alla kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise võime; ELi elektri- ja gaasiturud ei ole veel arenenud tõeliselt konkurentsivõimeliseks siseturuks. Sellises poliitilises olukorras võttis komisjon vastuseks riigipeade ja valitsusjuhtide 2005. aasta üleskutsele vastu rea ettepanekuid (roheline raamat „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks”), mis käsitlesid näiteks Euroopa energiavarustuse vaatluskeskuse loomist ELi energiaturgude nõudluse ja pakkumise jälgimiseks, ühenduse uut direktiivi kütmise ja jahutamise kohta, sihtide seadmist taastuva energia valdkonnas (sh elekter ja vedelad biokütused) ja nende saavutamise jälgimist ning järelevalvet energia lõppkasutuse tõhustamise üle 2010. aastale järgnevaks perioodiks.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Kvaliteedi parandamiseks võetakse vastu energiastatistika määrus, mis hõlmaks praegusi nõudeid. |
| --- | --- |

—

Kvaliteedi parandamiseks võetakse vastu energiastatistika määrus, mis hõlmaks praegusi nõudeid.

| — | Seadusega kehtestatakse kohustus koguda statistikat leibkondade makstavate elektri- ja gaasihindade kohta. |
| --- | --- |

—

Seadusega kehtestatakse kohustus koguda statistikat leibkondade makstavate elektri- ja gaasihindade kohta.

| — | Töötatakse välja metoodika/lähenemisviis, et teha kindlaks gaasiimpordi (-ekspordi) tegelikke päritolu- ja sihtriike. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja metoodika/lähenemisviis, et teha kindlaks gaasiimpordi (-ekspordi) tegelikke päritolu- ja sihtriike.

| — | Täiustatakse metoodikat ja nomenklatuure statistika kogumiseks vedelate biokütuste kohta. |
| --- | --- |

—

Täiustatakse metoodikat ja nomenklatuure statistika kogumiseks vedelate biokütuste kohta.

| — | Näitajate määratlemine energiatõhusust hinnata võimaldavate andmete kogumiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid. (25) |
| --- | --- |

—

Näitajate määratlemine energiatõhusust hinnata võimaldavate andmete kogumiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid. (25)

| — | Vajaduse korral laiendatakse konkurentsinäitajaid, et hinnata gaasi- ja elektriturgude konkurentsivõimet ja integreerumist. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral laiendatakse konkurentsinäitajaid, et hinnata gaasi- ja elektriturgude konkurentsivõimet ja integreerumist.

XVII   JAOTIS

MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE ÜHTEKUULUVUS

Õiguslik raamistik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS); (26) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE). (27)

Praegune olukord

Piirkondlikke andmeid kogutakse umbes tosina üldise statistikavaldkonna kohta, millest osa reguleeritakse õigusaktiga ja osa kokkuleppe alusel. Andmed saadetakse jätkuvalt Eurostatile. Linnaauditi jaoks kogutakse alates 2003. aastast kolmeaastaste vahedega andmeid linnade kohta.

Geograafilist teavet hoitakse andmebaasis GISCO, mida kasutavad Eurostat ja kõik komisjoni peadirektoraadid. Kvaliteedistandardite ja teabekogumise ühtse raamistiku puudumise tõttu kulub andmebaasi haldamiseks ja ajakohastamiseks märkimisväärsel hulgal ressursse. Samas suurendab kasvav teadlikkus võimalustest, mida pakub geograafilise teabe ühendamine statistilise ja valdkonnateabega, nõudlust kaardistamise, analüüside ja muude kasutusalade järele.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Ajavahemikku 2008–2012 hõlmava statistikaprogrammi raames tehtavat tööd suunab oluliselt ühenduse regionaalpoliitika struktuurifondide uuel programmiperioodil. Jätkatakse olemasolevate andmete konsolideerimist, eriti linnaauditi, transpordi, keskkonna ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. Struktuurinäitajatega tehtavas töös on oluline piirkondlike rahvastikuandmete õigusliku raamistiku rakendamine ja piirkondliku arvepidamise andmeid käsitleva ESA95 määruse oodatav läbivaatamine. Parandatakse piirkondliku statistika metoodilist järjepidevust rangemate meetodite kasutuselevõtuga asjakohases õiguslikus raamistikus ning piirkondliku arvepidamise andmetes juba kohaldatavaid kvaliteedistandardeid tuleb võrreldavuse ja õigeaegsuse tagamiseks laiendada ka muule piirkondlikule statistikale. NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatori kasutuselevõtt nõuab sellele eelnevate perioodide aegridade ümberarvestamist. |
| --- | --- |

—

Ajavahemikku 2008–2012 hõlmava statistikaprogrammi raames tehtavat tööd suunab oluliselt ühenduse regionaalpoliitika struktuurifondide uuel programmiperioodil. Jätkatakse olemasolevate andmete konsolideerimist, eriti linnaauditi, transpordi, keskkonna ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. Struktuurinäitajatega tehtavas töös on oluline piirkondlike rahvastikuandmete õigusliku raamistiku rakendamine ja piirkondliku arvepidamise andmeid käsitleva ESA95 määruse oodatav läbivaatamine. Parandatakse piirkondliku statistika metoodilist järjepidevust rangemate meetodite kasutuselevõtuga asjakohases õiguslikus raamistikus ning piirkondliku arvepidamise andmetes juba kohaldatavaid kvaliteedistandardeid tuleb võrreldavuse ja õigeaegsuse tagamiseks laiendada ka muule piirkondlikule statistikale. NACE Rev. 2 majanduse tegevusalade klassifikaatori kasutuselevõtt nõuab sellele eelnevate perioodide aegridade ümberarvestamist.

| — | Geograafilise teabe kättesaadavust ja juurdepääsetavust kogu ELis muudab oluliselt paremaks ruumilise teabe infrastruktuuri (INSPIRE) direktiiv, mille eesmärgiks on töötada välja Euroopa ruumiliste andmete infrastruktuur, mis toetaks keskkonna- ja muud poliitikat. See mõjutab tugevasti kõnealuse teabe korraldamist ja kasutamist komisjoni talitustes. Programmiperioodil peab Eurostati geograafilise teabe rühm aitama kaasa INSPIRE tehnilisele rakendamisele ja organisatsioonilise infrastruktuuri väljatöötamisele (sealhulgas INSPIRE komitee moodustamine ja toimimine) ning samuti toetuse leidmisele INSPIRE rakendamiseks kogu ELis. Jätkub statistilisi ja geograafilisi andmeid ühendavate ruumilise analüüsi tehnikate tutvustamine kasutajatele komisjonis; ruumiliste andmete parem kättesaadavus tänu infrastruktuuri arengule suurendab oluliselt täpsete näitajate kindlaksmääramise võimalust. |
| --- | --- |

—

Geograafilise teabe kättesaadavust ja juurdepääsetavust kogu ELis muudab oluliselt paremaks ruumilise teabe infrastruktuuri (INSPIRE) direktiiv, mille eesmärgiks on töötada välja Euroopa ruumiliste andmete infrastruktuur, mis toetaks keskkonna- ja muud poliitikat. See mõjutab tugevasti kõnealuse teabe korraldamist ja kasutamist komisjoni talitustes. Programmiperioodil peab Eurostati geograafilise teabe rühm aitama kaasa INSPIRE tehnilisele rakendamisele ja organisatsioonilise infrastruktuuri väljatöötamisele (sealhulgas INSPIRE komitee moodustamine ja toimimine) ning samuti toetuse leidmisele INSPIRE rakendamiseks kogu ELis. Jätkub statistilisi ja geograafilisi andmeid ühendavate ruumilise analüüsi tehnikate tutvustamine kasutajatele komisjonis; ruumiliste andmete parem kättesaadavus tänu infrastruktuuri arengule suurendab oluliselt täpsete näitajate kindlaksmääramise võimalust.

XVIII   JAOTIS

TEADUSUURINGUD JA TEHNOLOOGIA ARENDAMINE

Õiguslik raamistik

Teaduse, tehnika ja innovatsiooni valdkonda käsitlev statistika:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta; (28) komisjoni 22. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 753/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teaduse ja tehnoloogia statistika kohta; (29) määrus (EÜ) nr 1450/2004.

Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (30).

Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus: määrus (EÜ) nr 1104/2006.

Praegune olukord

Teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitlev statistika: nagu rõhutati 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes ja 2005. aasta vahekokkuvõttes, on ELi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika Lissaboni strateegia nurgakiviks. Teadus- ja arendustegevust, teaduse ja tehnoloogia inimressursse, patente, kõrgtehnoloogiat ja teadmistepõhiseid teenuseid käsitleva statistika koostamises ja avaldamises on viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid edusamme. Statistika koostamisel tuginetakse andmekogumisele, haldusallikatele ning muudele ametlikele ja mitteametlikele andmeallikatele. On loodud õiguslik raamistik.

Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid: töökeskkonna muutus, mis tuleneb peamiselt laienemisest, üleilmastumisest ja IT tehnoloogiast, ning samuti statistika kogumise maksumus tingivad vajaduse parandada kõiki elemente, millest sõltub määruse (EÜ) nr 322/97 kohaselt andmete kvaliteet, et vastata ELi poliitikakujundajate ja teiste kasutajate uutele vajadustele ja kohandada statistikat muutunud ühiskonnaga.

Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus: On oluline anda teadlastele hõlbus juurdepääs Euroopa tasandil kogutavatele mikroandmetele, mida kogutakse osana vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 285 koostatavast statistikast. Sellise juurdepääsu puhul peetakse kinni asjakohastest konfidentsiaalsust ette nägevatest õigusaktidest nagu näiteks nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta. (31) Tuleb leida uusi turvalisi lahendusi.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Teaduse, tehnika ja innovatsiooni valdkonda käsitlev statistika: järgmistel aastatel on sellealase statistika keskmes andmete kvaliteedi parandamine, mis eeldab statistiliste meetodite, nomenklatuuride, mõistete ja määratluste täiustamist (nt teadmistevoo paremaks mõõtmiseks ja rahvusvaheliselt ühtlustatud toorandmeallika Patstat kasutamiseks), uute andmeallikate kasutuselevõtt, doktorikraadiga teadlaste karjääri arengut käsitleva statistika täielik rakendamine, samuti mitmesuguseid statistikavaldkondi reguleerivate õigusaktide ajakohastamine ja parema sisendi andmine rahvamajanduse arvepidamisele. |
| --- | --- |

—

Teaduse, tehnika ja innovatsiooni valdkonda käsitlev statistika: järgmistel aastatel on sellealase statistika keskmes andmete kvaliteedi parandamine, mis eeldab statistiliste meetodite, nomenklatuuride, mõistete ja määratluste täiustamist (nt teadmistevoo paremaks mõõtmiseks ja rahvusvaheliselt ühtlustatud toorandmeallika Patstat kasutamiseks), uute andmeallikate kasutuselevõtt, doktorikraadiga teadlaste karjääri arengut käsitleva statistika täielik rakendamine, samuti mitmesuguseid statistikavaldkondi reguleerivate õigusaktide ajakohastamine ja parema sisendi andmine rahvamajanduse arvepidamisele.

| — | Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid: seitsmendas raamprogrammis peetakse esmatähtsaks temaatiliste valdkondade arendamist, kuid ka andmete kvaliteedi parandamise eesmärgil tehtavaid teadusuuringuid, milles kasutatakse uuenduslikke meetodeid, sealhulgas modelleerimist, prognoosimist või imputeerimist. Ametliku statistikaga tegeleva teadlaskonna aktiveerimise eesmärgil toetatakse võrgustike loomist. Edendatakse ja lihtsustatakse kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi ametlikku statistikat käsitlevate teadusuuringute tulemuste avaldamist ja kasutamist ning saadud tulemuste rakendamist operatiivtasandil. Ühtlasi tuleb jätkata tööd kasutatavate nomenklatuuride parandamiseks (nt teadus- ja arendustööga tegelevate ettevõttegruppide Euroopa uuringutega) ning ettevõttegruppide registrite üleeuroopalise infrastruktuuri kasutamiseks ja laiendamiseks. |
| --- | --- |

—

Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid: seitsmendas raamprogrammis peetakse esmatähtsaks temaatiliste valdkondade arendamist, kuid ka andmete kvaliteedi parandamise eesmärgil tehtavaid teadusuuringuid, milles kasutatakse uuenduslikke meetodeid, sealhulgas modelleerimist, prognoosimist või imputeerimist. Ametliku statistikaga tegeleva teadlaskonna aktiveerimise eesmärgil toetatakse võrgustike loomist. Edendatakse ja lihtsustatakse kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi ametlikku statistikat käsitlevate teadusuuringute tulemuste avaldamist ja kasutamist ning saadud tulemuste rakendamist operatiivtasandil. Ühtlasi tuleb jätkata tööd kasutatavate nomenklatuuride parandamiseks (nt teadus- ja arendustööga tegelevate ettevõttegruppide Euroopa uuringutega) ning ettevõttegruppide registrite üleeuroopalise infrastruktuuri kasutamiseks ja laiendamiseks.

| — | Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus: edendatakse terviklikku lähenemisviisi Euroopa infrastruktuuride arendamisele ja vastava metoodika väljatöötamisele; see lihtsustaks olemasolevate õigusaktide raames teadlaste juurdepääsu anonüümseks muudetud andmetele. |
| --- | --- |

—

Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus: edendatakse terviklikku lähenemisviisi Euroopa infrastruktuuride arendamisele ja vastava metoodika väljatöötamisele; see lihtsustaks olemasolevate õigusaktide raames teadlaste juurdepääsu anonüümseks muudetud andmetele.

XIX   JAOTIS

KESKKOND

Õiguslik raamistik

ELi keskkonnastatistika põhineb nõudmisel kvaliteetsete, ulatuslike, usaldusväärsete ja asjakohaste statistiliste andmete ja näitajate järele, mis aitaksid arendada, rakendada ja jälgida ühenduse keskkonnapoliitikat, eelkõige kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selle temaatilisi strateegiaid, ELi säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia keskkonnaeesmärke ning Cardiffi protsessi, mis tegeleb keskkonnaküsimuste integreerimisega kõigisse poliitikavaldkondadesse. Praegu reguleeritakse õigusaktidega ainult jäätmestatistika (32) ja keskkonnakulude statistika (33) kogumist.

