# Uradni list L 84/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 84 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5126. marec 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 84

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5126. marec 2008

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/231/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 1. februarja 2008 o sprejeti tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z obratovalnim podsistemom vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti iz člena 6(1) Direktive Sveta 96/48/ES in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2002/734/ES z dne 30. maja 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 356)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/232/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. februarja 2008 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 648)

   (
  1
  ) | 132 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/231/ES

*

Odločba Komisije z dne 1. februarja 2008 o sprejeti tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z obratovalnim podsistemom vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti iz člena 6(1) Direktive Sveta 96/48/ES in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2002/734/ES z dne 30. maja 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 356)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 356)

1

1

2008/232/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. februarja 2008 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 648)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 648)

1

132

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Smernice Evropske centralne banke z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) (ECB/2007/9) (UL L 341 27.12.2007) | 393 |

Popravki

*

Popravek Smernice Evropske centralne banke z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) (ECB/2007/9) (UL L 341 27.12.2007)

393

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 1. februarja 2008

o sprejeti tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z obratovalnim podsistemom vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti iz člena 6(1) Direktive Sveta 96/48/ES in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2002/734/ES z dne 30. maja 2002

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 356)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/231/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (1) ter zlasti člena 6(1) in 6(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES (2), osnutek sprememb tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) sestavi Evropska agencija za železniški promet (ERA) po pooblastilu Komisije. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES (2), osnutek sprememb tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) sestavi Evropska agencija za železniški promet (ERA) po pooblastilu Komisije.

| (2) | Osnutek TSI, priložene tej odločbi, je izdelal skupni predstavniški organ po pooblastilu iz leta 2001 v skladu s členom 6(1) Direktive 96/48/ES pred začetkom veljavnosti Direktive 2004/50/ES. Za skupni predstavniški organ je bilo imenovano Evropsko združenje za železniško interoperabilnost (AEIF). |
| --- | --- |

(2)

Osnutek TSI, priložene tej odločbi, je izdelal skupni predstavniški organ po pooblastilu iz leta 2001 v skladu s členom 6(1) Direktive 96/48/ES pred začetkom veljavnosti Direktive 2004/50/ES. Za skupni predstavniški organ je bilo imenovano Evropsko združenje za železniško interoperabilnost (AEIF).

| (3) | Osnutek TSI je spremljalo predstavitveno poročilo z analizo stroškov in koristi, kakor je predvideno v členu 6(5) Direktive 96/48/ES. |
| --- | --- |

(3)

Osnutek TSI je spremljalo predstavitveno poročilo z analizo stroškov in koristi, kakor je predvideno v členu 6(5) Direktive 96/48/ES.

| (4) | Osnutek TSI je na podlagi predstavitvenega poročila pregledal odbor, ustanovljen z Direktivo 96/48/ES o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek TSI je na podlagi predstavitvenega poročila pregledal odbor, ustanovljen z Direktivo 96/48/ES o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

| (5) | TSI v svoji sedanji različici vseh bistvenih zahtev ne obravnava v celoti. V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, so tehnični vidiki, ki niso zajeti, uvrščeni med „odprte točke“ v Prilogi U te TSI. |
| --- | --- |

(5)

TSI v svoji sedanji različici vseh bistvenih zahtev ne obravnava v celoti. V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, so tehnični vidiki, ki niso zajeti, uvrščeni med „odprte točke“ v Prilogi U te TSI.

| (6) | V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, posamezne države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o ustreznih nacionalnih tehničnih predpisih, ki se uporabljajo za izpolnjevanje bistvenih zahtev iz teh „odprtih točk“, ter o organih, ki jih imenujejo za izvajanje postopka za ugotavljanje skladnosti ali primernosti za uporabo ter postopka, ki se uporablja za preverjanje interoperabilnosti podsistemov v smislu člena 16(2) Direktive 96/48/ES. V ta namen bi morale države članice, kolikor je to mogoče, uporabljati načela in merila, predvidena v Direktivi 96/48/ES, ob pomoči organov, priglašenih po členu 20 Direktive 96/48/ES. Komisija bi morala opraviti analizo podatkov, ki jih predložijo države članice v obliki nacionalnih predpisov, postopkov, organov, pooblaščenih za izvajanje postopkov, in trajanja teh postopkov ter, kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju kakršnih koli ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, posamezne države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o ustreznih nacionalnih tehničnih predpisih, ki se uporabljajo za izpolnjevanje bistvenih zahtev iz teh „odprtih točk“, ter o organih, ki jih imenujejo za izvajanje postopka za ugotavljanje skladnosti ali primernosti za uporabo ter postopka, ki se uporablja za preverjanje interoperabilnosti podsistemov v smislu člena 16(2) Direktive 96/48/ES. V ta namen bi morale države članice, kolikor je to mogoče, uporabljati načela in merila, predvidena v Direktivi 96/48/ES, ob pomoči organov, priglašenih po členu 20 Direktive 96/48/ES. Komisija bi morala opraviti analizo podatkov, ki jih predložijo države članice v obliki nacionalnih predpisov, postopkov, organov, pooblaščenih za izvajanje postopkov, in trajanja teh postopkov ter, kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju kakršnih koli ukrepov.

| (7) | Zadevna TSI ne sme zahtevati uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(7)

Zadevna TSI ne sme zahtevati uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

| (8) | TSI temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo med pripravo ustreznega osnutka. Zaradi razvojnih dosežkov v tehnologiji, obratovalnih, varnostnih ali socialnih zahtev se lahko pokaže potreba po spremembi ali dopolnitvi te TSI. Če je ustrezno, je treba sprožiti postopek revizije ali posodobitve v skladu s členom 6(3) Direktive 96/48/ES. |
| --- | --- |

(8)

TSI temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo med pripravo ustreznega osnutka. Zaradi razvojnih dosežkov v tehnologiji, obratovalnih, varnostnih ali socialnih zahtev se lahko pokaže potreba po spremembi ali dopolnitvi te TSI. Če je ustrezno, je treba sprožiti postopek revizije ali posodobitve v skladu s členom 6(3) Direktive 96/48/ES.

| (9) | Za spodbujanje inovacij, in da bi se upoštevale pridobljene izkušnje, je treba priloženo TSI redno revidirati. |
| --- | --- |

(9)

Za spodbujanje inovacij, in da bi se upoštevale pridobljene izkušnje, je treba priloženo TSI redno revidirati.

| (10) | Kadar so predlagane inovativne rešitve, mora proizvajalec ali naročnik navesti odstopanje od ustreznega oddelka TSI. Evropska železniška agencija bo dokončala ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije za vmesnike te rešitve ter razvila metode ocenjevanja. |
| --- | --- |

(10)

Kadar so predlagane inovativne rešitve, mora proizvajalec ali naročnik navesti odstopanje od ustreznega oddelka TSI. Evropska železniška agencija bo dokončala ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije za vmesnike te rešitve ter razvila metode ocenjevanja.

| (11) | Izvajanje priložene TSI in skladnost z ustreznimi oddelki TSI je treba določiti v skladu z izvedbenim načrtom, ki ga vsaka posamezna država članica pripravi za proge, za katere je odgovorna. Komisija mora opraviti analizo obvestil, ki so jih poslale države članice, in kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju nadaljnjih ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Izvajanje priložene TSI in skladnost z ustreznimi oddelki TSI je treba določiti v skladu z izvedbenim načrtom, ki ga vsaka posamezna država članica pripravi za proge, za katere je odgovorna. Komisija mora opraviti analizo obvestil, ki so jih poslale države članice, in kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju nadaljnjih ukrepov.

| (12) | Železniški promet trenutno obratuje v skladu z veljavnimi nacionalnimi, dvostranskimi, večnacionalnimi ali mednarodnimi sporazumi. Pomembno je, da navedeni sporazumi ne ovirajo sedanjega in prihodnjega napredka za dosego interoperabilnosti. V ta namen mora Komisija preučiti navedene sporazume, da bi ugotovila, ali je treba ustrezno revidirati TSI, predstavljeno v tej odločbi. |
| --- | --- |

(12)

Železniški promet trenutno obratuje v skladu z veljavnimi nacionalnimi, dvostranskimi, večnacionalnimi ali mednarodnimi sporazumi. Pomembno je, da navedeni sporazumi ne ovirajo sedanjega in prihodnjega napredka za dosego interoperabilnosti. V ta namen mora Komisija preučiti navedene sporazume, da bi ugotovila, ali je treba ustrezno revidirati TSI, predstavljeno v tej odločbi.

| (13) | Določbe te odločbe so skladne z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES – |
| --- | --- |

(13)

Določbe te odločbe so skladne z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Komisija s to odločbo sprejme revidirano različico Tehnične specifikacije za interoperabilnost („TSI“), ki se nanaša na podsistem „vodenje in upravljanje prometa“ vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti iz člena 6(1) Direktive 96/48/ES.

TSI je določena v Prilogi k tej odločbi.

TSI velja za podsistem vodenja in upravljanja železniškega prometa, kakor je opredeljen v Prilogi II k Direktivi 96/48/ES.

Člen 2

1.   Za vprašanja, ki so uvrščena med „odprte točke“ v Prilogi U k TSI, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo interoperabilnosti v skladu s členom 16(2) Direktive 96/48/ES, veljavni tehnični predpisi v uporabi v državi članici, s katerimi se odobri začetek obratovanja zadevnega podsistema iz te odločbe.

2.   Vsaka država članica uradno obvesti druge države članice in Komisijo v šestih mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi:

| (a) | o seznamu veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

o seznamu veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1;

| (b) | o postopkih za ugotavljanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov; |
| --- | --- |

(b)

o postopkih za ugotavljanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov;

| (c) | o organih, ki jih imenuje za izvajanje navedenih postopkov za ugotavljanje skladnosti in postopkov preverjanja. |
| --- | --- |

(c)

o organih, ki jih imenuje za izvajanje navedenih postopkov za ugotavljanje skladnosti in postopkov preverjanja.

Člen 3

Države članice v šestih mesecih od začetka veljavnosti priložene TSI obvestijo Komisijo o naslednjih vrstah sporazumov:

| (a) | o nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih bodisi trajno bodisi začasno, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave nameravane železniške storitve; |
| --- | --- |

(a)

o nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih bodisi trajno bodisi začasno, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave nameravane železniške storitve;

| (b) | o dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevoznikom/prevozniki v železniškem prometu, upravljavcem/upravljavci železniške infrastrukture ali državo članico/državami članicami, ki zagotavljajo precej visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

o dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevoznikom/prevozniki v železniškem prometu, upravljavcem/upravljavci železniške infrastrukture ali državo članico/državami članicami, ki zagotavljajo precej visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti;

| (c) | o mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevoznikom/prevozniki v železniškem prometu ali upravljavcem/upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo precej visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

o mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevoznikom/prevozniki v železniškem prometu ali upravljavcem/upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo precej visoke ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

Člen 4

Države članice pripravijo nacionalni izvedbeni načrt TSI v skladu z merili, določenimi v poglavju 7 Priloge.

Ta izvedbeni načrt sporočijo preostalim državam članicam in Komisiji najpozneje v enem letu od začetka uporabe te odločbe.

Člen 5

Od datuma, ko se ta odločba začne uporabljati, se določbe iz Odločbe Komisije 2002/734/ES (3) ne uporabljajo več.

Člen 6

Ta odločba začne veljati 1. september 2008.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 1. februar 2008.

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik Komisije

---

(1)  UL L 235, 17.9.1996, str. 6.

1

(2)  UL L 164, 30.4.2004, str. 114.

2

(3)  UL L 245, 12.9.2002, str. 370.

3

---

PRILOGA

DIREKTIVA 96/48/ES – INTEROPERABILNOST VSEEVROPSKEGA žELEZNIšKEGA SISTEMA ZA VISOKE HITROSTI

OSNUTEK TEHNIčNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST

Podsistem „Vodenje in upravljanje železniškega prometa“

| 1 | UVOD |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Tehnično področje uporabe |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografsko področje uporabe |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vsebina te TSI |
| --- | --- |

1.3

| 2 | OPREDELITEV PODSISTEMA/PODROčJA UPORABE |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Podsistem |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Področje uporabe |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Osebje in vlaki |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Načela obratovanja |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Uporabnost pri obstoječih vozilih in infrastrukturi |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | Povezava med to TSI in Direktivo 2004/49/ES |
| --- | --- |

2.3

| 3 | BISTVENE ZAHTEVE |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Skladnost z bistvenimi zahtevami |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Bistvene zahteve – pregled |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Posebni vidiki teh zahtev |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Varnost |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zanesljivost in razpoložljivost |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Zdravje |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Varstvo okolja |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tehnična združljivost |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Vidiki, ki so posebej povezani s podsistemom Vodenje in upravljanje železniškega prometa |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Varnost |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Zanesljivost in razpoložljivost |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tehnična združljivost |
| --- | --- |

3.4.3

| 4 | ZNAČILNOSTI PODSISTEMA |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Specifikacije, ki se nanašajo na osebje |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Dokumentacija za strojevodje |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.1.2.1 | Pravilnik |
| --- | --- |

4.2.1.2.1

| 4.2.1.2.2 | Opis proge in ustrezne opreme ob progah, na katerih poteka promet |
| --- | --- |

4.2.1.2.2

| 4.2.1.2.2.1 | Priprava navodil o progi |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.1

| 4.2.1.2.2.2 | Spremenjeni elementi |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2

| 4.2.1.2.2.3 | Takojšnje obveščanje strojevodje |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.3

| 4.2.1.2.3 | Vozni redi |
| --- | --- |

4.2.1.2.3

| 4.2.1.2.4 | Železniški vozni park |
| --- | --- |

4.2.1.2.4

| 4.2.1.3 | Dokumentacija za osebje prevoznikov železniškega prometa razen strojevodij |
| --- | --- |

4.2.1.3

| 4.2.1.4 | Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka |
| --- | --- |

4.2.1.4

| 4.2.1.5 | Komunikacije v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka |
| --- | --- |

4.2.1.5

| 4.2.2 | Specifikacije, ki se nanašajo na vlake |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Vidnost vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.1.1 | Splošna zahteva |
| --- | --- |

4.2.2.1.1

| 4.2.2.1.2 | Čelo vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

| 4.2.2.2 | Slišnost vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Splošna zahteva |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Nadzorna tipka |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.3 | Identifikacija vozila |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.4 | Zahteve za potniška vozila |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.5 | Sestava vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Zaviranje vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.6.1 | Minimalne zahteve zavornega sistema |
| --- | --- |

4.2.2.6.1

| 4.2.2.6.2 | Zavorna moč |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

| 4.2.2.7 | Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.7.1 | Splošna zahteva |
| --- | --- |

4.2.2.7.1

| 4.2.2.7.2 | Zahtevani podatki |
| --- | --- |

4.2.2.7.2

| 4.2.3 | Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Načrtovanje vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Identifikacija vlakov |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Odhod vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Preverjanja in preskusi pred odhodom |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Obveščanje upravljavca infrastrukture o obratovalnem stanju vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.4 | Upravljanje prometa |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Javljanje vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.2.1 | Podatki, potrebni za javljanje položaja vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1

| 4.2.3.4.2.2 | Predvideni čas predaje |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2

| 4.2.3.4.3 | Nevarno blago |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Kakovost obratovanja |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.5 | Evidentiranje podatkov |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.5.1 | Evidentiranje nadzornih podatkov zunaj vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.5.1

| 4.2.3.5.2 | Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku |
| --- | --- |

4.2.3.5.2

| 4.2.3.6 | Delovanje v poslabšanih razmerah |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.6.1 | Obvestilo drugim uporabnikom |
| --- | --- |

4.2.3.6.1

| 4.2.3.6.2 | Obvestilo strojevodjem |
| --- | --- |

4.2.3.6.2

| 4.2.3.6.3 | Dogovorjeni postopki ob nepredvidenih dogodkih |
| --- | --- |

4.2.3.6.3

| 4.2.3.7 | Upravljanje v izrednih razmerah |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Pomoč vlakovnemu osebju ob nezgodi ali večji okvari železniškega voznega parka |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.3 | Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Vmesniki s TSI Infrastruktura |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.1.1 | Opazovanje signalov |
| --- | --- |

4.3.1.1

| 4.3.1.2 | Potniška vozila |
| --- | --- |

4.3.1.2

| 4.3.1.3 | Poklicna usposobljenost |
| --- | --- |

4.3.1.3

| 4.3.2 | Vmesniki s TSI Nadzor-vodenje in signalizacija |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Evidentiranje nadzornih podatkov |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Budnik |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Operativni predpisi ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Opazovanje signalov in progovnih znamenj |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5. | Zaviranje vlaka |
| --- | --- |

4.3.2.5.

| 4.3.2.6 | Uporaba posipanja s peskom: Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za naloge vožnje vlaka |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Evidentiranje podatkov in ugotavljanje pregretosti osnih ležajev |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.3 | Vmesniki s TSI Železniški vozni park |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Zaviranje |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Zahteve za potniška vozila |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Vidnost vlaka |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.3.1 | Na čelnem vozilu vlaka v smeri potovanja |
| --- | --- |

4.3.3.3.1

| 4.3.3.3.2 | Na sklepu vlaka |
| --- | --- |

4.3.3.3.2

| 4.3.3.4 | Slišnost vlaka |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Opazovanje signalov |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.3.6 | Budnik |
| --- | --- |

4.3.3.6

| 4.3.3.7 | Sestava vlaka in Priloga B |
| --- | --- |

4.3.3.7

| 4.3.3.8 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov in dinamično vedenje voznega parka |
| --- | --- |

4.3.3.8

| 4.3.3.9 | Posipanje s peskom |
| --- | --- |

4.3.3.9

| 4.3.3.10 | Sestava vlaka, prilogi H in J |
| --- | --- |

4.3.3.10

| 4.3.3.11 | Dogovorjeni postopek ob nepredvidenih dogodkih in upravljanje v izrednih razmerah |
| --- | --- |

4.3.3.11

| 4.3.3.12 | Evidentiranje podatkov |
| --- | --- |

4.3.3.12

| 4.3.3.13 | Aerodinamični učinki na gramozno gredo |
| --- | --- |

4.3.3.13

| 4.3.3.14 | Okoljske razmere |
| --- | --- |

4.3.3.14

| 4.3.3.15 | Bočni veter |
| --- | --- |

4.3.3.15

| 4.3.3.16 | Maksimalno nihanje tlaka v predorih |
| --- | --- |

4.3.3.16

| 4.3.3.17 | Zunanji hrup |
| --- | --- |

4.3.3.17

| 4.3.3.18 | Požarna varnost |
| --- | --- |

4.3.3.18

| 4.3.3.19 | Postopki dviga/reševanja |
| --- | --- |

4.3.3.19

| 4.3.3.20 | Koncepti spremljanja in diagnostike |
| --- | --- |

4.3.3.20

| 4.3.3.21 | Posebne specifikacije za dolge predore |
| --- | --- |

4.3.3.21

| 4.3.3.22 | Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile |
| --- | --- |

4.3.3.22

| 4.3.3.23 | Zahteve glede vlečne adhezije |
| --- | --- |

4.3.3.23

| 4.3.3.24 | Funkcionalne in tehnične specifikacije glede pogonskega vira energije |
| --- | --- |

4.3.3.24

| 4.3.4 | Vmesniki s TSI Energijski podsistem za visoke hitrosti |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Vmesniki s TSI Varnost v železniških predorih |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Vmesniki s TSI za osebe z zmanjšano gibljivostjo |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.4 | Operativni predpisi |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Predpisi glede vzdrževanja |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Poklicna usposobljenost |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Poklicna usposobljenost |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.1.1 | Strokovno znanje |
| --- | --- |

4.6.1.1

| 4.6.1.2 | Sposobnost uporabe znanja v praksi |
| --- | --- |

4.6.1.2

| 4.6.2 | Jezikovna usposobljenost |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.2.1 | Načela |
| --- | --- |

4.6.2.1

| 4.6.2.2 | Raven znanja |
| --- | --- |

4.6.2.2

| 4.6.3 | Začetno in trajno preverjanje osebja |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.3.1 | Osnovne postavke |
| --- | --- |

4.6.3.1

| 4.6.3.2 | Analiza potreb po usposabljanju |
| --- | --- |

4.6.3.2

| 4.6.3.2.1 | Oblikovanje analize potreb po usposabljanju |
| --- | --- |

4.6.3.2.1

| 4.6.3.2.2 | Posodabljanje analize potreb po usposabljanju |
| --- | --- |

4.6.3.2.2

| 4.6.3.2.3 | Posebne postavke za vlakovno osebje in pomožno osebje |
| --- | --- |

4.6.3.2.3

| 4.6.3.2.3.1 | Znanje o progah |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.1

| 4.6.3.2.3.2 | Znanje o železniškem voznem parku |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.2

| 4.6.3.2.3.3 | Pomožno osebje |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.3

| 4.7 | Zdravstveni in varnostni pogoji |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Priporočena merila za odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Merila za odobritev psihologov, ki sodelujejo pri psihološkem preverjanju, in zahteve za psihološko preverjanje |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.3.1 | Dokazila o izobrazbi psihologov |
| --- | --- |

4.7.3.1

| 4.7.3.2 | Vsebina in razlaga psihološkega preverjanja |
| --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Izbira orodij za preverjanje |
| --- | --- |

4.7.3.3

| 4.7.4 | Zdravstveni pregledi in psihološka preverjanja |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.4.1 | Pred nastopom službe |
| --- | --- |

4.7.4.1

| 4.7.4.1.1 | Minimalna vsebina zdravstvenega pregleda |
| --- | --- |

4.7.4.1.1

| 4.7.4.1.2 | Psihološko preverjanje |
| --- | --- |

4.7.4.1.2

| 4.7.4.2 | Po nastopu službe |
| --- | --- |

4.7.4.2

| 4.7.4.2.1 | Pogostost rednih zdravstvenih pregledov |
| --- | --- |

4.7.4.2.1

| 4.7.4.2.2 | Minimalna vsebina rednega zdravstvenega pregleda |
| --- | --- |

4.7.4.2.2

| 4.7.4.2.3 | Dodatni zdravstveni pregledi in/ali psihološka preverjanja |
| --- | --- |

4.7.4.2.3

| 4.7.5 | Zdravstvene zahteve |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.5.1 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

4.7.5.1

| 4.7.5.2 | Zahteve glede vida |
| --- | --- |

4.7.5.2

| 4.7.5.3 | Zahteve glede sluha |
| --- | --- |

4.7.5.3

| 4.7.5.4 | Nosečnost |
| --- | --- |

4.7.5.4

| 4.7.6 | Posebne zahteve v zvezi z nalogo vožnje vlaka |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.6.1 | Pogostost rednih zdravstvenih pregledov |
| --- | --- |

4.7.6.1

| 4.7.6.2 | Dodatna vsebina zdravstvenega pregleda |
| --- | --- |

4.7.6.2

| 4.7.6.3 | Dodatne zahteve glede vida |
| --- | --- |

4.7.6.3

| 4.7.6.4 | Dodatne zahteve glede sluha in govora |
| --- | --- |

4.7.6.4

| 4.7.6.5 | Antropometrija |
| --- | --- |

4.7.6.5

| 4.7.6.6. | Svetovanje pri travmatičnih dogodkih |
| --- | --- |

4.7.6.6.

| 4.8 | Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastruktura |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Železniški vozni park |
| --- | --- |

4.8.2

| 5 | KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Opredelitev |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Seznam komponent |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Zmogljivosti in specifikacije komponent |
| --- | --- |

5.3

| 6 | OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT TER VERIFIKACIJA PODSISTEMA |
| --- | --- |

6

| 6.1 | Komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Načela |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Dokumentacija o predpisih in postopkih |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Postopek ocenjevanja |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.3.1 | Odločitev pristojnega organa |
| --- | --- |

6.2.3.1

| 6.2.3.2 | Če je ocenjevanje potrebno |
| --- | --- |

6.2.3.2

| 6.2.4 | Zmogljivost sistema |
| --- | --- |

6.2.4

| 7 | IZVAJANJE |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Načela |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Smernice za izvajanje |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Posebni primeri |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Uvod |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Seznam posebnih primerov |
| --- | --- |

7.3.2

| PRILOGA A: | Operativni predpisi ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R |
| --- | --- |

PRILOGA A:

| PRILOGA B: | Drugi predpisi, ki omogočajo usklajeno obratovanje novih strukturnih podsistemov |
| --- | --- |

PRILOGA B:

A. SPLOŠNO

B. VARNOST IN ZAŠČITA OSEBJA

C. OPERATIVNI VMESNIK Z OPREMO ZA SIGNALIZACIJO IN VODENJE IN NADZOR

D. VOŽNJA VLAKA

E. RESNA NESREČA, NESREČA IN INCIDENT

| PRILOGA C: | Z VARNOSTJO POVEZANA KOMUNIKACIJSKA METODOLOGIJA |
| --- | --- |

PRILOGA C:

| PRILOGA D: | INFORMACIJE, DO KATERIH MORA IMETI DOSTOP PREVOZNIK V ŽELEZNIŠKEM PROMETU, V ZVEZI S PROGAMI, NA KATERIH NAMERAVA OBRATOVATI |
| --- | --- |

PRILOGA D:

| PRILOGA E: | RAVEN JEZIKA IN KOMUNIKACIJE |
| --- | --- |

PRILOGA E:

| PRILOGA F: | INFORMATIVNE IN NEOBVEZNE SMERNICE ZA OCENJEVANJE PODSISTEMA VODENJE IN UPRAVLJANJE ŽELEZNIšKEGA PROMETA |
| --- | --- |

PRILOGA F:

| PRILOGA G: | INFORMATIVNI IN NEOBVEZNI SEZNAM ELEMENTOV, KI SE PREVERIJO ZA VSAK OSNOVNI PARAMETER |
| --- | --- |

PRILOGA G:

| PRILOGA H: | OSNOVNE POSTAVKE V ZVEZI S POKLICNO USPOSOBLJENOSTJO ZA NALOGE VOŽNJE VLAKA |
| --- | --- |

PRILOGA H:

| PRILOGA I: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA I:

| PRILOGA J: | OSNOVNE POSTAVKE V ZVEZI S POKLICNO USPOSOBLJENOSTJO ZA NALOGE, POVEZANE S „SPREMLJANJEM VLAKOV“ |
| --- | --- |

PRILOGA J:

| PRILOGA K: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA K:

| PRILOGA L: | OSNOVNE POSTAVKE V ZVEZI S POKLICNO USPOSOBLJENOSTJO ZA NALOGE PRIPRAVE VLAKA |
| --- | --- |

PRILOGA L:

| PRILOGA M: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA M:

| PRILOGA N: | INFORMATIVNE IN NEOBVEZNE SMERNICE ZA IZVAJANJE |
| --- | --- |

PRILOGA N:

| PRILOGA O: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA O:

| PRILOGA P: | IDENTIFIKACIJA VOZILA |
| --- | --- |

PRILOGA P:

| PRILOGA Q: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA Q:

| PRILOGA R: | IDENTIFIKACIJA VLAKA |
| --- | --- |

PRILOGA R:

| PRILOGA S: | NI V UPORABI |
| --- | --- |

PRILOGA S:

| PRILOGA T: | ZAVORNA MOČ |
| --- | --- |

PRILOGA T:

| PRILOGA U: | SEZNAM ODPRTIH TOčK |
| --- | --- |

PRILOGA U:

| PRILOGA V: | PRIPRAVA IN POSODABLJANJE DOKUMENTOV S PRAVILI ZA STROJEVODJE |
| --- | --- |

PRILOGA V:

SLOVAR

1   Uvod

1.1   Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, ki je eden od podsistemov, navedenih v Prilogi II(1) k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in njegovo vzdrževanje.

Ta TSI se uporablja za naslednje razrede vlakov, ne glede na to, ali gre za motorne vlake in motorne garniture (nedeljive med obratovanjem) ali posamezna vozila. Uporablja se tako za potniška vozila kot vozila, ki niso namenjena za prevoz potnikov:

| – | : | razred 1 | : | Vlaki z največjo hitrostjo najmanj 250 km/h, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | razred 2 | : | Vlaki z največjo hitrostjo najmanj 190 km/h, vendar manj kot 250 km/h.] |

–

:

razred 1

:

Vlaki z največjo hitrostjo najmanj 250 km/h,

–

:

razred 2

:

Vlaki z največjo hitrostjo najmanj 190 km/h, vendar manj kot 250 km/h.]

V skladu s Prilogo I k Direktivi so specifikacije opredeljene za vsako od naslednjih kategorij prog:

| — | kategorija I: posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti, ki so na splošno enake ali višje od 250 km/h, |
| --- | --- |

—

kategorija I: posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti, ki so na splošno enake ali višje od 250 km/h,

| — | kategorija II: posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti okoli 200 km/h, |
| --- | --- |

—

kategorija II: posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti, opremljene za hitrosti okoli 200 km/h,

| — | kategorija III: posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti, ki imajo posebne lastnosti zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, na katerih mora biti hitrost prilagojena za vsak primer posebej.] |
| --- | --- |

—

kategorija III: posebej nadgrajene proge za visoke hitrosti, ki imajo posebne lastnosti zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, na katerih mora biti hitrost prilagojena za vsak primer posebej.]

1.2   Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, opisan v Prilogi I k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

1.3   Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) in Prilogo I(1)(b) k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, ta TSI:

| (a) | navaja predvideno področje uporabe (poglavje 2); |
| --- | --- |

(a)

navaja predvideno področje uporabe (poglavje 2);

| (b) | določa bistvene zahteve za podsistem (poglavje 3) in njegove vmesnike z drugimi podsistemi (poglavje 4); |
| --- | --- |

(b)

določa bistvene zahteve za podsistem (poglavje 3) in njegove vmesnike z drugimi podsistemi (poglavje 4);

| (c) | določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati ciljni podsistem in njegovi vmesniki z drugimi podsistemi (poglavje 4). |
| --- | --- |

(c)

določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati ciljni podsistem in njegovi vmesniki z drugimi podsistemi (poglavje 4).

| (d) | določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (poglavje 5); |
| --- | --- |

(d)

določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (poglavje 5);

| (e) | za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti po eni strani ali ES-verifikacijo podsistemov po drugi strani (poglavje 6); |
| --- | --- |

(e)

za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti po eni strani ali ES-verifikacijo podsistemov po drugi strani (poglavje 6);

| (f) | navaja strategijo za izvajanje TSI (poglavje 7); |
| --- | --- |

(f)

navaja strategijo za izvajanje TSI (poglavje 7);

| (g) | za zadevno osebje navaja poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne razmere pri delu, ki so nujne za obratovanje in vzdrževanje podsistema pa tudi za uresničevanje TSI. |
| --- | --- |

(g)

za zadevno osebje navaja poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne razmere pri delu, ki so nujne za obratovanje in vzdrževanje podsistema pa tudi za uresničevanje TSI.

Poleg tega se lahko v skladu s členom 5(5) za vsako TSI predvidijo posebni primeri; ti so navedeni v poglavju 7.

Navsezadnje ta TSI v poglavju 4 zajema tudi posebna pravila glede obratovanja in vzdrževanja za področje uporabe, navedeno v zgornjih točkah 1.1 in 1.2.

2   Opredelitev podsistema/področja uporabe

2.1   Podsistem

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa je eden od podsistemov, ki sestavljajo vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, naveden v Prilogi II k Direktivi 96/48/ES.

2.2   Področje uporabe

V povezavi s Prilogo I k Direktivi 96/48/ES (kakor je spremenjena v Prilogi I k Direktivi 2004/50/ES) se področje uporabe te TSI nanaša na podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa za upravljavce železniške infrastrukture in prevoznike v železniškem prometu pri obratovanju vlakov na progah vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti.

Specifikacije, določene v tej TSI za vodenje in upravljanje železniškega prometa, se lahko uporabljajo kot referenčni dokument za obratovanje drugih vlakov na progah vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti, čeprav niso zajeti na področje uporabe te TSI.

2.2.1   Osebje in vlaki

Opozoriti velja, da se člen 5.3(g) Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in člen 5.3(g) Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, razhajata v tem, da prvi govori o „poklicni usposobljenosti“ osebja v železniškem sistemu za visoke hitrosti, drugi pa v povezavi z železniškim sistemom za konvencionalne hitrosti uporablja izraz „strokovna usposobljenost“.

Razlikovanje med TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa za visoke in konvencionalne hitrosti ne bi bilo primerno, zato je bila sprejeta domneva, da uporaba izraza „poklicna usposobljenost“ zajema namen zakonodajalca.

Pododdelka 4.6 in 4.7 se uporabljata za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge vožnje vlaka in spremljanja vlaka pri prehodu meje med državami, delujoče zunaj krajev, ki so v programu omrežja posameznega upravljavca železniške infrastrukture določeni kot „obmejni“ in so vključeni v njegovo varnostno dovoljenje.

Če je dejavnost uslužbenca povezana le z delom znotraj zgoraj opisanih „obmejnih“ krajev, ne šteje, da je prečkal mejo.

Za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge odprave vlakov in odobritve vožnje vlaka, se uporablja medsebojno priznavanje poklicne usposobljenosti ter pogojev glede zdravja in varnosti pri delu med državami članicami.