Praegune olukord

Praegu koguvad keskkonnaandmeid Euroopa Keskkonnaagentuur, Teadusuuringute Ühiskeskus, komisjoni keskkonna peadirektoraat ja Eurostat. Need neli asutust on sõlminud tehnilise kokkuleppe vastutuse ja tööülesannete jagunemise kohta, (34) mille tulemusena on loodud keskkonnaandmete keskused. Suurendatakse nimetatud asutuste IT infrastruktuuride koostalitlusvõimet. Keskkonnastatistika raamistikku täiendab tihe koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega (ÜRO, OECD) meetodite (nt käsiraamatud) ja andmete kogumise (Eurostati ja OECD ühine küsimustik) osas.

Esmatähtsaks prioriteediks on temaatiliste strateegiate elluviimiseks vajalike andmete esitamine; sellised strateegiad on näiteks „Jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt”, „Loodusvarade säästev kasutamine” ja „Pestitsiidide säästev kasutamine”; jätkuvalt koostatakse põhilist keskkonnastatistikat ning varustatakse teisi keskkonnaandmete keskusi statistika ja näitajatega vee, õhu, bioloogilise mitmekesisuse, pinnase, metsade ja maakasutuse kohta.

Säästva arengu strateegia majandus- ja keskkonnaosa vaheliste seoste paremaks analüüsimiseks ja kvantifitseerimiseks on vaja edasi arendada arvepidamist, mis hõlmaks nii keskkonna- kui ka majandusnäitajaid. Mõnes keskkonnateabe valdkonnas esineb märkimisväärseid lünki ning see ei ole alati ajakohane. Ainult väikest osa keskkonnastatistikast ja keskkonnaalasest arvepidamisest reguleeritakse ELi õigusaktidega. Tuleks mõelda õigusliku aluse loomise peale ka teistes põhivaldkondades.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

Et suurendada keskkonnastatistika sünergiat ning tõhustada selle planeerimist ja rakendamist, koordineerib 2008.–2012. aastal tööd direktorite keskkonnastatistika ja keskkonnaalase arvepidamise nõupidamine, mille töös osalevad nii ülalnimetatud neljast asutusest koosnev võrgustik kui ka liikmesriigid.

| — | Jäätmete, loodusvarade ja -toodete andmekeskused ning jäätmestatistika ja pestitsiidide määrused (kavandamisel) annavad kvaliteetseid andmeid, mis vastavad temaatiliste strateegiate nõuetele. |
| --- | --- |

—

Jäätmete, loodusvarade ja -toodete andmekeskused ning jäätmestatistika ja pestitsiidide määrused (kavandamisel) annavad kvaliteetseid andmeid, mis vastavad temaatiliste strateegiate nõuetele.

| — | Ühtlustatakse praeguseid keskkonnanäitajaid, töötatakse välja uusi näitajaid ning antakse tehnilist abi ELi tasandi näitajate arvutamiseks ja aruandluskohustuste läbivaatamiseks, et muuta keskkonnaandmete kogumist sihipärasemaks ja suurendada selle kulutasuvust. |
| --- | --- |

—

Ühtlustatakse praeguseid keskkonnanäitajaid, töötatakse välja uusi näitajaid ning antakse tehnilist abi ELi tasandi näitajate arvutamiseks ja aruandluskohustuste läbivaatamiseks, et muuta keskkonnaandmete kogumist sihipärasemaks ja suurendada selle kulutasuvust.

| — | Jätkatakse nii keskkonna- kui ka majandusnäitajaid hõlmava arvepidamise metoodika väljatöötamist ja teaduslikku uurimist ning võetakse kasutusse keskkonnaalase arvepidamise põhimoodulid. |
| --- | --- |

—

Jätkatakse nii keskkonna- kui ka majandusnäitajaid hõlmava arvepidamise metoodika väljatöötamist ja teaduslikku uurimist ning võetakse kasutusse keskkonnaalase arvepidamise põhimoodulid.

| — | Andmelünkade täitmiseks ning keskkonnaandmete ja keskkonnalase arvepidamise õigeaegsemaks muutmiseks jätkatakse hinnangu- ja lähiprognoosimismeetodite täiustamist. |
| --- | --- |

—

Andmelünkade täitmiseks ning keskkonnaandmete ja keskkonnalase arvepidamise õigeaegsemaks muutmiseks jätkatakse hinnangu- ja lähiprognoosimismeetodite täiustamist.

| — | Vajaduse korral töötatakse välja õiguslik alus keskkonnaandmete kogumise põhivaldkondade jaoks, mida praegu ei reguleerita õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral töötatakse välja õiguslik alus keskkonnaandmete kogumise põhivaldkondade jaoks, mida praegu ei reguleerita õigusaktidega.

XX   JAOTIS

ARENGUKOOSTÖÖ

Arengupoliitika edukuse hindamiseks on tugev statistika väga oluline. Seda vajavad arengumaad tõenditel põhineva poliitika väljatöötamiseks. Demokraatia ja õigusriigi tugevdamise ning inimõiguste austamise kontekstis annab statistika märku heast valitsemistavast ja võib aidata head valitsemistava ja läbipaistvust edendada, kui selle koostamisel on järgitud asjakohaseid kvaliteedistandardeid ning on tagatud juurdepääs ametlikule statistikale ja selle avaldamine.

Õiguslik raamistik

Asutamislepingu artikkel 180

Praegune olukord

Arengumaades tuleb teha veel palju tööd statistikaalase suutlikkuse suurendamiseks. Üldeesmärk on ELi välispoliitikavaldkondade toetamine, osutades ELilt abi saavatele riikidele nende statistikaalase suutlikkuse suurendamiseks asjakohast ja sihipärast statistikaalast tehnilist abi. See abi peab olema jätkusuutlik. Seetõttu tuleb teha jõupingutusi statistika muutmiseks riiklike ja piirkondlike arengukavade lahutamatuks osaks.

Selle poliitika kõige olulisem element EÜ arengupoliitikas on kasvav ja selgesõnaline keskendumine vaesuse vähendamisele eeskätt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning eriti Aafrikas. Seetõttu peetakse statistikaalases koostöös üha olulisemaks vaesuse mõõtmist ja järelevalve tugevdamist vaesuse üle, pöörates eriti tähelepanu aastatuhande arengueesmärkide statistilistele näitajatele.

Antakse tehnilist nõu ja abi ELi arenguprogrammide mõju mõõtmiseks ning seoses ELi regionaalarengu programmide statistikaosaga üldse.

Piirkondliku integratsiooni küsimus on programmis jätkuvalt olulisel kohal, kajastades meetmeid, mida riigid ise võtavad oma piirkondlike struktuuride tugevdamiseks. Toetatavad valdkonnad hõlmavad mitmepoolset järelevalvet, rahvamajanduse arvepidamise tõhustamist, hinnastatistikat, põllumajandusstatistikat, loodusvarade ja keskkonnamõju statistikat, väliskaubandust, ettevõtlusstatistikat ja statistikaalast koolitust.

Euroopa statistikasüsteem jätkab ja tõhustab püüdlusi abiandjate (st kahepoolsed ja mitmepoolsed abiandjad) tegevuse kooskõlastamiseks. Selles kontekstis toetavad Eurostat ja liikmesriigid eelkõige OECD arenguabikomitee, ÜRO ja Maailmapanga tööd, mille eesmärk on hinnata arengukoostöö mõju aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. EL osaleb aktiivselt PARIS 21 algatuses. Tehnilises koostöös rõhutatakse eriti kasutajakesksust ning toetatakse mitmeaastaste programmide koostamist.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Suurendatakse statistika nähtavust riiklikes ja piirkondlikes tegevuskavades. |
| --- | --- |

—

Suurendatakse statistika nähtavust riiklikes ja piirkondlikes tegevuskavades.

| — | Võimaluse korral pakutakse tehnilist nõustamist ja teaduslikku tuge statistika arenguprogrammide läbiviimiseks, eriti piirkondlikul tasandil; toetatakse statistilise mõõtmega projekte ning ühtlustatakse statistikat ELilt abi saavates riikides; aidatakse kaasa statistika prioriteetide hindamisele ELi statistikaalase koostöö raames toimuvate tegevuste kavandamisel. |
| --- | --- |

—

Võimaluse korral pakutakse tehnilist nõustamist ja teaduslikku tuge statistika arenguprogrammide läbiviimiseks, eriti piirkondlikul tasandil; toetatakse statistilise mõõtmega projekte ning ühtlustatakse statistikat ELilt abi saavates riikides; aidatakse kaasa statistika prioriteetide hindamisele ELi statistikaalase koostöö raames toimuvate tegevuste kavandamisel.

| — | Erilist tähelepanu pööratakse, võttes arvesse soolisuse mõõdet, vaesuse mõõtmisele ja jälgimisele, sotsiaalsele kaasatusele, keskkonna jätkusuutlikkusele ja aastatuhande arengueesmärkide näitajatele. |
| --- | --- |

—

Erilist tähelepanu pööratakse, võttes arvesse soolisuse mõõdet, vaesuse mõõtmisele ja jälgimisele, sotsiaalsele kaasatusele, keskkonna jätkusuutlikkusele ja aastatuhande arengueesmärkide näitajatele.

XXI   JAOTIS

MAJANDUS-, FINANTS- JA TEHNILINE KOOSTÖÖ KOLMANDATE RIIKIDEGA

Õiguslik raamistik

Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 1279/96 abi andmise kohta uutele iseseisvunud riikidele ja Mongooliale majanduse ümberkujundamiseks ja taastamiseks; (35) komisjoni 9. detsembri 2004. aasta teatis nõukogule Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta.

Praegune olukord

Euroopa naabruspoliitikaga seotud riikidega tehtava statistilise koostöö eesmärgiks on nende riikide statistiliste süsteemide arendamine, pidades seejuures silmas ka ELi nõuetele vastava ühtlustatud põhiandmete koostamist valdkondades, kus ELi poliitika seda nõuab. Statistilist abi nendele riikidele rakendatakse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi kaudu.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

| — | Kõige olulisem on arendada selliseid valdkondi nagu majandusstatistika, rahvamajanduse arvepidamine ja hinnastatistika, väliskaubanduse statistika, sisserändestatistika ja sotsiaalne statistika. Lisaks tuleks poliitika väljatöötamisse üha suuremal määral kaasata ka muude sektorite statistika, näiteks energia- ja keskkonnastatistika, ja laiemas plaanis ka säästva arengu näitajad. |
| --- | --- |

—

Kõige olulisem on arendada selliseid valdkondi nagu majandusstatistika, rahvamajanduse arvepidamine ja hinnastatistika, väliskaubanduse statistika, sisserändestatistika ja sotsiaalne statistika. Lisaks tuleks poliitika väljatöötamisse üha suuremal määral kaasata ka muude sektorite statistika, näiteks energia- ja keskkonnastatistika, ja laiemas plaanis ka säästva arengu näitajad.

| — | Koostöö eesmärk on ka riiklike statistikaasutuste institutsioonilise suutlikkuse ning institutsioonidevahelise koostöö loomine ja suurendamine. |
| --- | --- |

—

Koostöö eesmärk on ka riiklike statistikaasutuste institutsioonilise suutlikkuse ning institutsioonidevahelise koostöö loomine ja suurendamine.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

(2)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.

(3)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 23. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 602/2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10).

(4)  Isikute vaba liikumist käsitletakse IV jaotises.

(5)  ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

(6)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 17.

(7)  EÜ asutamislepingu IV jaotises ei ole ette nähtud meetmete vastuvõtmist politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades, kuid seda käsitletakse Euroopa Liidu lepingu VI jaotises. Nimetatud meetmeid käsitletakse käesoleva dokumendi IV jaotises, sest nii migratsioonipoliitika kui ka politsei-/õigusalane koostöö on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonda kuuluvad küsimused.

(8)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

(9)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.

(10)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(11)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

(12)  EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(13)  EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(14)  ELT L 124, 27.4.2004, lk 1.

(15)  EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(16)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

(17)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

(18)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

(19)  EÜT L 14, 17.1.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

(20)  ELT L 7, 13.1.2004, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

(21)  ELT L 267, 14.8.2004, lk 32. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 973/2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

(22)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 49. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

(23)  EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/110/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 418).

(24)  EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/394/EÜ (ELT L 148, 9.6.2007, lk 11).

(25)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

(26)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 105/2007 (ELT L 39, 10.2.2007, lk 1).

(27)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

(28)  ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

(29)  ELT L 118, 23.4.2004, lk 23. Otsust on viimati muudetud komisjoni määrusega nr 973/2007.

(30)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(31)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

(33)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97.

(34)  14. novembri 2005. aasta tehniline kokkulepe keskkonnaandmete keskuste loomise kohta, mille on sõlminud neli ühenduse asutust, kes tegelevad keskkonnaaruandlusega ja andmete avaldamisega.

(35)  EÜT L 165, 4.7.1996, lk 1.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/44

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2007,

Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga ühenduses 2004. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2008. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ

(2007/872/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. aprilli 1992. aasta direktiivi 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ette nähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2003. aasta otsust 2003/894/EÜ, millega sätestatakse liikide Prunus persica (L.) Batsch, Malus Mill. ja Rubus idaeus L. paljundus- ja istutusmaterjali ühenduse võrdluskatsete kord vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2003/894/EÜ on sätestatud liigi Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2004–2008 vastavalt direktiivile 92/34/EMÜ. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2003/894/EÜ on sätestatud liigi Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2004–2008 vastavalt direktiivile 92/34/EMÜ.

| (2) | Aastatel 2004–2007 tehtud katseid tuleb jätkata 2008. aastal, |
| --- | --- |

(2)

Aastatel 2004–2007 tehtud katseid tuleb jätkata 2008. aastal,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühenduses 2004. aastal alustatud võrdluskatseid liigi Malus Mill. paljundus- ja istutusmaterjaliga jätkatakse 2008. aastal vastavalt otsusele 2003/894/EÜ.

Brüssel, 18. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 157, 10.6.1992, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/776/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 48).

1

(2)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 88.