Za osebje, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane s končno pripravo vlaka, preden bo ta prečkal mejo, in dela zunaj zgoraj opisanih „obmejnih“ krajev, velja pododdelek 4.6 ob medsebojnem priznavanju pogojev glede zdravja in varnosti pri delu med državami članicami. Če vsa vozila vlaka, ki prečka državno mejo, prečkajo mejo le do „obmejnih“ krajev, kakor je opisano zgoraj, se vlak ne šteje za mednarodni vlak.

To je povzeto v spodnjih preglednicah:

Osebje, ki sodeluje pri sestavi in odpravi vlakov, ki bodo prečkali državne meje in nadaljevali vožnjo prek obmejnega kraja

| Naloge | Poklicna usposobljenost | Zdravstvene zahteve |
| --- | --- | --- |
| Vožnja vlaka in spremljanje vlaka | 4.6 | 4.7 |
| Odobritev vožnje vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |
| Priprava vlaka | 4.6 | Medsebojno priznavanje |
| Odprava vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |

Naloge

Poklicna usposobljenost

Zdravstvene zahteve

Vožnja vlaka in spremljanje vlaka

4.6

4.7

Odobritev vožnje vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Priprava vlaka

4.6

Medsebojno priznavanje

Odprava vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Osebje, ki upravlja vlake, ki ne prečkajo državnih meja ali jih prečkajo le do obmejnih krajev

| Naloge | Poklicna usposobljenost | Zdravstvene zahteve |
| --- | --- | --- |
| Vožnja vlaka in spremljanje vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |
| Odobritev vožnje vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |
| Priprava vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |
| Odprava vlaka | Medsebojno priznavanje | Medsebojno priznavanje |

Naloge

Poklicna usposobljenost

Zdravstvene zahteve

Vožnja vlaka in spremljanje vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Odobritev vožnje vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Priprava vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Odprava vlaka

Medsebojno priznavanje

Medsebojno priznavanje

Pri branju teh preglednic je treba upoštevati, da so komunikacijska načela iz poglavja 4.2.1 obvezna zahteva.

Pri čezmejnih odsekih sporazumi med sosednjimi upravljavci infrastrukture ali državami članicami iz člena 7.1 opisujejo:

| — | varnostna pravila, ki se uporabljajo med njimi, v zvezi z zavarovanjem gradbišč, povezanih z vzdrževanjem zadevnih infrastrukturnih podisistemov, ter vsebino usposabljanja osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane z zavarovanjem teh gradbišč, |
| --- | --- |

—

varnostna pravila, ki se uporabljajo med njimi, v zvezi z zavarovanjem gradbišč, povezanih z vzdrževanjem zadevnih infrastrukturnih podisistemov, ter vsebino usposabljanja osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane z zavarovanjem teh gradbišč,

| — | varnostna pravila, ki se uporabljajo med njimi, v zvezi z obratovanjem in zavarovanjem gradbišč, povezanih z vzdrževanjem fiksnih naprav zadevnih energijskih podisistemov, ter vsebino usposabljanja osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane z obratovanjem in zaščito teh naprav. |
| --- | --- |

—

varnostna pravila, ki se uporabljajo med njimi, v zvezi z obratovanjem in zavarovanjem gradbišč, povezanih z vzdrževanjem fiksnih naprav zadevnih energijskih podisistemov, ter vsebino usposabljanja osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, povezane z obratovanjem in zaščito teh naprav.

2.2.2   Načela obratovanja

Splošni cilj pričujoče različice te TSI, ki je druga po začetku veljavnosti Direktive 96/48/ES, vendar prva, ki upošteva spremembe iz Direktive 2004/50/ES, je omogočiti usklajeno obratovanje strukturnih podsistemov, ki naj bi se uporabljali v omrežju za visoke hitrosti. Zlasti predpisi in postopki, ki so neposredno povezani z obratovanjem novega sistema za nadzor vlakov in signalizacijo, morajo biti v enakih razmerah enaki.

Na začetku je ta TSI zajemala le tiste elemente (kakor je določeno v poglavju 4) podsistema „Vodenje in upravljanje železniškega prometa“ za visoke hitrosti, pri katerih med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture večinoma obstajajo operativni vmesniki ali pri katerih je interoperabilnost posebej koristna. Pri tem so bile ustrezno upoštevane zahteve iz Direktive 2004/49/ES (Direktiva o varnosti na železnicah).

V nadaljevanju so v Prilogi A k tej TSI določeni podrobni operativni predpisi za Evropski sistem vodenja vlakov (ETCS) in Globalni sistem mobilnih komunikacij – železnica (GSM-R).

2.2.3   Uporabnost pri obstoječih vozilih in infrastrukturi

Čeprav se večina zahtev iz te TSI nanaša na procese in postopke, se številne zahteve nanašajo tudi na fizične elemente, vlake in vozila, ki so pomembni za obratovanje.

Merila za načrtovanje teh elementov so opisana v TSI za druge podsisteme, denimo železniški vozni park. V okviru TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa je upoštevana njihova operativna funkcija.

V teh primerih se priznava, da lahko spreminjanje obstoječega železniškega voznega parka/infrastrukture, da bi izpolnili vse zahteve te TSI, pomeni velik strošek. Zato je treba zadevne zahteve uporabljati le za nove elemente, ali kadar je element dograjen ali obnovljen in potrebuje novo dovoljenje za obratovanje po členu 14(3) Direktive 96/48/ES.

2.3   Povezava med to TSI in Direktivo 2004/49/ES

Čeprav je ta TSI oblikovana v okviru Direktive o interoperabilnosti 96/48/ES (kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES), obravnava zahteve, tesno povezane z operativnimi postopki in procesi, ki se zahtevajo od upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu, kadar ta zaprosi za varnostno dovoljenje/spričevalo iz Direktive o varnosti na železnicah (2004/49/ES).

3   Bistvene zahteve

3.1   Skladnost z bistvenimi zahtevami

V skladu s členom 4(1) Direktive 96/48/ES morajo vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, podsistemi in komponente interoperabilnosti izpolnjevati bistvene zahteve, ki so določene med splošnimi zahtevami v Prilogi III k tej direktivi.

3.2   Bistvene zahteve – pregled

Bistvene zahteve zajemajo:

| — | varnost, |
| --- | --- |

—

varnost,

| — | zanesljivost in razpoložljivost, |
| --- | --- |

—

zanesljivost in razpoložljivost,

| — | zdravje, |
| --- | --- |

—

zdravje,

| — | varstvo okolja, |
| --- | --- |

—

varstvo okolja,

| — | tehnično združljivost. |
| --- | --- |

—

tehnično združljivost.

V skladu z Direktivo 96/48/ES so bistvene zahteve lahko splošno veljavne za celoten vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti ali pa so specifične za vsak podsistem in njegove komponente.

3.3   Posebni vidiki teh zahtev

Pomen splošnih zahtev za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa je opredeljen v naslednjih klavzulah.

3.3.1   Varnost

V skladu s Prilogo III k Direktivi 96/48/ES so bistvene zahteve glede varnosti, ki veljajo za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, naslednje:

Bistvena zahteva 1.1.1 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Načrtovanje, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.“

Kar zadeva podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, je ta bistvena zahteva obravnavana v specifikaciji pododdelka „vidnost vlaka“ (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3) in „slišnost vlaka“ v pododdelkih 4.2.2.2 in 4.3.

Bistvena zahteva 1.1.2 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Parametri za sistem kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Bistvena zahteva 1.1.3 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile ugotovljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi.“

Kar zadeva podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, je ta bistvena zahteva obravnavana v specifikaciji pododdelka „vidnost vlaka“ (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3).

Bistvena zahteva 1.1.4 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Načrtovanje fiksnih naprav in železniškega voznega parka ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da pri požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ali dima.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Bistvena zahteva 1.1.5 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Vse naprave, ki jih bodo uporabniki upravljali, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvideni način, ki ni v skladu z ustreznimi navodili.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

3.3.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 1.2 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, morajo biti organizirane, izvedene in kvantificirane tako, da delujejo pod predvidenimi pogoji.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

3.3.3   Zdravje

Bistvena zahteva 1.3.1 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Bistvena zahteva 1.3.2 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Te materiale je treba izbrati, razvijati in uporabljati tako, da se omeji emisija škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, zlasti ob požaru.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

3.3.4   Varstvo okolja

Bistvena zahteva 1.4.1 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Treba je presoditi posledice vzpostavitve in delovanja vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti na okolje in jih upoštevati v fazi projektne zasnove sistema v skladu z veljavnimi določbami Skupnosti.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Bistvena zahteva 1.4.2 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Bistvena zahteva 1.4.3 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, katere lahko ovirajo.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

3.3.5   Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 1.5 Priloge III k Direktivi 96/48/ES

„Tehnične značilnosti infrastruktur in stabilnih naprav morajo biti združljive druga z drugo in z vlaki, ki se bodo uporabljali na vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti.

Če je na nekaterih delih omrežja skladnost teh značilnosti težko doseči, je mogoče uvesti začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.“

Ta bistvena zahteva ne velja za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

3.4   Vidiki, ki so posebej povezani s podsistemom Vodenje in upravljanje železniškega prometa

3.4.1   Varnost

Bistvena zahteva 2.7.1 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Usklajenost predpisov za delovanje omrežja in usposobljenost strojevodij in vlakospremnega osebja mora zagotavljati varno mednarodno obratovanje.

Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, usposabljanje in strokovnost vzdrževalcev ter sistem zagotavljanja kakovosti v vzdrževalnih centrih prevoznikov morajo zagotavljati visoko raven varnosti.“

To bistveno zahtevo obravnavajo naslednji pododdelki te specifikacije:

| — | Identifikacija vozila (pododdelek 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Identifikacija vozila (pododdelek 4.2.2.3)

| — | Zaviranje vlaka (pododdelek 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Zaviranje vlaka (pododdelek 4.2.2.6)

| — | Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5)

| — | Zahteve za potniška vozila (pododdelek 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Zahteve za potniška vozila (pododdelek 4.2.2.4)

| — | Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (pododdelek 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (pododdelek 4.2.2.7)

| — | Vidnost vlaka (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3) |
| --- | --- |

—

Vidnost vlaka (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3)

| — | Slišnost vlaka (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3) |
| --- | --- |

—

Slišnost vlaka (pododdelka 4.2.2.1 in 4.3)

| — | Odhod vlaka (pododdelek 4.2.3.3) |
| --- | --- |

—

Odhod vlaka (pododdelek 4.2.3.3)

| — | Upravljanje prometa (pododdelek 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Upravljanje prometa (pododdelek 4.2.3.4)

| — | Opazovanje signalov in budnik (pododdelek 4.3) |
| --- | --- |

—

Opazovanje signalov in budnik (pododdelek 4.3)

| — | Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelka 4.2.1.5 in 4.6) |
| --- | --- |

—

Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelka 4.2.1.5 in 4.6)

| — | Dokumentacija za strojevodje (pododdelek 4.2.1.2) |
| --- | --- |

—

Dokumentacija za strojevodje (pododdelek 4.2.1.2)

| — | Dokumentacija za osebje prevoznikov železniškega prometa razen strojevodij (pododdelek 4.2.1.3) |
| --- | --- |

—

Dokumentacija za osebje prevoznikov železniškega prometa razen strojevodij (pododdelek 4.2.1.3)

| — | Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka (pododdelek 4.2.1.4) |
| --- | --- |

—

Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka (pododdelek 4.2.1.4)

| — | Obratovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Obratovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6)

| — | Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7)

| — | Operativni predpisi ERTMS (pododdelek 4.4) |
| --- | --- |

—

Operativni predpisi ERTMS (pododdelek 4.4)

| — | Poklicna usposobljenost (pododdelka 2.2.1 in 4.6) |
| --- | --- |

—

Poklicna usposobljenost (pododdelka 2.2.1 in 4.6)

| — | Zdravstveni in varnostni pogoji (pododdelka 2.2.1 in 4.7) |
| --- | --- |

—

Zdravstveni in varnostni pogoji (pododdelka 2.2.1 in 4.7)

3.4.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 2.7.2 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, usposabljanje in strokovnost vzdrževalcev ter sistem zagotavljanja kakovosti v vzdrževalnih centrih prevoznikov morajo zagotavljati visoko raven zanesljivosti in razpoložljivosti.“

To bistveno zahtevo zagotavljajo naslednji pododdelki te specifikacije:

| — | Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5)

| — | Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (pododdelek 4.2.2.7) |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (pododdelek 4.2.2.7)

| — | Upravljanje prometa (pododdelek 4.2.3.4) |
| --- | --- |

—

Upravljanje prometa (pododdelek 4.2.3.4)

| — | Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelek 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelek 4.2.1.5)

| — | Obratovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Obratovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6)

| — | Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7)

| — | Poklicna usposobljenost (pododdelek 4.6) |
| --- | --- |

—

Poklicna usposobljenost (pododdelek 4.6)

| — | Zdravstveni in varnostni pogoji (pododdelek 4.7) |
| --- | --- |

—

Zdravstveni in varnostni pogoji (pododdelek 4.7)

3.4.3   Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.7.3 Priloge III k Direktivi 96/48/ES:

„Usklajenost predpisov za delovanje omrežij in usposobljenost strojevodij in vlakospremnega osebja ter osebja, zadolženega za vodenje in upravljanje prometa, mora zagotavljati učinkovitost delovanja vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.“

To bistveno zahtevo obravnavajo naslednji pododdelki te specifikacije:

| — | Identifikacija vozila (pododdelek 4.2.2.3) |
| --- | --- |

—

Identifikacija vozila (pododdelek 4.2.2.3)

| — | Zaviranje vlaka (pododdelek 4.2.2.6) |
| --- | --- |

—

Zaviranje vlaka (pododdelek 4.2.2.6)

| — | Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5) |
| --- | --- |

—

Sestava vlaka (pododdelek 4.2.2.5)

| — | Zahteve za potniška vozila (pododdelek 4.2.2.4) |
| --- | --- |

—

Zahteve za potniška vozila (pododdelek 4.2.2.4)

| — | Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelek 4.2.1.5) |
| --- | --- |

—

Komunikacije v zvezi z varnostjo (pododdelek 4.2.1.5)

| — | Delovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6) |
| --- | --- |

—

Delovanje v poslabšanih razmerah (pododdelek 4.2.3.6)

| — | Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7) |
| --- | --- |

—

Upravljanje v izrednih razmerah (pododdelek 4.2.3.7)

4   Značilnosti podsistema

4.1   Uvod

Vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti (TEN), za katerega se uporablja Direktiva 96/48/ES in katerega del je podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, je integriran sistem in treba je preveriti njegovo usklajenost. Zlasti je treba pregledati usklajenost specifikacij za podsistem, njegove vmesnike s sistemom, v katerega se vključujejo, in operativne predpise.

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa, kakor je opisan v pododdelku 2.2, ob upoštevanju vseh ustreznih bistvenih zahtev zajema le elemente, določene v naslednjem oddelku.

V skladu z Direktivo 2001/14/ES je upravljavec infrastrukture v celoti odgovoren za predložitev vseh ustreznih zahtev za vlake, ki imajo dovoljenje za vožnjo po njegovem omrežju, pri čemer se upoštevajo nagibne razmere posameznih prog ter funkcionalne ali tehnične specifikacije, določene v nadaljevanju.

4.2   Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem

Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa sestavljajo:

| — | specifikacije, ki se nanašajo na osebje, |
| --- | --- |

—

specifikacije, ki se nanašajo na osebje,

| — | specifikacije, ki se nanašajo na vlake, |
| --- | --- |

—

specifikacije, ki se nanašajo na vlake,

| — | specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka. |
| --- | --- |

—

specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka.

4.2.1   Specifikacije, ki se nanašajo na osebje

4.2.1.1   Splošne zahteve

Ta oddelek obravnava osebje, ki sodeluje pri vodenju podsistema z izvajanjem za varnost pomembnih nalog, v katere je vključen neposreden vmesnik med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture.

| — | Osebje prevoznika v železniškem prometu:






  — | opravlja nalogo vožnje vlakov in je del „vlakovnega osebja“ (v tem dokumentu „strojevodja“), |
| --- | --- | --- |

—

Osebje prevoznika v železniškem prometu:

—

opravlja nalogo vožnje vlakov in je del „vlakovnega osebja“ (v tem dokumentu „strojevodja“),

| — | opravlja naloge na vlaku (razen vožnje) in je del „vlakovnega osebja“, |
| --- | --- |

—

opravlja naloge na vlaku (razen vožnje) in je del „vlakovnega osebja“,

| — | opravlja naloge priprave vlakov. |
| --- | --- |

—

opravlja naloge priprave vlakov.

| — | Osebje upravljavca infrastrukture, ki opravlja nalogo odobritve vožnje vlakov |
| --- | --- |

—

Osebje upravljavca infrastrukture, ki opravlja nalogo odobritve vožnje vlakov

Zajeta področja so:

| — | dokumentacija, |
| --- | --- |

—

dokumentacija,

| — | komunikacija |
| --- | --- |

—

komunikacija

ter v obsegu, ki je določen v oddelku 2.2 te TSI:

| — | usposobljenost (glej pododdelek 4.6 ter priloge H, J in L), |
| --- | --- |

—

usposobljenost (glej pododdelek 4.6 ter priloge H, J in L),

| — | zdravstveni in varnostni pogoji (glej pododdelek 4.7). |
| --- | --- |

—

zdravstveni in varnostni pogoji (glej pododdelek 4.7).

4.2.1.2   Dokumentacija za strojevodje

Prevoznik v železniškem prometu, ki upravlja vlak, mora strojevodji pravočasno zagotoviti vse potrebne informacije, da ta lahko opravi svoje naloge.

Te informacije morajo upoštevati vse potrebne elemente za obratovanje v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah za proge, na katerih poteka promet, in za železniški vozni park, ki se uporablja na teh progah.

4.2.1.2.1   Pravilnik

Vsi potrebni postopki, ki veljajo za strojevodjo, morajo biti zajeti v dokumentu ali računalniški datoteki z naslovom „Pravilnik za strojevodjo“.

V „Pravilniku za strojevodjo“ so navedene zahteve, ki veljajo za vse prevožene proge in železniški vozni park, uporabljen na teh progah, v skladu z obratovanjem v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah, na katere lahko naleti strojevodja.

„Pravilnik za strojevodjo“ mora zajemati dva ločena vidika:

| — | prvi opisuje skupne predpise in postopke, ki veljajo po vsem vseevropskem železniškem omrežju (ob upoštevanju vsebine prilog A, B in C), |
| --- | --- |

—

prvi opisuje skupne predpise in postopke, ki veljajo po vsem vseevropskem železniškem omrežju (ob upoštevanju vsebine prilog A, B in C),

| — | drugi določa vse potrebne predpise in postopke, značilne za posameznega upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

—

drugi določa vse potrebne predpise in postopke, značilne za posameznega upravljavca infrastrukture.

Vsebovati mora postopke, ki zajemajo najmanj naslednje vidike:

| — | varnost in zaščita osebja, |
| --- | --- |

—

varnost in zaščita osebja,

| — | signalizacija, nadzor in vodenje, |
| --- | --- |

—

signalizacija, nadzor in vodenje,

| — | obratovanje vlakov, tudi v poslabšanih razmerah, |
| --- | --- |

—

obratovanje vlakov, tudi v poslabšanih razmerah,

| — | vleka in železniški vozni park, |
| --- | --- |

—

vleka in železniški vozni park,

| — | nezgode in nesreče. |
| --- | --- |

—

nezgode in nesreče.

Za sestavo tega dokumenta je odgovoren prevoznik v železniškem prometu.

Prevoznik v železniškem prometu mora pravilnik za strojevodjo predstaviti v enaki obliki za vso infrastrukturo, po kateri bo strojevodja vozil.

Pravilnik ima dva dodatka:

| — | dodatek 1: Priročnik za komunikacijske postopke, |
| --- | --- |

—

dodatek 1: Priročnik za komunikacijske postopke,

| — | dodatek 2: Zbirka obrazcev |
| --- | --- |

—

dodatek 2: Zbirka obrazcev

Prevoznik v železniškem prometu mora pravilnik za strojevodjo napisati v jeziku ene od držav članic ali v „delovnem“ jeziku enega od upravljavcev infrastrukture, za katere bodo pravila veljala. To ne bo veljalo za sporočila in obrazce, ki morajo ostati v „delovnem“ jeziku upravljavcev infrastrukture.

Postopek za pripravo in posodobitev pravilnika za strojevodjo obsega naslednje korake:

| — | upravljavec infrastrukture (ali organizacija, ki je odgovorna za pripravo operativnih predpisov) mora prevozniku v železniškem prometu predložiti ustrezne informacije v „delovnem“ jeziku upravljavca infrastrukture, |
| --- | --- |

—

upravljavec infrastrukture (ali organizacija, ki je odgovorna za pripravo operativnih predpisov) mora prevozniku v železniškem prometu predložiti ustrezne informacije v „delovnem“ jeziku upravljavca infrastrukture,

| — | prevoznik v železniškem prometu mora sestaviti začetni ali posodobljen dokument, |
| --- | --- |

—

prevoznik v železniškem prometu mora sestaviti začetni ali posodobljen dokument,

| — | če prevoznik v železniškem prometu ne sestavi pravilnika za strojevodjo v istem jeziku, v katerem je bila ustrezna informacija prvotno predložena, mora poskrbeti za vse potrebne prevode. |
| --- | --- |

—

če prevoznik v železniškem prometu ne sestavi pravilnika za strojevodjo v istem jeziku, v katerem je bila ustrezna informacija prvotno predložena, mora poskrbeti za vse potrebne prevode.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III k Direktivi 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja upravljavca infrastrukture vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina dokumentacije, predložene prevoznikom v železniškem prometu, popolna in točna.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III Direktive 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja prevoznika v železniškem prometu vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina pravilnika popolna in točna.

Priloga V opisuje ta postopek v obliki diagrama in vsebuje pregled postopka.

4.2.1.2.2   Opis proge in ustrezne opreme ob progah, na katerih poteka promet

Strojevodjem je treba za proge, po katerih bodo vozili, zagotoviti opis prog in s tem povezane opreme ob progi, ki se nanaša na nalogo vožnje vlaka. Te informacije morajo biti opredeljene v enotnem dokumentu, poimenovanem „Navodila o progi“ (v pisni ali računalniški obliki).

Navodila o progi morajo zajemati vsaj naslednje podatke:

| — | splošne obratovalne lastnosti, |
| --- | --- |

—

splošne obratovalne lastnosti,

| — | oznake o nagibnih razmerah oziroma o lomu nivelete na progi, |
| --- | --- |

—

oznake o nagibnih razmerah oziroma o lomu nivelete na progi,

| — | podroben diagram proge. |
| --- | --- |

—

podroben diagram proge.

4.2.1.2.2.1   Priprava navodil o progi

Navodila o progi morajo biti sestavljena v enem od jezikov držav članic, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu, ali v „delovnem“ jeziku, ki ga uporablja upravljavec infrastrukture.

Vsebovati morajo naslednje informacije (seznam ni dokončen):

| — | splošne obratovalne lastnosti:






  — | vrsta signalizacije in ustrezen prometni režim (dvotirna proga, dvosmerni promet, vožnja po levi ali desni itn.), |
| --- | --- | --- |

—

splošne obratovalne lastnosti:

—

vrsta signalizacije in ustrezen prometni režim (dvotirna proga, dvosmerni promet, vožnja po levi ali desni itn.),

| — | vrsta pogonskega vira energije, |
| --- | --- |

—

vrsta pogonskega vira energije,

| — | vrsta naprav za vzpostavljanje radijske zveze med vlakom in mestom, s katerega se vodi promet. |
| --- | --- |

—

vrsta naprav za vzpostavljanje radijske zveze med vlakom in mestom, s katerega se vodi promet.

| — | oznake o nagibnih razmerah oziroma o lomu nivelete na progi:






  — | vrednosti vzponov in padcev ter njihova natančna lokacija |
| --- | --- | --- |

—

oznake o nagibnih razmerah oziroma o lomu nivelete na progi:

—

vrednosti vzponov in padcev ter njihova natančna lokacija

| — | podroben diagram proge:






  — | imena postaj in ključnih mest na progi ter njihov položaj; |
| --- | --- | --- |

—

podroben diagram proge:

—

imena postaj in ključnih mest na progi ter njihov položaj;

| — | predori – vključno z lokacijo, imenom, dolžino, posebne informacije, kakršne so dostopne poti in točke varnega izstopa ter varna mesta za evakuacijo potnikov; |
| --- | --- |

—

predori – vključno z lokacijo, imenom, dolžino, posebne informacije, kakršne so dostopne poti in točke varnega izstopa ter varna mesta za evakuacijo potnikov;

| — | bistvene lokacije, kot so nevtralni odseki železniškega omrežja, |
| --- | --- |

—

bistvene lokacije, kot so nevtralni odseki železniškega omrežja,

| — | dovoljene hitrostne omejitve za vsak zadevni tir in po potrebi različne hitrosti za nekatere vrste vlakov, |
| --- | --- |

—

dovoljene hitrostne omejitve za vsak zadevni tir in po potrebi različne hitrosti za nekatere vrste vlakov,

| — | ime organizacije, odgovorne za nadzor upravljanja prometa, in imena območij nadzora upravljanja prometa, |
| --- | --- |

—

ime organizacije, odgovorne za nadzor upravljanja prometa, in imena območij nadzora upravljanja prometa,

| — | imena in območja nadzora središč za upravljanje prometa, kot so postavljalnice, |
| --- | --- |

—

imena in območja nadzora središč za upravljanje prometa, kot so postavljalnice,

| — | identifikacija radijskih kanalov, ki naj se uporabijo. |
| --- | --- |

—

identifikacija radijskih kanalov, ki naj se uporabijo.

Obliko Navodil o progi je treba pripraviti enako za vse infrastrukture, po katerih poteka promet vlakov enega prevoznika.

Navodila o progi sestavi prevoznik na podlagi informacij, ki jih prejme od upravljavca infrastrukture.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III k Direktivi 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja upravljavca infrastrukture vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina dokumentacije, predložene prevoznikom v železniškem prometu, popolna in točna.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III Direktive 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja prevoznika v železniškem prometu vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina pravilnika popolna in točna.

4.2.1.2.2.2   Spremenjeni elementi

Upravljavec infrastrukture mora prevoznika obvestiti o vseh elementih, ki so bodisi trajno bodisi začasno spremenjeni. O spremembah ga mora obvestiti pravočasno, da prevoznik v železniškem prometu preuči njihove posledice, posodobi dokumente in pouči osebje. Prevoznik v železniškem prometu jih mora zbrati v za to namenjenem dokumentu ali računalniški datoteki, katerih oblika je enaka za vse infrastrukture, po katerih poteka promet vlakov enega prevoznika.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III k Direktivi 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja upravljavca infrastrukture vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina dokumentacije, predložene prevoznikom v železniškem prometu, popolna in točna.

V skladu z odstavkom 2 Priloge III k Direktivi 2004/49/ES mora sistem varnega upravljanja prevoznika v železniškem prometu vključevati postopek validacije, ki zagotavlja, da je vsebina dokumenta o spremenjenih elementih popolna in točna.

4.2.1.2.2.3   Takojšnje obveščanje strojevodje

Postopek takojšnjega obveščanja strojevodij o vseh spremembah varnostnih ureditev na vlakovni poti morajo opredeliti zadevni upravljavci infrastrukture (postopek mora biti enoten, kjer se uporabljajo sistemi ERTMS/ETCS).

4.2.1.2.3   Vozni redi

Pošiljanje podatkov o voznih redih omogoča točnost vožnje vlakov in pomaga pri učinkovitosti storitev.

Prevoznik v železniškem prometu mora strojevodjem posredovati informacije, potrebne za normalen promet vlakov, ki vključujejo vsaj naslednje:

| — | identifikacijo vlaka, |
| --- | --- |

—

identifikacijo vlaka,

| — | po potrebi dneve, ko vlaki vozijo, |
| --- | --- |

—

po potrebi dneve, ko vlaki vozijo,

| — | kraje postanka in s tem povezana opravila, |
| --- | --- |

—

kraje postanka in s tem povezana opravila,

| — | druge časovne točke, |
| --- | --- |

—

druge časovne točke,

| — | čas prihoda/odhoda/prevoza na vsaki od navedenih točk. |
| --- | --- |

—

čas prihoda/odhoda/prevoza na vsaki od navedenih točk.

Take informacije o prometu vlakov, ki morajo temeljiti na informacijah, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture, se lahko pošljejo v elektronski obliki ali na papirju.

Oblika informacij za strojevodje mora biti enotna po vseh progah, po katerih vozi prevoznik v železniškem prometu.

4.2.1.2.4   Železniški vozni park

Prevoznik v železniškem prometu mora strojevodji zagotoviti vse informacije v zvezi z obratovanjem železniškega voznega parka v poslabšanih razmerah (kakor so vlaki, ki potrebujejo pomoč). Taka dokumentacija mora obravnavati tudi poseben vmesnik z osebjem upravljavca infrastrukture za tovrstne primere.

4.2.1.3   Dokumentacija za osebje prevoznikov železniškega prometa razen strojevodij

Prevoznik v železniškem prometu mora vsemu svojemu osebju (vlakovnemu ali drugemu), vključenemu v za varnost pomembne naloge, ki vsebujejo neposreden vmesnik z osebjem, opremo ali sistemi upravljavca infrastrukture, priskrbeti pravila, postopke ter posebne informacije o železniškem voznem parku in progi, potrebne za take naloge. Te informacije se uporabljajo pri obratovanju v normalnih in poslabšanih razmerah.

Struktura, oblika, vsebina ter postopek priprave in posodabljanja teh informacij za vlakovno osebje morajo biti v skladu s specifikacijo iz pododdelka 4.2.1.2 te TSI.

4.2.1.4   Dokumentacija za osebje upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka

Vse informacije, potrebne za zagotavljanje komunikacije v zvezi z varnostjo med osebjem, ki odobri vožnjo vlakov, in vlakovnim osebjem, morajo biti določene v:

| — | dokumentih, ki opisujejo komunikacijski protokol (Priloga C), |
| --- | --- |

—

dokumentih, ki opisujejo komunikacijski protokol (Priloga C),

| — | dokumentu z naslovom Zbirka obrazcev. |
| --- | --- |

—

dokumentu z naslovom Zbirka obrazcev.

Upravljavec infrastrukture mora te dokumente sestaviti v svojem „delovnem“ jeziku.

4.2.1.5   Komunikacije v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka

Za komunikacije v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem, drugim osebjem prevoznika v železniškem prometu (kakor je opredeljeno v Prilogi L) in osebjem, ki odobri vožnjo vlaka, se uporablja „delovni“ jezik (glej slovar), ki ga uporablja upravljavec infrastrukture na zadevni progi.

Načela za komunikacije v zvezi z varnostjo med vlakovnim osebjem in osebjem, ki je odgovorno za odobritev vožnje vlakov, so navedena v Prilogi C.

V skladu z Direktivo 2001/14/ES je upravljavec infrastrukture odgovoren za objavo „delovnega jezika“, ki ga njegovo osebje uporablja med vsakodnevnim obratovanjem.

Kadar pa je zaradi lokalne prakse treba zagotoviti uporabo še enega jezika, mora upravljavec infrastrukture določiti zemljepisne meje njegove uporabe.

4.2.2   Specifikacije, ki se nanašajo na vlake

4.2.2.1   Vidnost vlaka

4.2.2.1.1   Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu mora zagotoviti, da so vlaki opremljeni s sredstvi, ki označujejo čelo in sklep vlaka.

4.2.2.1.2   Čelo vlaka

Prevoznik v železniškem prometu mora z namestitvijo in razporeditvijo prižganih belih čelnih luči zagotoviti, da je približujoči se vlak jasno viden in prepoznaven. Tako ga je kot takega mogoče razlikovati od bližnjih cestnih vozil in drugih premikajočih se predmetov.

Podrobna specifikacija je navedena v pododdelku 4.3.3.4.1.

4.2.2.2   Slišnost vlaka

4.2.2.2.1   Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu mora zagotoviti, da so vlaki opremljeni z zvočno opozorilno napravo, ki označuje, da se približuje vlak.

4.2.2.2.2   Nadzorna tipka

Zvočno opozorilno napravo mora biti mogoče sprožiti iz vseh voznih položajev.

4.2.2.3   Identifikacija vozila

Vsako vozilo mora imeti številko, po kateri se razlikuje od vseh drugih železniških vozil. Ta številka mora biti označena na vidnem mestu vsaj na vsaki vzdolžni stranici vozila.

Označene morajo biti tudi operativne omejitve, ki veljajo za vozilo.

Dodatne zahteve so določene v Prilogi P.

4.2.2.4   Zahteve za potniška vozila

| — | Združljivost med potniškimi vozili in peroni na načrtovanih potniških postajališčih mora zagotavljati varen vstop in izstop. |
| --- | --- |

—

Združljivost med potniškimi vozili in peroni na načrtovanih potniških postajališčih mora zagotavljati varen vstop in izstop.

| — | Potniki lahko z notranje strani odprejo vrata, namenjena za njihovo uporabo, šele ko se vlak ustavi in jih vlakovno osebje sprosti. |
| --- | --- |

—

Potniki lahko z notranje strani odprejo vrata, namenjena za njihovo uporabo, šele ko se vlak ustavi in jih vlakovno osebje sprosti.

| — | Sprostitev vrat mora biti za vsako stran vlaka ločena. Brezhibnost zapiranja in blokiranja vrat na potniških vlakih mora biti stalno označena. |
| --- | --- |

—

Sprostitev vrat mora biti za vsako stran vlaka ločena. Brezhibnost zapiranja in blokiranja vrat na potniških vlakih mora biti stalno označena.

| — | Sprostitve vrat ne sme biti mogoče sprožiti z uporabo vlečne sile. (Za namen te zahteve „sprostitev vrat“ pomeni, da je vlakovno osebje potnikom omogočilo odpiranje vrat.) |
| --- | --- |

—

Sprostitve vrat ne sme biti mogoče sprožiti z uporabo vlečne sile. (Za namen te zahteve „sprostitev vrat“ pomeni, da je vlakovno osebje potnikom omogočilo odpiranje vrat.)

| — | Vsa vozila, ki prevažajo potnike, morajo biti opremljena z zasilnimi izhodi. |
| --- | --- |

—

Vsa vozila, ki prevažajo potnike, morajo biti opremljena z zasilnimi izhodi.

| — | Potniška vozila morajo biti opremljena z alarmom, ki ga lahko sprožijo potniki, ali z zasilno zavoro. Če se ta sproži, mora biti strojevodja na to takoj opozorjen, vendar mora ohraniti nadzor nad vlakom. |
| --- | --- |

—

Potniška vozila morajo biti opremljena z alarmom, ki ga lahko sprožijo potniki, ali z zasilno zavoro. Če se ta sproži, mora biti strojevodja na to takoj opozorjen, vendar mora ohraniti nadzor nad vlakom.

4.2.2.5   Sestava vlaka

Prevoznik v železniškem prometu mora opredeliti pravila in postopke, ki jih mora upoštevati njegovo osebje, da se zagotovi skladnost vlaka z dodeljeno potjo.

Zahteve glede sestave vlaka morajo upoštevati naslednje elemente:

| — | vozila






  — | vsa vozila vlaka morajo izpolnjevati vse zahteve, ki veljajo na progah, po katerih bo vlak vozil, |
| --- | --- | --- |

—

vozila

—

vsa vozila vlaka morajo izpolnjevati vse zahteve, ki veljajo na progah, po katerih bo vlak vozil,

| — | vsa vozila vlaka morajo biti primerna za vožnjo pri največji hitrosti, pri kateri naj bi vlak vozil, |
| --- | --- |

—

vsa vozila vlaka morajo biti primerna za vožnjo pri največji hitrosti, pri kateri naj bi vlak vozil,

| — | vsa vozila vlaka morajo biti vseskozi med potovanjem znotraj določenega vzdrževalnega intervala (glede časa in razdalje), |
| --- | --- |

—

vsa vozila vlaka morajo biti vseskozi med potovanjem znotraj določenega vzdrževalnega intervala (glede časa in razdalje),

| — | vlak






  — | kombinacija vozil, ki sestavljajo vlak, mora ustrezati tehničnim omejitvam zadevne proge in ne sme biti daljša od največje dovoljene dolžine za odhodne in sprejemne postaje ali službena mesta, |
| --- | --- | --- |

—

vlak

—

kombinacija vozil, ki sestavljajo vlak, mora ustrezati tehničnim omejitvam zadevne proge in ne sme biti daljša od največje dovoljene dolžine za odhodne in sprejemne postaje ali službena mesta,

| — | prevoznik v železniškem prometu mora poskrbeti, da je vlak tehnično ustrezen za vožnjo in da tak ostane do konca potovanja, |
| --- | --- |

—

prevoznik v železniškem prometu mora poskrbeti, da je vlak tehnično ustrezen za vožnjo in da tak ostane do konca potovanja,

| — | teža in osna obremenitev






  — | teža vlaka mora biti znotraj največje dovoljene teže, ki velja za odsek proge, trdnost spenjač, vlečno moč in druge ustrezne značilnosti vlaka; upoštevati je treba omejitve osne obremenitve, |
| --- | --- | --- |

—

teža in osna obremenitev

—

teža vlaka mora biti znotraj največje dovoljene teže, ki velja za odsek proge, trdnost spenjač, vlečno moč in druge ustrezne značilnosti vlaka; upoštevati je treba omejitve osne obremenitve,

| — | največja hitrost vlaka






  — | pri največji hitrosti, pri kateri lahko vlak vozi, je treba upoštevati morebitne omejitve na zadevni progi, zavorno učinkovitost, osno obremenitev in vrsto vozila, |
| --- | --- | --- |

—

največja hitrost vlaka

—

pri največji hitrosti, pri kateri lahko vlak vozi, je treba upoštevati morebitne omejitve na zadevni progi, zavorno učinkovitost, osno obremenitev in vrsto vozila,

| — | kinematični razpon






  — | kinematični profil vsakega vozila (skupaj z vsem tovorom) vlaka mora biti znotraj največjega dovoljenega za odsek proge. |
| --- | --- | --- |

—

kinematični razpon

—

kinematični profil vsakega vozila (skupaj z vsem tovorom) vlaka mora biti znotraj največjega dovoljenega za odsek proge.

Dodatne omejitve se lahko zahtevajo ali predpišejo zaradi vrste zavornega režima ali vrste vleke na posameznem vlaku.

Sestavo vlaka je treba opisati v usklajenem dokumentu sestave vlaka (glej Prilogo U).

4.2.2.6   Zaviranje vlaka

4.2.2.6.1   Minimalne zahteve zavornega sistema

Vsa vozila vlaka morajo biti povezana z neprekinjenim samodejnim zavornim sistemom, kakor je opredeljen v TSI za železniški vozni park.

Čelna in sklepna vozila (vključno z vsemi vlečnimi vozili) vseh vlakov morajo imeti delujočo samodejno zavoro.

Če se vlak po nesreči strga na dva dela, se mora ta zavora samodejno sprožiti, tako da se oba dela razstavljenih vozil ustavita.

4.2.2.6.2   Zavorna moč

Upravljavec infrastrukture se mora odločiti, ali:

| — | prevoznikom v železniškem prometu predloži informacije, potrebne za izračun zahtevane zavorne moči za zadevne proge, vključno z informacijami glede sprejemljivih zavornih sistemov in pogojev za njihovo uporabo, ali |
| --- | --- |

—

prevoznikom v železniškem prometu predloži informacije, potrebne za izračun zahtevane zavorne moči za zadevne proge, vključno z informacijami glede sprejemljivih zavornih sistemov in pogojev za njihovo uporabo, ali

| — | kot drugo možnost predloži dejansko zahtevano moč. |
| --- | --- |

—

kot drugo možnost predloži dejansko zahtevano moč.

Prevoznik v železniškem prometu mora zagotoviti zadostno zavorno moč, tako da svojemu osebju pošlje zavorne predpise, ki jih mora spoštovati.

Informacije, ki jih potrebuje prevoznik v železniškem prometu za izračun zavorne moči, potrebne za ustavitev in mirovanje vlaka, morajo upoštevati nagibne razmere vseh zadevnih prog, dodeljeno pot in razvoj sistema ERTMS/ETCS.

Dodatne zahteve so določene v Prilogi T.

4.2.2.7   Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju

4.2.2.7.1   Splošna zahteva

Prevoznik v železniškem prometu mora določiti postopek, s katerim zagotovi, da vsa varnostna oprema na vlaku v celoti deluje in da vlak lahko varno vozi.

Prevoznik v železniškem prometu mora upravljavca infrastrukture obvestiti o vseh spremembah značilnosti vlaka, ki vplivajo na zmogljivost, ali morebitnih spremembah, zaradi katerih na dodeljeni poti ne bi bilo prostora za vlak.

Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu morata opredeliti in posodabljati pogoje in postopke za vožnjo vlakov v poslabšanih razmerah.

4.2.2.7.2   Zahtevani podatki

Podatki, potrebni za varno in učinkovito obratovanje, in postopek, s katerim je treba te podatke sporočiti, morajo zajemati:

| — | identifikacijo vlaka, |
| --- | --- |

—

identifikacijo vlaka,

| — | navedbo prevoznika v železniškem prometu, ki je odgovoren za vlak, |
| --- | --- |

—

navedbo prevoznika v železniškem prometu, ki je odgovoren za vlak,

| — | dejansko dolžino vlaka, |
| --- | --- |

—

dejansko dolžino vlaka,

| — | ali vlak nenačrtovano prevaža potnike ali živali, |
| --- | --- |

—

ali vlak nenačrtovano prevaža potnike ali živali,

| — | vse operativne omejitve z navedbo zadevnega vozila (profil, omejitve hitrosti itd.), |
| --- | --- |

—

vse operativne omejitve z navedbo zadevnega vozila (profil, omejitve hitrosti itd.),

| — | informacije, ki jih upravljavec infrastrukture potrebuje za prevoz nevarnega blaga. |
| --- | --- |

—

informacije, ki jih upravljavec infrastrukture potrebuje za prevoz nevarnega blaga.

Prevoznik v železniškem prometu mora določiti postopek, s katerim zagotovi, da so ti podatki upravljavcu infrastrukture na voljo pred odhodom vlaka.

Prevoznik v železniškem prometu mora določiti postopek za obveščanje upravljavca infrastrukture, če vlak ne bo zasedel dodeljene poti ali je odpovedan.

4.2.3   Specifikacije, ki se nanašajo na obratovanje vlaka

4.2.3.1   Načrtovanje vlaka

Upravljavec infrastrukture mora sporočiti, kateri podatki so potrebni, kadar se prosi za vlakovno pot. Dodatni vidiki v zvezi s tem so določeni v Direktivi 2001/14/ES.

4.2.3.2   Identifikacija vlakov

Identifikacija vlaka mora biti nedvoumna.

Zahteve so določene v Prilogi R.

4.2.3.3   Odhod vlaka

4.2.3.3.1   Preverjanja in preskusi pred odhodom

Prevoznik v železniškem prometu mora v skladu z zahtevami iz tretjega odstavka v točki 4.1 te TSI in vseh veljavnih predpisih opredeliti preverjanja in preskuse (predvsem glede zavor), ki jih je treba opraviti pred odhodom.

4.2.3.3.2   Obveščanje upravljavca infrastrukture o obratovalnem stanju vlaka

Prevoznik v železniškem prometu mora pred odhodom in med potovanjem obvestiti upravljavca infrastrukture o vseh nepravilnostih, ki vplivajo na vlak ali njegovo obratovanje in imajo lahko negativne posledice za vožnjo vlaka.

4.2.3.4   Upravljanje prometa

4.2.3.4.1   Splošne zahteve

Upravljanje prometa mora zagotavljati varno, učinkovito in točno obratovanje železniškega sistema, vključno z učinkovitim odpravljanjem motenj v prevozu.

Upravljavec infrastrukture mora določiti postopke in sredstva za:

| — | sprotno upravljanje vlakov, |
| --- | --- |

—

sprotno upravljanje vlakov,

| — | operativne ukrepe za vzdrževanje največje mogoče zmogljivosti infrastrukture pri dejanskih ali predvidenih zamudah ali nezgodah in |
| --- | --- |

—

operativne ukrepe za vzdrževanje največje mogoče zmogljivosti infrastrukture pri dejanskih ali predvidenih zamudah ali nezgodah in

| — | obveščanje prevoznikov v železniškem prometu v teh primerih. |
| --- | --- |

—

obveščanje prevoznikov v železniškem prometu v teh primerih.

Po dogovoru z upravljavcem infrastrukture se lahko uvedejo še morebitni dodatni postopki, ki jih zahteva prevoznik in vplivajo na vmesnik z upravljavcem infrastrukture.

4.2.3.4.2   Javljanje vlaka

4.2.3.4.2.1   Podatki, potrebni za javljanje položaja vlaka

Upravljavec infrastrukture mora:

| — | zagotoviti način za takojšnje evidentiranje časov odhoda, prihoda ali prevoza vlaka na vnaprej določenih točkah javljanja v svojem omrežju in vrednost časa delta, |
| --- | --- |

—

zagotoviti način za takojšnje evidentiranje časov odhoda, prihoda ali prevoza vlaka na vnaprej določenih točkah javljanja v svojem omrežju in vrednost časa delta,

| — | posredovati posebne podatke, potrebne v zvezi z javljanjem položaja. Te informacije morajo vsebovati:






  — | identifikacijo vlaka, |
| --- | --- | --- |

—

posredovati posebne podatke, potrebne v zvezi z javljanjem položaja. Te informacije morajo vsebovati:

—

identifikacijo vlaka,

| — | navedbo točke javljanja, |
| --- | --- |

—

navedbo točke javljanja,

| — | progo, po kateri vozi vlak, |
| --- | --- |

—

progo, po kateri vozi vlak,

| — | načrtovani čas na točki javljanja, |
| --- | --- |

—

načrtovani čas na točki javljanja,

| — | dejanski čas na točki javljanja (in ali gre za odhod, prihod ali prevoz – za vmesne točke javljanja, na katerih se vlak javi, je treba ločeno predložiti čase prihoda in odhoda), |
| --- | --- |

—

dejanski čas na točki javljanja (in ali gre za odhod, prihod ali prevoz – za vmesne točke javljanja, na katerih se vlak javi, je treba ločeno predložiti čase prihoda in odhoda),

| — | prezgodnji prihod ali zamudo na točki javljanja v minutah, |
| --- | --- |

—

prezgodnji prihod ali zamudo na točki javljanja v minutah,

| — | začetno pojasnilo vsake posamezne zamude, daljše od 10 minut, ali kakor to zahteva režim spremljanja delovanja, |
| --- | --- |

—

začetno pojasnilo vsake posamezne zamude, daljše od 10 minut, ali kakor to zahteva režim spremljanja delovanja,

| — | navedbo, da javljanje vlaka zamuja, in zamudo v minutah, |
| --- | --- |

—

navedbo, da javljanje vlaka zamuja, in zamudo v minutah,

| — | morebitno prejšnjo identifikacijo vlaka, |
| --- | --- |

—

morebitno prejšnjo identifikacijo vlaka,

| — | odpoved celotnega potovanja ali dela potovanja vlaka. |
| --- | --- |

—

odpoved celotnega potovanja ali dela potovanja vlaka.

4.2.3.4.2.2   Predvideni čas predaje

Upravljavec infrastrukture mora imeti vzpostavljen postopek, ki omogoča navedbo ocenjenega števila minut odklona od načrtovanega časa, ko naj bi en upravljavec infrastrukture predal vlak drugemu.

Vključevati mora informacije o motnjah v prevozu (opis in lokacija problema).

4.2.3.4.3   Nevarno blago

Prevoznik v železniškem prometu mora opredeliti postopke za nadzor prevoza nevarnega blaga.

Ti postopki morajo vsebovati:

| — | obstoječe evropske standarde, kakor je določeno v Direktivi 96/49/ES, za ugotavljanje nevarnega blaga na vlakih, |
| --- | --- |

—

obstoječe evropske standarde, kakor je določeno v Direktivi 96/49/ES, za ugotavljanje nevarnega blaga na vlakih,

| — | obvestilo strojevodji o prisotnosti in položaju nevarnega blaga na vlaku, |
| --- | --- |

—

obvestilo strojevodji o prisotnosti in položaju nevarnega blaga na vlaku,

| — | informacije, ki jih upravljavec infrastrukture potrebuje za prevoz nevarnega blaga, |
| --- | --- |

—

informacije, ki jih upravljavec infrastrukture potrebuje za prevoz nevarnega blaga,

| — | določitev načinov sporazumevanja in načrtovanje posebnih ukrepov za izredne razmere, povezane s tem blagom, v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture. |
| --- | --- |

—

določitev načinov sporazumevanja in načrtovanje posebnih ukrepov za izredne razmere, povezane s tem blagom, v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture.

določitev načinov sporazumevanja in načrtovanje posebnih ukrepov za izredne razmere, povezane s tem blagom, v sodelovanju z upravljavcem infrastrukture.

4.2.3.4.4   Kakovost obratovanja

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu imajo na voljo postopke za spremljanje učinkovitega delovanja vseh zadevnih storitev.

Postopki spremljanja so načrtovani za analizo podatkov in ugotavljanje temeljnih pojavov pri človeških in sistemskih napakah. Rezultati te analize se uporabljajo za uvajanje izboljšav, namenjenih za odpravo ali ublažitev dogodkov, ki bi lahko ogrozili učinkovito delovanje vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

Kadar bi bile te izboljšave lahko koristne za celotno omrežje, ki vključuje še druge upravljavce infrastrukture in prevoznike v železniškem prometu, se te ob spoštovanju poslovne skrivnosti ustrezno sporočijo.

Upravljavec infrastrukture v čim krajšem času analizira dogodke, ki bistveno ovirajo obratovanje. Če je to primerno in zlasti kadar primer zadeva njihovega uslužbenca, k sodelovanju pri analizi povabi prevoznike v železniškem prometu, udeležene v zadevnem dogodku. Kadar izsledki analize privedejo do priporočil za izboljšave omrežja, namenjene odpravi ali ublažitvi vzrokov za nesreče/nezgode, se ta priporočila sporočijo ustreznim upravljavcem infrastrukture in zadevnim prevoznikom v železniškem prometu.

Ti postopki se dokumentirajo in opravi se notranja presoja.

4.2.3.5   Evidentiranje podatkov

Podatke, ki se nanašajo na vožnjo vlaka, je treba evidentirati in hraniti za naslednje namene:

| — | podporo sistematičnemu spremljanju varnosti kot sredstvu za preprečevanje nezgod in nesreč, |
| --- | --- |

—

podporo sistematičnemu spremljanju varnosti kot sredstvu za preprečevanje nezgod in nesreč,

| — | ugotavljanje delovanja strojevodje, vlaka in infrastrukture v času pred nezgodo ali nesrečo in (če je primerno) takoj po njej, s čimer je mogoče ugotoviti vzroke, povezane z vožnjo ali opremo vlaka, na podlagi tega pa sprejeti nove in spremenjene ukrepe, da se to ne bi ponovilo, |
| --- | --- |

—

ugotavljanje delovanja strojevodje, vlaka in infrastrukture v času pred nezgodo ali nesrečo in (če je primerno) takoj po njej, s čimer je mogoče ugotoviti vzroke, povezane z vožnjo ali opremo vlaka, na podlagi tega pa sprejeti nove in spremenjene ukrepe, da se to ne bi ponovilo,

| — | evidentiranje informacij v zvezi z delovanjem in, kjer je to primerno, delovnim časom lokomotive/vlečnega vozila in strojevodje. |
| --- | --- |

—

evidentiranje informacij v zvezi z delovanjem in, kjer je to primerno, delovnim časom lokomotive/vlečnega vozila in strojevodje.

Iz evidentiranih podatkov mora biti mogoče razbrati:

| — | datum in čas evidentiranja, |
| --- | --- |

—

datum in čas evidentiranja,

| — | natančno zemljepisno lokacijo evidentiranega primera (razdalja v kilometrih od prepoznavne lokacije), |
| --- | --- |

—

natančno zemljepisno lokacijo evidentiranega primera (razdalja v kilometrih od prepoznavne lokacije),

| — | identifikacijo vlaka, |
| --- | --- |

—

identifikacijo vlaka,

| — | identiteto strojevodje. |
| --- | --- |

—

identiteto strojevodje.

Zahteve glede hranjenja, občasnega vrednotenja in dostopa do teh podatkov so določene v ustreznih nacionalnih predpisih države članice:

| — | v kateri ima prevoznik v železniškem prometu licenco (za podatke, evidentirane na vozilu) ali |
| --- | --- |

—

v kateri ima prevoznik v železniškem prometu licenco (za podatke, evidentirane na vozilu) ali

| — | države članice, v kateri je infrastruktura (za podatke, evidentirane zunaj vlaka). |
| --- | --- |

—

države članice, v kateri je infrastruktura (za podatke, evidentirane zunaj vlaka).

4.2.3.5.1   Evidentiranje nadzornih podatkov zunaj vlaka

Upravljavec infrastrukture mora evidentirati najmanj naslednje podatke:

| — | okvaro opreme ob progah, ki je povezana z vožnjo vlakov (signalizacija, kretnice itd.), |
| --- | --- |

—

okvaro opreme ob progah, ki je povezana z vožnjo vlakov (signalizacija, kretnice itd.),

| — | ugotovitev pregretosti osnih ležajev, |
| --- | --- |

—

ugotovitev pregretosti osnih ležajev,

| — | komunikacijo med strojevodjo in osebjem upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka. |
| --- | --- |

—

komunikacijo med strojevodjo in osebjem upravljavca infrastrukture, ki odobri vožnjo vlaka.

4.2.3.5.2   Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku

Prevoznik v železniškem prometu mora evidentirati najmanj naslednje podatke:

| — | neupoštevanje signalov za nevarnost ali „dovoljenja za konec vožnje“, |
| --- | --- |

—

neupoštevanje signalov za nevarnost ali „dovoljenja za konec vožnje“,

| — | uporabo zasilne zavore, |
| --- | --- |

—

uporabo zasilne zavore,

| — | hitrost, pri kateri vozi vlak, |
| --- | --- |

—

hitrost, pri kateri vozi vlak,

| — | vse osamitve ali prekrivanja kontrolnih (signalnih) sistemov na vlaku, |
| --- | --- |

—

vse osamitve ali prekrivanja kontrolnih (signalnih) sistemov na vlaku,

| — | delovanje zvočne opozorilne naprave (piščali), |
| --- | --- |

—

delovanje zvočne opozorilne naprave (piščali),

| — | delovanje vzvodov vrat (odpiranje, zapiranje), |
| --- | --- |

—

delovanje vzvodov vrat (odpiranje, zapiranje),

| — | zaznavo detektorjev pregretosti osnih ležajev na vlaku, če so nameščeni, |
| --- | --- |

—

zaznavo detektorjev pregretosti osnih ležajev na vlaku, če so nameščeni,

| — | navedbo kabine, za katero se evidentirajo podatki, ki jih je treba preveriti, |
| --- | --- |

—

navedbo kabine, za katero se evidentirajo podatki, ki jih je treba preveriti,

| — | podatke za evidentiranje delovnega časa strojevodij. |
| --- | --- |

—

podatke za evidentiranje delovnega časa strojevodij.

4.2.3.6   Delovanje v poslabšanih razmerah

4.2.3.6.1   Obvestilo drugim uporabnikom

Upravljavci infrastrukture morajo skupaj s prevozniki v železniškem prometu določiti postopek za takojšnje medsebojno obveščanje o morebitnih razmerah, ki ovirajo varnost, delovanje in/ali razpoložljivost železniškega omrežja ali železniškega voznega parka.

4.2.3.6.2   Obvestilo strojevodjem

Upravljavec infrastrukture mora pri vsakem obratovanju v poslabšanih razmerah, ki je povezano z njegovo pristojnostjo, dati strojevodjem uradna navodila o ukrepih za varno premagovanje poslabšanih razmer.

4.2.3.6.3   Dogovorjeni postopki ob nepredvidenih dogodkih

Upravljavec infrastrukture mora skupaj s prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, in če je primerno, s sosednjimi upravljavci infrastrukture opredeliti, objaviti in omogočiti ustrezne ukrepe za nepredvidene dogodke ter dodeliti naloge na osnovi zahteve po zmanjšanju negativnih posledic zaradi delovanja v poslabšanih razmerah.

Zahteve glede načrtovanja in odziv na take dogodke morajo biti sorazmerni z naravo in morebitno resnostjo poslabšanja razmer.

Ti ukrepi, ki morajo vsebovati najmanj načrte za vzpostavitev „normalnega“ stanja omrežja, lahko obravnavajo tudi:

| — | okvare železniškega voznega parka (na primer tiste, ki bi lahko povzročile večje motnje v prometu, postopke za pomoč vlakom v okvari), |
| --- | --- |

—

okvare železniškega voznega parka (na primer tiste, ki bi lahko povzročile večje motnje v prometu, postopke za pomoč vlakom v okvari),

| — | okvare infrastrukture (na primer kadar pride do izpada električne energije ali nastopijo razmere, zaradi katerih se lahko vlaki preusmerijo z dodeljene poti), |
| --- | --- |

—

okvare infrastrukture (na primer kadar pride do izpada električne energije ali nastopijo razmere, zaradi katerih se lahko vlaki preusmerijo z dodeljene poti),

| — | izredne vremenske razmere. |
| --- | --- |

—

izredne vremenske razmere.

Upravljavec infrastrukture mora vzpostaviti in posodabljati podatke o ključnem osebju upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ki ga je mogoče poklicati pri motnjah v prevozu, zaradi katerih nastopi delovanje v poslabšanih razmerah. Vsebovati morajo kontaktne številke med delovnim časom in zunaj njega.

Prevoznik v železniškem prometu mora te podatke poslati upravljavcu infrastrukture in ga obveščati o vseh morebitnih spremembah.

Upravljavec infrastrukture mora obveščati prevoznike v železniškem prometu o vseh morebitnih spremembah svojih podatkov.

4.2.3.7   Upravljanje v izrednih razmerah

Upravljavec infrastrukture ob posvetovanju z:

| — | vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, ali |
| --- | --- |

—

vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, ali

| — | če je primerno, predstavniškimi organi prevoznikov v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, ali |
| --- | --- |

—

če je primerno, predstavniškimi organi prevoznikov v železniškem prometu, ki obratujejo na njegovi infrastrukturi, ali

| — | po potrebi s sosednjimi upravljavci infrastrukture, |
| --- | --- |

—

po potrebi s sosednjimi upravljavci infrastrukture,

| — | lokalnimi oblastmi in |
| --- | --- |

—

lokalnimi oblastmi in

| — | po potrebi predstavniki služb za ukrepanje v sili na lokalni ali nacionalni ravni, vključno z gasilskimi in reševalnimi službami, |
| --- | --- |

—

po potrebi predstavniki služb za ukrepanje v sili na lokalni ali nacionalni ravni, vključno z gasilskimi in reševalnimi službami,

in v skladu z Direktivo 2004/49/ES opredeli, objavi ter omogoči ustrezne ukrepe za obvladovanje izrednih razmer in ponovno vzpostavitev normalnega delovanja proge.

Taki ukrepi praviloma zajemajo:

| — | trke, |
| --- | --- |

—

trke,

| — | požare na vlakih, |
| --- | --- |

—

požare na vlakih,

| — | evakuacijo vlakov, |
| --- | --- |

—

evakuacijo vlakov,

| — | nesreče v predorih, |
| --- | --- |

—

nesreče v predorih,

| — | nezgode, ki zadevajo nevarno blago, |
| --- | --- |

—

nezgode, ki zadevajo nevarno blago,

| — | iztirjenja. |
| --- | --- |

—

iztirjenja.

Prevoznik v železniškem prometu upravljavcu infrastrukture predloži vse posebne informacije glede teh okoliščin, zlasti glede popravil ali ponovnega utirjanja. (Glej tudi določbo 4.2.7.5 v TSI Tovorni vagoni železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti.)

Poleg tega ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljene postopke za obveščanje potnikov o izrednih razmerah na vozilu in o varnostnih ukrepih.

4.2.3.8   Pomoč vlakovnemu osebju ob nezgodi ali večji okvari železniškega voznega parka

Prevoznik v železniškem prometu določi ustrezne postopke za pomoč vlakovnemu osebju v poslabšanih razmerah, da bi preprečili ali zmanjšali zamude zaradi tehničnih ali drugih napak železniškega voznega parka (npr. načine sporazumevanja, ukrepe ob evakuaciji vlaka).

4.3   Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Skladno z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike naslednje:

4.3.1   Vmesniki s TSI Infrastruktura

4.3.1.1   Opazovanje signalov

Strojevodja mora opazovati signale, ki morajo biti strojevodji vidni z njegovega normalnega voznega položaja. Isto velja za druga progovna znamenja, če so povezana z varnostjo.

Progovna znamenja in signalne oznake morajo biti načrtovani tako usklajeno, da je to omogočeno. Pri tem je treba upoštevati:

| — | da so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka omogočajo strojevodji prebrati informacijo, |
| --- | --- |

—

da so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka omogočajo strojevodji prebrati informacijo,

| — | ustreznost in jakost osvetlitve, kadar je treba informacijo osvetliti, |
| --- | --- |

—

ustreznost in jakost osvetlitve, kadar je treba informacijo osvetliti,

| — | kadar se uporablja odsevanje, morajo biti odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znamenja pa izdelana tako, da lahko strojevodja ob pomoči žarometov na vlaku informacijo z lahkoto prebere. |
| --- | --- |

—

kadar se uporablja odsevanje, morajo biti odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znamenja pa izdelana tako, da lahko strojevodja ob pomoči žarometov na vlaku informacijo z lahkoto prebere.

4.3.1.2   Potniška vozila

Združljivost med potniškimi vozili in peroni na načrtovanih potniških postajališčih mora zagotavljati varen vstop in izstop.

Upoštevana mora biti minimalna razdalja med peronom in deli vozil pod električno napetostjo.

4.3.1.3   Poklicna usposobljenost

Obstaja vmesnik s pododdelkom 2.2.1 te TSI in pododdelkom 4.6 infrastrukturne TSI za visoke hitrosti.

4.3.2   Vmesniki s TSI Nadzor-vodenje in signalizacija

4.3.2.1   Evidentiranje nadzornih podatkov

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa določa operativne zahteve za evidentiranje nadzornih podatkov (glej pododdelek 4.2.3.5 te TSI), ki jih mora izpolnjevati podsistem Nadzor-vodenje (glej oddelek 4.2.15 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti).

4.3.2.2   Budnik

Kjer infrastruktura to omogoča, ta naprava samodejno sporoči proženje v signalizacijski kontrolni center. Med to operativno zahtevo in pododdelkom 4.2.2 v TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti obstaja vmesnik, povezan s sistemom ERTMS.

4.3.2.3   Operativni predpisi ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R

Priloga A te TSI ima vmesnik s FRS in SRS za ERTMS/ETCS, FRS in SRS za ERTMS/GSM-R, podrobno navedenimi v Prilogi A TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti.

Obstaja tudi vmesnik med pododdelkom 4.4 te TSI in Prilogo A TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti v zvezi z informativnimi navodili o pravilih, načelih in izvajanju ERTMS.

Obstaja tudi vmesnik s specifikacijami za vmesnik ETCS med strojevodjem in strojem (DMI) (oddelek 4.2.13 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti) in specifikacijami za DMI EIRENE (oddelek 4.2.14 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti).

Obstaja vmesnik med Prilogo A te TSI in pododdelkom 4.2.2 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti v zvezi z osamitvijo funkcionalnosti ETCS na vozilu.

4.3.2.4   Opazovanje signalov in progovnih znamenj

Strojevodja mora opazovati signale in progovna znamenja, ki morajo biti strojevodji vidni z njegovega normalnega voznega položaja. To velja tudi za druge znake ob progi, če so povezani z varnostjo.

Progovna znamenja, znaki in signalne oznake so načrtovani tako usklajeno, da je to omogočeno. Pri tem je treba upoštevati:

| — | da so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka omogočajo strojevodji prebrati informacijo, |
| --- | --- |

—

da so ustrezno nameščeni, tako da žarometi vlaka omogočajo strojevodji prebrati informacijo,

| — | ustreznost in jakost osvetlitve, kadar je treba informacijo osvetliti, |
| --- | --- |

—

ustreznost in jakost osvetlitve, kadar je treba informacijo osvetliti,

| — | kadar se uporablja odsevanje, morajo biti odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znaki pa izdelani tako, da lahko strojevodja ob pomoči žarometov na vlaku informacijo z lahkoto prebere. |
| --- | --- |

—

kadar se uporablja odsevanje, morajo biti odsevne lastnosti uporabljenega materiala v skladu z ustreznimi specifikacijami, znaki pa izdelani tako, da lahko strojevodja ob pomoči žarometov na vlaku informacijo z lahkoto prebere.

Obstaja vmesnik s pododdelkom 4.2.16 TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti glede zunanjega vidnega polja strojevodje. V prihodnji različici Priloge A TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti bo tudi nova točka o progovnih znamenjih za proge, opremljene s sistemom ETCS.

4.3.2.5.   Zaviranje vlaka

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.2.6.2 te TSI in pododdelkom 4.3.1.5 (Zagotovljena zavorna moč vlaka in značilnosti) TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti.

4.3.2.6   Uporaba posipanja s peskom: Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za naloge vožnje vlaka

Glede uporabe posipanja s peskom obstaja vmesnik med Prilogo H in Prilogo B (§C1) te TSI na eni strani ter pododdelkom 4.2.11 (Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlakov ob progi) in § 4.1 dodatka 1 k Prilogi A (kakor je navedeno v pododdelku 4.3.1.10) TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti na drugi strani.

4.3.2.7   Evidentiranje podatkov in ugotavljanje pregretosti osnih ležajev

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.3.5 te TSI na eni strani in točkami 5, 7 in 55 pododdelka 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu) v Prilogi A in pododdelkom 4.2.10 (HABD (Detektor pregretosti osnih ležajev)) TSI Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti na drugi strani. V prihodnje bo obstajal vmesnik s Prilogo B TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa, ko bo rešena odprta točka v Nadzor-vodenje in signalizacija za visoke hitrosti.