2

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/45

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2007,

millega kiidetakse heaks Bulgaaria esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6353 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(2007/873/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahva tervisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahva tervisele.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) on kehtestatud ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) on kehtestatud ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil.

| (3) | Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (4) | Bulgaaria on esitanud oma riikliku programmi salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria on esitanud oma riikliku programmi salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades.

| (5) | Leiti, et Bulgaaria esitatud programm on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Leiti, et Bulgaaria esitatud programm on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (6) | Seepärast tuleks Bulgaaria esitatud riiklik kontrolliprogramm heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks Bulgaaria esitatud riiklik kontrolliprogramm heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bulgaaria esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2008.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 18. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1237/2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 5).

1

(2)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1168/2006 (ELT L 211, 1.8.2006, lk 4).

2

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/46

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2007,

millega kiidetakse heaks Rumeenia esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6354 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(2007/874/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjakohastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahva tervisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjakohastes etappides ja eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahva tervisele.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) kehtestati ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1003/2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003, (2) kehtestati ühenduse eesmärk kõikide rahvatervise seisukohast oluliste salmonella serotüüpide esinemissageduse vähendamiseks liigi Gallus gallus aretuskarjades esmatootmistasandil.

| (3) | Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

Selle eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid kehtestama programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades ning esitama need komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (4) | Rumeenia on esitanud oma riikliku programmi salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades. |
| --- | --- |

(4)

Rumeenia on esitanud oma riikliku programmi salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades.

| (5) | Rumeenia esitatud programm on leitud olevat kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Rumeenia esitatud programm on leitud olevat kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega ning eelkõige määrusega (EÜ) nr 2160/2003.

| (6) | Seepärast tuleks Rumeenia esitatud riiklik kontrolliprogramm heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks Rumeenia esitatud riiklik kontrolliprogramm heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rumeenia esitatud riiklik programm salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus aretuskarjades kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 18. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1237/2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 5).

1

(2)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1168/2006 (ELT L 211, 1.8.2006, lk 4).

2

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/48

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2007,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 2119/98/EÜ ja komisjoni otsust 2000/96/EÜ nendes otsustes loetletud nakkushaiguste osas

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6355 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/875/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (1) eriti selle artikli 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega nr 2119/98/EÜ on ette nähtud ühenduse tasandil võrgustiku loomine selleks, et edendada koostööd ja tegevuse kooskõlastamist seoses teatavate nimetatud otsuses osutatud nakkushaiguste profülaktika ja tõrjega. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega nr 2119/98/EÜ on ette nähtud ühenduse tasandil võrgustiku loomine selleks, et edendada koostööd ja tegevuse kooskõlastamist seoses teatavate nimetatud otsuses osutatud nakkushaiguste profülaktika ja tõrjega.

| (2) | Komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuses 2000/96/EÜ (nakkushaiguste kohta, mida ühenduse võrgustik peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 2119/98/EÜ alusel järk-järgult hõlmama) (2) on loetletud teatavad nakkushaigused, mis tuleks hõlmata otsusega nr 2119/98/EÜ loodud ühenduse epidemioloogilise seirevõrgustikuga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsuses 2000/96/EÜ (nakkushaiguste kohta, mida ühenduse võrgustik peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 2119/98/EÜ alusel järk-järgult hõlmama) (2) on loetletud teatavad nakkushaigused, mis tuleks hõlmata otsusega nr 2119/98/EÜ loodud ühenduse epidemioloogilise seirevõrgustikuga.

| (3) | Viimasel ajal on esinenud uusi nakkushaigusi ja leitud uusi mikroorganisme, mis võivad ohustada inimeste tervist. 2003. aastast alates on esinenud ägedat respiratoorset sündroomi (SARS), mida peetakse suureks ohuks inimeste tervisele. Suure ja väikese patogeensusega linnugripiviirused on inimestele väga ohtlikud ja võivad areneda gripipandeemiaks. Üha enam Euroopa Liidu liikmesriike ja väljaspool Euroopat asuvaid riike on viimasel ajal teatanud inimestel esinevast lääneniiluse viirusnakkusest, mis kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele. Inimestele levib nakkus peamiselt sääsehammustuste kaudu, kuid on teada juhtumeid nakatumisest vereülekandel ja organite siirdamisel ning levikul läbi platsenta. |
| --- | --- |

(3)

Viimasel ajal on esinenud uusi nakkushaigusi ja leitud uusi mikroorganisme, mis võivad ohustada inimeste tervist. 2003. aastast alates on esinenud ägedat respiratoorset sündroomi (SARS), mida peetakse suureks ohuks inimeste tervisele. Suure ja väikese patogeensusega linnugripiviirused on inimestele väga ohtlikud ja võivad areneda gripipandeemiaks. Üha enam Euroopa Liidu liikmesriike ja väljaspool Euroopat asuvaid riike on viimasel ajal teatanud inimestel esinevast lääneniiluse viirusnakkusest, mis kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele. Inimestele levib nakkus peamiselt sääsehammustuste kaudu, kuid on teada juhtumeid nakatumisest vereülekandel ja organite siirdamisel ning levikul läbi platsenta.

| (4) | Seetõttu tuleb täiendada otsuste nr 2119/98/EÜ ja 2000/96/EÜ lisasid, et hõlmata ka ägedat respiratoorset sündroomi (SARS), inimestel esinevat linnugripiviirust ja lääneniiluse viirust. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb täiendada otsuste nr 2119/98/EÜ ja 2000/96/EÜ lisasid, et hõlmata ka ägedat respiratoorset sündroomi (SARS), inimestel esinevat linnugripiviirust ja lääneniiluse viirust.

| (5) | Uued tervishoiueeskirjad (2005) jõustusid 16. juunil 2007 ja need ei piirdu üksnes erihaigustega, vaid hõlmavad kõiki rahvusvahelise tähtsusega tervishoiualaseid hädaolukordi, mis on kindlaks tehtud kõnealuste eeskirjade 2. lisas sätestatud meetodi abil. Seepärast tuleb otsuse nr 2119/98/EÜ lisa muuta. |
| --- | --- |

(5)

Uued tervishoiueeskirjad (2005) jõustusid 16. juunil 2007 ja need ei piirdu üksnes erihaigustega, vaid hõlmavad kõiki rahvusvahelise tähtsusega tervishoiualaseid hädaolukordi, mis on kindlaks tehtud kõnealuste eeskirjade 2. lisas sätestatud meetodi abil. Seepärast tuleb otsuse nr 2119/98/EÜ lisa muuta.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse nr 2119/98/EÜ artikli 7 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse nr 2119/98/EÜ artikli 7 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 2119/98/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2000/96/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50. Otsust on muudetud otsusega 2003/542/EÜ (ELT L 185, 24.7.2003, lk 55).

2

---

I LISA

Otsuse nr 2119/98/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Kaheksas taane asendatakse järgmisega:






  „— | Nakkushaigused, mille puhul on rahvusvahelise tähtsusega hädaolukorra tekkimise oht, mis on kindlaks tehtud rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade 2. lisa kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Kaheksas taane asendatakse järgmisega:

„—

Nakkushaigused, mille puhul on rahvusvahelise tähtsusega hädaolukorra tekkimise oht, mis on kindlaks tehtud rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade 2. lisa kohaselt.”

| 2. | Viimane taane asendatakse järgmisega:






  „— | vektorputukate põhjustatud haigused |
| --- | --- | --- |

2.

Viimane taane asendatakse järgmisega:

„—

vektorputukate põhjustatud haigused

| — | zoonootilised haigused |
| --- | --- |

—

zoonootilised haigused

| — | muud inimeste tervise seisukohalt tähtsad haigused, kaasa arvatud tahtlikult levitatavad nakkushaigused.” |
| --- | --- |

—

muud inimeste tervise seisukohalt tähtsad haigused, kaasa arvatud tahtlikult levitatavad nakkushaigused.”

---

II LISA

Otsuse 2000/96/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | punktis 2.5.2 lisatakse järgmised terminid:
  „äge respiratoorne sündroom”; |
| --- | --- |

1.

punktis 2.5.2 lisatakse järgmised terminid:

„äge respiratoorne sündroom”;

| 2. | punktis 2.5.3 lisatakse järgmised terminid:
  „inimeste linnugripp”;
  „lääneniiluse viirus”. |
| --- | --- |

2.

punktis 2.5.3 lisatakse järgmised terminid:

„inimeste linnugripp”;

„lääneniiluse viirus”.

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/50

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2007/25/EÜ, et pikendada selle kohaldamisaega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6395 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/876/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta otsust 2007/25/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga ja omanikega kaasas olevate lemmiklindude liikumisega ühendusse, (2) kohaldatakse 31. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta otsust 2007/25/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga ja omanikega kaasas olevate lemmiklindude liikumisega ühendusse, (2) kohaldatakse 31. detsembrini 2007.

| (2) | Ikka veel avastatakse teatavates Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) liikmesriikides kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud linnugripi puhanguid. Haigust ei suudeta seega veel ohjeldada. Lisaks esineb jätkuvalt eri riikides üle kogu maailma juhtumeid, kus tiheda kokkupuute tõttu nakatunud lindudega on inimesed haigestunud või isegi surnud. |
| --- | --- |

(2)

Ikka veel avastatakse teatavates Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) liikmesriikides kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud linnugripi puhanguid. Haigust ei suudeta seega veel ohjeldada. Lisaks esineb jätkuvalt eri riikides üle kogu maailma juhtumeid, kus tiheda kokkupuute tõttu nakatunud lindudega on inimesed haigestunud või isegi surnud.

| (3) | Et ära hoida linnugripi viiruse levimist kolmandatest riikidest ühenduse territooriumile toodavate kodulindude kaudu, on asjakohane pikendada otsuse 2007/25/EÜ kohaldamisaega 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(3)

Et ära hoida linnugripi viiruse levimist kolmandatest riikidest ühenduse territooriumile toodavate kodulindude kaudu, on asjakohane pikendada otsuse 2007/25/EÜ kohaldamisaega 31. detsembrini 2008.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2007/25/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2007/25/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/25/EÜ artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2007” kuupäevaga „31. detsember 2008”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 245/2007 (ELT L 73, 13.3.2007, lk 9).

1

(2)  ELT L 8, 13.1.2007, lk 29.

2

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/51

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2007,

taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemisel Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome tehtud kulutuste katmiseks 2007. aastaks ettenähtud ühenduse rahalise toetuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6405 all)

(Ainult hollandi-, prantsus-, rootsi-, saksa- ja soomekeelne tekst on autentsed)

(2007/877/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2000/29/EÜ võib anda liikmesriikidele ühenduse rahalist toetust nende kulutuste katmiseks, mis on otseselt seotud kolmandatest riikidest või teistelt ühenduse aladelt sissetoodud kahjulike organismide likvideerimiseks või, kui see ei ole võimalik, nende leviku piiramiseks võetud või kavandatud vajalike meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2000/29/EÜ võib anda liikmesriikidele ühenduse rahalist toetust nende kulutuste katmiseks, mis on otseselt seotud kolmandatest riikidest või teistelt ühenduse aladelt sissetoodud kahjulike organismide likvideerimiseks või, kui see ei ole võimalik, nende leviku piiramiseks võetud või kavandatud vajalike meetmetega.

| (2) | Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Soome on kehtestanud tegevusprogrammi selliste oma territooriumile toodud organismide likvideerimiseks, mis on taimedele kahjulikud. Kõnealustes programmides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Soome on taotlenud kõnealuste programmide jaoks ühenduse rahalise toetuse eraldamist direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud tähtaja jooksul vastavalt komisjoni 14. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1040/2002, milles sätestatakse ühenduse fütosanitaarkontrolliks ettenähtud rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2051/97. (2) |
| --- | --- |

(2)

Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Soome on kehtestanud tegevusprogrammi selliste oma territooriumile toodud organismide likvideerimiseks, mis on taimedele kahjulikud. Kõnealustes programmides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Soome on taotlenud kõnealuste programmide jaoks ühenduse rahalise toetuse eraldamist direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud tähtaja jooksul vastavalt komisjoni 14. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1040/2002, milles sätestatakse ühenduse fütosanitaarkontrolliks ettenähtud rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2051/97. (2)

| (3) | Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida ning jõuda järeldusele, et direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 23 sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. Järelikult on asjakohane anda ühenduse toetust kõnealuste programmidega seotud kulutuste katmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida ning jõuda järeldusele, et direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 23 sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. Järelikult on asjakohane anda ühenduse toetust kõnealuste programmidega seotud kulutuste katmiseks.

| (4) | Ühenduse rahaline toetus võib katta kuni 50 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kulutustest. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 23 lõike 5 kolmandale lõigule tuleks siiski vähendada ühenduse rahalise toetuse osakaalu Saksamaa esitatud programmi ja osaliselt ka Madalmaade programmi puhul, kuna nende liikmesriikide esitatud programmile on juba antud ühenduse toetust Saksamaa puhul komisjoni otsuse 2006/885/EÜ (3) ja Madalmaade puhul otsuse 2005/789/EÜ (4) alusel. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse rahaline toetus võib katta kuni 50 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kulutustest. Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 23 lõike 5 kolmandale lõigule tuleks siiski vähendada ühenduse rahalise toetuse osakaalu Saksamaa esitatud programmi ja osaliselt ka Madalmaade programmi puhul, kuna nende liikmesriikide esitatud programmile on juba antud ühenduse toetust Saksamaa puhul komisjoni otsuse 2006/885/EÜ (3) ja Madalmaade puhul otsuse 2005/789/EÜ (4) alusel.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 24 teeb komisjon kindlaks, kas asjaomase kahjuliku organismi sissetoomise põhjuseks on olnud ebapiisavad uuringud või kontrollimised ning võtab selle tõendamisest tulenevatele järeldustele vastavad meetmed. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 24 teeb komisjon kindlaks, kas asjaomase kahjuliku organismi sissetoomise põhjuseks on olnud ebapiisavad uuringud või kontrollimised ning võtab selle tõendamisest tulenevatele järeldustele vastavad meetmed.

| (6) | Kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) artikli 3 lõike 2 punktiga a rahastatakse taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Kõnealuste meetmete finantskontrolli suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määruse artikleid 9, 36 ja 37. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) artikli 3 lõike 2 punktiga a rahastatakse taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Kõnealuste meetmete finantskontrolli suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määruse artikleid 9, 36 ja 37.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks ühenduse rahalise toetuse eraldamine 2007. aastaks, et katta Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaade ja Soome tehtud kulutused, mis on seotud direktiivi 2000/29/EÜ artikli 23 lõikes 2 nimetatud ja käesoleva otsuse lisas loetletud likvideerimisprogrammide raames asjaomaste organismide vastu võitlemisel võetud vajalike meetmetega.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud rahalise toetuse kogusumma on 694 273 eurot.