4.3.3   Vmesniki s TSI Železniški vozni park

4.3.3.1   Zaviranje

Obstajajo vmesniki med pododdelki 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 in 4.2.2.6.2 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa ter pododdelkoma 4.2.4.1 in 4.2.4.3 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

Obstaja tudi vmesnik med pododdelkom 4.2.4.5 (Zavore na vrtinčne tokove) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.2.6.2 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Obstaja tudi vmesnik med pododdelkom 4.2.4.6 (Zaščita imobiliziranega vlaka) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.2.6.2 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

Obstaja tudi vmesnik med pododdelkom 4.2.4.7 (Delovanje zavor na ostrih nagibih) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.2.6.2 in 4.2.1.2.2.3 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

4.3.3.2   Zahteve za potniška vozila

Obstajajo vmesniki med pododdelkom 4.2.2.4 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa ter pododdelki 4.2.2.4 (Vrata), 4.2.5.3 (Alarmi), 4.3.5.16 (Potniški alarmni signal) in 4.2.7.1 (Zasilni izhodi) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.3   Vidnost vlaka

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa določa, da so osnovne zahteve za vidnost vlakov, ki jih mora opredeliti podsistem Železniški vozni park, prikazane v naslednjih določbah.

4.3.3.3.1   Na čelnem vozilu vlaka v smeri potovanja

Naprej obrnjeni sprednji del čelnega vozila vlaka mora biti opremljen s tremi lučmi v obliki enakokrakega trikotnika, kakor prikazuje slika. Te luči so vedno prižgane, kadar vlak vozi s tega konca.

Image

Prednje luči morajo optimizirati opaznost vlaka (npr. za delavce na tirih in uporabnike javnih križišč), zagotavljati strojevodji zadostno vidnost (osvetlitev proge pred njim, progovnih znamenj/signalnih oznak itd.) ponoči in ob slabi vidljivosti in ne zaslepijo strojevodij nasproti vozečih vlakov.

Razmik, višina nad tiri, premer, intenzivnost luči, dimenzije in oblika oddajanega snopa svetlobe podnevi in ponoči morajo biti standardizirani.

Obstaja vmesnik s pododdelkom 4.2.7.4.1 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.2.1.2 te TSI.

4.3.3.3.2   Na sklepu vlaka

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.2.1.3 te TSI in pododdelkom 4.2.7.4.1 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.4   Slišnost vlaka

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa določa, da je osnovna zahteva za slišnost vlakov, ki jo mora izpolnjevati podsistem Železniški vozni park, ta, da je vlak sposoben naznaniti svojo prisotnost z zvočnim opozorilom.

Zvoki, ki jih oddaja opozorilna naprava, frekvenca in jakost teh zvokov ter način, kako strojevodja sproži napravo, so standardizirani.

Obstaja vmesnik s pododdelkom 4.2.7.4.2 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.2.2 te TSI.

4.3.3.5   Opazovanje signalov

Strojevodja mora opazovati signale, signali pa morajo biti strojevodji vidni. Isto velja za druga progovna znamenja, če so povezana z varnostjo.

Kabine za strojevodje so načrtovane tako usklajeno, da strojevodja iz svojega normalnega voznega položaja z lahkoto vidi prikazano informacijo.

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.2.4 te TSI in pododdelkom 4.2.2.7 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.6   Budnik

Naprava za spremljanje odzivov strojevodje, ki ustavi vlak, če se strojevodja ne odzove v času, ki ga je treba določiti.

Glede budnika obstaja vmesnik med pododdelkoma 4.3.3.2 in 4.3.3.7 te TSI ter pododdelkom 4.2.7.9 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.7   Sestava vlaka in Priloga B

Obstaja vmesnik med:

| — | pododdelki 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 in 4.2.3.7 te TSI na eni strani |
| --- | --- |

—

pododdelki 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 in 4.2.3.7 te TSI na eni strani

| — | in pododdelki 4.2.2.2.b (Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter njegovo Prilogo K, prav tako pododdelkom 4.2.3.5 (Maksimalna dolžina vlaka) na drugi strani |
| --- | --- |

—

in pododdelki 4.2.2.2.b (Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter njegovo Prilogo K, prav tako pododdelkom 4.2.3.5 (Maksimalna dolžina vlaka) na drugi strani

v zvezi z:

| — | največjo dovoljeno težo vlaka na maksimalnem vzponu ali padcu na zadevni progi, |
| --- | --- |

—

največjo dovoljeno težo vlaka na maksimalnem vzponu ali padcu na zadevni progi,

| — | maksimalno dolžino vlaka in |
| --- | --- |

—

maksimalno dolžino vlaka in

| — | pospeškom pri prečnem nagibu proge. |
| --- | --- |

—

pospeškom pri prečnem nagibu proge.

4.3.3.8   Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov in dinamično vedenje voznega parka

Obstajajo vmesniki med pododdelkoma 4.2.3.3.2 in 4.2.3.4 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.3.6 te TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa.

4.3.3.9   Posipanje s peskom

Glede uporabe posipanja s peskom obstaja vmesnik med Prilogo H in Prilogo B (§ C1) te TSI na eni strani ter pododdelkom 4.2.3.10 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti na drugi strani.

4.3.3.10   Sestava vlaka, prilogi H in J

Glede poznavanja funkcij železniškega voznega parka med vlakovnim osebjem obstajajo vmesniki med pododdelkom 4.2.2.5 ter prilogama H in J te TSI s pododdelkoma 4.2.1.2 (Projektiranje vlaka) in 4.2.7.11 (Koncepti spremljanja in diagnostike) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.11   Dogovorjeni postopek ob nepredvidenih dogodkih in upravljanje v izrednih razmerah

Obstaja vmesnik med pododdelkoma 4.2.3.6.3 in 4.2.3.7 te TSI ter pododdelkom 4.2.2.2 (Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) in Prilogo K TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

Obstaja tudi vmesnik med pododdelkoma 4.2.3.6 in 4.2.3.7 te TSI ter pododdelkoma 4.2.7.1 (Ukrepi v sili) in 4.2.7.2 (Požarna varnost) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.12   Evidentiranje podatkov

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.3.5.2 (Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku) te TSI ter pododdelkom 4.2.7.11 (Koncepti spremljanja in diagnostike) TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.3.13   Aerodinamični učinki na gramozno gredo

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.3.11 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.1.2.2.3 te TSI.

4.3.3.14   Okoljske razmere

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.6.1 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.2.5 in 4.2.3.3.2 te TSI.

4.3.3.15   Bočni veter

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.6.3 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.1.2.2.3 in 4.2.3.6 te TSI.

4.3.3.16   Maksimalno nihanje tlaka v predorih

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.6.4 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.1.2.2.3 in 4.2.3.6 te TSI.

4.3.3.17   Zunanji hrup

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.6.5 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.3.7 te TSI.

4.3.3.18   Požarna varnost

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.7.2 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.3.7 te TSI.

4.3.3.19   Postopki dviga/reševanja

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.7.5 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti in pododdelkom 4.2.3.7 te TSI.

4.3.3.20   Koncepti spremljanja in diagnostike

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.7.11 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter prilogama H in J te TSI.

4.3.3.21   Posebne specifikacije za dolge predore

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.7.12 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelki 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 in 4.6.3.2.3.3 te TSI.

4.3.3.22   Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.8.1 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.2.5 in 4.2.3.3.2 te TSI.

4.3.3.23   Zahteve glede vlečne adhezije

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.8.2 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelki 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 in 4.2.1.2.2 te TSI.

4.3.3.24   Funkcionalne in tehnične specifikacije glede pogonskega vira energije

Obstaja vmesnik med pododdelkom 4.2.8.3 TSI Železniški vozni park za visoke hitrosti ter pododdelkoma 4.2.3.6 in 4.2.1.2.2 te TSI.

4.3.4   Vmesniki s TSI Energijski podsistem za visoke hitrosti

Obstaja vmesnik s pododdelkom 2.2.1 te TSI in pododdelkom 4.6 energijske TSI za visoke hitrosti.

4.3.5   Vmesniki s TSI Varnost v železniških predorih

Več zahtev TSI Varnost v železniških predorih se dopolnjuje z elementi TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa. Podrobno so navedene v pododdelku 4.3.4 TSI Varnost v železniških predorih.

Obstaja poseben vmesnik med pododdelkom 4.2.5.1.3.2 TSI Varnost v železniških predorih in pododdelkom 4.6.3.2.3.3 te TSI.

4.3.6   Vmesniki s TSI za osebe z zmanjšano gibljivostjo

Več zahtev TSI za osebe z zmanjšano gibljivostjo se dopolnjuje z elementi TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa. Podrobno so navedene v pododdelkih 4.1.4 in 4.2.4 TSI za osebe z zmanjšano gibljivostjo.

4.4   Operativni predpisi

Predpisi in postopki, ki omogočajo usklajeno delovanje novih in drugačnih strukturnih podsistemov za uporabo v vseevropskem železniškem omrežju, zlasti tisti, ki so neposredno povezani z novim sistemom za vodenje in signalizacijo vlakov, so v enakih razmerah enaki.

V ta namen so bili sestavljeni operativni predpisi za Evropski sistem vodenja vlakov (ETCS) in Globalni sistem mobilnih komunikacij – železnica (GSM-R). Določeni so v Prilogi A.

Prilogo A (Predpisi in načela za ETCS in GSM-R) dopolnjujeta naslednja informativna dokumenta:

| — | Predstavitveno poročilo o predpisih in načelih ETCS/GSM-R (EEIG Ref.: 05E374) |
| --- | --- |

—

Predstavitveno poročilo o predpisih in načelih ETCS/GSM-R (EEIG Ref.: 05E374)

| — | Priporočila za uvajanje ERTMS (EEIG Ref.: 05E375) |
| --- | --- |

—

Priporočila za uvajanje ERTMS (EEIG Ref.: 05E375)

Drugi operativni predpisi, ki jih je mogoče standardizirati po vsem vseevropskem železniškem omrežju, so določeni v Prilogi B.

Ker se uporaba teh predpisov načrtuje za celotno vseevropsko železniško omrežje, je popolna usklajenost zelo pomembna. Edina organizacija, ki jih lahko spreminja, je ERA, ki je pristojna za sprotno posodabljanje prilog A, B in C k tej TSI.

4.5   Predpisi glede vzdrževanja

Se ne uporabljajo.

4.6   Poklicna usposobljenost

V skladu s pododdelkom 2.2.1 te TSI ta oddelek obravnava poklicno in jezikovno usposobljenost ter postopek preverjanja, ki se zahteva, da osebje pridobi to usposobljenost.

4.6.1   Poklicna usposobljenost

Osebje (vključno z izvajalci) prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture mora pridobiti ustrezno poklicno usposobljenost za opravljanje vseh potrebnih nalog v zvezi z varnostjo v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah. Taka usposobljenost zajema strokovno znanje in sposobnost uporabe tega znanja v praksi.

Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za posamezne naloge so navedene v prilogah H, J in L.

4.6.1.1   Strokovno znanje

Ob upoštevanju teh prilog in odvisno od nalog posameznega delavca bo zahtevano znanje zajemalo naslednje:

| — | splošno obratovanje železnic s posebnim poudarkom na dejavnosti, pomembni za varnost:






  — | načela delovanja sistema varnega upravljanja njihovih organizacij, |
| --- | --- | --- |

—

splošno obratovanje železnic s posebnim poudarkom na dejavnosti, pomembni za varnost:

—

načela delovanja sistema varnega upravljanja njihovih organizacij,

| — | vloge in odgovornosti ključnih oseb, ki sodelujejo pri interoperabilnem obratovanju, |
| --- | --- |

—

vloge in odgovornosti ključnih oseb, ki sodelujejo pri interoperabilnem obratovanju,

| — | ocena nevarnosti, zlasti v zvezi s tveganji pri obratovanju železnice in sistemih za električno vleko, |
| --- | --- |

—

ocena nevarnosti, zlasti v zvezi s tveganji pri obratovanju železnice in sistemih za električno vleko,

| — | ustrezno poznavanje nalog v zvezi z varnostjo pri postopkih in vmesnikih za:






  — | proge in opremo ob progi, |
| --- | --- | --- |

—

ustrezno poznavanje nalog v zvezi z varnostjo pri postopkih in vmesnikih za:

—

proge in opremo ob progi,

| — | železniški vozni park, |
| --- | --- |

—

železniški vozni park,

| — | okolje. |
| --- | --- |

—

okolje.

4.6.1.2   Sposobnost uporabe znanja v praksi

Da bo osebje sposobno uporabljati to znanje v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah, mora temeljito poznati:

| — | metodo in načela za uporabo teh predpisov in postopkov, |
| --- | --- |

—

metodo in načela za uporabo teh predpisov in postopkov,

| — | postopek za uporabo opreme ob progi in železniškega voznega parka ter vse posebne opreme v zvezi z varnostjo, |
| --- | --- |

—

postopek za uporabo opreme ob progi in železniškega voznega parka ter vse posebne opreme v zvezi z varnostjo,

| — | načela sistema varnega upravljanja za preprečevanje nepotrebnih nevarnosti za ljudi in za proces |
| --- | --- |

—

načela sistema varnega upravljanja za preprečevanje nepotrebnih nevarnosti za ljudi in za proces

in imeti splošno sposobnost prilagajanja različnim okoliščinam, s katerimi se lahko posameznik sreča.

V skladu z določbo 2 v Prilogi III k Direktivi 2004/49/ES morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture vzpostaviti sistem upravljanja usposobljenosti, s katerim bodo poskrbeli za preverjanje in ohranjanje posamezne usposobljenosti svojega osebja. Poleg tega se po potrebi zagotovi usposabljanje, s katerim se poskrbi za posodabljanje znanja in spretnosti, zlasti v zvezi s slabostmi ali pomanjkljivostmi v delovanju sistema ali posameznika.

4.6.2   Jezikovna usposobljenost

4.6.2.1   Načela

Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu morajo zagotoviti, da je njihovo ustrezno osebje usposobljeno za uporabo komunikacijskih protokolov in načel, določenih v tej TSI.

Kadar upravljavec infrastrukture uporablja drug „delovni“ jezik, kakor ga navadno uporablja osebje prevoznika v železniškem prometu, mora tako jezikovno in komunikacijsko usposabljanje obsegati pomemben del skupnega sistema upravljanja usposobljenosti prevoznika v železniškem prometu.

Osebje prevoznika v železniškem prometu, katerega naloga je sporazumevanje z osebjem upravljavca infrastrukture v zvezi z za varnost pomembnimi zadevami v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah, obvlada „delovni“ jezik upravljavca infrastrukture na zadostni ravni.

4.6.2.2   Raven znanja

Raven znanja jezika upravljavca infrastrukture mora biti zadostna zaradi varnostnih razlogov:

| — | Strojevodja mora znati najmanj:






  — | pošiljati in razumevati sporočila, opredeljena v Prilogi C k tej TSI, |
| --- | --- | --- |

—

Strojevodja mora znati najmanj:

—

pošiljati in razumevati sporočila, opredeljena v Prilogi C k tej TSI,

| — | učinkovito se sporazumevati v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah, |
| --- | --- |

—

učinkovito se sporazumevati v normalnih, poslabšanih ali izrednih razmerah,

| — | izpolnjevati obrazce, povezane z uporabo zbirke obrazcev. |
| --- | --- |

—

izpolnjevati obrazce, povezane z uporabo zbirke obrazcev.

| — | Drugo vlakovno osebje, katerega naloge zahtevajo sporazumevanje z upravljavcem infrastrukture glede za varnost pomembnih zadev, mora biti usposobljeno najmanj za pošiljanje in razumevanje informacij o vlaku in njegovem obratovalnem stanju. |
| --- | --- |

—

Drugo vlakovno osebje, katerega naloge zahtevajo sporazumevanje z upravljavcem infrastrukture glede za varnost pomembnih zadev, mora biti usposobljeno najmanj za pošiljanje in razumevanje informacij o vlaku in njegovem obratovalnem stanju.

Napotki o primernih ravneh usposobljenosti so opredeljeni v Prilogi E. Raven znanja za strojevodje je najmanj raven 3. Raven znanja za osebje, ki spremlja vlak, je najmanj 2.

4.6.3   Začetno in trajno preverjanje osebja

4.6.3.1   Osnovne postavke

V skladu z določbo 2 v Prilogi III k Direktivi 2004/49/ES morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture opredeliti postopek preverjanja za svoje osebje. Priporočeno je, da se upoštevajo vse naslednje postavke:

| A. | Izbira osebja






  — | ocena izkušenj in sposobnosti, |
| --- | --- | --- |

A.

Izbira osebja

—

ocena izkušenj in sposobnosti,

| — | ocena sposobnosti rabe zahtevanega tujega jezika ali tujih jezikov ali sposobnosti njihovega učenja. |
| --- | --- |

—

ocena sposobnosti rabe zahtevanega tujega jezika ali tujih jezikov ali sposobnosti njihovega učenja.

| B. | Začetno poklicno izobraževanje







  — | analiza potreb po usposabljanju, |
| --- | --- | --- |

B.

Začetno poklicno izobraževanje

Začetno poklicno izobraževanje

—

analiza potreb po usposabljanju,

| — | viri usposabljanja, |
| --- | --- |

—

viri usposabljanja,

| — | usposabljanje inštruktorjev. |
| --- | --- |

—

usposabljanje inštruktorjev.

| C. | Začetno preverjanje







  — | osnovni pogoji (najnižja starost strojevodij ...), |
| --- | --- | --- |

C.

Začetno preverjanje

Začetno preverjanje

—

osnovni pogoji (najnižja starost strojevodij ...),

| — | program preverjanja, vključno s praktičnim prikazom, |
| --- | --- |

—

program preverjanja, vključno s praktičnim prikazom,

| — | usposobljenost inštruktorjev, |
| --- | --- |

—

usposobljenost inštruktorjev,

| — | izdaja spričevala o usposobljenosti. |
| --- | --- |

—

izdaja spričevala o usposobljenosti.

| D. | Ohranjanje usposobljenosti







  — | načela ohranjanja usposobljenosti,






  — | zlasti za osebje, ki opravlja nalogo vožnje vlaka, se usposobljenost preverja najmanj enkrat na leto, |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Ohranjanje usposobljenosti

Ohranjanje usposobljenosti

—

načela ohranjanja usposobljenosti,

—

zlasti za osebje, ki opravlja nalogo vožnje vlaka, se usposobljenost preverja najmanj enkrat na leto,

| — | metode, ki jih je treba uporabljati, |
| --- | --- |

—

metode, ki jih je treba uporabljati,

| — | formalizacija postopka ohranjanja usposobljenosti, |
| --- | --- |

—

formalizacija postopka ohranjanja usposobljenosti,

| — | postopek preverjanja. |
| --- | --- |

—

postopek preverjanja.

| E. | Osvežitveno usposabljanje







  — | načela za trajno usposabljanje (vključno z jezikovnim). |
| --- | --- | --- |

E.

Osvežitveno usposabljanje

Osvežitveno usposabljanje

—

načela za trajno usposabljanje (vključno z jezikovnim).

4.6.3.2   Analiza potreb po usposabljanju

4.6.3.2.1   Oblikovanje analize potreb po usposabljanju

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture morajo opraviti analizo potreb po usposabljanju svojega ustreznega osebja.

Ta analiza mora določiti obseg in kompleksnost ter upoštevati tveganja, povezana z obratovanjem vlakov v vseevropskem železniškem omrežju, zlasti v zvezi s človeškimi zmožnostmi in omejitvami (človeški dejavnik), do katerih lahko pride zaradi:

| — | razlik v praksah delovanja med upravljavci infrastrukture in tveganj, povezanih z zamenjavo med njimi, |
| --- | --- |

—

razlik v praksah delovanja med upravljavci infrastrukture in tveganj, povezanih z zamenjavo med njimi,

| — | razlik med nalogami, operativnimi postopki in komunikacijskimi protokoli, |
| --- | --- |

—

razlik med nalogami, operativnimi postopki in komunikacijskimi protokoli,

| — | morebitnih razlik v „delovnem“ jeziku, ki ga uporablja osebje upravljavca infrastrukture, |
| --- | --- |

—

morebitnih razlik v „delovnem“ jeziku, ki ga uporablja osebje upravljavca infrastrukture,

| — | lokalnih operativnih navodil, ki lahko vsebujejo posebne postopke ali posebno opremo, ki se uporablja v nekaterih primerih, na primer poseben predor. |
| --- | --- |

—

lokalnih operativnih navodil, ki lahko vsebujejo posebne postopke ali posebno opremo, ki se uporablja v nekaterih primerih, na primer poseben predor.

Napotki glede elementov, ki naj bi se upoštevali, so navedeni v prilogah iz pododdelka 4.6.1 zgoraj. Po potrebi se uporabljajo postavke usposabljanja osebja, ki to upoštevajo.

Nekatere postavke iz teh prilog zaradi vrste obratovanja, ki ga predvideva prevoznik v železniškem prometu, ali zaradi narave omrežja, ki ga vodi upravljavec infrastrukture, mogoče ne bodo primerne. V analizi potreb po usposabljanju se navedejo elementi, ki veljajo za neprimerne, in razlogi za to.

4.6.3.2.2   Posodabljanje analize potreb po usposabljanju

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture opredelijo postopek za pregled in posodabljanje svojih potreb po usposabljanju, pri čemer upoštevajo zadeve, kakor so prejšnje presoje, povratne informacije sistema ter znane spremembe predpisov in postopkov, infrastrukture in tehnologije.

4.6.3.2.3   Posebne postavke za vlakovno osebje in pomožno osebje

4.6.3.2.3.1   Znanje o progah

Prevoznik v železniškem prometu opredeli postopek pridobivanja in ohranjanja znanja vlakovnega osebja o progah, na katerih se vozi, na stopnji, ki ustreza ravni pristojnosti. Ta postopek mora:

| — | temeljiti na informacijah o progah, ki jih posreduje upravljavec infrastrukture, in |
| --- | --- |

—

temeljiti na informacijah o progah, ki jih posreduje upravljavec infrastrukture, in

| — | biti v skladu s postopkom iz pododdelka 4.2.1 te TSI. |
| --- | --- |

—

biti v skladu s postopkom iz pododdelka 4.2.1 te TSI.

Strojevodje morajo znanje o teh progah pridobiti prek teoretičnih in praktičnih elementov.

4.6.3.2.3.2   Znanje o železniškem voznem parku

Prevoznik v železniškem prometu opredeli postopek, s katerim njegovo vlakovno osebje pridobiva in ohranja znanje o vleki in železniškem voznem parku.

4.6.3.2.3.3   Pomožno osebje

Prevoznik v železniškem prometu zagotovi, da je pomožno osebje (npr. za strežbo, čiščenje), ki ni sestavni del „vlakovnega osebja“, poleg svojega osnovnega usposabljanja usposobljeno tudi za izvajanje navodil v celoti usposobljenega „vlakovnega osebja“.

4.7   Zdravstveni in varnostni pogoji

4.7.1   Uvod

Osebje, ki je v pododdelku 4.2.1 navedeno kot osebje, ki izvaja za varnost pomembne naloge v skladu s pododdelkom 2.2 te TSI, mora biti v primerni telesni pripravljenosti, ki omogoča izpolnjevanje vseh operativnih in varnostnih standardov.

V skladu z Direktivo 2004/49/ES prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture določijo in dokumentirajo postopek, ki ga v okviru svojega sistema varnega upravljanja izvajajo za izpolnjevanje medicinskih, psiholoških in zdravstvenih zahtev za svoje osebje.

Zdravstvene preglede iz pododdelka 4.7.4 mora opravljati zdravnik medicine dela in sprejeti vse odločitve, povezane s telesno pripravljenostjo osebja.

Osebje ne sme opravljati za varnost pomembnega dela, če je njegova zbranost motena zaradi substanc, kot so alkohol, mamila ali psihoaktivna zdravila. Zato imajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture oblikovane postopke za nadzor tveganja, da pride osebje na delo pod vplivom teh substanc ali jih uživa na delovnem mestu.

Glede opredeljenih omejitev zgornjih substanc veljajo nacionalni predpisi države članice, v kateri poteka železniški promet.

4.7.2   Priporočena merila za odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture naj bi izbrali zdravnike medicine dela in ustanove za zdravstvene preglede v skladu z nacionalnimi predpisi in praksami države, v kateri ima prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture licenco ali registracijo.

Zdravniki medicine dela, ki opravljajo zdravstvene preglede, kakor je določeno v pododdelku 4.7.4, naj bi:

| — | imeli strokovno znanje iz medicine dela, |
| --- | --- |

—

imeli strokovno znanje iz medicine dela,

| — | poznali nevarnosti zadevnega dela in železniško okolje, |
| --- | --- |

—

poznali nevarnosti zadevnega dela in železniško okolje,

| — | razumeli, kako lahko slabo zdravstveno stanje vpliva na ukrepe za odpravo ali zmanjšanje tveganj zaradi teh nevarnosti. |
| --- | --- |

—

razumeli, kako lahko slabo zdravstveno stanje vpliva na ukrepe za odpravo ali zmanjšanje tveganj zaradi teh nevarnosti.

Zdravnik medicine dela, ki izpolnjuje ta merila, lahko pri zdravstvenih pregledih zaprosi za zunanjo zdravniško ali nujno zdravstveno pomoč, npr. oftalmologa.

4.7.3   Merila za odobritev psihologov, ki sodelujejo pri psihološkem preverjanju, in zahteve za psihološko preverjanje

4.7.3.1   Dokazila o izobrazbi psihologov

Priporočljivo je, da naj bi psiholog imel ustrezno univerzitetno izobrazbo ter spričevalo in priznanje usposobljenosti v skladu z nacionalnimi predpisi in praksami države, v kateri ima prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture licenco ali registracijo.

4.7.3.2   Vsebina in razlaga psihološkega preverjanja

Vsebino in postopek razlage psihološkega preverjanja določi oseba s spričevalom v skladu z oddelkom 4.7.3.1, ob upoštevanju dela v železniškem omrežju in železniškega okolja.

4.7.3.3   Izbira orodij za preverjanje

Preverjanje vsebuje le orodja, ki temeljijo na psiholoških znanstvenih načelih.

4.7.4   Zdravstveni pregledi in psihološka preverjanja

4.7.4.1   Pred nastopom službe

4.7.4.1.1   Minimalna vsebina zdravstvenega pregleda

Zdravstveni pregledi zajemajo:

| — | splošni zdravstveni pregled, |
| --- | --- |

—

splošni zdravstveni pregled,

| — | preglede čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv), |
| --- | --- |

—

preglede čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv),

| — | analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, kakor je navedeno v kliničnem pregledu, |
| --- | --- |

—

analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, kakor je navedeno v kliničnem pregledu,

| — | pregled za ugotavljanje jemanja prepovedanih drog. |
| --- | --- |

—

pregled za ugotavljanje jemanja prepovedanih drog.

4.7.4.1.2   Psihološko preverjanje

Cilj psihološkega preverjanja je podpora prevozniku v železniškem prometu pri imenovanju in upravljanju osebja, ki ima kognitivne, psihomotorne, vedenjske in osebnostne sposobnosti za varno opravljanje svojih nalog.

Pri določanju vsebine psihološkega preverjanja psiholog upošteva najmanj naslednja merila v zvezi z zahtevami vsake varnostne funkcije:

| — | kognitivne sposobnosti:






  — | pozornost in zbranost, |
| --- | --- | --- |

—

kognitivne sposobnosti:

—

pozornost in zbranost,

| — | spomin, |
| --- | --- |

—

spomin,

| — | sposobnost zaznave, |
| --- | --- |

—

sposobnost zaznave,

| — | sklepanje, |
| --- | --- |

—

sklepanje,

| — | komunikacija |
| --- | --- |

—

komunikacija

| — | psihomotorne sposobnosti:






  — | hitrost odzivanja, |
| --- | --- | --- |

—

psihomotorne sposobnosti:

—

hitrost odzivanja,

| — | koordinacija gibov; |
| --- | --- |

—

koordinacija gibov;

| — | vedenjske in osebnostne sposobnosti:






  — | obvladovanje čustev, |
| --- | --- | --- |

—

vedenjske in osebnostne sposobnosti:

—

obvladovanje čustev,

| — | vedenjska zanesljivost, |
| --- | --- |

—

vedenjska zanesljivost,

| — | samostojnost, |
| --- | --- |

—

samostojnost,

| — | vestnost. |
| --- | --- |

—

vestnost.

Če psiholog katero koli navedeno merilo izpusti, mora odločitev obrazložiti in dokumentirati.

4.7.4.2   Po nastopu službe

4.7.4.2.1   Pogostost rednih zdravstvenih pregledov

Opravi se najmanj en sistematski zdravstveni pregled:

| — | vsakih 5 let za osebje v starosti do 40 let, |
| --- | --- |

—

vsakih 5 let za osebje v starosti do 40 let,

| — | vsaka 3 leta za osebje v starosti od 41 do 62 let, |
| --- | --- |

—

vsaka 3 leta za osebje v starosti od 41 do 62 let,

| — | vsako leto za osebje v starosti nad 62 let. |
| --- | --- |

—

vsako leto za osebje v starosti nad 62 let.

Zdravnik medicine dela predpiše pogostejše preglede, če to zahteva zdravstveno stanje uslužbenca.

4.7.4.2.2   Minimalna vsebina rednega zdravstvenega pregleda

Če delavec izpolnjuje merila, zahtevana pri pregledu, ki je opravljen pred opravljanjem poklica, morajo redni specialistični pregledi vsebovati vsaj:

| — | splošni zdravstveni pregled, |
| --- | --- |

—

splošni zdravstveni pregled,

| — | pregled čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv), |
| --- | --- |

—

pregled čutnih zaznav (vid, sluh, zaznava barv),

| — | analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, kakor je navedeno v kliničnem pregledu, |
| --- | --- |

—

analizo urina in krvi za ugotavljanje diabetesa mellitusa in drugih bolezenskih stanj, kakor je navedeno v kliničnem pregledu,

| — | pregled za ugotavljanje jemanja prepovedanih drog, kadar obstaja klinična indikacija. |
| --- | --- |

—

pregled za ugotavljanje jemanja prepovedanih drog, kadar obstaja klinična indikacija.

4.7.4.2.3   Dodatni zdravstveni pregledi in/ali psihološka preverjanja

Poleg rednih zdravstvenih pregledov se opravi dodatni posebni zdravstveni pregled in/ali psihološka presoja, kadar obstaja utemeljen dvom o psihičnem stanju delavca ali utemeljen sum jemanja prepovedanih drog ali zlorabe ali neprimerne uporabe alkohola. To je potrebno predvsem po nezgodi ali nesreči, ki se je zgodila zaradi človeške napake posameznika.

Delodajalec mora zahtevati zdravstveni pregled po vsaki bolniški odsotnosti, ki je daljša od 30 dni. Kadar je to primerno, lahko zdravnik medicine dela tak pregled omeji na preverjanje na osnovi dostopnih zdravstvenih podatkov, ki kažejo, da delavčeva sposobnost za delo ni okrnjena.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture morajo oblikovati sisteme za zagotavljanje, da se taki dodatni pregledi in preverjanja ustrezno opravljajo.

4.7.5   Zdravstvene zahteve

4.7.5.1   Splošne zahteve

Osebje ne boleha za zdravstvenimi stanji ali jemlje zdravil, ki bi lahko povzročila:

| — | nenadno izgubo zavesti, |
| --- | --- |

—

nenadno izgubo zavesti,

| — | motnje zavedanja ali zbranosti, |
| --- | --- |

—

motnje zavedanja ali zbranosti,

| — | nenadno nezmožnost za delo, |
| --- | --- |

—

nenadno nezmožnost za delo,

| — | motnje ravnotežja ali koordinacije, |
| --- | --- |

—

motnje ravnotežja ali koordinacije,

| — | precejšnjo omejitev gibljivosti. |
| --- | --- |

—

precejšnjo omejitev gibljivosti.