2.   Ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad iga programmi kohta on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse lisas kindlaksmääratud ühenduse rahalist toetust makstakse järgmistel tingimustel:

| a) | võetud meetmete tõendamiseks on esitatud asjakohased dokumendid määruses (EÜ) nr 1040/2002 sätestatud korras; |
| --- | --- |

a)

võetud meetmete tõendamiseks on esitatud asjakohased dokumendid määruses (EÜ) nr 1040/2002 sätestatud korras;

| b) | asjaomane liikmesriik on komisjonile esitanud rahalise toetuse väljamakse taotluse määruse (EÜ) nr 1040/2002 artiklis 5 sätestatud korras. |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on komisjonile esitanud rahalise toetuse väljamakse taotluse määruse (EÜ) nr 1040/2002 artiklis 5 sätestatud korras.

Rahalise toetuse maksmine ei piira direktiivi 2000/29/EÜ artikli 24 raames komisoni teostatavaid kontrollimisi.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Prantsusmaa Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile ja Soome Vabariigile.

Brüssel, 19. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 51).

1

(2)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 38. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) 738/2005 (ELT L 122, 14.5.2005, lk 17).

2

(3)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 43.

3

(4)  ELT L 296, 12.11.2005, lk 42.

4

(5)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1437/2007 (ELT L 322, 7.12.2007, lk 1).

5

---

LISA

LIKVIDEERIMISPROGRAMMID

Selgitus:

a= Likvideerimisprogrammi rakendusaasta.

I   JAOTIS

Programmid, mille puhul ühenduse rahaline toetus on 50 % tingimustele vastavatest kulutustest.

| Liikmesriik | Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse | Nakatunud taimed | Aasta | Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused
  (eurodes) | Ühenduse toetuse ülemmäär (eurodes) programmi kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Diabrotica virgifera | Mais | 2005 ja 2006 | 67 331 | 33 665 |
| Soome | Bemisia tabaci | Euphorbia pulcherrima | 2006 ja 2007 | 109 262 | 54 631 |
| Prantsusmaa | Diabrotica virgifera | Mais | 2005 ja 2006 | 871 548 | 435 774 |
| Madalmaad | Diabrotica virgifera | Mais | 2005 | 282 557 | 141 278 |

Liikmesriik

Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse

Nakatunud taimed

Aasta

Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused

(eurodes)

Ühenduse toetuse ülemmäär (eurodes) programmi kohta

Belgia

Diabrotica virgifera

Mais

2005 ja 2006

67 331

33 665

Soome

Bemisia tabaci

Euphorbia pulcherrima

2006 ja 2007

109 262

54 631

Prantsusmaa

Diabrotica virgifera

Mais

2005 ja 2006

871 548

435 774

Madalmaad

Diabrotica virgifera

Mais

2005

282 557

141 278

II   JAOTIS

Programmid, mille puhul ühenduse rahaline toetus varieerub sõltuvalt vähendamise kohaldamisest

| Liikmesriik | Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse | Nakatunud taimed | Aasta | a | Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused
  (eurodes) | Määr
  (%) | Ühenduse toetuse ülemmäär
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | Anoplophora glabripennis | Mitut liiki puud | 2006 | 3 | 26 950 | 45 | 12 127 |
| Madalmaad | Diabrotica virgifera | Mais | 2005
  (Alsmeeri piirkond) | 3 | 37 330 | 45 | 16 798 |

Liikmesriik

Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse

Nakatunud taimed

Aasta

a

Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused

(eurodes)

Määr

(%)

Ühenduse toetuse ülemmäär

(eurodes)

Saksamaa

Anoplophora glabripennis

Mitut liiki puud

2006

3

26 950

45

12 127

Madalmaad

Diabrotica virgifera

Mais

2005

(Alsmeeri piirkond)

3

37 330

45

16 798

| Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes) | 694 273 |
| --- | --- |

Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes)

694 273

---

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/54

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal, Poolas ja Ühendkuningriigis

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6802 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/878/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 63 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (4) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (4) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Poolas ja Saksamaal on otsust 2006/415/EÜ muudetud komisjoni otsusega 2007/785/EÜ, (5) 2007/816/EÜ, (6) 2007/838/EÜ, (7) otsusega 2007/844/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Poolas ja Saksamaal on otsust 2006/415/EÜ muudetud komisjoni otsusega 2007/785/EÜ, (5) 2007/816/EÜ, (6) 2007/838/EÜ, (7) otsusega 2007/844/EÜ.

| (3) | Poola ja Saksamaa poolt otsuse 2006/415/EÜ alusel võetud kaitsemeetmed, sealhulgas kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud A- ja B-piirkondade kehtestamine, on nüüdseks toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(3)

Poola ja Saksamaa poolt otsuse 2006/415/EÜ alusel võetud kaitsemeetmed, sealhulgas kõnealuse otsuse artiklis 4 sätestatud A- ja B-piirkondade kehtestamine, on nüüdseks toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames läbi vaadatud.

| (4) | Saksamaa suhtes võetud kaitsemeetmeid võib kinnitada. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa suhtes võetud kaitsemeetmeid võib kinnitada.

| (5) | Kuna Poolas on esinenud edasisi haiguspuhanguid, tuleb A-piirkonna piire ja meetmete kestust muuta, et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Poolas on esinenud edasisi haiguspuhanguid, tuleb A-piirkonna piire ja meetmete kestust muuta, et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda.

| (6) | Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et liikmesriigis valitseva positiivse olukorra tõttu seoses haigusega on kõik kontrollimeetmed alatüüpi H5N1 kuuluva kõrgpatogeense linnugripi suhtes nende territooriumil 19. detsembriks 2007 lõpetatud ja seetõttu ei ole selles liikmesriigis enam vaja kehtestada A- ja B-piirkondi vastavalt otsuse 2006/415/EÜ artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et liikmesriigis valitseva positiivse olukorra tõttu seoses haigusega on kõik kontrollimeetmed alatüüpi H5N1 kuuluva kõrgpatogeense linnugripi suhtes nende territooriumil 19. detsembriks 2007 lõpetatud ja seetõttu ei ole selles liikmesriigis enam vaja kehtestada A- ja B-piirkondi vastavalt otsuse 2006/415/EÜ artikli 4 lõikele 2.

| (7) | Selguse huvides tuleks otsuse 2006/415/EÜ lisa tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks otsuse 2006/415/EÜ lisa tervikuna asendada.

| (8) | Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33); parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/844/EÜ (ELT L 332, 18.12.2007, lk 101).

4

(5)  ELT L 316, 4.12.2007, lk 62.

5

(6)  ELT L 326, 12.12.2007, lk 32.

6

(7)  ELT L 330, 15.12.2007, lk 51.

7

---

LISA

„LISA

A   OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud A-piirkond:

| ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | 10 km vöönd, mis on kehtestatud Großwoltersdorfi ümber, k.a järgmised omavalitsusüksused tervikuna või osaliselt: | 15.1.2008 |
| Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |
| Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| 10 km vöönd, mis on kehtestatud Bensdorf ümber, k.a järgmised omavalitsusüksused tervikuna või osaliselt: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck |
| PL | POOLA | MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Ohustatud tsoon: | Brudzeń Duży omavalitsusüksus: | Główina |

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii)

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

10 km vöönd, mis on kehtestatud Großwoltersdorfi ümber, k.a järgmised omavalitsusüksused tervikuna või osaliselt:

15.1.2008

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

10 km vöönd, mis on kehtestatud Bensdorf ümber, k.a järgmised omavalitsusüksused tervikuna või osaliselt:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck

PL

POOLA

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

PŁOCKI

01419

Ohustatud tsoon:

Brudzeń Duży omavalitsusüksus:

Główina

| | Gorzechówko |
| --- | --- |

Gorzechówko

| | Gorzechowo |
| --- | --- |

Gorzechowo

| | Myśliborzyce |
| --- | --- |

Myśliborzyce

| | Rembielin |
| --- | --- |

Rembielin

| | Rokicie |
| --- | --- |

Rokicie

| | Siecień |
| --- | --- |

Siecień

| | Siecień Rumunki |
| --- | --- |

Siecień Rumunki

| | Strupczewo Duże |
| --- | --- |

Strupczewo Duże

| | Uniejewo |
| --- | --- |

Uniejewo

| | Więcławice |
| --- | --- |

Więcławice

| | Nowy Duninówi omavalitsusüksus: | Karolewo |
| --- | --- | --- |

Nowy Duninówi omavalitsusüksus:

Karolewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowy Duninów |
| --- | --- |

Nowy Duninów

16.1.2008

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Ohustatud tsoon:

Bieżuńi omavalitsusüksus:

| | Bieżuń |
| --- | --- |

Bieżuń

| | Dźwierzno |
| --- | --- |

Dźwierzno

| | Karniszyn |
| --- | --- |

Karniszyn

| | Karniszyn Parcele |
| --- | --- |

Karniszyn Parcele

| | Kobyla Łąka |
| --- | --- |

Kobyla Łąka

| | Kocewo |
| --- | --- |

Kocewo

| | Myślin |
| --- | --- |

Myślin

| | Sadłowo |
| --- | --- |

Sadłowo

| | Sadłowo Parcele |
| --- | --- |

Sadłowo Parcele

| | Strzeszewo |
| --- | --- |

Strzeszewo

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Ohustatud tsoon:

Włocławeki omavalitsusüksus:

| | Skoki Duże |
| --- | --- |

Skoki Duże

| | Skoki Małe |
| --- | --- |

Skoki Małe

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

ELBLĄSKI

02804

Ohustatud tsoon:

Godkowo omavalitsusüksus:

| | Dąbkowo |
| --- | --- |

Dąbkowo

| | Krykajny |
| --- | --- |

Krykajny

| | Łępno |
| --- | --- |

Łępno

| | Nowe Wikrowo |
| --- | --- |

Nowe Wikrowo

| | Olkowo |
| --- | --- |

Olkowo

| | Piskajny |
| --- | --- |

Piskajny

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

OSTRÓDZKI

02815

Ohustatud tsoon:

Miłakowo omavalitsusüksus:

| | Głodówko |
| --- | --- |

Głodówko

| | Pawełki |
| --- | --- |

Pawełki

| | Biernatki |
| --- | --- |

Biernatki

| | Rycerzewo |
| --- | --- |

Rycerzewo

| | Polkajny |
| --- | --- |

Polkajny

| | Stolno |
| --- | --- |

Stolno

| | Klugajny |
| --- | --- |

Klugajny

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

PŁOCKI

01419

Järelevalvetsoon:

| | Brudzeń Duży omavalitsusüksus: | Bądkowo |
| --- | --- | --- |

Brudzeń Duży omavalitsusüksus:

Bądkowo

| | Bądkowo Jeziorne |
| --- | --- |

Bądkowo Jeziorne

| | Bądkowo Kościelne |
| --- | --- |

Bądkowo Kościelne

| | Bądkowo Podlasie |
| --- | --- |

Bądkowo Podlasie

| | Bądkowo Rochny |
| --- | --- |

Bądkowo Rochny

| | Biskupice |
| --- | --- |

Biskupice

| | Brudzeń Duży |
| --- | --- |

Brudzeń Duży

| | Brudzeń Mały |
| --- | --- |

Brudzeń Mały

| | Cegielnia |
| --- | --- |

Cegielnia

| | Cierszewo |
| --- | --- |

Cierszewo

| | Izabelin |
| --- | --- |

Izabelin

| | Janoszyce |
| --- | --- |

Janoszyce

| | Karwosieki Cholewice |
| --- | --- |

Karwosieki Cholewice

| | Kłobukowo |
| --- | --- |

Kłobukowo

| | Krzyżanowo |
| --- | --- |

Krzyżanowo

| | Lasotki |
| --- | --- |

Lasotki

| | Murzynowo |
| --- | --- |

Murzynowo

| | Noskowice |
| --- | --- |

Noskowice

| | Parzeń |
| --- | --- |

Parzeń

| | Parzeń Janówek |
| --- | --- |

Parzeń Janówek

| | Patrze |
| --- | --- |

Patrze

| | Radotki |
| --- | --- |

Radotki

| | Robertowo |
| --- | --- |

Robertowo

| | Sikórz |
| --- | --- |

Sikórz

| | Sobowo |
| --- | --- |

Sobowo

| | Suchodół |
| --- | --- |

Suchodół

| | Turza Mała |
| --- | --- |

Turza Mała

| | Turza Wielka |
| --- | --- |

Turza Wielka

| | Wincentowo |
| --- | --- |

Wincentowo

| | Winnica |
| --- | --- |

Winnica

| | Zdziębórz |
| --- | --- |

Zdziębórz

| | Żerniki |
| --- | --- |

Żerniki

| | Stara Biała omavalitsusüksus: | Brwilno Górne |
| --- | --- | --- |

Stara Biała omavalitsusüksus:

Brwilno Górne

| | Kobierniki |
| --- | --- |

Kobierniki

| | Kowalewko |
| --- | --- |

Kowalewko

| | Ludwikowo |
| --- | --- |

Ludwikowo

| | Mańkowo |
| --- | --- |

Mańkowo

| | Maszewo Duże |
| --- | --- |

Maszewo Duże

| | Srebrna |
| --- | --- |

Srebrna

| | Ulaszewo |
| --- | --- |

Ulaszewo

| | Wyszyna |
| --- | --- |

Wyszyna

| | Nowy Duninówi omavalitsusüksus: | Brwilno Dolne |
| --- | --- | --- |

Nowy Duninówi omavalitsusüksus:

Brwilno Dolne

| | Brzezinna Góra |
| --- | --- |

Brzezinna Góra

| | Duninów Duży |
| --- | --- |

Duninów Duży

| | Grodziska |
| --- | --- |

Grodziska

| | Jeżowo |
| --- | --- |

Jeżowo

| | Kamion |
| --- | --- |

Kamion

| | Kobyla Góra |
| --- | --- |

Kobyla Góra

| | Środoń |
| --- | --- |

Środoń

| | Stary Duninów |
| --- | --- |

Stary Duninów

| | Studzianka |
| --- | --- |

Studzianka

| | Wola Brwileńska |
| --- | --- |

Wola Brwileńska

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

SIERPECKI

01427

Järelevalvetsoon:

| | Mochowo omavalitsusüksus: | Będorzyn |
| --- | --- | --- |

Mochowo omavalitsusüksus:

Będorzyn

| | Grodnia |
| --- | --- |

Grodnia

| | Łukoszyn |
| --- | --- |

Łukoszyn

| | Łukoszyno Biki |
| --- | --- |

Łukoszyno Biki

| | Rościszewo omavalitsusüksus: | Lipniki |
| --- | --- | --- |

Rościszewo omavalitsusüksus:

Lipniki

| | Ostrów |
| --- | --- |

Ostrów

| | Polik |
| --- | --- |

Polik

| | Rzeszotary Nowe |
| --- | --- |

Rzeszotary Nowe

| | Rzeszotary Zawady |
| --- | --- |

Rzeszotary Zawady

| | Września |
| --- | --- |

Września

| | Zawidzi omavalitsusüksus: | Jaworowo Kolonia |
| --- | --- | --- |

Zawidzi omavalitsusüksus:

Jaworowo Kolonia

| | Jaworowo Kłódź |
| --- | --- |

Jaworowo Kłódź

| | Jaworowo Lipa Jaworowo |
| --- | --- |

Jaworowo Lipa Jaworowo

| | Próchniatka |
| --- | --- |

Próchniatka

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Järelevalvetsoon:

| | Bieżuńi omavalitsusüksus | Adamowo |
| --- | --- | --- |

Bieżuńi omavalitsusüksus

Adamowo

| | Bielawy Gołuskie |
| --- | --- |

Bielawy Gołuskie

| | Dąbrówki |
| --- | --- |

Dąbrówki

| | Gołuszyn |
| --- | --- |

Gołuszyn

| | Mak |
| --- | --- |

Mak

| | Małocin |
| --- | --- |

Małocin

| | Pełki |
| --- | --- |

Pełki

| | Pozga |
| --- | --- |

Pozga

| | Sławęcin |
| --- | --- |

Sławęcin

| | Stanisławowo |
| --- | --- |

Stanisławowo

| | Stawiszyn Łaziska |
| --- | --- |

Stawiszyn Łaziska

| | Stawiszyn Zwalewo |
| --- | --- |

Stawiszyn Zwalewo

| | Trzaski |
| --- | --- |

Trzaski

| | Wilewo |
| --- | --- |

Wilewo

| | Władysławowo |
| --- | --- |

Władysławowo

| | Żuromini omavalitsusüksus: | Będzymin |
| --- | --- | --- |

Żuromini omavalitsusüksus:

Będzymin

| | Chamsk |
| --- | --- |

Chamsk

| | Dębsk |
| --- | --- |

Dębsk

| | Franciszkowo |
| --- | --- |

Franciszkowo

| | Kruszewo |
| --- | --- |

Kruszewo

| | Młudzyno |
| --- | --- |

Młudzyno

| | Olszew |
| --- | --- |

Olszew

| | Poniatowo |
| --- | --- |

Poniatowo

| | Żuromin |
| --- | --- |

Żuromin

| | Lutocini omavalitsusüksus: | Chromakowo |
| --- | --- | --- |

Lutocini omavalitsusüksus:

Chromakowo

| | Elżbiecin |
| --- | --- |

Elżbiecin

| | Felcyn |
| --- | --- |

Felcyn

| | Jonne |
| --- | --- |

Jonne

| | Lutocin |
| --- | --- |

Lutocin

| | Mojnowo |
| --- | --- |

Mojnowo

| | Nowy Przeradz |
| --- | --- |

Nowy Przeradz

| | Obręb |
| --- | --- |

Obręb

| | Parlin |
| --- | --- |

Parlin

| | Przeradz Mały |
| --- | --- |

Przeradz Mały

| | Przeradz Wielki |
| --- | --- |

Przeradz Wielki

| | Seroki |
| --- | --- |

Seroki

| | Swojęcin |
| --- | --- |

Swojęcin

| | Zimolza |
| --- | --- |

Zimolza

| | Siemiątkowo omavalitsusüksus: | Antoniewo |
| --- | --- | --- |

Siemiątkowo omavalitsusüksus:

Antoniewo

| | Dzieczewo |
| --- | --- |

Dzieczewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowopole |
| --- | --- |

Nowopole

| | Siciarz |
| --- | --- |

Siciarz

| | Sokołowy Kąt |
| --- | --- |

Sokołowy Kąt

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

MŁAWSKI

01413

Järelevalvetsoon

Radzanówi omavalitsusüksus:

| | Zgliczyn Glinki |
| --- | --- |

Zgliczyn Glinki

| | Zgliczyn Kościelny |
| --- | --- |

Zgliczyn Kościelny

| | Zgliczyn Witowy |
| --- | --- |

Zgliczyn Witowy

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Järelevalvetsoon:

Włocławeki omavalitsusüksus:

| | Dąb Mały |
| --- | --- |

Dąb Mały

| | Dąb Polski |
| --- | --- |

Dąb Polski

| | Dąb Wielki |
| --- | --- |

Dąb Wielki

| | Dobiegniewo |
| --- | --- |

Dobiegniewo

| | Jazy |
| --- | --- |

Jazy

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

LIPNOWSKI

00408

Järelevalvetsoon:

| | Dobrzyń nad Wisłą omavalitsusüksus: | Chalin |
| --- | --- | --- |

Dobrzyń nad Wisłą omavalitsusüksus:

Chalin

| | Chudzewo |
| --- | --- |

Chudzewo

| | Dobrzyń Nad Wisłą |
| --- | --- |

Dobrzyń Nad Wisłą

| | Kamienica |
| --- | --- |

Kamienica

| | Łagiewniki |
| --- | --- |

Łagiewniki

| | Lenie Wielkie |
| --- | --- |

Lenie Wielkie

| | Michałkowo |
| --- | --- |

Michałkowo

| | Mokówko |
| --- | --- |

Mokówko

| | Mokowo |
| --- | --- |

Mokowo

| | Płomiany |
| --- | --- |

Płomiany

| | Ruszkowo |
| --- | --- |

Ruszkowo

| | Wierznica |
| --- | --- |

Wierznica

| | Wierzniczka |
| --- | --- |

Wierzniczka

| | Tłuchowo omavalitsusüksus:
  Trzcianka |
| --- | --- |

Tłuchowo omavalitsusüksus:

Trzcianka

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

ELBLĄSKI

02804

Järelevalvetsoon:

Godkowo omavalitsusüksus:

| | Burdajny |
| --- | --- |

Burdajny

| | Dobry |
| --- | --- |

Dobry

| | Godkowo |
| --- | --- |

Godkowo

| | Gwiździny |
| --- | --- |

Gwiździny

| | Klekotki |
| --- | --- |

Klekotki

| | Kwitajny Wielkie |
| --- | --- |

Kwitajny Wielkie

| | Lesiska |
| --- | --- |

Lesiska

| | Nawty |
| --- | --- |

Nawty

| | Osiek |
| --- | --- |

Osiek

| | Plajny |
| --- | --- |

Plajny

| | Podągi |
| --- | --- |

Podągi

| | Skowrony |
| --- | --- |

Skowrony

| | Swędkowo |
| --- | --- |

Swędkowo

| | Szymbory |
| --- | --- |

Szymbory

| | Ząbrowiec |
| --- | --- |

Ząbrowiec

| | Zimnochy |
| --- | --- |

Zimnochy

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

LIDZBARSKI

02809

Järelevalvetsoon:

| | Orneta omavalitsusüksus: | Augustyny |
| --- | --- | --- |

Orneta omavalitsusüksus:

Augustyny

| | Bażyny |
| --- | --- |

Bażyny

| | Biały Dwór |
| --- | --- |

Biały Dwór

| | Bogatyńskie |
| --- | --- |

Bogatyńskie

| | Chwalęcin |
| --- | --- |

Chwalęcin

| | Dąbrówka |
| --- | --- |

Dąbrówka

| | Drwęczno |
| --- | --- |

Drwęczno

| | Gieduty |
| --- | --- |

Gieduty

| | Karbowo |
| --- | --- |

Karbowo

| | Karbówka |
| --- | --- |

Karbówka

| | Karkajny |
| --- | --- |

Karkajny

| | Klusajny |
| --- | --- |

Klusajny

| | Krzykały |
| --- | --- |

Krzykały

| | Lejławki Małe |
| --- | --- |

Lejławki Małe

| | Lejławki Wielkie |
| --- | --- |

Lejławki Wielkie

| | Orneta |
| --- | --- |

Orneta

| | Osetnik |
| --- | --- |

Osetnik

| | Ostry Kamień |
| --- | --- |

Ostry Kamień

| | Wojciechowo |
| --- | --- |

Wojciechowo

| | Lubomino omavalitsusüksus: | Biała Wola |
| --- | --- | --- |

Lubomino omavalitsusüksus:

Biała Wola

| | Ełdyty Małe |
| --- | --- |

Ełdyty Małe

| | Ełdyty Wielkie |
| --- | --- |

Ełdyty Wielkie

| | Lubomino |
| --- | --- |

Lubomino

| | Piotrowo |
| --- | --- |

Piotrowo

| | Świękity |
| --- | --- |

Świękity

| | Wapnik |
| --- | --- |

Wapnik

| | Wójtowo |
| --- | --- |

Wójtowo

| | Zajączki |
| --- | --- |

Zajączki

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

OSTRÓDZKI

02815

Järelevalvetsoon:

Miłakowo omavalitsusüksus:

| | Bieniasze |
| --- | --- |

Bieniasze

| | Gilginie |
| --- | --- |

Gilginie

| | Gudniki |
| --- | --- |

Gudniki

| | Henrykowo |
| --- | --- |

Henrykowo

| | Książnic |
| --- | --- |

Książnic

| | Miejski Dwór |
| --- | --- |

Miejski Dwór

| | Miłakowo |
| --- | --- |

Miłakowo

| | Mysłaki |
| --- | --- |

Mysłaki

| | Niegładki |
| --- | --- |

Niegładki

| | Naryjski Młyn |
| --- | --- |

Naryjski Młyn

| | Nowe Mieczysławy |
| --- | --- |

Nowe Mieczysławy

| | Pityny |
| --- | --- |

Pityny

| | Rożnowo |
| --- | --- |

Rożnowo

| | Raciszewo |
| --- | --- |

Raciszewo

| | Wojciechy |
| --- | --- |

Wojciechy

| | Stare Bolity |
| --- | --- |

Stare Bolity

| | Nowe Bolity |
| --- | --- |

Nowe Bolity

| | Trokajny |
| --- | --- |

Trokajny

| | Warkałki |
| --- | --- |

Warkałki

| | Warkały |
| --- | --- |

Warkały

| | Warny |
| --- | --- |

Warny

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

BRANIEWSKI

02802

Järelevalvetsoon:

| | Wilczęta omavalitsusüksus: | Bardyny |
| --- | --- | --- |

Wilczęta omavalitsusüksus:

Bardyny

| | Gładysze |
| --- | --- |

Gładysze

| | Jankówko |
| --- | --- |

Jankówko

| | Kolonia Wilczęta |
| --- | --- |

Kolonia Wilczęta

| | Spędy |
| --- | --- |

Spędy

| | Tatarki |
| --- | --- |

Tatarki

| | Płoskinia omavalitsusüksus:
  Stygajny |
| --- | --- |

Płoskinia omavalitsusüksus:

Stygajny

RO

RUMEENIA

31.12.2007

Ohustatudtsoon

00038

| 1. | Murighiol |
| --- | --- |

1.

Murighiol

Järelevalvetsoon

00038

| 1. | Dunavatu de Jos |
| --- | --- |

1.

Dunavatu de Jos

| 2. | Dunavatu de Sus |
| --- | --- |

2.

Dunavatu de Sus

| 3. | Colina |
| --- | --- |

3.

Colina

| 4. | Plopu |
| --- | --- |

4.

Plopu

| 5. | Sarinasuf |
| --- | --- |

5.

Sarinasuf

| 6. | Mahmudia |
| --- | --- |

6.