Izpolnjene morajo biti naslednje zahteve glede vida in sluha:

4.7.5.2   Zahteve glede vida

| — | Ostrina vida na daleč s korekcijo ali brez: 0,8 (desno oko + levo oko – merjeno ločeno); najmanj 0,3 na slabšem očesu. |
| --- | --- |

—

Ostrina vida na daleč s korekcijo ali brez: 0,8 (desno oko + levo oko – merjeno ločeno); najmanj 0,3 na slabšem očesu.

| — | Najmočnejše korektivne leče: daljnovidnost +5/kratkovidnost –8. Pooblaščeni zdravnik medicine dela (kakor je opredeljen v pododdelku 4.7.2) lahko izjemoma in po pridobitvi mnenja očesnega specialista dopusti vrednosti zunaj tega okvira. |
| --- | --- |

—

Najmočnejše korektivne leče: daljnovidnost +5/kratkovidnost –8. Pooblaščeni zdravnik medicine dela (kakor je opredeljen v pododdelku 4.7.2) lahko izjemoma in po pridobitvi mnenja očesnega specialista dopusti vrednosti zunaj tega okvira.

| — | Vid na srednji razdalji in na blizu: zadosten s korekcijo ali brez. |
| --- | --- |

—

Vid na srednji razdalji in na blizu: zadosten s korekcijo ali brez.

| — | Kontaktne leče so dovoljene. |
| --- | --- |

—

Kontaktne leče so dovoljene.

| — | Normalni barvni vid: z uporabo priznanega testa, kakor je Ishihara, po potrebi dopolnjenega z drugim priznanim testom. |
| --- | --- |

—

Normalni barvni vid: z uporabo priznanega testa, kakor je Ishihara, po potrebi dopolnjenega z drugim priznanim testom.

| — | Vidno polje: normalno (nobenih nepravilnosti, ki bi vplivale na nalogo, ki jo je treba opraviti). |
| --- | --- |

—

Vidno polje: normalno (nobenih nepravilnosti, ki bi vplivale na nalogo, ki jo je treba opraviti).

| — | Vid na obeh očesih: prisoten. |
| --- | --- |

—

Vid na obeh očesih: prisoten.

| — | Binokularni vid: prisoten. |
| --- | --- |

—

Binokularni vid: prisoten.

| — | Kontrastna občutljivost: dobra |
| --- | --- |

—

Kontrastna občutljivost: dobra

| — | Odsotnost progresivne očesne bolezni. |
| --- | --- |

—

Odsotnost progresivne očesne bolezni.

| — | Umetne očesne leče, keratotomije in keratektomije so dovoljene le pod pogojem, da se kontrolni pregledi opravljajo enkrat na leto ali tako pogosto, kakor to določi zdravnik medicine dela. |
| --- | --- |

—

Umetne očesne leče, keratotomije in keratektomije so dovoljene le pod pogojem, da se kontrolni pregledi opravljajo enkrat na leto ali tako pogosto, kakor to določi zdravnik medicine dela.

4.7.5.3   Zahteve glede sluha

Zadosten sluh, potrjen s tonskim avdiogramom, kar pomeni:

| — | Sluh je dovolj dober, da omogoča pogovore po telefonu in slišanje opozorilnih tonov in radijskih sporočil. |
| --- | --- |

—

Sluh je dovolj dober, da omogoča pogovore po telefonu in slišanje opozorilnih tonov in radijskih sporočil.

| — | Kot smernice uporabimo naslednje informativne vrednosti: |
| --- | --- |

—

Kot smernice uporabimo naslednje informativne vrednosti:

| — | izguba sluha ne sme presegati 40 dB pri 500 in 1 000 Hz, |
| --- | --- |

—

izguba sluha ne sme presegati 40 dB pri 500 in 1 000 Hz,

| — | izguba sluha na ušesu, ki slabše prevaja zvok po zraku, ne sme presegati 45 dB pri 2 000 Hz. |
| --- | --- |

—

izguba sluha na ušesu, ki slabše prevaja zvok po zraku, ne sme presegati 45 dB pri 2 000 Hz.

4.7.5.4   Nosečnost

Nosečnost strojevodij se v primeru slabe tolerance ali patološkega stanja šteje za začasni razlog izključitve. Delodajalec zagotovi upoštevanje zakonskih določb, ki ščitijo noseče delavke.

4.7.6   Posebne zahteve v zvezi z nalogo vožnje vlaka

4.7.6.1   Pogostost rednih zdravstvenih pregledov

Kar zadeva osebje, ki opravlja nalogo vožnje vlaka, se pododdelek 4.7.4.2.1 te TSI spremeni:

„Opraviti je treba najmanj en sistematski zdravstveni pregled:

| — | vsaka 3 leta za osebje v starosti do 60 let, |
| --- | --- |

—

vsaka 3 leta za osebje v starosti do 60 let,

| — | vsako leto za osebje v starosti nad 60 let.“ |
| --- | --- |

—

vsako leto za osebje v starosti nad 60 let.“

4.7.6.2   Dodatna vsebina zdravstvenega pregleda

Za nalogo vožnje vlaka mora zdravstveni pregled pred nastopom službe in vsak redni zdravstveni pregled osebja, starejšega od 40 let, dodatno vključevati pregled z EKG v mirovanju.

4.7.6.3   Dodatne zahteve glede vida

| — | Ostrina vida na daleč s korekcijo ali brez: 1,0 (binokularno) najmanj 0,5 na slabšem očesu. |
| --- | --- |

—

Ostrina vida na daleč s korekcijo ali brez: 1,0 (binokularno) najmanj 0,5 na slabšem očesu.

| — | Barvne kontaktne leče in foto občutljive leče niso dovoljene. Leče z UV-filtri so dovoljene. |
| --- | --- |

—

Barvne kontaktne leče in foto občutljive leče niso dovoljene. Leče z UV-filtri so dovoljene.

4.7.6.4   Dodatne zahteve glede sluha in govora

| — | Nobene nepravilnosti vestibularnega sistema. |
| --- | --- |

—

Nobene nepravilnosti vestibularnega sistema.

| — | Nobene kronične okvare govora (glede na potrebo po jasni in glasni izmenjavi sporočil). |
| --- | --- |

—

Nobene kronične okvare govora (glede na potrebo po jasni in glasni izmenjavi sporočil).

| — | Zahteve glede sluha iz pododdelka 4.7.5.3 morajo biti izpolnjene brez uporabe slušnih pripomočkov. Vendar je ta dovoljena izjemoma na podlagi zdravniškega mnenja. |
| --- | --- |

—

Zahteve glede sluha iz pododdelka 4.7.5.3 morajo biti izpolnjene brez uporabe slušnih pripomočkov. Vendar je ta dovoljena izjemoma na podlagi zdravniškega mnenja.

4.7.6.5   Antropometrija

Antropometrične mere osebja morajo biti primerne za varno uporabo železniškega voznega parka. Od strojevodij se ne sme zahtevati ali jim dovoliti, da upravljajo določeno vrsto železniškega voznega parka, če bi bilo to zaradi njihove višine, teže ali drugih telesnih značilnosti nevarno.

4.7.6.6   Svetovanje pri travmatičnih dogodkih

Delodajalec ustrezno poskrbi za osebje, ki je med opravljanjem naloge vožnje vlaka doživelo travmatične dogodke, ki so povzročili smrt ali hude poškodbe oseb.

4.8   Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka

V skladu s členom 22a(1) Direktive 96/48/ES „države članice zagotovijo, da so registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka objavljeni ter vsako leto ažurirani. Ti registri navajajo glavne značilnosti vsakega podsistema ali dela podsistema in njihovo soodvisnost z značilnostmi, določenimi z uporabnimi TSI. V ta namen vsaka TSI natančno navaja, katere informacije morajo vsebovati registri infrastrukture in voznega parka.“

Zaradi letnega posodabljanja in objave ti registri niso primerni za posebne zahteve podsistema „Vodenje in upravljanje železniškega prometa“. Zato ta TSI ne določa ničesar v zvezi s temi registri.

Vendar pa obstaja operativna zahteva glede nekaterih podatkov v zvezi z infrastrukturo, ki morajo biti na voljo prevozniku v železniškem prometu, in nasprotno, glede nekaterih podatkov v zvezi z železniškim voznim parkom, ki morajo biti na voljo upravljavcu infrastrukture. Zadevni podatki so v obeh primerih popolni in točni.

4.8.1   Infrastruktura

Zahteve glede podatkov v zvezi z železniško infrastrukturo za visoke hitrosti, ki zadevajo podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa in morajo biti na voljo prevoznikom v železniškem prometu, so določene v Prilogi D. Upravljavec infrastrukture je odgovoren za točnost podatkov.

4.8.2   Železniški vozni park

Upravljavcu infrastrukture so na voljo naslednji podatki v zvezi z železniškim voznim parkom. Imetnik (lastnik vozila) je odgovoren za točnost podatkov:

| — | ali je vozilo zgrajeno iz materialov, ki so lahko pri nesreči ali požaru nevarni (npr. azbest), |
| --- | --- |

—

ali je vozilo zgrajeno iz materialov, ki so lahko pri nesreči ali požaru nevarni (npr. azbest),

| — | dolžina čez odbojnike. |
| --- | --- |

—

dolžina čez odbojnike.

5   Komponente interoperabilnosti

5.1   Opredelitev

V skladu s členom 2(d) Direktive 96/48/ES:

Komponente interoperabilnosti pomenijo „vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti. Pojem komponenta zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kakršna je npr. programska oprema.“

Komponenta interoperabilnosti je:

| — | proizvod, ki se lahko da na trg pred vgradnjo v podsistem in uporabo v njem; v zvezi s tem je mogoče preveriti njegovo skladnost neodvisno od podsistema, v katerega bo vgrajen, |
| --- | --- |

—

proizvod, ki se lahko da na trg pred vgradnjo v podsistem in uporabo v njem; v zvezi s tem je mogoče preveriti njegovo skladnost neodvisno od podsistema, v katerega bo vgrajen,

| — | ali neopredmeteno sredstvo, kakršna je npr. programska oprema ali proces, organizacija, postopek itd., ki ima svojo funkcijo v podsistemu in katerega skladnost se preveri, da se zagotovi izpolnjevanje bistvenih zahtev. |
| --- | --- |

—

ali neopredmeteno sredstvo, kakršna je npr. programska oprema ali proces, organizacija, postopek itd., ki ima svojo funkcijo v podsistemu in katerega skladnost se preveri, da se zagotovi izpolnjevanje bistvenih zahtev.

5.2   Seznam komponent

Komponente interoperabilnosti so zajete v ustreznih določbah Direktive 96/48/ES. Za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa trenutno ni komponent interoperabilnosti.

5.3   Zmogljivosti in specifikacije komponent

Se ne uporablja.

6   Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent ter verifikacija podsistema

6.1   Komponente interoperabilnosti

Ker ta TSI še ne navaja nobene komponente interoperabilnosti, ne obravnava ureditev ocenjevanja.

Če pa bodo komponente interoperabilnosti opredeljene pozneje in jih bo zato priglašeni organ lahko ocenil, se lahko ustrezni postopki ocenjevanja dodajo revidirani različici.

6.2   Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa

6.2.1   Načela

Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa je strukturni podsistem v skladu s Prilogo II k Direktivi 96/48/ES.

Vendar pa so posamezni elementi tesno povezani z operativnimi postopki in procesi, ki se zahtevajo od upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu za pridobitev varnostnega dovoljenja/spričevala v skladu s pogoji Direktive 2004/49/ES. Prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture dokaže izpolnjevanje zahtev te TSI. To lahko stori v okviru sistema varnega upravljanja, kakor je opisano v Direktivi 2004/49/ES. Omeniti je treba, da trenutno noben element iz te TSI ne zahteva ločenega ocenjevanja priglašenega organa.

Ustrezni pristojni organ opravi oceno vseh novih ali spremenjenih operativnih postopkov ali procesov pred izvajanjem in pred izdajo novega ali revidiranega varnostnega dovoljenja/spričevala. To ocenjevanje je del postopka izdajanja varnostnega spričevala/dovoljenja. Kadar bo obseg tega sistema varnega upravljanja vplival na kako drugo državo članico, je treba zagotoviti usklajenost ocenjevanja s to državo članico.

Pristojni organ pod pogojem, da je zgoraj opisani postopek ocenjevanja zadovoljivo končan, dovoli upravljavcu infrastrukture ali prevozniku v železniškem prometu izvajati ustrezne elemente njegovega sistema vodenja in upravljanja železniškega prometa skupaj z izdajo varnostnega dovoljenja ali varnostnega spričevala, ki se zahteva po členih 10 in 11 Direktive 2004/49/ES.

Če upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu uvede nov/dograjen/obnovljen operativni postopek ali postopke (ali bistveno spremeni obstoječe), ki so zajeti v zahteve te TSI, se pri tem zaveže, da so ti postopki v skladu s TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa (ali njenega dela v prehodnem obdobju – glej Poglavje 7).

Postopek ocene novih ali spremenjenih operativnih postopkov ali procesov, kot je opisan v tem poglavju, je enakovreden odobritvi začetka obratovanja, ki jo izda država članica v skladu s členom 14(1) Direktive 96/48/ES.

6.2.2   Dokumentacija o predpisih in postopkih

Kar zadeva ocenjevanje dokumentacije iz pododdelka 4.2.1 te TSI, je za zagotovitev, da je postopek priprave vsebine dokumentacije, ki jo predložita upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu, popoln in točen, odgovoren pristojni organ.

6.2.3   Postopek ocenjevanja

6.2.3.1   Odločitev pristojnega organa

V povezavi s Prilogo G upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu predložijo opis vseh predlaganih novih ali spremenjenih operativnih postopkov.

Točke, ki spadajo v del A varnostnega spričevala/dovoljenja, kakor je opredeljeno v Direktivi 2004/49/ES, se predložijo pristojnemu organu države članice, v kateri je sedež podjetja.

Točke, ki spadajo v del B varnostnega spričevala/dovoljenja, kakor je opredeljeno v Direktivi 2004/49/ES, se predložijo pristojnemu organu vsake zadevne države članice.

Točke morajo biti navedene dovolj podrobno, da lahko pristojni organi presodijo, ali bo potrebno uradno ocenjevanje.

6.2.3.2   Če je ocenjevanje potrebno

Kadar pristojni organ(i) presodi(jo), da je tako ocenjevanje potrebno, se opravi kot del ocenjevanja za izdajanje/obnavljanje varnostnega spričevala/dovoljenja v skladu z Direktivo 2004/49/ES.

Postopki ocenjevanja so v skladu s skupno varnostno metodo, ki jo je treba vzpostaviti za ocenjevanje in certifikacijo/odobritev sistemov varnega upravljanja, ki jih zahtevata člena 10 in 11 Direktive 2004/49/ES.

Nekaj informativnih in neobveznih smernic glede načinov ocenjevanja vsebuje Priloga F.

6.2.4   Zmogljivost sistema

Odstavek 2 člena 14 Direktive 96/48/ES zahteva, da države članice redno preverjajo, ali podsistemi interoperabilnosti obratujejo in se vzdržujejo v skladu z bistvenimi zahtevami. Za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa se bodo ta preverjanja izvajala v skladu z Direktivo 2004/49/ES.

7   Izvajanje

7.1   Načela

Izvajanje te TSI in skladnost z ustreznimi oddelki te TSI je treba določiti v skladu z načrtom izvajanja, ki ga vsaka država članica oblikuje za proge za visoke hitrosti, za katere je odgovorna.

Ta načrt mora upoštevati:

| — | posebne človeške dejavnike, povezane z obratovanjem dane proge, |
| --- | --- |

—

posebne človeške dejavnike, povezane z obratovanjem dane proge,

| — | posamezne operativne in varnostne elemente vsake posamezne proge, |
| --- | --- |

—

posamezne operativne in varnostne elemente vsake posamezne proge,

| — | ali se bo izvajanje obravnavanih elementov:






  — | uporabljalo samo za nekatere proge za visoke hitrosti, |
| --- | --- | --- |

—

ali se bo izvajanje obravnavanih elementov:

—

uporabljalo samo za nekatere proge za visoke hitrosti,

| — | uporabljalo na vseh progah za visoke hitrosti, |
| --- | --- |

—

uporabljalo na vseh progah za visoke hitrosti,

| — | uporabljalo za vse vlake, kakor je opisano v poglavju 1.1 te TSI, ki vozijo po progah za visoke hitrosti, |
| --- | --- |

—

uporabljalo za vse vlake, kakor je opisano v poglavju 1.1 te TSI, ki vozijo po progah za visoke hitrosti,

| — | povezavo z izvajanjem drugih podsistemov (Nadzor-vodenje in signalizacija, Železniški vozni park, Infrastruktura, Energetski podsistem ...). |
| --- | --- |

—

povezavo z izvajanjem drugih podsistemov (Nadzor-vodenje in signalizacija, Železniški vozni park, Infrastruktura, Energetski podsistem ...).

V tem času je treba upoštevati morebitne posebne izjeme in jih dokumentirati kot del načrta.

Načrt izvajanja upošteva različne ravni možnosti izvajanja, vsakič ko:

| — | prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture začne obratovati ali |
| --- | --- |

—

prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture začne obratovati ali

| — | se izvede obnova ali dograditev obstoječih operativnih sistemov prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture ali |
| --- | --- |

—

se izvede obnova ali dograditev obstoječih operativnih sistemov prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture ali

| — | se predajo v uporabo novi ali dograjeni podsistemi infrastrukture, energije, železniškega voznega parka ali nadzora, vodenja in signalizacije, ki zahtevajo ustrezne operativne postopke. |
| --- | --- |

—

se predajo v uporabo novi ali dograjeni podsistemi infrastrukture, energije, železniškega voznega parka ali nadzora, vodenja in signalizacije, ki zahtevajo ustrezne operativne postopke.

Kadar nadgradnje obstoječih operativnih sistemov vplivajo na upravljavce infrastrukture in prevoznike v železniškem prometu, je država članica odgovorna za zagotavljanje, da so ti načrti ocenjeni in dani v uporabo sočasno.

Jasno je, da vseh elementov te TSI ni mogoče izvajati v celoti, dokler ni usklajena strojna oprema (infrastruktura, nadzor in vodenje itd.), ki jo je treba upravljati. Smernice iz tega poglavja se zato obravnavajo le kot vmesna stopnja, ki podpira prehod na ciljni sistem.

V skladu s členoma 10 in 11 Direktive 2004/49/ES je treba spričevalo/dovoljenje obnoviti vsakih 5 let. Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture morajo po začetku veljavnosti te revidirane TSI in kot del pregledovalnega postopka za obnovo spričevala/dovoljenja dokazati, da so upoštevali vsebino te TSI, in utemeljiti vsako morebitno neizpolnjevanje katerega koli elementa.

Čeprav je končni cilj seveda popolna skladnost s ciljnim sistemom, opisanim v tej TSI, se prehod lahko izvede po stopnjah z oblikovanjem nacionalnih ali mednarodnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumov. Pri takih sporazumih, ki se lahko sklenejo med UI–UI, UI–PŽP, PŽP–PŽP, vedno sodelujejo zadevni varnostni organi.

Kadar obstoječi sporazumi vsebujejo zahteve glede vodenja in upravljanja železniškega prometa, države članice v šestih mesecih po začetku veljavnosti te TSI uradno obvestijo Komisijo o naslednjih sporazumih:

| (a) | o nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih trajno ali začasno, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave predvidene železniške storitve; |
| --- | --- |

(a)

o nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih trajno ali začasno, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave predvidene železniške storitve;

| (b) | o dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture ali državami članicami, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

o dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture ali državami članicami, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti;

| (c) | o mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

o mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

Oceni se združljivost teh sporazumov z zakonodajo EU, vključno z načelom nediskriminacije, in zlasti združljivost s to TSI, Komisija pa bo sprejela potrebne ukrepe, kakor je na primer revizija te TSI, da bi vključili morebitne posebne primere ali prehodne ukrepe.

Obveščanje o aktih sporazumov o RIC in COTIF ni potrebno, ker so znani.

Te sporazume je mogoče podaljšati, vendar le če je to v interesu nadaljevanja delovnih dogovorov in le kadar ni nobene druge primerne možnosti. Vse spremembe obstoječih sporazumov ali morebitni prihodnji sporazumi upoštevajo zakonodajo EU in zlasti to TSI. Države članice o takih spremembah ali novih sporazumih obvestijo Komisijo. Uporabi se enak postopek, kakor je prikazano zgoraj.

7.2   Smernice za izvajanje

Preglednica v Prilogi N, ki je informativne narave in ni obvezna, je bila pripravljena kot vodilo državam članicam za ugotavljanje razloga za izvajanje vsakega posameznega elementa iz poglavja 4.

Obstajajo tri ločene točke za izvajanje:

| — | potrditev, da obstoječi sistemi in postopki izpolnjujejo zahteve te TSI; |
| --- | --- |

—

potrditev, da obstoječi sistemi in postopki izpolnjujejo zahteve te TSI;

| — | prilagoditev obstoječih sistemov in postopkov, da izpolnjujejo zahteve te TSI; |
| --- | --- |

—

prilagoditev obstoječih sistemov in postopkov, da izpolnjujejo zahteve te TSI;

| — | novi sistemi in postopki, ki izhajajo iz izvajanja drugih podsistemov:






  — | nove/dograjene proge za visoke hitrosti (INS/ENE). |
| --- | --- | --- |

—

novi sistemi in postopki, ki izhajajo iz izvajanja drugih podsistemov:

—

nove/dograjene proge za visoke hitrosti (INS/ENE).

| — | nove ali dograjene naprave za vodenje in signalizacijo ETCS, radijske naprave GSM-R, detektorji pregretosti osnih ležajev ... (CCS). |
| --- | --- |

—

nove ali dograjene naprave za vodenje in signalizacijo ETCS, radijske naprave GSM-R, detektorji pregretosti osnih ležajev ... (CCS).

| — | nov železniški vozni park (RST). |
| --- | --- |

—

nov železniški vozni park (RST).

7.3   Posebni primeri

7.3.1   Uvod

V posebnih primerih, navedenih v nadaljevanju, so dovoljene posebne določbe.

Ti posebni primeri spadajo v dve kategoriji:

| — | določbe veljajo bodisi stalno (primer „P“) bodisi začasno (primer „T“). |
| --- | --- |

—

določbe veljajo bodisi stalno (primer „P“) bodisi začasno (primer „T“).

| — | V začasnih primerih je priporočeno, da se zadevne države članice uskladijo z ustreznim podsistemom bodisi do leta 2010 (primer „T1“), cilj, določen v Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta 1692/96/ES z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, bodisi do leta 2020 (primer „T2“). |
| --- | --- |

—

V začasnih primerih je priporočeno, da se zadevne države članice uskladijo z ustreznim podsistemom bodisi do leta 2010 (primer „T1“), cilj, določen v Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta 1692/96/ES z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, bodisi do leta 2020 (primer „T2“).

7.3.2   Seznam posebnih primerov

Začasni posebni primer (T2) Irska

Za izvajanje Priloge P te TSI v Republiki Irski so lahko vozila, ki se uporabljajo izključno v domačem prometu, izvzeta iz uporabe oznake s standardno 12-mestno številko. To lahko velja tudi za čezmejni promet med Severno Irsko in Republiko Irsko.

Začasni posebni primer (T2) Združeno kraljestvo

Za izvajanje Priloge P te TSI v Združenem kraljestvu so lahko potniški vagoni in lokomotive, ki se uporabljajo izključno v domačem prometu, izvzeti iz uporabe oznake s standardno 12-mestno številko. To lahko velja tudi za čezmejni promet med Severno Irsko in Republiko Irsko.

PRILOGA A

Operativni predpisi ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R

Ta priloga vsebuje predpise za ERTMS/ETCS in ERTMS/GSM-R, ki so enaki kot v različici 1 (dokument je objavljen na spletni strani Evropske agencije za železniški promet www.era.europa.eu).

PRILOGA B

Drugi predpisi, ki omogočajo usklajeno obratovanje novih strukturnih podsistemov

(glej tudi oddelek 4.4)

Ta priloga se bo razvijala daljše obdobje in se bo redno revidirala in posodabljala.

Značilna vsebina te priloge bodo predpisi in postopki, ki se bodo uporabljali enako v celotnem vseevropskem omrežju, zlasti omrežju za visoke hitrosti, in ki še niso zajeti v poglavju 4 te TSI. Mogoče je tudi, da bodo vanjo vključeni nekateri deli poglavja 4 in z njim povezane priloge.

A.   SPLOŠNO

A1   Zagotavljanje osebja

Pridržano

B.   VARNOST IN ZAŠČITA OSEBJA

Pridržano

C.   OPERATIVNI VMESNIK Z OPREMO ZA SIGNALIZACIJO IN VODENJE IN NADZOR

C1   Posipanje s peskom

Uporaba peska je učinkovit način za izboljšanje adhezije koles na tiru, lažje zaviranje in speljevanje, zlasti v neugodnih vremenskih razmerah.

Vendar lahko kopičenje peska na glavi tirnice povzroči številne težave, predvsem v zvezi z aktivacijo tirnih tokokrogov ter učinkovitim obratovanjem kretnic in križišč.

Strojevodja mora vedno imeti možnost posipanja s peskom, vendar se mora, kadar je le mogoče, temu izogniti:

| — | na kretnicah in v križiščih, |
| --- | --- |

—

na kretnicah in v križiščih,

| — | med zaviranjem pri hitrosti, manjši od 20 km/h. |
| --- | --- |

—

med zaviranjem pri hitrosti, manjši od 20 km/h.

Toda te omejitve ne veljajo, če obstaja tveganje SPAD (neupoštevanja signala pri nevarnosti) ali drugega resnega incidenta in bi uporaba peska izboljšala adhezijo.

| — | v mirovanju. Izjema od tega pravila je speljevanje, in kadar je potreben preskus opreme za posipanje peska na vlečnem vozilu. (Preskušanje običajno poteka na območjih, ki so posebej določena v infrastrukturnem registru.) |
| --- | --- |

—

v mirovanju. Izjema od tega pravila je speljevanje, in kadar je potreben preskus opreme za posipanje peska na vlečnem vozilu. (Preskušanje običajno poteka na območjih, ki so posebej določena v infrastrukturnem registru.)

C2   Aktivacija detektorjev pregretosti osnih ležajev

Pridržano

D.   VOŽNJA VLAKA

D1   Normalne razmere

D2   Poslabšane razmere

Pridržano

E.   RESNA NESREČA, NESREČA IN INCIDENT

Pridržano

PRILOGA C

Z varnostjo povezana komunikacijska metodologija

Uvod

Namen tega dokumenta je določiti pravila za komunikacijo vlak–mesto, s katerega se vodi promet, in mesto, s katerega se vodi promet–vlak, ki veljajo za posredovane ali izmenjane informacije pri za varnost pomembnih situacijah v interoperabilnem omrežju, in zlasti:

| — | opredeliti značaj in zgradbo sporočil v zvezi z varnostjo, |
| --- | --- |

—

opredeliti značaj in zgradbo sporočil v zvezi z varnostjo,

| — | opredeliti metodologijo za glasovno posredovanje navedenih sporočil. |
| --- | --- |

—

opredeliti metodologijo za glasovno posredovanje navedenih sporočil.

Ta priloga pomeni osnovo:

| — | za to, da upravljavec infrastrukture sestavi sporočila in zbirke obrazcev. Ti elementi se predajo prevoznikom sočasno, ko postanejo dostopna pravila in predpisi; |
| --- | --- |

—

za to, da upravljavec infrastrukture sestavi sporočila in zbirke obrazcev. Ti elementi se predajo prevoznikom sočasno, ko postanejo dostopna pravila in predpisi;

| — | za to, da upravljavci infrastrukture in prevoznik sestavijo dokumente za izvajalce (zbirke obrazcev), navodila za osebje, ki izda dovoljenje za vožnje vlaka, in Dodatek 1 k pravilniku za strojevodje „Priročnik za komunikacijske postopke“. |
| --- | --- |

—

za to, da upravljavci infrastrukture in prevoznik sestavijo dokumente za izvajalce (zbirke obrazcev), navodila za osebje, ki izda dovoljenje za vožnje vlaka, in Dodatek 1 k pravilniku za strojevodje „Priročnik za komunikacijske postopke“.

Obseg uporabe obrazcev in njihova struktura sta lahko različna. Za nekatera tveganja je uporaba obrazcev ustrezna, za druga pa neustrezna.

Glede na okoliščine določenega tveganja upravljavec infrastrukture v skladu s členom 9(3) Direktive 2004/49/ES odloči, ali je uporaba obrazca ustrezna. Obrazec se uporabi le, če vrednost njegovih prednosti glede varnosti in učinka presega pomanjkljivosti glede varnosti in učinka.

Upravljavci infrastrukture morajo svoj komunikacijski protokol formalno strukturirati v skladu z naslednjimi tremi kategorijami:

| — | nujna ustna sporočila (v sili), |
| --- | --- |

—

nujna ustna sporočila (v sili),

| — | pisni nalogi, |
| --- | --- |

—

pisni nalogi,

| — | dodatna obratovalna sporočila. |
| --- | --- |

—

dodatna obratovalna sporočila.

Za boljšo disciplino pri prenosu teh sporočil je bila razvita komunikacijska metodologija.

1.   Komunikacijska metodologija

1.1   Elementi in načela metodologije

1.1.1   Standardna terminologija, ki se uporablja v postopkih

1.1.1.1   Postopek prenosa govora

Izraz, ki pomeni, da ima druga stran priložnost govoriti:

sprejem

1.1.1.2   Postopek prejemanja sporočila

| — | po sprejemu neposrednega sporočila.
  Izraz, ki potrjuje prejem poslanega sporočila:


  prejeto


  Izraz, ki zahteva ponovitev sporočila pri slabem sprejemu ali nerazumevanju:


  ponovi (+ govori počasi) |
| --- | --- |

—

po sprejemu neposrednega sporočila.

Izraz, ki potrjuje prejem poslanega sporočila:

prejeto

Izraz, ki zahteva ponovitev sporočila pri slabem sprejemu ali nerazumevanju:

ponovi (+ govori počasi)

| — | po sprejemu nazaj prebranega sporočila.
  Izrazi za ugotavljanje, ali se nazaj prebrano sporočilo natančno ujema s poslanim:


  pravilno


  ali ne:


  napaka (+ ponavljam) |
| --- | --- |

—

po sprejemu nazaj prebranega sporočila.

Izrazi za ugotavljanje, ali se nazaj prebrano sporočilo natančno ujema s poslanim:

pravilno

ali ne:

napaka (+ ponavljam)

1.1.1.3   Postopek prekinjanja komunikacije

| — | če je sporočilo končano:


  konec |
| --- | --- |

—

če je sporočilo končano:

konec

| — | če je prekinitev začasna, zveza pa se ne prekine.
  Izraz, ki nalaga drugi strani, naj počaka:


  počakaj |
| --- | --- |

—

če je prekinitev začasna, zveza pa se ne prekine.

Izraz, ki nalaga drugi strani, naj počaka:

počakaj

| — | če je prekinitev začasna, vendar je zveza prekinjena.
  Izraz, ki drugi strani pove, da se komunikacija prekinja, vendar bo znova vzpostavljena pozneje:


  pokličem pozneje |
| --- | --- |

—

če je prekinitev začasna, vendar je zveza prekinjena.

Izraz, ki drugi strani pove, da se komunikacija prekinja, vendar bo znova vzpostavljena pozneje:

pokličem pozneje

1.1.1.4   Razveljavitev pisnega naloga

Izraz, ki razveljavi postopek pisnega naloga v teku:

razveljavi postopek ...

Če se pozneje sporočilo nadaljuje, se postopek ponovi od začetka.

1.1.2   Načela, ki se uporabljajo ob napakah ali nerazumevanju

Za popravljanje morebitnih napak pri komunikaciji se uporabljajo naslednja pravila:

1.1.2.1   Napake

| — | napaka pri prenosu

  Kadar napako pri prenosu odkrije sam pošiljatelj, mora zahtevati razveljavitev, in sicer tako, da pošlje naslednje proceduralno sporočilo:


  napaka (+ pripravi nov obrazec ...)



  ali:



  napaka + ponavljam


  in potem ponovi izvorno sporočilo. |
| --- | --- |

—

napaka pri prenosu

Kadar napako pri prenosu odkrije sam pošiljatelj, mora zahtevati razveljavitev, in sicer tako, da pošlje naslednje proceduralno sporočilo:

napaka (+ pripravi nov obrazec ...)

ali:

napaka + ponavljam

in potem ponovi izvorno sporočilo.

| — | napaka med primerjalnim branjem

  Če pošiljatelj odkrije napako, medtem ko mu njegovo sporočilo berejo nazaj, pošlje naslednje proceduralno sporočilo:


  napaka + ponavljam


  in ponovi izvorno sporočilo. |
| --- | --- |

—

napaka med primerjalnim branjem

Če pošiljatelj odkrije napako, medtem ko mu njegovo sporočilo berejo nazaj, pošlje naslednje proceduralno sporočilo:

napaka + ponavljam

in ponovi izvorno sporočilo.

1.1.2.2   Nerazumevanje

Če ena od strani ne razume sporočila, mora prositi drugo stran, naj sporočilo ponovi, in sicer z naslednjim besedilom:

ponovi (+ govori počasi)

1.1.3   Ključ za črkovanje besed, številk, časa, razdalj, hitrosti in datumov

Za lažje razumevanje in izražanje v različnih situacijah je treba vsak izraz izgovoriti počasi in pravilno, tako da se črkujejo besede in številke, ki se lahko napačno razumejo. Primeri so kode za signale ali kretnice.

Pri tem veljajo naslednja pravila za črkovanje:

1.1.3.1   Črkovanje besed in skupin črk

Uporablja se mednarodna fonetična abeceda.

| A | Alpha | G | Golf | L | Lima | Q | Quebec | V | Victor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | Bravo | H | Hotel | M | Mike | R | Romeo | W | Whisky |
| C | Charlie | I | India | N | November | S | Sierra | X | X-ray |
| D | Delta | J | Juliet | O | Oscar | T | Tango | Y | Yankee |
| E | Echo | K | Kilo | P | Papa | U | Uniform | Z | Zulu |
| F | Foxtrot | | | | | | | | |

A

Alpha

G

Golf

L

Lima

Q

Quebec

V

Victor

B

Bravo

H

Hotel

M

Mike

R

Romeo

W

Whisky

C

Charlie

I

India

N

November

S

Sierra

X

X-ray

D

Delta

J

Juliet

O

Oscar

T

Tango

Y

Yankee

E

Echo

K

Kilo

P

Papa

U

Uniform

Z

Zulu

F

Foxtrot

Primer:

Kretnici A B = kretnici alpha bravo.