Mahmudia

B   OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud B-piirkond:

| ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | Omavalitsusüksused: | 15.1.2008 |
| Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |
| Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| Omavalitsusüksused: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck |
| PL | POOLA | MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud | 16.1.2008 |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  PŁOCK
  01462 | |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  PLOŃSKI
  01420 | |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  CIECHANOWSKI
  01402 | |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  MŁAWSKI
  01413 | Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  GOSTYNIŃSKI
  01404 | |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  SIERPECKI
  01427 | Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud |
| MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND
  01400
  ŻUROMIŃSKI
  01437 | Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND
  00400
  WŁOCŁAWSKI
  00418 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND
  00400
  LIPNOWSKI
  00408 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND
  00400
  WŁOCŁAWEK
  00464 | |
| KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND
  00400
  BRODNICKI
  00402 | Järgmised omavalitsusüksused: | Górzno |

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii)

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

Omavalitsusüksused:

15.1.2008

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

Omavalitsusüksused:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck

PL

POOLA

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

PŁOCKI

01419

Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud

16.1.2008

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

PŁOCK

01462

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

PLOŃSKI

01420

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

CIECHANOWSKI

01402

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

MŁAWSKI

01413

Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

GOSTYNIŃSKI

01404

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

SIERPECKI

01427

Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud

MAZOWIECKIE VOJEVOODKOND

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

LIPNOWSKI

00408

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

WŁOCŁAWEK

00464

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

BRODNICKI

00402

Järgmised omavalitsusüksused:

Górzno

| | Świedziebnia |
| --- | --- |

Świedziebnia

KUJAWSKO-POMORSKIE VOJEVOODKOND

00400

RYPIŃSKI

00412

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Rogowo |
| --- | --- |

Rogowo

| | Rypin |
| --- | --- |

Rypin

| | Skrwilno |
| --- | --- |

Skrwilno

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

DZIAŁDOWSKI

02803

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Działdowo |
| --- | --- |

Działdowo

| | Działdowo linn |
| --- | --- |

Działdowo linn

| | Iłowo - Osada |
| --- | --- |

Iłowo - Osada

| | Lidzbark |
| --- | --- |

Lidzbark

| | Płośnica |
| --- | --- |

Płośnica

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

ELBLĄSKI

02804

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Godkowo (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Godkowo (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

| | Młynary |
| --- | --- |

Młynary

| | Pasłęk |
| --- | --- |

Pasłęk

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

BRANIEWSKI

02802

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Pieniężno |
| --- | --- |

Pieniężno

| | Płoskinia (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Płoskinia (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

| | Wilczęta (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Wilczęta (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

LIDZBARSKI

02809

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Lidzbark Warmiński |
| --- | --- |

Lidzbark Warmiński

| | Lubomino (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Lubomino (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

| | Orneta (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Orneta (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

OLSZTYŃSKI

02814

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Barczewo |
| --- | --- |

Barczewo

| | Dobre Miasto |
| --- | --- |

Dobre Miasto

| | Dywity |
| --- | --- |

Dywity

| | Gierzwałt |
| --- | --- |

Gierzwałt

| | Jonkowo |
| --- | --- |

Jonkowo

| | Olsztynek |
| --- | --- |

Olsztynek

| | Purda |
| --- | --- |

Purda

| | Stawiguda |
| --- | --- |

Stawiguda

| | Świątki |
| --- | --- |

Świątki

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

OLSZTYN

02862

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

OSTRÓDZKI

02815

Järgmised omavalitsusüksused:

| | Dąbrówno |
| --- | --- |

Dąbrówno

| | Gietrzwałd |
| --- | --- |

Gietrzwałd

| | Małdyty |
| --- | --- |

Małdyty

| | Miłakowo (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud) |
| --- | --- |

Miłakowo (muud piirkonnad kui A-piirkonnas loetletud)

| | Morąg |
| --- | --- |

Morąg

WARMIŃSKO-MAZURSKIE VOJEVOODKOND

02800

NIDZICKI

02811

RO

RUMEENIA

00038

Tulcea maakond

31.12.2007”

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/65

---

KOMISJONI SOOVITUS,

17. detsember 2007,

elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) on tundlikud eelneva reguleerimise suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5406 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/879/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2002/21/EÜ on kehtestatud elektroonilise side sektori uus õiguslik raamistik, millega püütakse nimetatud sektorit ühtlustada, kaasates kõiki asjaomaseid elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid. Õigusliku raamistiku eesmärk on järk-järgult vähendada eelneva reguleerimise sektoriomaseid eeskirju, kuna konkurents turul areneb. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2002/21/EÜ on kehtestatud elektroonilise side sektori uus õiguslik raamistik, millega püütakse nimetatud sektorit ühtlustada, kaasates kõiki asjaomaseid elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid. Õigusliku raamistiku eesmärk on järk-järgult vähendada eelneva reguleerimise sektoriomaseid eeskirju, kuna konkurents turul areneb.

| (2) | Käesoleva soovituse eesmärk on kindlaks teha need toote- ja teenuseturud, mille puhul eelnev reguleerimine on õigustatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõikele 1. Mis tahes eelneva reguleerimise eesmärk on tuua kasu lõppkasutajatele, edendades jaemüügiturgude järjepidevat konkurentsivõimet. Asjaomaste turgude mõiste võib aja jooksul muutuda ja ka muutub, kuna muutuvad ka toodete ja teenuste omadused ning nõudluse ja pakkumise asendusvõimalused. Kuna soovitus 2003/311/EÜ on kehtinud juba üle nelja aasta, on turu suundumusi silmas pidades asjakohane see läbi vaadata. Seetõttu asendatakse komisjoni soovitus 2003/311/EÜ (2) käesoleva soovitusega. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva soovituse eesmärk on kindlaks teha need toote- ja teenuseturud, mille puhul eelnev reguleerimine on õigustatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõikele 1. Mis tahes eelneva reguleerimise eesmärk on tuua kasu lõppkasutajatele, edendades jaemüügiturgude järjepidevat konkurentsivõimet. Asjaomaste turgude mõiste võib aja jooksul muutuda ja ka muutub, kuna muutuvad ka toodete ja teenuste omadused ning nõudluse ja pakkumise asendusvõimalused. Kuna soovitus 2003/311/EÜ on kehtinud juba üle nelja aasta, on turu suundumusi silmas pidades asjakohane see läbi vaadata. Seetõttu asendatakse komisjoni soovitus 2003/311/EÜ (2) käesoleva soovitusega.

| (3) | Direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt peab komisjon määratlema turud kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega. Seetõttu kasutatakse elektroonilise side sektori turupiiride määratlemiseks käesolevas soovituses konkurentsiõiguse põhimõtteid, samal ajal kui määratletud eelnevat reguleerimist vajavate turgude kindlakstegemine või väljavalimine sõltub sellest, kas nendel turgudel on eelneva reguleerimise kohustuse kehtestamist õigustavaid omadusi. Käesolevas soovituses kasutatud mõisted põhinevad direktiivis 2002/21/EÜ ja direktiivis 2002/22/EÜ kasutatud mõistetel; käesoleva soovituse seletuskirjas kirjeldatakse arenevaid tehnoloogiaid seoses nende turgudega. Vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ määratlevad riigi reguleerivad asutused riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige nende territooriumil asuvad asjaomased geograafilised turud. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt peab komisjon määratlema turud kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega. Seetõttu kasutatakse elektroonilise side sektori turupiiride määratlemiseks käesolevas soovituses konkurentsiõiguse põhimõtteid, samal ajal kui määratletud eelnevat reguleerimist vajavate turgude kindlakstegemine või väljavalimine sõltub sellest, kas nendel turgudel on eelneva reguleerimise kohustuse kehtestamist õigustavaid omadusi. Käesolevas soovituses kasutatud mõisted põhinevad direktiivis 2002/21/EÜ ja direktiivis 2002/22/EÜ kasutatud mõistetel; käesoleva soovituse seletuskirjas kirjeldatakse arenevaid tehnoloogiaid seoses nende turgudega. Vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ määratlevad riigi reguleerivad asutused riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige nende territooriumil asuvad asjaomased geograafilised turud.

| (4) | Käesolevas soovituses võetakse turgude kindlaksmääramisel aluseks jaeturgude määratlemine tuleviku perspektiivis, võttes arvesse nõudluse ja pakkumise asendatavust. Jaeturgude määratlemise järel on vaja välja selgitada ka asjaomased hulgiturud. Kui jaeturgu varustab (varustavad) vertikaalselt integreeritud ettevõtja(d), ei pruugi reguleerimise puudumisel (kauba) hulgiturgu olemas olla. Seega võib juhul, kui turu kindlaksmääramine on õigustatud, olla vajalik luua tinglik eelnev hulgiturg. Elektroonilise side turud on sageli kahepoolsed, kuna need seisnevad teenuste osutamises võrgustike või platvormide kaudu, mis ühendavad turu mõlemaid pooli; näiteks omavahel suhtlevad lõppkasutajad või teabe või sisu saatjad ja saajad. Kõnealuseid aspekte tuleb turgude väljaselgitamise ja määratlemisel arvesse võtta, kuna need aspektid võivad mõjutada nii turgude määratlemise viisi kui ka seda, kas neil turgudel on eelneva reguleerimise kehtestamist õigustavaid omadusi. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas soovituses võetakse turgude kindlaksmääramisel aluseks jaeturgude määratlemine tuleviku perspektiivis, võttes arvesse nõudluse ja pakkumise asendatavust. Jaeturgude määratlemise järel on vaja välja selgitada ka asjaomased hulgiturud. Kui jaeturgu varustab (varustavad) vertikaalselt integreeritud ettevõtja(d), ei pruugi reguleerimise puudumisel (kauba) hulgiturgu olemas olla. Seega võib juhul, kui turu kindlaksmääramine on õigustatud, olla vajalik luua tinglik eelnev hulgiturg. Elektroonilise side turud on sageli kahepoolsed, kuna need seisnevad teenuste osutamises võrgustike või platvormide kaudu, mis ühendavad turu mõlemaid pooli; näiteks omavahel suhtlevad lõppkasutajad või teabe või sisu saatjad ja saajad. Kõnealuseid aspekte tuleb turgude väljaselgitamise ja määratlemisel arvesse võtta, kuna need aspektid võivad mõjutada nii turgude määratlemise viisi kui ka seda, kas neil turgudel on eelneva reguleerimise kehtestamist õigustavaid omadusi.

| (5) | Eelnevat reguleerimist vajavate turgude väljaselgitamisel on asjakohane kohaldada järgmisi kumulatiivseid kriteeriume. Esimene kriteerium on tugevate ja alaliste turutõkete olemasolu. Need võivad oma olemuselt olla struktuursed, õiguslikud või reguleerivad. Kuid arvestades elektroonilise side turgude dünaamilist iseloomu ja toimimist, tuleb võimalike eelnevat reguleerimist vajavate asjaomaste turgude kindlaksmääramiseks tehtavates analüüsides arvestada ka tõkete ületamise võimalusega teatava aja jooksul. Seetõttu kuuluvad teise kriteeriumi alla ainult need turud, mille struktuur ei võimalda tõhusa konkurentsi saavutamist teatava aja jooksul. Selle kriteeriumi rakendamine hõlmab konkurentsiolukorra uurimist turutõketega turul. Kolmas kriteerium on täidetud, kui ainult konkurentsiõiguse kohaldamine ei ole piisav kõnealuste turutõrgete reguleerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Eelnevat reguleerimist vajavate turgude väljaselgitamisel on asjakohane kohaldada järgmisi kumulatiivseid kriteeriume. Esimene kriteerium on tugevate ja alaliste turutõkete olemasolu. Need võivad oma olemuselt olla struktuursed, õiguslikud või reguleerivad. Kuid arvestades elektroonilise side turgude dünaamilist iseloomu ja toimimist, tuleb võimalike eelnevat reguleerimist vajavate asjaomaste turgude kindlaksmääramiseks tehtavates analüüsides arvestada ka tõkete ületamise võimalusega teatava aja jooksul. Seetõttu kuuluvad teise kriteeriumi alla ainult need turud, mille struktuur ei võimalda tõhusa konkurentsi saavutamist teatava aja jooksul. Selle kriteeriumi rakendamine hõlmab konkurentsiolukorra uurimist turutõketega turul. Kolmas kriteerium on täidetud, kui ainult konkurentsiõiguse kohaldamine ei ole piisav kõnealuste turutõrgete reguleerimiseks.

| (6) | Peamised näitajad, mida tuleb kaaluda esimese ja teise kriteeriumi hindamisel, on sarnased tulevikku suunatud turuanalüüsi käigus vaadeldud näitajatega, ning nendeks on eelkõige turutõkete näitajad reguleerimise puudumise puhul (sealhulgas pöördumatute kulude ulatus), turustruktuuri, turu toimimise ja dünaamika näitajad, sealhulgas ka turuosade ja nende suundumuste ning turuhindade ja nende suundumuste näitajad, ning konkureerivate võrkude või infrastruktuuride ulatus ja katvus. Eelnev reguleerimine on vajalik kõigi turgude puhul, mis vastavad eelneva reguleerimise puudumise korral kõigile kolmele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(6)

Peamised näitajad, mida tuleb kaaluda esimese ja teise kriteeriumi hindamisel, on sarnased tulevikku suunatud turuanalüüsi käigus vaadeldud näitajatega, ning nendeks on eelkõige turutõkete näitajad reguleerimise puudumise puhul (sealhulgas pöördumatute kulude ulatus), turustruktuuri, turu toimimise ja dünaamika näitajad, sealhulgas ka turuosade ja nende suundumuste ning turuhindade ja nende suundumuste näitajad, ning konkureerivate võrkude või infrastruktuuride ulatus ja katvus. Eelnev reguleerimine on vajalik kõigi turgude puhul, mis vastavad eelneva reguleerimise puudumise korral kõigile kolmele kriteeriumile.

| (7) | Vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ ei tohi uutele tekkivatele turgudele kehtestada põhjendamatuid kohustusi, isegi kui ilmneb esimese turule tulija eelis. Uute tekkivate turgudena käsitletakse tooteid või teenuseid, mille puhul on nende uudsuse tõttu raske ennustada nõudluse tingimusi või turule sisenemise ja teenuse osutamise tingimusi ning mille suhtes on seetõttu raske kohaldada ka kolme eespool nimetatud kriteeriumi. Põhjendamatute kohustuste kehtestamatajätmise eesmärk on edendada innovatsiooni vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 8; samal ajal tuleb vältida olukorda, kus juhtivad ettevõtted piiravad juurdepääsu sellistele turgudele, nagu on viidatud ka komisjoni turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistes ühenduse elektroonilise side ja teenuste reguleerivas raamistikus. (3) Olemasoleva infrastruktuurivõrgustiku järkjärguline uuendamine ei vii enamasti uue või tekkiva turu kujunemiseni. Toote asendatavuse puudumine tuleb kinnitada nii nõudluse kui pakkumise poolel, enne kui saab järeldada, et see ei ole ühegi olemasoleva turu osa. Uute jaeteenuste tekkimisel võib tekkida ka uus tuletatud hulgiturg, kuna kõnealuseid jaeteenuseid ei saa enam osutada olemasolevaid hulgitooteid kasutades. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ ei tohi uutele tekkivatele turgudele kehtestada põhjendamatuid kohustusi, isegi kui ilmneb esimese turule tulija eelis. Uute tekkivate turgudena käsitletakse tooteid või teenuseid, mille puhul on nende uudsuse tõttu raske ennustada nõudluse tingimusi või turule sisenemise ja teenuse osutamise tingimusi ning mille suhtes on seetõttu raske kohaldada ka kolme eespool nimetatud kriteeriumi. Põhjendamatute kohustuste kehtestamatajätmise eesmärk on edendada innovatsiooni vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 8; samal ajal tuleb vältida olukorda, kus juhtivad ettevõtted piiravad juurdepääsu sellistele turgudele, nagu on viidatud ka komisjoni turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistes ühenduse elektroonilise side ja teenuste reguleerivas raamistikus. (3) Olemasoleva infrastruktuurivõrgustiku järkjärguline uuendamine ei vii enamasti uue või tekkiva turu kujunemiseni. Toote asendatavuse puudumine tuleb kinnitada nii nõudluse kui pakkumise poolel, enne kui saab järeldada, et see ei ole ühegi olemasoleva turu osa. Uute jaeteenuste tekkimisel võib tekkida ka uus tuletatud hulgiturg, kuna kõnealuseid jaeteenuseid ei saa enam osutada olemasolevaid hulgitooteid kasutades.

| (8) | Turutõketega seoses on käesoleva soovituse jaoks asjakohased kaht tüüpi turutõkked: struktuursed tõkked ja õiguslikud ehk reguleerivad tõkked. |
| --- | --- |

(8)

Turutõketega seoses on käesoleva soovituse jaoks asjakohased kaht tüüpi turutõkked: struktuursed tõkked ja õiguslikud ehk reguleerivad tõkked.

| (9) | Struktuursed turutõkked tulenevad algmaksumusest või nõudluse tingimustest, mis loovad asümmeetrilised tingimused turu valitsejate ja uute turuosaliste vahel, mis takistavad viimaste turuletulekut või välistavad selle. Näiteks võib suuri struktuurseid turutõkkeid täheldada nende turgude puhul, mida iseloomustavad absoluutsed kulueelised, oluline mastaabisääst ja/või mitmekülgsussääst, mahupiirangud ja suured pöördumatud kulud. Praegu võib selliseid tõkkeid tuvastada määratletud piirkondade juurdepääsuvõrkude rajamise ja/või pakkumise puhul. Sellega seotud struktuursed tõkked võivad esineda ka juhul, kui teenuse pakkumiseks on vaja võrgukomponenti, mida ei saa tehniliselt dubleerida või siis on seda võimalik teha vaid sellise hinnaga, mis muudab selle konkurentidele majanduslikult kahjulikuks. |
| --- | --- |

(9)

Struktuursed turutõkked tulenevad algmaksumusest või nõudluse tingimustest, mis loovad asümmeetrilised tingimused turu valitsejate ja uute turuosaliste vahel, mis takistavad viimaste turuletulekut või välistavad selle. Näiteks võib suuri struktuurseid turutõkkeid täheldada nende turgude puhul, mida iseloomustavad absoluutsed kulueelised, oluline mastaabisääst ja/või mitmekülgsussääst, mahupiirangud ja suured pöördumatud kulud. Praegu võib selliseid tõkkeid tuvastada määratletud piirkondade juurdepääsuvõrkude rajamise ja/või pakkumise puhul. Sellega seotud struktuursed tõkked võivad esineda ka juhul, kui teenuse pakkumiseks on vaja võrgukomponenti, mida ei saa tehniliselt dubleerida või siis on seda võimalik teha vaid sellise hinnaga, mis muudab selle konkurentidele majanduslikult kahjulikuks.

| (10) | Õiguslikud ehk reguleerivad tõkked ei põhine majanduslikel tingimustel, vaid tulenevad õigus-, haldus- või muudest riiklikest meetmetest, millel on otsene mõju ettevõtjate turuletulekule ja/või nende positsioonile asjaomasel turul. Turuletulekut takistavate õiguslike ehk reguleerivate tõkete näiteks saab tuua selliste ettevõtete arvu piiramise, kes saavad kasutada mingit raadiosagedusala, et pakkuda sellel põhinevaid teenuseid. Järgmisteks õiguslike ehk reguleerivate tõkete näideteks on hinnakontrollid või muud hinnaga seotud meetmed, mida kohaldatakse ettevõtjate suhtes ning mis mõjutavad mitte ainult turuletulekut, vaid ka ettevõtete positsiooni turul. Kui õiguslikke ehk reguleerivaid meetmeid on võimalik teatava aja jooksul kaotada, ei saa neid tavapärasel juhul käsitleda esimesele kriteeriumile vastavate majanduslike turutõketena. |
| --- | --- |

(10)

Õiguslikud ehk reguleerivad tõkked ei põhine majanduslikel tingimustel, vaid tulenevad õigus-, haldus- või muudest riiklikest meetmetest, millel on otsene mõju ettevõtjate turuletulekule ja/või nende positsioonile asjaomasel turul. Turuletulekut takistavate õiguslike ehk reguleerivate tõkete näiteks saab tuua selliste ettevõtete arvu piiramise, kes saavad kasutada mingit raadiosagedusala, et pakkuda sellel põhinevaid teenuseid. Järgmisteks õiguslike ehk reguleerivate tõkete näideteks on hinnakontrollid või muud hinnaga seotud meetmed, mida kohaldatakse ettevõtjate suhtes ning mis mõjutavad mitte ainult turuletulekut, vaid ka ettevõtete positsiooni turul. Kui õiguslikke ehk reguleerivaid meetmeid on võimalik teatava aja jooksul kaotada, ei saa neid tavapärasel juhul käsitleda esimesele kriteeriumile vastavate majanduslike turutõketena.

| (11) | Turutõkked võivad minetada oma olulisuse ka innovatsioonipõhistel turgudel, mida iseloomustab tehnoloogia pidev areng. Selliste turgude puhul tulenevad konkurentsipiirangud sageli võimalike turule tulevate konkurentide uuendustest. Innovatsioonipõhistel turgudel võib tekkida dünaamiline või pikemaajaline konkurents ettevõtete vahel, kes ei ole tingimata konkurendid olemasoleval „stabiilsel” turul. Käesolevas soovituses ei määrata kindlaks turge, mille puhul eeldatakse, et turutõkked ei püsi kauem kui ettenähtud aja jooksul. Hindamisel, kas turutõkked jäävad reguleerimise puudumisel püsima, on vaja kontrollida, kas majandussektoris on õnnestunud turule sageli ja edukalt siseneda ja kas turule sisenemine on olnud või on edaspidi piisavalt kiire ja pidev turuvõimu piiramiseks. Turutõkete olulisus sõltub muu hulgas ka kasumlikuks tegevuseks vajalikust minimaalsest võimsusest (minimum efficient scale of output) ja pöördumatutest kuludest. |
| --- | --- |

(11)

Turutõkked võivad minetada oma olulisuse ka innovatsioonipõhistel turgudel, mida iseloomustab tehnoloogia pidev areng. Selliste turgude puhul tulenevad konkurentsipiirangud sageli võimalike turule tulevate konkurentide uuendustest. Innovatsioonipõhistel turgudel võib tekkida dünaamiline või pikemaajaline konkurents ettevõtete vahel, kes ei ole tingimata konkurendid olemasoleval „stabiilsel” turul. Käesolevas soovituses ei määrata kindlaks turge, mille puhul eeldatakse, et turutõkked ei püsi kauem kui ettenähtud aja jooksul. Hindamisel, kas turutõkked jäävad reguleerimise puudumisel püsima, on vaja kontrollida, kas majandussektoris on õnnestunud turule sageli ja edukalt siseneda ja kas turule sisenemine on olnud või on edaspidi piisavalt kiire ja pidev turuvõimu piiramiseks. Turutõkete olulisus sõltub muu hulgas ka kasumlikuks tegevuseks vajalikust minimaalsest võimsusest (minimum efficient scale of output) ja pöördumatutest kuludest.

| (12) | Isegi kui turul esineb olulisel määral turutõkkeid, võivad muud struktuursed asjaolud mõjuda nii, et turg saavutab konkurentsivõime teatava aja jooksul. Tehnoloogia areng või toodete ja turgude lähenemine võivad suurendada turu dünaamikat, millega kaasneb konkurentsisurve eri tooteturgude ettevõtjate vahel. See võib esineda turgude puhul, millel on piiratud, kuid piisav arv eri hinnastruktuuridega hinnaelastseid ettevõtjaid. Lisaks võib sellisel turul esineda ülevõimsust, mis võimaldab konkureerivatel ettevõtetel sageli vastuseks konkurendi hinnatõusule oma toodangu/teenuse mahte kiiresti suurendada. Sellistel turgudel võivad turuosad aja jooksul muutuda ja/või hinnad langeda. Juhul kui turu dünaamika muutub kiiresti, tuleb hoolikalt valida ajavahemik, mis peegeldaks püsivaid turuarenguid. |
| --- | --- |

(12)

Isegi kui turul esineb olulisel määral turutõkkeid, võivad muud struktuursed asjaolud mõjuda nii, et turg saavutab konkurentsivõime teatava aja jooksul. Tehnoloogia areng või toodete ja turgude lähenemine võivad suurendada turu dünaamikat, millega kaasneb konkurentsisurve eri tooteturgude ettevõtjate vahel. See võib esineda turgude puhul, millel on piiratud, kuid piisav arv eri hinnastruktuuridega hinnaelastseid ettevõtjaid. Lisaks võib sellisel turul esineda ülevõimsust, mis võimaldab konkureerivatel ettevõtetel sageli vastuseks konkurendi hinnatõusule oma toodangu/teenuse mahte kiiresti suurendada. Sellistel turgudel võivad turuosad aja jooksul muutuda ja/või hinnad langeda. Juhul kui turu dünaamika muutub kiiresti, tuleb hoolikalt valida ajavahemik, mis peegeldaks püsivaid turuarenguid.

| (13) | Selleks et määratleda turg eelneva reguleerimise suhtes tundliku turuna, tuleks hinnata ka konkurentsiõiguse piisavust kahe esimese kriteeriumi täitmisest tulenevate turutõrgetega tegelemiseks. Konkurentsiõiguse kohane sekkumine ei ole tõenäoliselt piisav, kui sekkumismeetmed turutõrgete kõrvaldamiseks on väga ulatuslikud või kui sage ja/või kiire sekkumine on möödapääsmatu. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et määratleda turg eelneva reguleerimise suhtes tundliku turuna, tuleks hinnata ka konkurentsiõiguse piisavust kahe esimese kriteeriumi täitmisest tulenevate turutõrgetega tegelemiseks. Konkurentsiõiguse kohane sekkumine ei ole tõenäoliselt piisav, kui sekkumismeetmed turutõrgete kõrvaldamiseks on väga ulatuslikud või kui sage ja/või kiire sekkumine on möödapääsmatu.

| (14) | Kõnealuse kolme kriteeriumi kohaldamine peaks piirama elektroonilise side sektori nende turgude arvu, mille suhtes on kehtestatud eelneva reguleerimise kohustus, ning aitama seega kaasa reguleeriva raamistiku eesmärgi saavutamisele areneva konkurentsi tingimustes vähendada järk-järgult sektoriomaseid eelneva reguleerimise eeskirju. Neid kriteeriume tuleks kohaldada kumulatiivselt, st mis tahes kriteeriumile mittevastavus tähendab, et turgu ei tule enam määratleda eelneva reguleerimise suhtes tundliku turuna. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealuse kolme kriteeriumi kohaldamine peaks piirama elektroonilise side sektori nende turgude arvu, mille suhtes on kehtestatud eelneva reguleerimise kohustus, ning aitama seega kaasa reguleeriva raamistiku eesmärgi saavutamisele areneva konkurentsi tingimustes vähendada järk-järgult sektoriomaseid eelneva reguleerimise eeskirju. Neid kriteeriume tuleks kohaldada kumulatiivselt, st mis tahes kriteeriumile mittevastavus tähendab, et turgu ei tule enam määratleda eelneva reguleerimise suhtes tundliku turuna.

| (15) | Reguleeriv kontroll jaeteenuste suhtes tuleks siiski kehtestada vaid juhul, kui riigi reguleerivad asutused leiavad, et asjaomaste hulgimüügimeetmete või operaatori valiku või eelvalikuga seotud meetmete abil ei ole võimalik tagada tulemuslikku konkurentsi ja avalike huvidega seotud eesmärke. Sekkudes hulgimüügi tasemel, sealhulgas abinõudega, mis võivad mõjutada jaeturge, saavad liikmesriigid tagada, et võimalikult suur osa väärtusahelast on tavapärastele konkurentsitegevustele võimalikult avatud, tagades sellega lõppkasutajatele parima tulemuse. Seetõttu selgitatakse käesolevas soovituses välja peamiselt hulgiturud, mille asjakohane reguleerimine peaks aitama lahendada jaeturgudel iseenesestmõistetava tulemusliku konkurentsi puudumise probleemi. Kui aga riigi reguleeriv asutus tõestab, et hulgiturule sekkuti edutult, võib asjaomane jaeturg olla tundlik eelneva reguleerimise suhtes, tingimusel et kolm eespool sätestatud kriteeriumi on täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Reguleeriv kontroll jaeteenuste suhtes tuleks siiski kehtestada vaid juhul, kui riigi reguleerivad asutused leiavad, et asjaomaste hulgimüügimeetmete või operaatori valiku või eelvalikuga seotud meetmete abil ei ole võimalik tagada tulemuslikku konkurentsi ja avalike huvidega seotud eesmärke. Sekkudes hulgimüügi tasemel, sealhulgas abinõudega, mis võivad mõjutada jaeturge, saavad liikmesriigid tagada, et võimalikult suur osa väärtusahelast on tavapärastele konkurentsitegevustele võimalikult avatud, tagades sellega lõppkasutajatele parima tulemuse. Seetõttu selgitatakse käesolevas soovituses välja peamiselt hulgiturud, mille asjakohane reguleerimine peaks aitama lahendada jaeturgudel iseenesestmõistetava tulemusliku konkurentsi puudumise probleemi. Kui aga riigi reguleeriv asutus tõestab, et hulgiturule sekkuti edutult, võib asjaomane jaeturg olla tundlik eelneva reguleerimise suhtes, tingimusel et kolm eespool sätestatud kriteeriumi on täidetud.