Signalna številka KX 835 = signal Kilo X-ray osem tri pet.

Upravljavec infrastrukture lahko doda nadaljnje črke skupaj s fonetično izgovarjavo za vsako dodano črko, če to zahteva abeceda delovnega jezika (jezikov) upravljavca infrastrukture.

Prevoznik lahko po potrebi doda še več določb glede izgovarjave.

1.1.3.2   Navajanje številk

Pri številih se izgovarja vsaka števka posebej.

| 0 | nič | 3 | tri | 6 | šest | 9 | devet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ena | 4 | štiri | 7 | sedem | | |
| 2 | dve | 5 | pet | 8 | osem | | |

0

nič

3

tri

6

šest

9

devet

1

ena

4

štiri

7

sedem

2

dve

5

pet

8

osem

Primer: vlak 2183 = vlak dve ena osem tri.

Za decimalna števila se uporablja beseda „vejica“.

Primer: 12,50 = ena dve vejica pet nič.

1.1.3.3   Navajanje časa

Čas se navede kot lokalni čas, v pogovornem jeziku.

Primer: 10:52 = deset dvainpetdeset.

Čeprav je načelo tako, je po potrebi prav tako sprejemljivo, da se čas navede z vsako števko posebej (ena nič pet dve).

1.1.3.4   Navajanje razdalj in hitrosti

Razdalje se navajajo v kilometrih, hitrosti pa v kilometrih na uro.

Lahko se uporabijo tudi milje, če je ta enota v uporabi na zadevni infrastrukturi.

1.1.3.5   Navajanje datumov

Datumi se navajajo običajno.

Primer: 10. december

1.2   Zgradba komunikacij

Glasovni radijski prenos sporočil v zvezi z varnostjo je načelno sestavljen iz dveh faz:

| — | identifikacija in zahteva po navodilih, |
| --- | --- |

—

identifikacija in zahteva po navodilih,

| — | radijski prenos samega sporočila in konec radijskega prenosa. |
| --- | --- |

—

radijski prenos samega sporočila in konec radijskega prenosa.

Prvo fazo lahko skrajšamo ali izpustimo pri visoko prednostnih varnostnih sporočilih.

1.2.1   Pravila za identifikacijo in zahteve po navodilih

Da se omogočijo vzajemna identifikacija obeh strani, opredelitev obratovalne situacije in radijski prenos proceduralnih navodil, veljajo naslednja pravila:

1.2.1.1   Identifikacija

Zelo pomembno je, da se pred vsako komunikacijo, razen če gre za visoko prednostna varnostna sporočila, osebe, ki bodo komunicirale, identificirajo. To ni le vljudno, temveč, kar je še pomembneje, se tako prepričajo, da je oseba, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, na zvezi s strojevodjo pravega vlaka in strojevodja govori s pravim centrom za signalizacijo ali nadzor. To je še posebno pomembno, če komunikacija poteka na območjih, kjer se komunikacijske meje prekrivajo.

To načelo velja tudi po prekinitvi radijskega prenosa.

Različne strani za to uporabljajo naslednja sporočila.

| — | osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka:

  vlak ...(številka)tukaj ... signalizira(ime) |
| --- | --- |

—

osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka:

vlak ...(številka)tukaj ... signalizira(ime)

| — | strojevodja:

  ... signalizira(ime)tukaj vlak ...(številka)


  Treba je omeniti, da identifikaciji lahko sledi sporočilo z dodatno informacijo, ki osebi, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, zagotovi dovolj podrobnosti o situaciji, da se odloči o postopku, ki naj mu v nadaljevanju sledi strojevodja. |
| --- | --- |

—

strojevodja:

... signalizira(ime)tukaj vlak ...(številka)

Treba je omeniti, da identifikaciji lahko sledi sporočilo z dodatno informacijo, ki osebi, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, zagotovi dovolj podrobnosti o situaciji, da se odloči o postopku, ki naj mu v nadaljevanju sledi strojevodja.

1.2.1.2   Zahteva po navodilih

Pred vsakim izvajanjem postopka na podlagi pisnega ukaza je treba zahtevati navodila.

Za zahtevo po navodilih se uporabljajo naslednji izrazi:

pripravi postopek ...

1.2.2   Pravila za radijski prenos pisnih ukazov in ustnih sporočil

1.2.2.1   Visoko prednostna varnostna sporočila

Zaradi njihove nujnosti in pomembnosti se ta sporočila:

| — | lahko pošljejo ali prejmejo med vožnjo, |
| --- | --- |

—

lahko pošljejo ali prejmejo med vožnjo,

| — | lahko navajajo brez identifikacijskega dela, |
| --- | --- |

—

lahko navajajo brez identifikacijskega dela,

| — | lahko ponovijo in |
| --- | --- |

—

lahko ponovijo in

| — | jim kar najhitreje sledijo nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

—

jim kar najhitreje sledijo nadaljnje informacije.

1.2.2.2   Pisni nalogi

Za zanesljivo pošiljanje ali prejemanje proceduralnih sporočil (v mirovanju) iz zbirke obrazcev se upoštevajo naslednja pravila:

1.2.2.2.1   Pošiljanje sporočil

Obrazec se lahko izpolni pred oddajanjem sporočila, tako da se lahko celotno besedilo sporočila pošlje pri enem radijskem prenosu.

1.2.2.2.2   Prejemanje sporočil

Prejemnik sporočila mora izpolniti obrazec iz zbirke obrazcev glede na informacije, ki mu jih da pošiljatelj.

1.2.2.2.3   Primerjalno branje

Vsa sporočila iz zbirke obrazcev se preberejo nazaj pošiljatelju.

1.2.2.2.4   Potrditev pravilnosti primerjalnega branja

Vsakemu nazaj prebranemu sporočilu sledi potrditev skladnosti ali neskladnosti pošiljatelja sporočila.

pravilno

ali

napaka + ponavljam

in ponovno pošiljanje izvornega sporočila.

1.2.2.2.5   Potrditev

Za vsako prejeto sporočilo se potrdi ali zanika prejem sporočila:

prejeto

ali

ni prejeto, ponovi (+ govori počasi)

1.2.2.2.6   Sledljivost in preverjanje

Vsa sporočila z mesta, s katerega se vodi promet, spremlja njim lastna identifikacijska ali avtorizacijska številka:

| — | če je sporočilo v zvezi z dejanjem, za katero strojevodja zahteva posebno dovoljenje (npr. da v primeru nevarnosti ne upošteva signala itn.):


  dovoljenje ...

  (številka) |
| --- | --- |

—

če je sporočilo v zvezi z dejanjem, za katero strojevodja zahteva posebno dovoljenje (npr. da v primeru nevarnosti ne upošteva signala itn.):

dovoljenje ...

  (številka)

| — | v vseh drugih primerih (npr. previdno nadaljevanje vožnje itn.):


  sporočilo ...

  (številka) |
| --- | --- |

—

v vseh drugih primerih (npr. previdno nadaljevanje vožnje itn.):

sporočilo ...

  (številka)

1.2.2.2.7   Poročanje pošiljatelju

Vsakemu sporočilu, ki vključuje zahtevo po „poročanju pošiljatelju“, sledi „poročilo“.

1.2.2.3   Dodatna sporočila

Dodatna sporočila:

| — | pred njimi steče identifikacijski postopek, |
| --- | --- |

—

pred njimi steče identifikacijski postopek,

| — | so kratka in natančna (omejena, kjer je mogoče, na informacije, ki se sporočijo, in na mesto, za katero veljajo), |
| --- | --- |

—

so kratka in natančna (omejena, kjer je mogoče, na informacije, ki se sporočijo, in na mesto, za katero veljajo),

| — | se preberejo nazaj pošiljatelju, čemur sledi potrditev pravilnosti ali ne, |
| --- | --- |

—

se preberejo nazaj pošiljatelju, čemur sledi potrditev pravilnosti ali ne,

| — | lahko jim sledi zahteva po navodilih ali po nadaljnjih informacijah. |
| --- | --- |

—

lahko jim sledi zahteva po navodilih ali po nadaljnjih informacijah.

1.2.2.4   Sporočila, ki vsebujejo informacije s spremenljivo, ne vnaprej določeno vsebino

Sporočila, ki vsebujejo informacije in imajo spremenljivo vsebino:

| — | pred njimi steče identifikacijski postopek, |
| --- | --- |

—

pred njimi steče identifikacijski postopek,

| — | se pripravijo pred pošiljanjem, |
| --- | --- |

—

se pripravijo pred pošiljanjem,

| — | se preberejo nazaj pošiljatelju, čemur sledi potrditev pravilnosti ali ne. |
| --- | --- |

—

se preberejo nazaj pošiljatelju, čemur sledi potrditev pravilnosti ali ne.

2.   Proceduralna sporočila

2.1   Narava sporočil

Proceduralna sporočila se uporabljajo za pošiljanje obratovalnih navodil, povezanih z ustreznimi situacijami iz pravilnika za strojevodje.

Obsegajo samo besedilo sporočila, ki ustreza situaciji, in identifikacijsko številko sporočila.

Če sporočilo vsebuje zahtevo po naslovnikovem povratnem poročanju, se navede tudi besedilo poročila.

Ta sporočila uporabljajo vnaprej določeno besedilo, ki ga predpiše upravljavec infrastrukture v svojem „delovnem jeziku“ in je predloženo v obliki tiskanih papirnatih obrazcev ali na računalniškem nosilcu podatkov.

2.2   Obrazci

Obrazci so formalizirani medij za proceduralna sporočila. Ta sporočila so po navadi povezana s poslabšanimi delovnimi razmerami. Tipičen primer je dovoljenje za strojevodjo, da ne upošteva signala ali „dovoljenja za konec vožnje“, zahteva za počasno vožnjo na določenem območju ali za pregled proge. Uporaba takih sporočil je verjetno potrebna še v kakih drugih okoliščinah.

Njihov namen je:

| — | zagotoviti splošen delovni dokument, ki ga lahko takoj uporabijo osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, in strojevodje, |
| --- | --- |

—

zagotoviti splošen delovni dokument, ki ga lahko takoj uporabijo osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, in strojevodje,

| — | strojevodjo (predvsem kadar dela v neznanem ali slabo znanem okolju) spomniti na postopek, ki ga bo moral upoštevati, |
| --- | --- |

—

strojevodjo (predvsem kadar dela v neznanem ali slabo znanem okolju) spomniti na postopek, ki ga bo moral upoštevati,

| — | omogočiti sledljivost komunikacij. |
| --- | --- |

—

omogočiti sledljivost komunikacij.

Za prepoznavanje obrazcev bi bilo treba razviti enotno besedno ali številčno oznako, ki se nanaša na postopek. Ta bi lahko temeljila na predvideni pogostosti uporabe obrazca. Če se bo izkazalo, da se bo od vseh razvitih obrazcev najpogosteje uporabljal tisti za neupoštevanje signala ali konca dovoljenja za vožnjo (EOA) v primeru nevarnosti, bi ta lahko dobil število 001 in tako naprej.

2.3   Zbirka obrazcev

Ko bodo pripravljeni vsi obrazci, ki se bodo uporabljali, je celotno serijo treba vključiti v dokument ali računalniško datoteko, ki se imenuje zbirka obrazcev.

To je skupni dokument, ki ga bodo v medsebojni komunikaciji uporabljali strojevodja in osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov. Zato je pomembno, da sta zbirka, ki jo uporablja strojevodja, in tista, ki jo uporablja osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlakov, sestavljeni in oštevilčeni enako.

Upravljavec infrastrukture je odgovoren za pripravo zbirke obrazcev in samih obrazcev v svojem „delovnem jeziku“.

Prevoznik v železniškem prometu lahko doda prevode obrazcev in drugih informacij, navedenih v zbirki obrazcev, če meni, da bi to njegovim strojevodjem pomagalo med usposabljanjem in v dejanskih situacijah.

Jezik, ki se uporablja med prenosom sporočil, je vedno „delovni jezik“ upravljavca infrastrukture.

Zbirka obrazcev ima dva dela.

| — | Prvi del obsega:






  — | opozorilo o uporabi zbirke obrazcev; |
| --- | --- | --- |

—

Prvi del obsega:

—

opozorilo o uporabi zbirke obrazcev;

| — | kazalo proceduralnih obrazcev, ki se nanašajo na mesto, s katerega se vodi promet, |
| --- | --- |

—

kazalo proceduralnih obrazcev, ki se nanašajo na mesto, s katerega se vodi promet,

| — | kazalo proceduralnih obrazcev, ki se nanašajo na strojevodjo, če je ustrezno, |
| --- | --- |

—

kazalo proceduralnih obrazcev, ki se nanašajo na strojevodjo, če je ustrezno,

| — | seznam situacij s sklicevanjem na obrazec, ki se uporabi, |
| --- | --- |

—

seznam situacij s sklicevanjem na obrazec, ki se uporabi,

| — | slovar situacij, za katere velja vsak od obrazcev, |
| --- | --- |

—

slovar situacij, za katere velja vsak od obrazcev,

| — | ključ za črkovanje sporočil (fonetična abeceda itn.). |
| --- | --- |

—

ključ za črkovanje sporočil (fonetična abeceda itn.).

Drugi del vsebuje proceduralne obrazce.

V zbirko obrazcev bi bilo treba vključiti več primerov vsakega obrazca in priporočljivo je, da se oddelki med seboj ločijo s prelomom odseka.

Prevoznik lahko doda pojasnilo k vsakemu obrazcu in situacijam, zajetim v zbirki obrazcev za strojevodjo.

3.   Dodatna sporočila

Dodatna sporočila so sporočila, ki vsebujejo informacije in ki jih uporablja:

| — | strojevodja za obveščanje osebja, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, ali |
| --- | --- |

—

strojevodja za obveščanje osebja, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, ali

| — | osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, za obveščanje strojevodje |
| --- | --- |

—

osebje, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka, za obveščanje strojevodje

o redkih situacijah, za katere ni potreben vnaprej pripravljen obrazec, ali v zvezi z vožnjo vlaka ali tehničnimi pogoji vlaka ali infrastrukture.

Za lažje opisovanje situacij in sestavljanje sporočil, ki vsebujejo informacije, bi bilo morda koristno pripraviti priporočila za sestavljanje sporočil, slovar železniških izrazov, opisni diagram uporabljenega železniškega voznega parka ter opisni seznam opreme infrastrukture (tiri, vir pogonske energije itn.).

3.1   Priporočena zgradba sporočil

Sporočila imajo lahko naslednjo zgradbo:

| Faza poteka komunikacije | Element sporočila |
| --- | --- |
| Razlog za posredovanje informacij |  | informativne narave |

Faza poteka komunikacije

Element sporočila

Razlog za posredovanje informacij



informativne narave

|  | za ukrepanje |
| --- | --- |



za ukrepanje

Ugotovitve

|  | Tu je |
| --- | --- |



Tu je

|  | Videl sem |
| --- | --- |



Videl sem

|  | Imel sem |
| --- | --- |



Imel sem

|  | Zadel sem |
| --- | --- |



Zadel sem

Položaj

| — | vzdolž proge |
| --- | --- |

—

vzdolž proge

|  | pri ... (ime postaje) |
| --- | --- |



pri ... (ime postaje)

|  | ...
  (značilna točka) |
| --- | --- |



...

|  | pri miljni/kilometrski oznaki ...
  (številka) |
| --- | --- |



pri miljni/kilometrski oznaki ...

| — | glede na moj vlak |
| --- | --- |

—

glede na moj vlak

|  | pogonski vagon ... (številka) |
| --- | --- |



pogonski vagon ... (številka)

|  | vagon ... (številka) |
| --- | --- |



vagon ... (številka)

Vrsta

| — | predmet |
| --- | --- |

—

predmet

| — | oseba |
| --- | --- |

—

oseba

...

(glej slovar)

Stanje

| — | statično |
| --- | --- |

—

statično

|  | stoji na |
| --- | --- |



stoji na

|  | leži na |
| --- | --- |



leži na

|  | padlo je na |
| --- | --- |



padlo je na

| — | v gibanju |
| --- | --- |

—

v gibanju

|  | hodi |
| --- | --- |



hodi

|  | teče |
| --- | --- |



teče

|  | nasproti |
| --- | --- |



nasproti

Lega glede na tire

Image

Image

Tem sporočilom lahko sledi zahteva po navodilih.

Deli teh sporočil so na voljo v jeziku, ki ga izbere prevoznik, in v delovnem jeziku (jezikih) zadevnih upravljavcev infrastrukture.

3.2   Slovar železniških izrazov

Prevoznik v železniškem prometu sestavi slovar železniških izrazov za vsako omrežje, v katerem obratujejo njegovi vlaki. Vsebuje izraze, ki se redno uporabljajo v jeziku, ki ga izbere prevoznik, in v „delovnem“ jeziku upravljavcev obratujoče infrastrukture.

Slovar je sestavljen iz dveh delov:

| — | seznam izrazov po temah, |
| --- | --- |

—

seznam izrazov po temah,

| — | abecedni seznam izrazov. |
| --- | --- |

—

abecedni seznam izrazov.

3.3   Opisni diagram voznega parka

Če prevoznik meni, da bi bilo to koristno za njegovo obratovanje, pripravi opisni diagram uporabljenega voznega parka. Ta navaja imena različnih komponent, ki so lahko predmet komunikacij z različnimi zadevnimi upravljavci infrastrukture. Navaja udomačene izraze za standardne izraze v jeziku, ki ga izbere prevoznik, in v „delovnem“ jeziku upravljavcev obratujoče infrastrukture.

3.4   Opisni seznam značilnosti opreme infrastrukture (tiri, vir pogonske energije itn.)

Če prevoznik meni, da bi bilo to koristno za njegovo obratovanje, pripravi opisni seznam značilnosti opreme infrastrukture (tirov, virov pogonske energije itn.) na obratujoči progi. Ta navaja imena različnih komponent, ki so lahko predmet komunikacij z zadevnimi upravljavci infrastrukture. Navaja udomačene izraze za standardne izraze v jeziku, ki ga izbere prevoznik, in v „delovnem“ jeziku upravljavcev obratujoče infrastrukture.

4.   Vrsta in zgradba ustnih sporočil

4.1   Sporočila v sili

Namen sporočil v sili je zagotoviti nujna operativna navodila, ki so neposredno povezana z varnostjo železnice.

Da bi se izognili vsem nesporazumom, je treba sporočila vedno ponoviti.

Glavna sporočila, ki jih je mogoče poslati, so navedena v nadaljevanju in razvrščena glede na potrebo.

Upravljavec infrastrukture lahko poleg tega opredeli druga sporočila v sili glede na potrebe svojega obratovanja.

Sporočilom v sili lahko sledi pisni nalog (glej pododdelek 2).

Vrsta besedila, ki se vnese v obrazec za sporočila v sili, mora biti vključena v Dodatek 1 „Priročnik za komunikacijske postopke“ k pravilniku za strojevodje in v dokumentacijo, izdano osebju, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka.

4.2   Sporočila, ki jih pošlje mesto, s katerega se vodi promet, ali strojevodja

| — | Potreba po ustavitvi vseh vlakov:
  Potrebo po ustavitvi vseh vlakov je treba posredovati z zvočnim signalom; če ta ni na voljo, je treba uporabiti naslednjo besedno zvezo:


  Nujno ustaviti vse vlake


  Kraj ali območje sta po potrebi opredeljena v sporočilu.
  Poleg tega je treba, če je le mogoče, to sporočilo hitro dopolniti z vzrokom in krajem izrednega dogodka ter identifikacijo vlaka:


  Ovira
  ali požar
  ali ...
  (drug vzrok)
  na progi ... pri ... (km)
  (ime)
  Strojevodja ...
  (številka) |
| --- | --- |

—

Potreba po ustavitvi vseh vlakov:

Potrebo po ustavitvi vseh vlakov je treba posredovati z zvočnim signalom; če ta ni na voljo, je treba uporabiti naslednjo besedno zvezo:

Nujno ustaviti vse vlake

Kraj ali območje sta po potrebi opredeljena v sporočilu.

Poleg tega je treba, če je le mogoče, to sporočilo hitro dopolniti z vzrokom in krajem izrednega dogodka ter identifikacijo vlaka:

Ovira
  ali požar
  ali ...
  (drug vzrok)
  na progi ... pri ... (km)
  (ime)
  Strojevodja ...
  (številka)

| — | Potreba po ustavitvi določenega vlaka:


  Vlak ... (na progi/tiru)
  (številka) ... (ime/številka)
  Zaustavitev v sili


  V tem primeru je mogoče kot dopolnilo k temu sporočilu navesti ime ali številko proge ali tira, po katerem vozi vlak. |
| --- | --- |

—

Potreba po ustavitvi določenega vlaka:

Vlak ... (na progi/tiru)
  (številka) ... (ime/številka)
  Zaustavitev v sili

V tem primeru je mogoče kot dopolnilo k temu sporočilu navesti ime ali številko proge ali tira, po katerem vozi vlak.

4.3   Sporočila, ki jih pošlje strojevodja

| — | Potreba po izklopu pogonskega vira energije:


  Izklop v sili


  To sporočilo je treba, če je mogoče, hitro dopolniti z vzrokom in krajem izrednega dogodka in identifikacijo vlaka:


  Pri ...
  (km)
  na ... progi/tiru
  (ime/številka)
  med ... in ...
  (postaja) (postaja)
  Vzrok ...
  Strojevodja ...
  (številka)


  V tem primeru je mogoče kot dopolnilo k temu sporočilu navesti ime ali številko proge ali tira, po katerem vozi vlak. |
| --- | --- |

—

Potreba po izklopu pogonskega vira energije:

Izklop v sili

To sporočilo je treba, če je mogoče, hitro dopolniti z vzrokom in krajem izrednega dogodka in identifikacijo vlaka:

Pri ...
  (km)
  na ... progi/tiru
  (ime/številka)
  med ... in ...
  (postaja) (postaja)
  Vzrok ...
  Strojevodja ...
  (številka)

V tem primeru je mogoče kot dopolnilo k temu sporočilu navesti ime ali številko proge ali tira, po katerem vozi vlak.

PRILOGA D

Informacije, do katerih mora imeti dostop prevoznik v železniškem prometu, v zvezi s progami, na katerih namerava obratovati

DEL 1.   SPLOŠNE INFORMACIJE V ZVEZI Z UPRAVLJAVCEM INFRASTRUKTURE

1.1   Imena/Identiteta upravljavcev infrastrukture

1.2   Država (ali države)

1.3   Kratek opis

1.4   Seznam splošnih operativnih pravil in predpisov (in kako jih dobiti)

DEL 2.   ZEMLJEVIDI IN DIAGRAMI

2.1   Zemljevid območja

2.1.1   Proge

2.1.2   Glavne lokacije (postaje, ranžirne postaje, križišča, tovorne postaje)

2.2   Diagram proge

Informacije, ki se vključijo v diagrame, ki jih po potrebi dopolnjuje besedilo. Če je prikazan ločen diagram postaje/ranžirne postaje/depoja, so informacije v diagramu proge lahko poenostavljene.

2.2.1   Navedba razdalje

2.2.2   Identifikacija odprtih prog, zank, stranskih tirov in ščitnih kretnic

2.2.3   Povezave med odprtimi progami

2.2.4   Glavne lokacije (postaje, ranžirne postaje, križišča, tovorne postaje)

2.2.5   Lokacija in pomeni vseh stalnih signalov

2.3   Diagrami postaj/ranžirnih postaj/depojev (Opomba: nanaša se le na lokacije, ki so na voljo za interoperabilni promet)

Informacije, ki se navedejo v diagramih za določene lokacije, po potrebi dopolnjene z besedilom

2.3.1   Ime lokacije

2.3.2   Identifikacijska oznaka lokacije

2.3.3   Vrsta lokacije (potniška postaja, tovorna postaja, ranžirna postaja, depo)

2.3.4   Lokacija in pomeni vseh stalnih signalov

2.3.5   Identifikacija in načrt tirov, vključno s ščitnimi kretnicami

2.3.6   Identifikacija peronov

2.3.7   Dolžina peronov

2.3.8   Višina peronov

2.3.9   Identifikacija stranskih tirov

2.3.10   Dolžina stranskih tirov

2.3.11   Razpoložljivost električne energije na lokaciji

2.3.12   Razdalja med robom perona in osjo tira, vzporedno z vozno površino

2.3.13   (Za potniške postaje) Možnost dostopa za invalide

DEL 3.   SPECIFIČNE INFORMACIJE O ODSEKIH PROGE

3.1   Splošne značilnosti

3.1.1   Država

3.1.2   Identifikacijska oznaka odseka proge: nacionalna oznaka

3.1.3   Skrajni konec odseka proge 1

3.1.4   Skrajni konec odseka proge 2

3.1.5   Čas odprtosti za promet (ure, dnevi, posebna ureditev med prazniki)

3.1.6   Oznake razdalj ob progi (pogostost, videz in položaj)

3.1.7   Vrsta prometa (mešani, potniški, tovorni ...)

3.1.8   Največja dovoljena hitrost

3.1.9   Druge informacije, potrebne iz varnostnih razlogov

3.1.10   Posebne lokalne operativne zahteve (vključno s posebnimi zahtevami glede usposobljenosti osebja)

3.1.11   Posebne omejitve za nevarno blago

3.1.12   Posebne omejitve glede nakladanja

3.1.13   Vzorec opozorila na začasna dela (in kako ga dobiti)

3.1.14   Opozorilo, da je odsek proge preobremenjen (2001/14/ES, čl. 22)

3.2   Posebne tehnične značilnosti

3.2.1   ES-verifikacija infrastrukturne TSI

3.2.2   Datum začetka obratovanja interoperabilne proge

3.2.3   Seznam morebitnih posebnih primerov

3.2.4   Seznam morebitnih posebnih odstopanj

3.2.5   Tirna širina

3.2.6   Profil ustroja

3.2.7   Največja osna obremenitev

3.2.8   Največja obremenitev na tekoči meter

3.2.9   Prečne sile na tir

3.2.10   Vzdolžne sile na tir

3.2.11   Minimalni polmer krožnega loka

3.2.12   Odstotek vzpona ali padca

3.2.13   Lokacija vzpona ali padca

3.2.14   Za zavorne sisteme, ki ne uporabljajo adhezije kolo-tirnica, sprejeta zavorna sila

3.2.15   Mostovi

3.2.16   Viadukti

3.2.17   Predori

3.2.18   Pripombe

3.3   Energijski podsistem

3.3.1   ES-verifikacija energijske TSI

3.3.2   Datum začetka obratovanja interoperabilne proge

3.3.3   Seznam morebitnih posebnih primerov

3.3.4   Seznam morebitnih posebnih odstopanj

3.3.5   Vrsta napajanja z električno energijo (npr. ga ni, vozni vod, 3. tir)

3.3.6   Frekvenca napajanja z električno energijo (npr. dvosmerni, enosmerni tok)

3.3.7   Minimalna napetost

3.3.8   Maksimalna napetost

3.3.9   Omejitev glede porabe energije za posebna električna vlečna vozila

3.3.10   Omejitev v zvezi z lego motornega vlaka (vlakov) glede na ločevanje voznega voda (lega odjemnika toka)

3.3.11   Kako pridobiti električno izolacijo

3.3.12   Višina kontaktnega vodnika

3.3.13   Dovoljeni naklon kontaktnega vodnika glede na tirnico in sprememba naklona

3.3.14   Vrste odobrenih odjemnikov toka

3.3.15   Minimalna statična sila

3.3.16   Maksimalna statična sila

3.3.17   Lokacija nevtralnih odsekov

3.3.18   Informacije o obratovanju

3.3.19   Spuščanje odjemnikov toka

3.3.20   Pogoji, ki se uporabljajo v zvezi z regenerativnim zaviranjem

3.3.21   Najvišji dopustni vlakovni tok

3.4   Podsistem Nadzor-vodenje in signalizacija

3.4.1   ES-verifikacija TSI za podsistem Nadzor-vodenje in signalizacija

3.4.2   Datum začetka obratovanja interoperabilne proge

3.4.3   Seznam morebitnih posebnih primerov

3.4.4   Seznam morebitnih posebnih odstopanj

ERTMS/ETCS

3.4.5   Raven uporabe

3.4.6   Neobvezne funkcije, nameščene ob progi

3.4.7   Neobvezne funkcije, ki so potrebne na vozilu

3.4.8   Številka različice programske opreme

3.4.9   Datum začetka uporabe te različice

ERTMS/GSM-R radio

3.4.10   Neobvezne funkcije, kakor so določene v FRS

3.4.11   Številka različice

3.4.12   Datum začetka uporabe te različice

Za stopnjo ERTMS/ETCS 1 s funkcijo „infill“ (dodatne informacije)

3.4.13   Tehnična izvedba, ki je potrebna za vozni park

Varnostni, kontrolni in opozorilni sistemi vlakov razreda B

3.4.14   Nacionalna pravila za upravljanje sistemov razreda B (+ način, kako jih dobiti)

Progovni sistem

3.4.15   Pristojna država članica

3.4.16   Ime sistema

3.4.17   Številka različice programske opreme

3.4.18   Datum začetka uporabe te različice

3.4.19   Konec veljavnosti

3.4.20   Potreba po več kot enem aktivnem sistemu hkrati

3.4.21   Sistem na vozilu

Radijski sistem razreda B

3.4.22   Pristojna država članica

3.4.23   Ime sistema

3.4.24   Številka različice

3.4.25   Datum začetka uporabe te različice

3.4.26   Konec veljavnosti

3.4.27   Posebni tehnični pogoji za preklapljanje med različnimi varnostnimi, kontrolnimi in opozorilnimi sistemi razreda B

3.4.28   Posebni tehnični pogoji, ki se zahtevajo za preklapljanje med ERTMS/ETCS in sistemi razreda B

3.4.29   Posebni pogoji za preklapljanje med različnimi radijskimi sistemi

Tehnično poslabšani načini za:

3.4.30   ERTM/ETCS

3.4.31   Varnostni, kontrolni in opozorilni sistem vlakov razreda B

3.4.32   ERTM/GSM-R

3.4.33   Radijski sistem razreda B

3.4.34   Signalizacija ob progi

Omejitve hitrosti v zvezi z zavorno močjo

3.4.35   ERTM/ETCS

3.4.36   Varnostni, kontrolni in opozorilni sistemi vlakov razreda B

Nacionalna pravila za delovanje sistema razreda B

3.4.37   Nacionalna pravila, povezana z zavorno močjo

3.4.38   Druga nacionalna pravila, npr. podatki, ki ustrezajo objavi UIC 512 (8. izdaja z dne 1.1.79 in 2 spremembi)

EMZ-dovzetnost infrastrukturnih lastnosti opreme za nadzor-vodenje in signalizacijo

3.4.39   Zahteva se natančno določi v skladu z evropskimi standardi

3.4.40   Dopustnost uporabe zavore na vrtinčne pogone

3.4.41   Dopustnost uporabe magnetne zavore

3.4.42   Zahteve po tehničnih rešitvah v zvezi z uveljavljenimi odstopanji

3.5.   Podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa

3.5.1   ES-verifikacija TSI za podsistem Vodenje in upravljanje železniškega prometa

3.5.2   Datum začetka obratovanja interoperabilne proge

3.5.3   Seznam morebitnih posebnih primerov

3.5.4   Seznam morebitnih posebnih odstopanj

3.5.5   Jezik, ki se uporablja v za varnost pomembni komunikaciji z osebjem upravljavca infrastrukture

3.5.6   Posebne podnebne razmere in sorodne ureditve

PRILOGA E

Raven jezika in komunikacije

Ustno obvladovanje jezika je mogoče razdeliti na pet ravni:

| Raven | Opis |
| --- | --- |
| 5 | — | zna prilagoditi svoj način govora vsakemu sogovorniku |

Raven

Opis

5

—

zna prilagoditi svoj način govora vsakemu sogovorniku

| — | zna izraziti mnenje |
| --- | --- |

—

zna izraziti mnenje

| — | se zna pogajati |
| --- | --- |

—

se zna pogajati

| — | zna prepričati |
| --- | --- |

—

zna prepričati

| — | zna svetovati |
| --- | --- |

—

zna svetovati

4

| — | se znajde v popolnoma nepredvidenih situacijah |
| --- | --- |

—

se znajde v popolnoma nepredvidenih situacijah

| — | zna sklepati |
| --- | --- |

—

zna sklepati

| — | zna izraziti z argumenti podprto mnenje |
| --- | --- |

—

zna izraziti z argumenti podprto mnenje

3

| — | se znajde v praktičnih situacijah, ki vključujejo nepredviden element |
| --- | --- |

—

se znajde v praktičnih situacijah, ki vključujejo nepredviden element

| — | zna opisovati |
| --- | --- |

—

zna opisovati

| — | zna usmerjati preprost pogovor |
| --- | --- |

—

zna usmerjati preprost pogovor

2

| — | se znajde v preprostih praktičnih situacijah |
| --- | --- |

—

se znajde v preprostih praktičnih situacijah

| — | zna postavljati vprašanja |
| --- | --- |

—

zna postavljati vprašanja

| — | zna odgovarjati na vprašanja |
| --- | --- |

—

zna odgovarjati na vprašanja

1

| — | zna govoriti z uporabo na pamet naučenih stavkov |
| --- | --- |

—

zna govoriti z uporabo na pamet naučenih stavkov

Ta priloga je začasna rešitev. V pripravi je podrobnejše besedilo, ki bo na voljo za prihodnjo revizijo te TSI in bo skladno s predlogi v TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa za konvencionalne hitrosti.

Načrtuje se tudi vključitev orodja, ki bi se uporabljalo pri ocenjevanju ravni sposobnosti posameznika. Na voljo bo v prihodnji različici te TSI.

PRILOGA F

Informativne in neobvezne smernice za ocenjevanje podsistema Vodenje in upravljanje železniškega prometa

(Izraz „država članica“ v smislu besedila tega modula pomeni državo članico ali drug organ, ki ga imenuje država članica, izvajalka ocenjevanja.)

1.   Ta priloga določa smernice, ki državam članicam olajšajo ocenjevanje, ali je predlagani operativni postopek:

| — | skladen s to TSI in izpolnjuje bistvene zahteve (1) iz Direktive 96/48/ES (in vseh sprememb, vključenih v Direktivo 2004/50/ES), |
| --- | --- |

—

skladen s to TSI in izpolnjuje bistvene zahteve (1) iz Direktive 96/48/ES (in vseh sprememb, vključenih v Direktivo 2004/50/ES),

| — | skladen z drugimi predpisi, kakor je ustrezno, vključno z Direktivo 2004/49/ES, |
| --- | --- |

—

skladen z drugimi predpisi, kakor je ustrezno, vključno z Direktivo 2004/49/ES,

in lahko začne obratovati.

2.   Upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu mora državi članici predložiti ustrezno dokumentacijo (kakor je navedena v določbi 3 spodaj), ki opisuje nov ali spremenjen operativni postopek.

Predložena dokumentacija o zasnovi in razvoju novega ali spremenjenega operativnega postopka mora biti dovolj podrobna, da lahko država članica razume načela, na katerih temelji predlog. Poleg tega mora predložena dokumentacija vsebovati povratne informacije o operativnih izkušnjah, če so podsistemi nadgrajeni ali obnovljeni.

Dokumentacija je lahko predložena na papirju ali na računalniškem nosilcu podatkov (ali kombinaciji obojega). Država članica lahko zahteva nadaljnje izvode, če so potrebni za izvajanje ocenjevanja.

Podrobnosti o ocenjevanju

3.1   Dokumentacija, ki opisuje zadevni operativni postopek, bi morala vsebovati najmanj naslednje elemente:

| — | splošen opis operativne organizacije upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu (pregled upravljanja/nadzora in funkcionalnosti), skupaj s podrobnostmi o pogojih in okviru, znotraj katerih se bo operativni postopek, ki se ocenjuje, uporabljal in obratoval, |
| --- | --- |

—

splošen opis operativne organizacije upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu (pregled upravljanja/nadzora in funkcionalnosti), skupaj s podrobnostmi o pogojih in okviru, znotraj katerih se bo operativni postopek, ki se ocenjuje, uporabljal in obratoval,

| — | podrobnosti o vseh ustreznih operativnih procesih, ki jih je treba izvajati (postopki, navodila, računalniški programi itd.), |
| --- | --- |

—

podrobnosti o vseh ustreznih operativnih procesih, ki jih je treba izvajati (postopki, navodila, računalniški programi itd.),

| — | opis, kako se bo zadevni operativni postopek izvajal, uporabljal in nadzoroval, vključno z analizo posebne opreme, ki bo uporabljena, |
| --- | --- |

—

opis, kako se bo zadevni operativni postopek izvajal, uporabljal in nadzoroval, vključno z analizo posebne opreme, ki bo uporabljena,

| — | podrobnosti o ljudeh, na katere bo operativni postopek vplival, usposabljanju in/ali informativnih sestankih, ki bodo potekali, in oceni tveganja ljudi, ki mu bodo izpostavljeni, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o ljudeh, na katere bo operativni postopek vplival, usposabljanju in/ali informativnih sestankih, ki bodo potekali, in oceni tveganja ljudi, ki mu bodo izpostavljeni,

| — | postopek, po katerem se bodo uporabljale nadaljnje spremembe in posodobitve operativnega procesa (OPOMBA: to ne vključuje prihodnjih velikih sprememb ali novega procesa – v tem primeru je treba predložiti novo dokumentacijo po teh smernicah), |
| --- | --- |

—

postopek, po katerem se bodo uporabljale nadaljnje spremembe in posodobitve operativnega procesa (OPOMBA: to ne vključuje prihodnjih velikih sprememb ali novega procesa – v tem primeru je treba predložiti novo dokumentacijo po teh smernicah),

| — | diagram, ki prikazuje, kako potrebne povratne informacije (in vse druge informacije, povezane z obratovanjem) dotekajo, odtekajo ali se pretakajo po operativni organizaciji upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu in podpirajo ustrezne operativne postopke, |
| --- | --- |

—

diagram, ki prikazuje, kako potrebne povratne informacije (in vse druge informacije, povezane z obratovanjem) dotekajo, odtekajo ali se pretakajo po operativni organizaciji upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu in podpirajo ustrezne operativne postopke,

| — | opise, pojasnila in vse evidence, ki so potrebni za razumevanje zasnove in razvoja zadevnih novih ali spremenjenih operativnih procesov (OPOMBA: pri za varnost pomembnih postopkih to vključuje tudi oceno tveganja, ki je povezano z izvajanjem novih/spremenjenih postopkov), |
| --- | --- |

—

opise, pojasnila in vse evidence, ki so potrebni za razumevanje zasnove in razvoja zadevnih novih ali spremenjenih operativnih procesov (OPOMBA: pri za varnost pomembnih postopkih to vključuje tudi oceno tveganja, ki je povezano z izvajanjem novih/spremenjenih postopkov),

| — | prikaz skladnosti zadevnega operativnega postopka z zahtevami TSI. |
| --- | --- |

—

prikaz skladnosti zadevnega operativnega postopka z zahtevami TSI.

Kjer je ustrezno, se predloži tudi naslednje:

| — | seznam specifikacij ali evropskih standardov, po katerih so bili ustrezni operativni postopki podsistema validirani, in dokazila o skladnosti, |
| --- | --- |

—

seznam specifikacij ali evropskih standardov, po katerih so bili ustrezni operativni postopki podsistema validirani, in dokazila o skladnosti,

| — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati), |
| --- | --- |

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati),

| — | posebni pogoji ali omejitve ustreznih operativnih postopkov. |
| --- | --- |

—

posebni pogoji ali omejitve ustreznih operativnih postopkov.

3.2   Država članica:

| — | opredeli ustrezne določbe TSI, s katerimi mora biti skladen zadevni operativni postopek, |
| --- | --- |

—

opredeli ustrezne določbe TSI, s katerimi mora biti skladen zadevni operativni postopek,

| — | preveri, ali je predložena dokumentacija popolna in v skladu z določbo 3.1, |
| --- | --- |

—

preveri, ali je predložena dokumentacija popolna in v skladu z določbo 3.1,

| — | preuči predloženo dokumentacijo in oceni, ali:






  — | so operativni postopki skladni z ustreznimi zahtevami TSI, |
| --- | --- | --- |

—

preuči predloženo dokumentacijo in oceni, ali:

—

so operativni postopki skladni z ustreznimi zahtevami TSI,

| — | sta zasnova in razvoj novih ali revidiranih operativnih postopkov (vključno z oceno tveganja) zanesljiva in sta se nadzorovano upravljala, |
| --- | --- |

—

sta zasnova in razvoj novih ali revidiranih operativnih postopkov (vključno z oceno tveganja) zanesljiva in sta se nadzorovano upravljala,

| — | bodo dogovori za izvajanje in nadaljnjo uporabo/nadzor operativnega postopka zagotovili stalno skladnost z ustreznimi zahtevami TSI, |
| --- | --- |

—

bodo dogovori za izvajanje in nadaljnjo uporabo/nadzor operativnega postopka zagotovili stalno skladnost z ustreznimi zahtevami TSI,

| — | dokumentira (v poročilu o ocenjevanju, glej določbo 4 spodaj) svoje ugotovitve v zvezi s skladnostjo operativnega postopka z določbami TSI. |
| --- | --- |

—

dokumentira (v poročilu o ocenjevanju, glej določbo 4 spodaj) svoje ugotovitve v zvezi s skladnostjo operativnega postopka z določbami TSI.

4.   Poročilo o ocenjevanju vključuje vsaj naslednje podatke:

| — | podrobnosti o zadevnem upravljavcu infrastrukture/prevozniku v železniškem prometu, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o zadevnem upravljavcu infrastrukture/prevozniku v železniškem prometu,

| — | opis ocenjevanega operativnega postopka, vključno s podrobnostmi o zadevnih posebnih postopkih, navodilih, računalniških programih, |
| --- | --- |

—

opis ocenjevanega operativnega postopka, vključno s podrobnostmi o zadevnih posebnih postopkih, navodilih, računalniških programih,

| — | opis elementov, ki so povezani z nadzorom in uporabo zadevnega operativnega postopka, vključno s spremljanjem, povratnimi informacijami in prilagajanjem, |
| --- | --- |

—

opis elementov, ki so povezani z nadzorom in uporabo zadevnega operativnega postopka, vključno s spremljanjem, povratnimi informacijami in prilagajanjem,

| — | vsa pomožna inšpekcijska in revizijska poročila, pripravljena v zvezi z ocenjevanjem, |
| --- | --- |

—

vsa pomožna inšpekcijska in revizijska poročila, pripravljena v zvezi z ocenjevanjem,

| — | potrditev, da bodo zadevni operativni postopek in pogoji izvajanja zagotovili skladnost z ustreznimi zahtevami iz ustreznih oddelkov TSI, vključno s pridržki, ki ostanejo ob koncu ocenjevanja, |
| --- | --- |

—

potrditev, da bodo zadevni operativni postopek in pogoji izvajanja zagotovili skladnost z ustreznimi zahtevami iz ustreznih oddelkov TSI, vključno s pridržki, ki ostanejo ob koncu ocenjevanja,

| — | izjavo o pogojih in zgornjih mejah (vključno z ustreznimi omejitvami za obravnavo pridržkov) za izvajanje ustreznega operativnega postopka, |
| --- | --- |

—

izjavo o pogojih in zgornjih mejah (vključno z ustreznimi omejitvami za obravnavo pridržkov) za izvajanje ustreznega operativnega postopka,

| — | ime in naziv države članice, ki sodeluje pri ocenjevanju, ter datum priprave poročila. |
| --- | --- |

—

ime in naziv države članice, ki sodeluje pri ocenjevanju, ter datum priprave poročila.

Če se upravljavcu infrastrukture/prevozniku v železniškem prometu zavrne dovoljenje/spričevalo za izvajanje ustreznih operativnih postopkov na podlagi poročila o ocenjevanju, mora država članica zagotoviti podrobne razloge za tako zavrnitev v skladu z Direktivo 2004/49/ES.

---

(1)  Bistvene zahteve so izražene v tehničnih parametrih, vmesnikih in zahtevah glede obratovanja v poglavju 4 te TSI.

PRILOGA G

Informativni in neobvezni seznam elementov, ki se preverijo za vsak osnovni parameter

Ta priloga je v zgodnji fazi razvoja in jo je treba še dodelati; vključena je kot delovni osnutek.

V zvezi s postopkom izdaje spričeval in dovoljenj iz členov 10 in 11 Direktive 2004/49/ES ta priloga navaja naslednje dodatne informacije:

| — | A – postavka organizacijske ali načelne narave in jo je treba vključiti v sistem varnega upravljanja |
| --- | --- |

—

A – postavka organizacijske ali načelne narave in jo je treba vključiti v sistem varnega upravljanja

| — | B – postavka, ki je podroben postopek ali operativni proces za podporo organizacijskih načel v sistemu varnega upravljanja in ki se uporablja samo znotraj države članice |
| --- | --- |

—

B – postavka, ki je podroben postopek ali operativni proces za podporo organizacijskih načel v sistemu varnega upravljanja in ki se uporablja samo znotraj države članice

| Parametri, ki se ocenjujejo | Elementi, ki se preverijo za vsak parameter | Sklic na TSI | Velja za | A/B |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PŽP | UI |
| Dokumentacija za strojevodje | Postopek priprave pravilnika za strojevodje (vključno s prevodom [kjer je ustrezno] in postopkom validacije) | 4.2.1.2.1 | X | | A |
| Postopek, po katerem UI zagotovi ustrezne podatke PŽP | 4.2.1.2.1 | | X | A |
| Vsebina pravilnika za strojevodje vključuje minimalne zahteve te TSI in posebne postopke, ki jih zahteva UI | 4.2.1.2.1 | X | | B |
| Postopek priprave navodil o progi za strojevodje (in postopka validacije) | 4.2.1.2.2.1 | X | | A |
| Vsebina navodil o progi za strojevodje vključuje minimalne zahteve te TSI | 4.2.1.2.2.1 | X | | B |
| Postopek, po katerem UI obvešča PŽP o spremembah operativnih pravil/podatkov | 4.2.1.2.2.2 | | X | A |
| Postopek za združevanje sprememb v skupine v posebnem dokumentu | 4.2.1.2.2.2 | X | | A |
| Postopek za takojšnje obveščanje strojevodij o spremembah | 4.2.1.2.2.3 | | X | A |
| Postopek za posredovanje podatkov o voznih redih vlakov strojevodjem | 4.2.1.2.3 | X | | A |
| Postopek za posredovanje podatkov o voznem parku strojevodjem | 4.2.1.2.4 | X | | A |
| Postopek za pripravo pravil in postopkov za določene lokacije (vključno s postopkom validacije) osebja za upravljanje prometa | 4.2.1.3 | X | | B |
| Dokumentacija za osebje UI, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka | Postopek za komunikacijo v zvezi z varnostjo med osebjem UI in PŽP. | 4.2.1.4 | | X | A |
| Komunikacija v zvezi z varnostjo med osebjem PŽP in UI | Postopek za zagotavljanje, da osebje uporablja operativno komunikacijsko metodologijo, kakor je določena v Prilogi C k tej TSI | 4.2.1.5, 4.6.1.3.1 | X | | A |
| | X | A |
| Vidnost vlaka | Postopek za zagotavljanje, da je osvetlitev čelnega dela vlakov skladna z zahtevami te TSI | 4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1 | X | | A |
| Slišnost vlaka | Postopek za zagotavljanje, da je slišnost vlakov skladna z zahtevami te TSI | 4.2.2.2, 4.3.3.5 | X | | A |
| Identifikacija vozila | Postopek za prikaz skladnosti s Prilogo P k tej TSI | 4.2.2.3 | X | | A |
| Zahteve za potniška vozila | Postopek za dokazovanje skladnosti z zahtevami te TSI | 4.2.2.4 | X | | A |
| Sestava vlaka | Postopek za pripravo pravil o sestavi vlaka (vključno s postopkom validacije) | 4.2.2.5 | X | | A |
| Vsebina pravil o sestavi vlaka vključuje minimalne zahteve te TSI | 4.2.2.6 | X | | B |
| Zahteve glede zaviranja | Postopek za zagotavljanje informacij v zvezi s progo, ki so potrebne za izračun zavorne moči, ali zagotavljanje dejanske potrebne moči | 4.2.2.6.2 | | X | A |
| Postopek za izračun ali zagotavljanje potrebne zavorne moči („pravila za zaviranje“) | 4.2.2.6.2, 4.3.2.1 | X | | B |
| Odgovornost za zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju | Opredelitev opreme na vlaku v zvezi z varnostjo, ki se zahteva za zagotavljanje, da je vlak varen za vožnjo | 4.2.2.7.1 | X | | B |
| Postopek za zagotavljanje, da se vse značilnosti vlaka, ki vplivajo na njegovo obratovanje, identificirajo in da se ti podatki predložijo UI | 4.2.2.7.1 | X | | A |
| Postopek za zagotavljanje, da so podatki o vožnji vlaka dani na voljo UI pred odhodom | 4.2.2.7.2 | X | | A |
| Načrtovanje vlaka | Postopek za zagotavljanje, da PŽP predloži zahtevane podatke UI, ko prosi za vlakovno pot | 4.2.3.1 | | X | A |
| Identifikacija vlakov | Postopek za dodeljevanje enotnih in nedvoumnih identifikacijskih številk vlakov | 4.2.3.2 | | X | A |
| Postopki ob odhodu | Opredelitev preverjanj in preskusov pred odhodom | 4.2.3.3.1 | X | | B |
| Postopek za poročanje o dejavnikih, ki bi lahko vplivali na vožnjo vlaka | 4.2.3.3.2 | X | | A |
| Upravljanje prometa | Zagotavljanje sredstev za takojšnje evidentiranje informacij, vključno z minimalnimi podatki, ki se zahtevajo po tej TSI | 4.2.3.4.1 | | X | B |
| Opredelitev postopkov za nadzor železniškega prometa | 4.2.3.4.2.1 | | X | B |
| Postopek za zagotavljanje upravljanja sprememb v razmerah na progi in značilnostih vlaka | 4.2.3.4.2 | | X | B |
| Postopek za ugotavljanje predvidenega časa, ko en UI preda vlak drugemu UI | 4.2.3.4.2.2 | | X | B |
| Nevarno blago | Postopek za zagotavljanje nadzora nad nevarnim blagom, vključno z minimalnimi zahtevami te TSI | 4.2.3.4.3 | X | | A |
| Kakovost obratovanja | Postopek za spremljanje učinkovitega obratovanja vseh zadevnih storitev in sporočanje trendov vsem ustreznim UI in PŽP | 4.2.3.4.4 | X | | B |
| | X | B |
| Evidentiranje podatkov | Seznam podatkov, evidentiranih zunaj vlaka, vključuje minimalni seznam postavk, ki se zahtevajo po tej TSI | 4.2.3.5.1 | | X | A |
| Seznam podatkov, evidentiranih znotraj vlaka, vključuje minimalni seznam postavk, ki se zahtevajo po tej TSI | 4.2.3.5.2, 4.3.2.3 | X | | A |
| Obratovanje v poslabšanih razmerah | Postopek za obveščanje drugih uporabnikov o motnjah, ki bi lahko povzročile motnje v prevozu | 4.2.3.6.2 | | X | A |
| X | | A |
| Opredelitev navodil, ki jih UI zagotovi strojevodjem ob motnjah v prevozu | 4.2.3.6.3 | | X | B |
| Opredelitve ustreznih ukrepov za obravnavanje prepoznanih scenarijev motenj v prevozu, vključno z minimalnimi zahtevami, naštetimi v tej TSI | 4.2.3.6.4 | | X | B |
| Upravljanje v izrednih razmerah | Postopek za opredelitev in objavo ukrepov ob nepredvidenih dogodkih za upravljanje prevoza v izrednih razmerah | 4.2.3.7 | | X | A |
| Postopek za zagotavljanje navodil v zvezi z izrednimi razmerami in varnostjo potnikom | 4.2.3.7 | X | | A |
| Pomoč vlakovnemu osebju v primeru večje nezgode | Postopek za zagotavljanje pomoči vlakovnemu osebju v poslabšanih razmerah, da bi se izognili zamudam | 4.2.3.8 | X | | A |
| Strokovne in jezikovne sposobnosti | Postopek za ocenjevanje strokovnega znanja v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI | 4.6.1.1 | X | | A |
| | X | A |
| Opredelitev sistema upravljanja usposobljenosti za zagotavljanje, da bo osebje sposobno znanje uporabiti v praksi v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI | 4.6.1.2 | X | | A |
| | X | A |
| Postopek za ocenjevanje jezikovnih sposobnosti v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI | 4.6.2 | X | | A |
| | X | A |
| Opredelitev postopka ocenjevanja za vlakovno osebje, ki vključuje:
  osnovno usposobljenost, postopke in jezike
  znanje o progah
  znanja o železniškem voznem parku
  posebno usposobljenost (npr. dolgi predori) | 4.6.3.1, 4.6.3.2.3 | X | | A |
| | X | A |
| Opredelitev usposabljanja in analiza potreb po usposobljenosti osebja z za varnost pomembnimi dolžnostmi ob upoštevanju minimalnih zahtev te TSI | 4.6.3.2 | X | | A |
| | X | A |
| Zdravstveni in varnostni pogoji | Postopek za zagotavljanje dobrega zdravstvenega stanja osebja, vključno s preskusi učinkov mamil in alkohola na sposobnost za delo | 4.7.1 | X | | A |
| | X | A |
| Določitev meril za:
  odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij
  odobritev psihologov
  zdravstvene in psihološke preglede | 4.7.2, 4.7.3, 4.7.4 | X | | A |
| | X | A |
| Določitev zdravstvenih zahtev, ki vključujejo:






  — | splošno zdravstveno stanje |

Parametri, ki se ocenjujejo

Elementi, ki se preverijo za vsak parameter

Sklic na TSI

Velja za

A/B

PŽP

UI

Dokumentacija za strojevodje

Postopek priprave pravilnika za strojevodje (vključno s prevodom [kjer je ustrezno] in postopkom validacije)

4.2.1.2.1

X

A

Postopek, po katerem UI zagotovi ustrezne podatke PŽP

4.2.1.2.1

X

A

Vsebina pravilnika za strojevodje vključuje minimalne zahteve te TSI in posebne postopke, ki jih zahteva UI

4.2.1.2.1

X

B

Postopek priprave navodil o progi za strojevodje (in postopka validacije)

4.2.1.2.2.1

X

A

Vsebina navodil o progi za strojevodje vključuje minimalne zahteve te TSI

4.2.1.2.2.1

X

B

Postopek, po katerem UI obvešča PŽP o spremembah operativnih pravil/podatkov

4.2.1.2.2.2

X

A

Postopek za združevanje sprememb v skupine v posebnem dokumentu

4.2.1.2.2.2

X

A

Postopek za takojšnje obveščanje strojevodij o spremembah

4.2.1.2.2.3

X

A

Postopek za posredovanje podatkov o voznih redih vlakov strojevodjem

4.2.1.2.3

X

A

Postopek za posredovanje podatkov o voznem parku strojevodjem

4.2.1.2.4

X

A

Postopek za pripravo pravil in postopkov za določene lokacije (vključno s postopkom validacije) osebja za upravljanje prometa

4.2.1.3

X

B

Dokumentacija za osebje UI, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka

Postopek za komunikacijo v zvezi z varnostjo med osebjem UI in PŽP.

4.2.1.4

X

A

Komunikacija v zvezi z varnostjo med osebjem PŽP in UI

Postopek za zagotavljanje, da osebje uporablja operativno komunikacijsko metodologijo, kakor je določena v Prilogi C k tej TSI

4.2.1.5, 4.6.1.3.1

X

A

X

A

Vidnost vlaka

Postopek za zagotavljanje, da je osvetlitev čelnega dela vlakov skladna z zahtevami te TSI

4.2.2.1.2, 4.3.3.4.1

X

A

Slišnost vlaka

Postopek za zagotavljanje, da je slišnost vlakov skladna z zahtevami te TSI

4.2.2.2, 4.3.3.5

X

A

Identifikacija vozila

Postopek za prikaz skladnosti s Prilogo P k tej TSI

4.2.2.3

X

A

Zahteve za potniška vozila

Postopek za dokazovanje skladnosti z zahtevami te TSI

4.2.2.4

X

A

Sestava vlaka

Postopek za pripravo pravil o sestavi vlaka (vključno s postopkom validacije)

4.2.2.5

X

A

Vsebina pravil o sestavi vlaka vključuje minimalne zahteve te TSI

4.2.2.6

X

B

Zahteve glede zaviranja

Postopek za zagotavljanje informacij v zvezi s progo, ki so potrebne za izračun zavorne moči, ali zagotavljanje dejanske potrebne moči

4.2.2.6.2

X

A

Postopek za izračun ali zagotavljanje potrebne zavorne moči („pravila za zaviranje“)

4.2.2.6.2, 4.3.2.1

X

B

Odgovornost za zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju

Opredelitev opreme na vlaku v zvezi z varnostjo, ki se zahteva za zagotavljanje, da je vlak varen za vožnjo

4.2.2.7.1

X

B

Postopek za zagotavljanje, da se vse značilnosti vlaka, ki vplivajo na njegovo obratovanje, identificirajo in da se ti podatki predložijo UI

4.2.2.7.1

X

A

Postopek za zagotavljanje, da so podatki o vožnji vlaka dani na voljo UI pred odhodom

4.2.2.7.2

X

A

Načrtovanje vlaka

Postopek za zagotavljanje, da PŽP predloži zahtevane podatke UI, ko prosi za vlakovno pot

4.2.3.1

X

A

Identifikacija vlakov

Postopek za dodeljevanje enotnih in nedvoumnih identifikacijskih številk vlakov

4.2.3.2

X

A

Postopki ob odhodu

Opredelitev preverjanj in preskusov pred odhodom

4.2.3.3.1

X

B

Postopek za poročanje o dejavnikih, ki bi lahko vplivali na vožnjo vlaka

4.2.3.3.2

X

A

Upravljanje prometa

Zagotavljanje sredstev za takojšnje evidentiranje informacij, vključno z minimalnimi podatki, ki se zahtevajo po tej TSI

4.2.3.4.1

X

B

Opredelitev postopkov za nadzor železniškega prometa

4.2.3.4.2.1

X

B

Postopek za zagotavljanje upravljanja sprememb v razmerah na progi in značilnostih vlaka

4.2.3.4.2

X

B

Postopek za ugotavljanje predvidenega časa, ko en UI preda vlak drugemu UI

4.2.3.4.2.2

X

B

Nevarno blago

Postopek za zagotavljanje nadzora nad nevarnim blagom, vključno z minimalnimi zahtevami te TSI

4.2.3.4.3

X

A

Kakovost obratovanja

Postopek za spremljanje učinkovitega obratovanja vseh zadevnih storitev in sporočanje trendov vsem ustreznim UI in PŽP

4.2.3.4.4

X

B

X

B

Evidentiranje podatkov

Seznam podatkov, evidentiranih zunaj vlaka, vključuje minimalni seznam postavk, ki se zahtevajo po tej TSI

4.2.3.5.1

X

A

Seznam podatkov, evidentiranih znotraj vlaka, vključuje minimalni seznam postavk, ki se zahtevajo po tej TSI

4.2.3.5.2, 4.3.2.3

X

A

Obratovanje v poslabšanih razmerah

Postopek za obveščanje drugih uporabnikov o motnjah, ki bi lahko povzročile motnje v prevozu

4.2.3.6.2

X

A

X

A

Opredelitev navodil, ki jih UI zagotovi strojevodjem ob motnjah v prevozu

4.2.3.6.3

X

B

Opredelitve ustreznih ukrepov za obravnavanje prepoznanih scenarijev motenj v prevozu, vključno z minimalnimi zahtevami, naštetimi v tej TSI

4.2.3.6.4

X

B

Upravljanje v izrednih razmerah

Postopek za opredelitev in objavo ukrepov ob nepredvidenih dogodkih za upravljanje prevoza v izrednih razmerah

4.2.3.7

X

A

Postopek za zagotavljanje navodil v zvezi z izrednimi razmerami in varnostjo potnikom

4.2.3.7

X

A

Pomoč vlakovnemu osebju v primeru večje nezgode

Postopek za zagotavljanje pomoči vlakovnemu osebju v poslabšanih razmerah, da bi se izognili zamudam

4.2.3.8

X

A

Strokovne in jezikovne sposobnosti

Postopek za ocenjevanje strokovnega znanja v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI

4.6.1.1

X

A

X

A

Opredelitev sistema upravljanja usposobljenosti za zagotavljanje, da bo osebje sposobno znanje uporabiti v praksi v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI

4.6.1.2

X

A

X

A

Postopek za ocenjevanje jezikovnih sposobnosti v skladu z minimalnimi zahtevami te TSI

4.6.2

X

A

X

A

Opredelitev postopka ocenjevanja za vlakovno osebje, ki vključuje:

osnovno usposobljenost, postopke in jezike

znanje o progah

znanja o železniškem voznem parku

posebno usposobljenost (npr. dolgi predori)

4.6.3.1, 4.6.3.2.3

X

A

X

A

Opredelitev usposabljanja in analiza potreb po usposobljenosti osebja z za varnost pomembnimi dolžnostmi ob upoštevanju minimalnih zahtev te TSI

4.6.3.2

X

A

X

A

Zdravstveni in varnostni pogoji

Postopek za zagotavljanje dobrega zdravstvenega stanja osebja, vključno s preskusi učinkov mamil in alkohola na sposobnost za delo

4.7.1

X

A

X

A

Določitev meril za:

odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij

odobritev psihologov

zdravstvene in psihološke preglede

4.7.2, 4.7.3, 4.7.4

X

A

X

A

Določitev zdravstvenih zahtev, ki vključujejo:

—

splošno zdravstveno stanje

| — | vid |
| --- | --- |

—

vid

| — | sluh |
| --- | --- |

—

sluh

| — | nosečnost (strojevodje) |
| --- | --- |

—

nosečnost (strojevodje)

4.7.5

X

A

X

A

Posebne zahteve za strojevodje:

| — | vid |
| --- | --- |

—

vid

| — | zahteve glede sluha/govora |
| --- | --- |

—

zahteve glede sluha/govora

| — | antropometrija |
| --- | --- |

—

antropometrija

4.7.6

X

A

PRILOGA H

Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za naloge vožnje vlaka

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| — | Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkoma 4.6 in 4.7 te TSI in zahtevami TSI Varnost v železniških predorih, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo vožnje vlaka na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.
  Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave. |
| --- | --- |

—

Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkoma 4.6 in 4.7 te TSI in zahtevami TSI Varnost v železniških predorih, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo vožnje vlaka na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.

Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave.

| — | Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge. |
| --- | --- |

—

Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge.

| — | Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju. |
| --- | --- |

—

Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju.

| — | Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge. |
| --- | --- |

—

Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge.

2.   STROKOVNO ZNANJE

Za pridobitev dovoljenja je treba uspešno opraviti začetni izpit in izpolniti določbe za trajno ocenjevanje in usposabljanje iz pododdelka 4.6.

2.1   Splošno strokovno znanje

| — | Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi

| — | Splošni pogoji, povezani z varnostjo potnikov in/ali tovora in oseb na železniški progi ali v njeni bližini |
| --- | --- |

—

Splošni pogoji, povezani z varnostjo potnikov in/ali tovora in oseb na železniški progi ali v njeni bližini

| — | Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu |
| --- | --- |

—

Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu

| — | Splošna načela varnosti železniškega sistema |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnosti železniškega sistema

| — | Osebna varnost, vključno z zapuščanjem kabine strojevodje na odprti progi |
| --- | --- |

—

Osebna varnost, vključno z zapuščanjem kabine strojevodje na odprti progi

| — | Sestava vlaka (kakor jo zahteva podjetje) |
| --- | --- |

—

Sestava vlaka (kakor jo zahteva podjetje)

| — | Poznavanje električnih načel v zvezi z voznim parkom in infrastrukturo |
| --- | --- |

—

Poznavanje električnih načel v zvezi z voznim parkom in infrastrukturo

2.2   Znanje o operativnih postopkih in varnostnih sistemih, ki se uporabljajo na zadevni infrastrukturi

| — | Operativni postopki in varnostna pravila |
| --- | --- |

—

Operativni postopki in varnostna pravila

| — | Sistem nadzora-vodenja in signalizacije, vključno s prikazom signalov v kabini |
| --- | --- |

—

Sistem nadzora-vodenja in signalizacije, vključno s prikazom signalov v kabini

| — | Predpisi za vožnjo vlaka v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah |
| --- | --- |

—

Predpisi za vožnjo vlaka v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah

| — | Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme |
| --- | --- |

—

Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme

| — | Različne vloge in odgovornosti oseb, ki sodelujejo v operativnem postopku |
| --- | --- |

—

Različne vloge in odgovornosti oseb, ki sodelujejo v operativnem postopku

| — | Dokumenti in druge informacije v zvezi z nalogo, vključno z dodatnimi obvestili o trenutnih razmerah, npr. glede omejitev hitrosti ali začasne signalizacije, ki se prejmejo pred odhodom |
| --- | --- |

—

Dokumenti in druge informacije v zvezi z nalogo, vključno z dodatnimi obvestili o trenutnih razmerah, npr. glede omejitev hitrosti ali začasne signalizacije, ki se prejmejo pred odhodom

2.3   Znanje o železniškem voznem parku

| — | Oprema vlečnega vozila, ki je povezana z vožnjo:






  — | Sestavni deli in njihov namen |
| --- | --- | --- |

—

Oprema vlečnega vozila, ki je povezana z vožnjo:

—

Sestavni deli in njihov namen

| — | Komunikacijska oprema in oprema za postopke v sili |
| --- | --- |

—

Komunikacijska oprema in oprema za postopke v sili

| — | Nadzorne naprave in indikatorji, ki jih ima na voljo strojevodja in ki so povezani z elementi vleke, zaviranja in prometne varnosti |
| --- | --- |

—

Nadzorne naprave in indikatorji, ki jih ima na voljo strojevodja in ki so povezani z elementi vleke, zaviranja in prometne varnosti

| — | Oprema vozila, ki je povezana z vožnjo:






  — | Sestavni deli in njihov namen |
| --- | --- | --- |

—

Oprema vozila, ki je povezana z vožnjo:

—

Sestavni deli in njihov namen

| — | Nadzorne naprave in prikazi, ki jih ima na voljo strojevodja in ki so povezani z elementi zaviranja in prometne varnosti |
| --- | --- |

—

Nadzorne naprave in prikazi, ki jih ima na voljo strojevodja in ki so povezani z elementi zaviranja in prometne varnosti

| — | Pomen oznak znotraj in zunaj vozil ter simbolov, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga |
| --- | --- |

—

Pomen oznak znotraj in zunaj vozil ter simbolov, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga

3.   ZNANJE O PROGAH

Znanje o progah zajema posebno znanje in/ali izkušnje o posameznih značilnostih proge, ki jih strojevodja potrebuje, preden dobi dovoljenje za vožnjo vlaka po njej na lastno odgovornost. Vključuje znanje, ki je potrebno poleg informacij, ki jih dajejo signali in dokumenti, kakor so vozni redi in drugi dokumenti na vlaku, ter znanje o operativnih in varnostih pravilih, ki veljajo za progo in so določena v določbi 2.2 te priloge.