| (16) | Käesolevas soovituses turgude määratlemine ei piira teatavatel juhtudel turgude määratlemist vastavalt konkurentsiõigusele. Veelgi enam, eelneva reguleerimise ulatus ei piira konkurentsiõiguse raames analüüsitavate tegevuste ulatust. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas soovituses turgude määratlemine ei piira teatavatel juhtudel turgude määratlemist vastavalt konkurentsiõigusele. Veelgi enam, eelneva reguleerimise ulatus ei piira konkurentsiõiguse raames analüüsitavate tegevuste ulatust.

| (17) | Lisas loetletud turud on määratletud kõnealuse kolme kumulatiivse kriteeriumi alusel. Käesolevas soovituses loetlemata jäetud turgude puhul peaksid riigi reguleerivad asutused kontrollima, kas asjaomane turg vastab kolmele kriteeriumile. 11. veebruari 2003. aasta soovituse 2003/311/EÜ lisas nimetatud, kuid käesoleva soovituse lisas loetlemata turgude puhul peavad riigi reguleerivatel asutustel olema volitused kontrollida kolme kriteeriumi põhjal, kas riigi olukorda aluseks võttes on turg veel tundlik eelneva reguleerimise suhtes. Käesolevas soovituses loetletud turgude puhul võib riigi reguleeriv asutus jätta turu analüüsimata, kui ta teeb kindlaks, et kõnealusel juhul ei ole kolm kriteeriumi täidetud. Riigi reguleerivad asutused võivad määrata kindlaks käesolevas soovituses loetletud turgudest erinevad turud, eeldusel et need tegutsevad vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 7. Juhul kui ei teavitata liikmesriikidevahelist kaubandust direktiivi 2002/21/EÜ põhjenduses 38 kirjeldatud viisil mõjutavast meetme eelnõust, võib see kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise. Käesolevas soovituses loetlemata turud tuleb määratleda vastavalt komisjoni teatises (asjakohase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel) (4) sätestatud konkurentsi põhimõtetele ning need peavad olema kooskõlas komisjoni turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistega, (5) ning samal ajal peavad need vastama kõigile kolmele eespool sätestatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(17)

Lisas loetletud turud on määratletud kõnealuse kolme kumulatiivse kriteeriumi alusel. Käesolevas soovituses loetlemata jäetud turgude puhul peaksid riigi reguleerivad asutused kontrollima, kas asjaomane turg vastab kolmele kriteeriumile. 11. veebruari 2003. aasta soovituse 2003/311/EÜ lisas nimetatud, kuid käesoleva soovituse lisas loetlemata turgude puhul peavad riigi reguleerivatel asutustel olema volitused kontrollida kolme kriteeriumi põhjal, kas riigi olukorda aluseks võttes on turg veel tundlik eelneva reguleerimise suhtes. Käesolevas soovituses loetletud turgude puhul võib riigi reguleeriv asutus jätta turu analüüsimata, kui ta teeb kindlaks, et kõnealusel juhul ei ole kolm kriteeriumi täidetud. Riigi reguleerivad asutused võivad määrata kindlaks käesolevas soovituses loetletud turgudest erinevad turud, eeldusel et need tegutsevad vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 7. Juhul kui ei teavitata liikmesriikidevahelist kaubandust direktiivi 2002/21/EÜ põhjenduses 38 kirjeldatud viisil mõjutavast meetme eelnõust, võib see kaasa tuua rikkumismenetluse algatamise. Käesolevas soovituses loetlemata turud tuleb määratleda vastavalt komisjoni teatises (asjakohase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel) (4) sätestatud konkurentsi põhimõtetele ning need peavad olema kooskõlas komisjoni turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunistega, (5) ning samal ajal peavad need vastama kõigile kolmele eespool sätestatud kriteeriumile.

| (18) | Asjaolu, et käesolevas soovituses määratletakse need toote- ja teenuseturud, mille puhul eelnev reguleerimine võib olla õigustatud, ei tähenda, et kõnealune reguleerimine on alati õigustatud või et nende turgude suhtes kohaldatakse asjaomastes direktiivides sätestatud reguleerivaid kohustusi. Eelkõige ei saa reguleerimist kehtestada või tuleb see tühistada juhtudel, kui turgudel toimib tulemuslik konkurents ka reguleerimise puudumisel, ehk teisiti öeldes, kui ühelgi ettevõtjal pole märkimisväärset turuvõimu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 14 tähenduses. Reguleerivad kohustused peavad olema asjakohased ja põhinema määratletud probleemi olemusel ning peavad olema proportsionaalsed ja õigustatud direktiivis 2002/21/EÜ sätestatud eesmärkide suhtes, eelkõige suurendama võimalikult palju tarbijate kasu, vältima konkurentsi moonutamist ja piiramist, julgustama tulemuslikke investeeringuid infrastruktuuri ja edendama innovatsiooni ning julgustama raadiosageduste ja numeratsiooniressursside tõhusat kasutamist ja haldamist. |
| --- | --- |

(18)

Asjaolu, et käesolevas soovituses määratletakse need toote- ja teenuseturud, mille puhul eelnev reguleerimine võib olla õigustatud, ei tähenda, et kõnealune reguleerimine on alati õigustatud või et nende turgude suhtes kohaldatakse asjaomastes direktiivides sätestatud reguleerivaid kohustusi. Eelkõige ei saa reguleerimist kehtestada või tuleb see tühistada juhtudel, kui turgudel toimib tulemuslik konkurents ka reguleerimise puudumisel, ehk teisiti öeldes, kui ühelgi ettevõtjal pole märkimisväärset turuvõimu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 14 tähenduses. Reguleerivad kohustused peavad olema asjakohased ja põhinema määratletud probleemi olemusel ning peavad olema proportsionaalsed ja õigustatud direktiivis 2002/21/EÜ sätestatud eesmärkide suhtes, eelkõige suurendama võimalikult palju tarbijate kasu, vältima konkurentsi moonutamist ja piiramist, julgustama tulemuslikke investeeringuid infrastruktuuri ja edendama innovatsiooni ning julgustama raadiosageduste ja numeratsiooniressursside tõhusat kasutamist ja haldamist.

| (19) | Käesolev soovitus on olnud avaliku arutelu teemaks ning on konsulteeritud riikide reguleerivate asutuste ja konkurentsiasutustega, |
| --- | --- |

(19)

Käesolev soovitus on olnud avaliku arutelu teemaks ning on konsulteeritud riikide reguleerivate asutuste ja konkurentsiasutustega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Riigi olukorrale vastavate asjaomaste turgude määratlemiseks direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 3 kohaselt analüüsivad riigi reguleerivad asutused käesoleva soovituse lisas nimetatud toote- ja teenuseturge. |
| --- | --- |

1.

Riigi olukorrale vastavate asjaomaste turgude määratlemiseks direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 3 kohaselt analüüsivad riigi reguleerivad asutused käesoleva soovituse lisas nimetatud toote- ja teenuseturge.

| 2. | Muude kui lisas sätestatud turgude kindlaksmääramisel tagavad riigi reguleerivad asutused, et kumulatiivselt on täidetud järgmised kolm kriteeriumi:






  a) | tugevate ja alaliste turutõkete olemasolu. Need võivad oma olemuselt olla struktuursed, õiguslikud või reguleerivad; |
| --- | --- | --- |

2.

Muude kui lisas sätestatud turgude kindlaksmääramisel tagavad riigi reguleerivad asutused, et kumulatiivselt on täidetud järgmised kolm kriteeriumi:

a)

tugevate ja alaliste turutõkete olemasolu. Need võivad oma olemuselt olla struktuursed, õiguslikud või reguleerivad;

| b) | turustruktuur, mis ei võimalda tõhusa konkurentsi saavutamist ettenähtud ajavahemiku jooksul. Selle kriteeriumi kohaldamine hõlmab konkurentsiolukorra uurimist seoses turutõketega; |
| --- | --- |

b)

turustruktuur, mis ei võimalda tõhusa konkurentsi saavutamist ettenähtud ajavahemiku jooksul. Selle kriteeriumi kohaldamine hõlmab konkurentsiolukorra uurimist seoses turutõketega;

| c) | konkurentsiõiguse kui ainsa vahendi ebapiisavus asjaomaste turutõrgete reguleerimisel. |
| --- | --- |

c)

konkurentsiõiguse kui ainsa vahendi ebapiisavus asjaomaste turutõrgete reguleerimisel.

| 3. | Käesolev soovitus ei piira turumääratlusi, turuanalüüside tulemusi ega reguleerivaid kohustusi, mis riigi reguleerivad asutused on direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 3 ja artikli 16 kohaselt vastu võtnud enne käesoleva soovituse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

3.

Käesolev soovitus ei piira turumääratlusi, turuanalüüside tulemusi ega reguleerivaid kohustusi, mis riigi reguleerivad asutused on direktiivi 2002/21/EÜ artikli 15 lõike 3 ja artikli 16 kohaselt vastu võtnud enne käesoleva soovituse vastuvõtmist.

| 4. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

4.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 717/2007 (ELT L 171, 29.6.2007, lk 32).

1

(2)  ELT L 114, 8.5.2003, lk 45.

2

(3)  EÜT C 165, 11.7.2002, lk 6.

3

(4)  EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.

4

(5)  EÜT C 165, 11.7.2002, lk 6.

5

---

LISA

Jaemüügitasand

| 1. | Juurdepääs määratletud piirkonna üldkasutatavale telefonivõrgule, mis on mõeldud era- ja ärikliendile. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääs määratletud piirkonna üldkasutatavale telefonivõrgule, mis on mõeldud era- ja ärikliendile.

Hulgimüügitasand

| 2. | Kõnede algatamine määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus.
  Käesolevas soovituses vaadeldakse kõnede algatamist koos kohalike kõnede edastamisega ning see on määratletud viisil, mis on riigi olukorda arvestades kooskõlas kõnede edastamise turuga ning kõnede ühendamisega määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus. |
| --- | --- |

2.

Kõnede algatamine määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus.

Käesolevas soovituses vaadeldakse kõnede algatamist koos kohalike kõnede edastamisega ning see on määratletud viisil, mis on riigi olukorda arvestades kooskõlas kõnede edastamise turuga ning kõnede ühendamisega määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus.

| 3. | Kõnede ühendamine määratletud piirkonna individuaalses üldkasutatavas telefonivõrgus.
  Käesolevas soovituses vaadeldakse kõnede ühendamist koos kohalike kõnede edastamisega ning see on määratletud viisil, mis on riigi olukorda arvesse võttes kooskõlas kõnede algatamise turuga ning kõnede ühendamisega määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus. |
| --- | --- |

3.

Kõnede ühendamine määratletud piirkonna individuaalses üldkasutatavas telefonivõrgus.

Käesolevas soovituses vaadeldakse kõnede ühendamist koos kohalike kõnede edastamisega ning see on määratletud viisil, mis on riigi olukorda arvesse võttes kooskõlas kõnede algatamise turuga ning kõnede ühendamisega määratletud piirkonna üldkasutatavas telefonivõrgus.

| 4. | Infrastruktuurivõrgule (füüsilise) juurdepääsu hulgimüük (kaasa arvatud ühine või täielikult eraldatud kliendiliinijuurdepääs) määratletud piirkonnas. |
| --- | --- |

4.

Infrastruktuurivõrgule (füüsilise) juurdepääsu hulgimüük (kaasa arvatud ühine või täielikult eraldatud kliendiliinijuurdepääs) määratletud piirkonnas.

| 5. | Lairibavõrgule juurdepääsu hulgimüük.
  See turg hõlmab mittefüüsilist või virtuaalset juurdepääsu võrgule, sealhulgas „bit-stream”-teenustele määratletud piirkonnas. Kõnealune turg on füüsilisele juurdepääsule (vt eespool nimetatud 4. turg) järgnev turg, mille puhul saab lairibavõrgule juurdepääsu hulgimüügi välja kujundada selle sisendi ja muude elementide kombinatsioonina. |
| --- | --- |

5.

Lairibavõrgule juurdepääsu hulgimüük.

See turg hõlmab mittefüüsilist või virtuaalset juurdepääsu võrgule, sealhulgas „bit-stream”-teenustele määratletud piirkonnas. Kõnealune turg on füüsilisele juurdepääsule (vt eespool nimetatud 4. turg) järgnev turg, mille puhul saab lairibavõrgule juurdepääsu hulgimüügi välja kujundada selle sisendi ja muude elementide kombinatsioonina.

| 6. | Püsiliinide segmentide ühenduste hulgimüük, olenemata püsiva või eriotstarbelise edastusmahu pakkumiseks kasutatud tehnoloogiast. |
| --- | --- |

6.

Püsiliinide segmentide ühenduste hulgimüük, olenemata püsiva või eriotstarbelise edastusmahu pakkumiseks kasutatud tehnoloogiast.

| 7. | Kõne ühendamine individuaalses mobiilsidevõrgus. |
| --- | --- |

7.

Kõne ühendamine individuaalses mobiilsidevõrgus.

---

Parandused

| 28.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 344/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 344/70

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 754/2007, 28. juuni 2007, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1941/2006, (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimuste osas parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 172, 30. juuni 2007
  )

Lehekülg 29, I lisa (määruse (EÜ) nr 1941/2006 lisade muutmine), punkti 2 (II lisa muutmine) alapunkt c

Asendada

| „c) | lisatakse järgmine punkt:






  „1.3. | Punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud ajavahemikel ja päevadel ei tohi triivivate õngejadadega püüdmisel turska pardal hoida.” ” |
| --- | --- | --- |

„c)

lisatakse järgmine punkt:

„1.3.

Punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud ajavahemikel ja päevadel ei tohi triivivate õngejadadega püüdmisel turska pardal hoida.” ”

järgmisega:

| „c) | lisatakse järgmine punkt:






  „1.5. | Punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud ajavahemikel ja päevadel ei tohi triivivate õngejadadega püüdmisel turska pardal hoida.” ” |
| --- | --- | --- |

„c)

lisatakse järgmine punkt:

„1.5.

Punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud ajavahemikel ja päevadel ei tohi triivivate õngejadadega püüdmisel turska pardal hoida.” ”

---