Znanje o progi zajema zlasti:

| — | Pogoje obratovanja, kakor so: signalizacija in nadzor in komunikacije |
| --- | --- |

—

Pogoje obratovanja, kakor so: signalizacija in nadzor in komunikacije

| — | Poznavanje lokacije signalov, strmih vzponov ali padcev in nivojskih prehodov, |
| --- | --- |

—

Poznavanje lokacije signalov, strmih vzponov ali padcev in nivojskih prehodov,

| — | Točke prehoda med različnimi obratovalnimi sistemi ali električnimi napajanji |
| --- | --- |

—

Točke prehoda med različnimi obratovalnimi sistemi ali električnimi napajanji

| — | Vrsto pogonskega vira energije na zadevni progi, vključno z lokacijo nevtralnih odsekov |
| --- | --- |

—

Vrsto pogonskega vira energije na zadevni progi, vključno z lokacijo nevtralnih odsekov

| — | Lokalne operativne ureditve in ureditve za izredne razmere |
| --- | --- |

—

Lokalne operativne ureditve in ureditve za izredne razmere

| — | Postaje in postajališča |
| --- | --- |

—

Postaje in postajališča

| — | Lokalne objekte (depoji, stranski tiri itn, ...), kakor jih potrebuje podjetje |
| --- | --- |

—

Lokalne objekte (depoji, stranski tiri itn, ...), kakor jih potrebuje podjetje

4.   SPOSOBNOST UPORABE ZNANJA V PRAKSI

Osebje, ki opravlja naloge vožnje vlaka, mora biti sposobno izvajati naslednje naloge (kakor je ustrezno glede na dejavnosti podjetja)

4.1   Priprava na nalogo

| — | Prepoznati značilnosti dela, ki mora biti opravljeno, vključno z ustreznimi dokumenti |
| --- | --- |

—

Prepoznati značilnosti dela, ki mora biti opravljeno, vključno z ustreznimi dokumenti

| — | Zagotoviti, da so dokumenti in potrebna oprema popolni |
| --- | --- |

—

Zagotoviti, da so dokumenti in potrebna oprema popolni

| — | Preveriti zahteve, določene v dokumentih na vlaku |
| --- | --- |

—

Preveriti zahteve, določene v dokumentih na vlaku

4.2   Izvajanje potrebnih preskusov, preverjanj in verifikacij vlečnega vozila pred odhodom

4.3   Sodelovanje pri preverjanju delovanja zavor na vlaku

| — | Pred odhodom na podlagi ustreznih dokumentov preveriti, ali zavorna moč ustreza tisti, ki se zahteva za vlak in progo, po kateri bo vlak vozil. |
| --- | --- |

—

Pred odhodom na podlagi ustreznih dokumentov preveriti, ali zavorna moč ustreza tisti, ki se zahteva za vlak in progo, po kateri bo vlak vozil.

| — | Sodelovati pri preskušanju zavor, kakor zahtevajo ustrezni operativni predpisi, in preveriti pravilno delovanje zavornega sistema. |
| --- | --- |

—

Sodelovati pri preskušanju zavor, kakor zahtevajo ustrezni operativni predpisi, in preveriti pravilno delovanje zavornega sistema.

4.4   Vožnja vlaka ob upoštevanju ustreznih varnostnih predpisov, voznih pravil in voznega reda

| — | Začeti vožnjo vlaka le, če so izpolnjene vse zahteve – predvsem podatki o vlaku – določene v ustreznih predpisih. |
| --- | --- |

—

Začeti vožnjo vlaka le, če so izpolnjene vse zahteve – predvsem podatki o vlaku – določene v ustreznih predpisih.

| — | Upoštevanje signalov ob progi in naprav v kabini, njihovo takojšnje pravilno razumevanje in ustrezen odziv med vožnjo vlaka. |
| --- | --- |

—

Upoštevanje signalov ob progi in naprav v kabini, njihovo takojšnje pravilno razumevanje in ustrezen odziv med vožnjo vlaka.

| — | Upoštevanje omejitve hitrosti za vlak glede na vrsto vlaka, značilnosti proge, vlečno vozilo in vse informacije, ki jih strojevodja dobi pred odhodom. |
| --- | --- |

—

Upoštevanje omejitve hitrosti za vlak glede na vrsto vlaka, značilnosti proge, vlečno vozilo in vse informacije, ki jih strojevodja dobi pred odhodom.

4.5   Ravnanje in poročanje v skladu z veljavnimi predpisi ob nepravilnostih ali napakah na napravah ob progi ali voznem parku

4.6   Izvajanje ukrepov v zvezi z delovnimi nezgodami in nesrečami, zlasti tistih, ki so povezani z zaščito vlaka in požarom ali nevarnim blagom

| — | Uvesti vse ustrezne ukrepe za zaščito potnikov in drugih oseb, ki bi lahko bile ogrožene. Zagotoviti potrebne informacije in sodelovati pri evakuaciji potnikov, če je potrebna. |
| --- | --- |

—

Uvesti vse ustrezne ukrepe za zaščito potnikov in drugih oseb, ki bi lahko bile ogrožene. Zagotoviti potrebne informacije in sodelovati pri evakuaciji potnikov, če je potrebna.

| — | Obveščati upravljavca infrastrukture, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

—

Obveščati upravljavca infrastrukture, kakor je ustrezno.

| — | Komunikacija z vlakovnim osebjem (kakor zahteva prevoznik v železniškem prometu). |
| --- | --- |

—

Komunikacija z vlakovnim osebjem (kakor zahteva prevoznik v železniškem prometu).

| — | Uporabiti posebne predpise za prevoz nevarnega blaga. |
| --- | --- |

—

Uporabiti posebne predpise za prevoz nevarnega blaga.

4.7   Ugotavljanje pogojev za nadaljevanje vožnje po nezgodah, ki vplivajo na vozni park

| — | Glede na operativne postopke in na podlagi osebnih izkušenj ali zunanjih nasvetov odločiti, ali vlak lahko nadaljuje vožnjo in katere pogoje je treba upoštevati. |
| --- | --- |

—

Glede na operativne postopke in na podlagi osebnih izkušenj ali zunanjih nasvetov odločiti, ali vlak lahko nadaljuje vožnjo in katere pogoje je treba upoštevati.

| — | Komunikacija z upravljavcem infrastrukture, kakor jo zahtevajo operativni predpisi. |
| --- | --- |

—

Komunikacija z upravljavcem infrastrukture, kakor jo zahtevajo operativni predpisi.

4.8   Ustavitev vlaka, in ko je vlak v mirovanju, izvajanje vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje, da vlak ostane v mirovanju

4.9   Komunikacija z osebjem upravljavca infrastrukture na mestu, s katerega se vodi promet

4.10   Poročanje o vseh nenavadnih pojavih, ki vplivajo na obratovanje vlaka, razmerah na infrastrukturi itd.

| — | Če se tako zahteva, je to poročilo treba pripraviti v pisni obliki v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu. |
| --- | --- |

—

Če se tako zahteva, je to poročilo treba pripraviti v pisni obliki v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu.

PRILOGA I

Ni v uporabi

PRILOGA J

Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za naloge, povezane s „spremljanjem vlakov“

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| — | Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkoma 4.6 in 4.7 te TSI in zahtevami TSI Varnost v železniških predorih, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo spremljanja vlaka na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.
  Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave. |
| --- | --- |

—

Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkoma 4.6 in 4.7 te TSI in zahtevami TSI Varnost v železniških predorih, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo spremljanja vlaka na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.

Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave.

| — | Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge. |
| --- | --- |

—

Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge.

| — | Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju. |
| --- | --- |

—

Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju.

| — | Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge. |
| --- | --- |

—

Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge.

2.   STROKOVNO ZNANJE

Za pridobitev dovoljenja je treba uspešno opraviti začetni izpit in izpolniti določbe za trajno ocenjevanje in usposabljanje iz pododdelka 4.6.

2.1   Splošno strokovno znanje

| — | Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi

| — | Splošni pogoji, povezani z varnostjo potnikov in/ali tovora (vključno s prevozom nevarnega blaga) in oseb na železniški progi ali v njeni bližini |
| --- | --- |

—

Splošni pogoji, povezani z varnostjo potnikov in/ali tovora (vključno s prevozom nevarnega blaga) in oseb na železniški progi ali v njeni bližini

| — | Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu |
| --- | --- |

—

Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu

| — | Splošna načela varnosti železniškega sistema |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnosti železniškega sistema

| — | Osebna varnost, vključno z zapuščanjem vlaka na odprti progi |
| --- | --- |

—

Osebna varnost, vključno z zapuščanjem vlaka na odprti progi

| — | Prva pomoč, kjer mora osebje zagotavljati prvo pomoč v okviru svojih nalog |
| --- | --- |

—

Prva pomoč, kjer mora osebje zagotavljati prvo pomoč v okviru svojih nalog

2.2   Znanje o operativnih postopkih in varnostnih sistemih, ki se uporabljajo na zadevni infrastrukturi

| — | Operativni postopki in varnostna pravila |
| --- | --- |

—

Operativni postopki in varnostna pravila

| — | Sistem nadzora, vodenja in signalizacije |
| --- | --- |

—

Sistem nadzora, vodenja in signalizacije

| — | Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme |
| --- | --- |

—

Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme

2.3   Znanje o železniškem voznem parku

| — | Notranja oprema potniškega vozila |
| --- | --- |

—

Notranja oprema potniškega vozila

| — | Popravilo manjših napak na območjih za potnike v železniškem voznem parku, kakor zahteva prevoznik v železniškem prometu. |
| --- | --- |

—

Popravilo manjših napak na območjih za potnike v železniškem voznem parku, kakor zahteva prevoznik v železniškem prometu.

2.4   Znanje o progi

| — | Operativna ureditev (na primer način odprave vlaka) na posameznih lokacijah (signalizacija, postajna oprema itd.) |
| --- | --- |

—

Operativna ureditev (na primer način odprave vlaka) na posameznih lokacijah (signalizacija, postajna oprema itd.)

| — | Postaje, na katerih lahko potniki izstopijo ali vstopijo |
| --- | --- |

—

Postaje, na katerih lahko potniki izstopijo ali vstopijo

| — | Lokalna operativna ureditev in ureditev ob izrednih razmerah, ki velja za del proge |
| --- | --- |

—

Lokalna operativna ureditev in ureditev ob izrednih razmerah, ki velja za del proge

3.   SPOSOBNOST UPORABE ZNANJA V PRAKSI

| — | Preverjanja pred odhodom, vključno s preskusi zavor in pravilnega zapiranja vrat |
| --- | --- |

—

Preverjanja pred odhodom, vključno s preskusi zavor in pravilnega zapiranja vrat

| — | Postopki ob odhodu |
| --- | --- |

—

Postopki ob odhodu

| — | Komunikacija s potniki, zlasti v zvezi z okoliščinami, ki zadevajo varnost potnikov |
| --- | --- |

—

Komunikacija s potniki, zlasti v zvezi z okoliščinami, ki zadevajo varnost potnikov

| — | Obratovanje v poslabšanih razmerah |
| --- | --- |

—

Obratovanje v poslabšanih razmerah

| — | Ocena mogočih napak znotraj območij za potnike in ukrepanje v skladu s pravili in postopki |
| --- | --- |

—

Ocena mogočih napak znotraj območij za potnike in ukrepanje v skladu s pravili in postopki

| — | Varnostni in opozorilni ukrepi, ki jih predpisujejo pravila in predpisi, ali kot pomoč strojevodji |
| --- | --- |

—

Varnostni in opozorilni ukrepi, ki jih predpisujejo pravila in predpisi, ali kot pomoč strojevodji

| — | Evakuacija vlaka in varnost potnikov, zlasti če morajo biti na progi ali v njeni bližini |
| --- | --- |

—

Evakuacija vlaka in varnost potnikov, zlasti če morajo biti na progi ali v njeni bližini

| — | Komunikacija z osebjem upravljavca infrastrukture kot pomoč strojevodji ali med evakuacijo |
| --- | --- |

—

Komunikacija z osebjem upravljavca infrastrukture kot pomoč strojevodji ali med evakuacijo

| — | Poročanje o vseh nenavadnih pojavih, ki vplivajo na obratovanje vlaka, stanje železniškega voznega parka in varnost potnikov. Če se tako zahteva, je ta poročila treba pripraviti v pisni obliki v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu. |
| --- | --- |

—

Poročanje o vseh nenavadnih pojavih, ki vplivajo na obratovanje vlaka, stanje železniškega voznega parka in varnost potnikov. Če se tako zahteva, je ta poročila treba pripraviti v pisni obliki v jeziku, ki ga izbere prevoznik v železniškem prometu.

PRILOGA K

Ni v uporabi

PRILOGA L

Osnovne postavke v zvezi s poklicno usposobljenostjo za naloge priprave vlaka

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| — | Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkom 4.6, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo priprave vlaka, ki bo deloval na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.
  Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave. |
| --- | --- |

—

Ta priloga, ki jo je treba razumeti v povezavi s pododdelkom 4.6, je seznam postavk, ki veljajo za pomembne za nalogo priprave vlaka, ki bo deloval na progah za visoke hitrosti v vseevropskem železniškem omrežju.

Treba je omeniti, da je ta veljavni seznam sicer karseda popoln, vendar bo treba upoštevati še dodatne postavke lokalne/nacionalne narave.

| — | Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge. |
| --- | --- |

—

Izraz „poklicna usposobljenost“ se v besedilu te TSI nanaša na tiste postavke, ki zagotavljajo, da je operativno osebje usposobljeno ter sposobno razumeti in opravljati elemente naloge.

| — | Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju. |
| --- | --- |

—

Pravila in postopki se nanašajo na nalogo, ki se opravlja, in na osebo, ki jo opravlja. Te naloge lahko opravlja vsaka pooblaščena in usposobljena oseba ne glede na ime, naziv ali stopnjo, ki se uporablja v pravilih ali postopkih ali v posameznem podjetju.

| — | Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge. |
| --- | --- |

—

Pooblaščena in usposobljena oseba mora upoštevati vsa pravila in postopke, povezane z opravljanjem naloge.

2.   STROKOVNO ZNANJE

Za pridobitev dovoljenja je treba uspešno opraviti začetni izpit in izpolniti določbe za trajno ocenjevanje in usposabljanje iz pododdelka 4.6.

2.1   Splošno strokovno znanje

| — | Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnega upravljanja v železniškem sistemu, ki se nanašajo na nalogo, vključno z vmesniki z drugimi podsistemi

| — | Splošni pogoji, ki se nanašajo na varnost potnikov in/ali tovora, vključno s prevozom nevarnega blaga in izrednih tovorov |
| --- | --- |

—

Splošni pogoji, ki se nanašajo na varnost potnikov in/ali tovora, vključno s prevozom nevarnega blaga in izrednih tovorov

| — | Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu |
| --- | --- |

—

Pogoji glede zdravja in varnosti pri delu

| — | Splošna načela varnosti železniškega sistema |
| --- | --- |

—

Splošna načela varnosti železniškega sistema

| — | Osebna varnost med zadrževanjem na železniški progi ali v njeni bližini |
| --- | --- |

—

Osebna varnost med zadrževanjem na železniški progi ali v njeni bližini

| — | Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme |
| --- | --- |

—

Komunikacijski protokol in formalni postopek pošiljanja sporočil, vključno z rabo komunikacijske opreme

2.2   Znanje o operativnih postopkih in varnostnih sistemih, ki se uporabljajo na zadevni infrastrukturi

| — | Delovanje vlakov v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah |
| --- | --- |

—

Delovanje vlakov v normalnih, poslabšanih in izrednih razmerah

| — | Operativni postopki na posameznih lokacijah (signalizacija, oprema na postaji/depoju/ranžirni postaji) in varnostna pravila |
| --- | --- |

—

Operativni postopki na posameznih lokacijah (signalizacija, oprema na postaji/depoju/ranžirni postaji) in varnostna pravila

| — | Lokalna operativna ureditev |
| --- | --- |

—

Lokalna operativna ureditev

2.3   Znanje o vlakovni opremi

| — | Namen in uporaba opreme vagona in vozila |
| --- | --- |

—

Namen in uporaba opreme vagona in vozila

| — | Prepoznavanje potrebe o tehničnih inšpekcijah in dogovarjanje zanje |
| --- | --- |

—

Prepoznavanje potrebe o tehničnih inšpekcijah in dogovarjanje zanje

3.   SPOSOBNOST UPORABE ZNANJA V PRAKSI

| — | Uporaba pravil o sestavi vlaka, pravil o zaviranju vlaka, pravil o nakladanju vlaka itd., kar zagotavlja, da je vlak v dobrem voznem stanju |
| --- | --- |

—

Uporaba pravil o sestavi vlaka, pravil o zaviranju vlaka, pravil o nakladanju vlaka itd., kar zagotavlja, da je vlak v dobrem voznem stanju

| — | Razumevanje oznak in nalepk na vozilih |
| --- | --- |

—

Razumevanje oznak in nalepk na vozilih

| — | Postopek za določanje podatkov o vlaku in njihovo razpoložljivost |
| --- | --- |

—

Postopek za določanje podatkov o vlaku in njihovo razpoložljivost

| — | Komunikacija z vlakovnim osebjem |
| --- | --- |

—

Komunikacija z vlakovnim osebjem

| — | Komunikacija z osebjem, ki je odgovorno za nadziranje voženj vlakov |
| --- | --- |

—

Komunikacija z osebjem, ki je odgovorno za nadziranje voženj vlakov

| — | Obratovanje v poslabšanih razmerah, predvsem če to vpliva na pripravo vlakov |
| --- | --- |

—

Obratovanje v poslabšanih razmerah, predvsem če to vpliva na pripravo vlakov

| — | Varnostni in opozorilni ukrepi, ki jih predpisujejo pravila in predpisi ali lokalna ureditev na zadevni lokaciji |
| --- | --- |

—

Varnostni in opozorilni ukrepi, ki jih predpisujejo pravila in predpisi ali lokalna ureditev na zadevni lokaciji

| — | Ukrepi, ki jih je treba sprejeti v zvezi z nezgodami, povezanimi s prevozom nevarnega blaga (kjer je ustrezno) |
| --- | --- |

—

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti v zvezi z nezgodami, povezanimi s prevozom nevarnega blaga (kjer je ustrezno)

PRILOGA M

Ni v uporabi

PRILOGA N

Informativne in neobvezne smernice za izvajanje

Spodnja preglednica je informativna in našteva določbe iz poglavja 4 ter navaja, kaj jih lahko sproži.

| Poglavje 4, oddelek | Delo, ki ga mora opraviti UI/PŽP, da izpolni zahteve | Tipični sprožilec |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.2.1
  Pravilnik | PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za obratovanje v omrežju UI | Sprememba operativnih navodil za omrežje |
| 4.2.1.2.2.1
  Priprava navodil o progi | PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje opis prog, po katerih bodo obratovali | Spremembe infrastrukture omrežja (npr.: predelava križišč, ponovna signalizacija), zaradi katerih se spremenijo informacije o progi |
| 4.2.1.2.2.2
  Spremenjeni elementi | PŽP – Opredelitev/revizija postopka, po katerem se strojevodjem zagotovi dokument ali računalniška datoteka, ki jih obvešča o spremenjenih elementih [na progi] | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.1.2.2.3
  Takojšnje obveščanje strojevodje | UI – Opredelitev/revizija postopka za takojšnje obveščanje strojevodij o vseh spremembah varnostnih dogovorov [v zvezi s progo] | Sprememba organizacijske strukture UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.1.2.3
  Vozni redi | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje informacij glede voznih redov strojevodjem na papirju ali v elektronski obliki | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.1.2.4
  Železniški vozni park | PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za obratovanje železniškega voznega parka v poslabšanih razmerah | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.2.1.3
  Dokumentacija za osebje PŽP razen strojevodij | PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za osebje, ki dela v omrežju UI, razen strojevodij | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Sprememba omrežne infrastrukture, ki povzroči spremembo informacij o progi ali uvedbo novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.2.1.4
  Dokumentacija za osebje UI, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka | UI – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje omrežne operativne postopke, vključno s komunikacijskim protokolom in zbirko obrazcev | Sprememba omrežnih operativnih ureditev kot posledica ugotovljenih ukrepov za izboljšanje (npr.: predlog za poizvedbo) |
| Sprememba omrežne infrastrukture, ki povzroči spremembo operativnih ureditev |
| 4.2.1.5
  Komunikacija v zvezi z varnostjo med osebjem PŽP in UI | UI/PŽP – Dokumenti/računalniške datoteke, navedeni v 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 in 4.2.1.4, za vključitev operativne komunikacijske metodologije, kakor je določeno v Prilogi C k TSI | V povezavi s 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 in 4.2.1.4 |
| 4.2.2.1.2
  Vidnost vlaka – (čelo) | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za strojevodje in/ali drugega operativnega osebja za zagotavljanje pravilne osvetlitve čelnega dela | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.2.2.4
  Zahteve za potniška vozila | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da je potniško vozilo skladno z zahtevami te TSI | Uvedba novih/spremenjenih potniških vozil |
| Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vpliva na potniška vozila |
| 4.2.2.5
  Sestava vlaka | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da je vlak skladen z dodeljeno potjo | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vpliva na sestavo vlaka |
| Nova/spremenjena infrastruktura, signalizacija ali uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.2.6.1
  Minimalne zahteve zavornega sistema | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za operativno osebje za zagotavljanje, da so vozila, ki tvorijo vlak, skladna z zahtevami glede zaviranja | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.2.6.2
  Zavorna moč | UI – Opredelitev/revizija postopka za sporočanje podatkov glede zavorne moči PŽP | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje predpise za zaviranje za osebje, ob upoštevanju nagibnih razmer proge, dodeljene poti in razvoja ERTMS/ETCS | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vplivajo na predpise za zaviranje |
| Nova/spremenjena infrastruktura, signalizacija ali uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.2.2.7.1
  Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (splošne zahteve) | RU – Opredelitev/revizija postopka za operativno osebje za zagotavljanje, da so vozila v dobrem voznem stanju, vključno z obveščanjem UI o spremembah, ki lahko vplivajo na vožnjo in vožnjo v poslabšanih razmerah | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.2.7.2
  Zahtevani podatki | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da so podatki o vožnji vlaka dani na voljo UI pred odhodom | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.2
  Identifikacija vlakov | UI – Opredelitev/revizija postopka za dodeljevanje enotnih in nedvoumnih identifikacijskih številk vlakov | Sprememba sistema načrtovanja vlakov UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.3.1
  Preverjanja in preskusi pred odhodom | PŽP – Opredelitev/revizija preverjanj in preskusov, ki morajo biti opravljeni pred odhodom | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.3.3.2
  Obveščanje UI o obratovalnem stanju vlaka | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za sporočanje dejavnikov v zvezi z železniškim voznim parkom, ki lahko vplivajo na vožnjo vlaka | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.4.1
  Splošne zahteve za upravljanje prometa | UI – Opredelitev/revizija postopka za nadzor železniškega prometa, vključno z vmesnikom za dodatne postopke, ki jih zahteva PŽP | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.4.2
  Javljanje vlaka | UI – Opredelitev/revizija postopka za javljanje položaja vlaka, vključno s takojšnjim evidentiranjem časa prihoda/odhoda in predvidenega časa predaje drugim UI | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.4.3
  Nevarno blago | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za nadzor prevoza nevarnega blaga, vključno z zagotavljanjem informacij, ki jih zahteva UI | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.3.4.4
  Kakovost obratovanja | UI/PŽP – Dokumentirani postopki, ki opisujejo notranje procese za spremljanje in pregled obratovalne zmogljivosti ter zagotavljanje ukrepov za izboljšanje omrežne učinkovitosti | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa, vključno s spremljanjem učinkovitosti |
| 4.2.3.5.1
  Evidentiranje nadzornih podatkov zunaj vlaka | UI – Opredelitev/revizija postopka za evidentiranje zahtevanih podatkov ter dogovori za shranjevanje in dostop | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Sprememba omrežne infrastrukture, zaradi katere je potrebna nova/spremenjena oprema za spremljanje |
| 4.2.3.5.2
  Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za evidentiranje zahtevanih podatkov ter dogovori za shranjevanje in dostop | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka (lokomotiv, motornih garnitur) |
| 4.2.3.6.1
  Obratovanje v poslabšanih razmerah – obvestilo drugim uporabnikom | UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za medsebojno obveščanje o situacijah, ki lahko ovirajo varnost, obratovanje ali razpoložljivost omrežja | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa |
| 4.2.3.6.2
  Obvestilo strojevodjem | UI – Opredelitev/revizija navodil za strojevodje za ravnanje v poslabšanih razmerah | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.3.6.3
  Dogovorjeni postopki ob nepredvidenih dogodkih | UI – Opredelitev/revizija postopka za obratovanje v poslabšanih razmerah, vključno z okvarami voznega parka in infrastrukture (dogovori za nepredvidene dogodke) | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Sprememba omrežne infrastrukture ali uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.2.3.7
  Upravljanje v izrednih razmerah | UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ukrepe ob nepredvidenih dogodkih za ravnanje v izrednih razmerah | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.2.3.8
  Pomoč vlakovnemu osebju ob nezgodah/okvari voznega parka | PŽP – Opredelitev/revizija postopka za vlakovno osebje za obravnavanje tehničnih ali drugih okvar voznega parka | Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka |
| 4.4
  Operativni predpisi | UI/PŽP – Opredelitev predpisov in postopkov, ki jih je treba uporabljati za ETCS in GSM-R in/ali HABD | Uvedba signalnega sistema ETCS in/ali radijskega sistema GSM-R in/ali HABD |
| 4.6.1.1
  Strokovno znanje | UI/PŽP – Opredelitev postopka za ocenjevanje strokovnega znanja | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.6.1.2
  Sposobnost uporabe znanja v praksi | UI/PŽP – Opredelitev/revizija sistema upravljanja sposobnosti za zagotavljanje, da je osebje sposobno znanje uporabiti v praksi | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.6.2.2
  Raven jezikovnega znanja | UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ocenjevanje jezikovnih sposobnosti | Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo |
| 4.6.3.1
  Ocenjevanje osebja – osnovne postavke | UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ocenjevanje osebja, ki vključuje:






  — | izkušnje/usposobljenost |

Poglavje 4, oddelek

Delo, ki ga mora opraviti UI/PŽP, da izpolni zahteve

Tipični sprožilec

4.2.1.2.1

Pravilnik

PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za obratovanje v omrežju UI

Sprememba operativnih navodil za omrežje

4.2.1.2.2.1

Priprava navodil o progi

PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje opis prog, po katerih bodo obratovali

Spremembe infrastrukture omrežja (npr.: predelava križišč, ponovna signalizacija), zaradi katerih se spremenijo informacije o progi

4.2.1.2.2.2

Spremenjeni elementi

PŽP – Opredelitev/revizija postopka, po katerem se strojevodjem zagotovi dokument ali računalniška datoteka, ki jih obvešča o spremenjenih elementih [na progi]

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.1.2.2.3

Takojšnje obveščanje strojevodje

UI – Opredelitev/revizija postopka za takojšnje obveščanje strojevodij o vseh spremembah varnostnih dogovorov [v zvezi s progo]

Sprememba organizacijske strukture UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.1.2.3

Vozni redi

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje informacij glede voznih redov strojevodjem na papirju ali v elektronski obliki

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.1.2.4

Železniški vozni park

PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za obratovanje železniškega voznega parka v poslabšanih razmerah

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.2.1.3

Dokumentacija za osebje PŽP razen strojevodij

PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje potrebne operativne postopke za osebje, ki dela v omrežju UI, razen strojevodij

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba omrežne infrastrukture, ki povzroči spremembo informacij o progi ali uvedbo novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.2.1.4

Dokumentacija za osebje UI, ki izda dovoljenje za vožnjo vlaka

UI – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje omrežne operativne postopke, vključno s komunikacijskim protokolom in zbirko obrazcev

Sprememba omrežnih operativnih ureditev kot posledica ugotovljenih ukrepov za izboljšanje (npr.: predlog za poizvedbo)

Sprememba omrežne infrastrukture, ki povzroči spremembo operativnih ureditev

4.2.1.5

Komunikacija v zvezi z varnostjo med osebjem PŽP in UI

UI/PŽP – Dokumenti/računalniške datoteke, navedeni v 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 in 4.2.1.4, za vključitev operativne komunikacijske metodologije, kakor je določeno v Prilogi C k TSI

V povezavi s 4.2.1.2.1, 4.2.1.3 in 4.2.1.4

4.2.2.1.2

Vidnost vlaka – (čelo)

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za strojevodje in/ali drugega operativnega osebja za zagotavljanje pravilne osvetlitve čelnega dela

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.2.2.4

Zahteve za potniška vozila

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da je potniško vozilo skladno z zahtevami te TSI

Uvedba novih/spremenjenih potniških vozil

Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vpliva na potniška vozila

4.2.2.5

Sestava vlaka

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da je vlak skladen z dodeljeno potjo

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vpliva na sestavo vlaka

Nova/spremenjena infrastruktura, signalizacija ali uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.2.6.1

Minimalne zahteve zavornega sistema

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za operativno osebje za zagotavljanje, da so vozila, ki tvorijo vlak, skladna z zahtevami glede zaviranja

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.2.6.2

Zavorna moč

UI – Opredelitev/revizija postopka za sporočanje podatkov glede zavorne moči PŽP

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

PŽP – Priprava/revizija dokumenta ali računalniške datoteke, ki vsebuje predpise za zaviranje za osebje, ob upoštevanju nagibnih razmer proge, dodeljene poti in razvoja ERTMS/ETCS

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba omrežnih operativnih predpisov, ki vplivajo na predpise za zaviranje

Nova/spremenjena infrastruktura, signalizacija ali uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.2.2.7.1

Zagotavljanje, da je vlak v dobrem voznem stanju (splošne zahteve)

RU – Opredelitev/revizija postopka za operativno osebje za zagotavljanje, da so vozila v dobrem voznem stanju, vključno z obveščanjem UI o spremembah, ki lahko vplivajo na vožnjo in vožnjo v poslabšanih razmerah

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.2.7.2

Zahtevani podatki

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje, da so podatki o vožnji vlaka dani na voljo UI pred odhodom

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.2

Identifikacija vlakov

UI – Opredelitev/revizija postopka za dodeljevanje enotnih in nedvoumnih identifikacijskih številk vlakov

Sprememba sistema načrtovanja vlakov UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.3.1

Preverjanja in preskusi pred odhodom

PŽP – Opredelitev/revizija preverjanj in preskusov, ki morajo biti opravljeni pred odhodom

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.3.3.2

Obveščanje UI o obratovalnem stanju vlaka

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za sporočanje dejavnikov v zvezi z železniškim voznim parkom, ki lahko vplivajo na vožnjo vlaka

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.4.1

Splošne zahteve za upravljanje prometa

UI – Opredelitev/revizija postopka za nadzor železniškega prometa, vključno z vmesnikom za dodatne postopke, ki jih zahteva PŽP

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.4.2

Javljanje vlaka

UI – Opredelitev/revizija postopka za javljanje položaja vlaka, vključno s takojšnjim evidentiranjem časa prihoda/odhoda in predvidenega časa predaje drugim UI

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.4.3

Nevarno blago

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za nadzor prevoza nevarnega blaga, vključno z zagotavljanjem informacij, ki jih zahteva UI

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.3.4.4

Kakovost obratovanja

UI/PŽP – Dokumentirani postopki, ki opisujejo notranje procese za spremljanje in pregled obratovalne zmogljivosti ter zagotavljanje ukrepov za izboljšanje omrežne učinkovitosti

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa, vključno s spremljanjem učinkovitosti

4.2.3.5.1

Evidentiranje nadzornih podatkov zunaj vlaka

UI – Opredelitev/revizija postopka za evidentiranje zahtevanih podatkov ter dogovori za shranjevanje in dostop

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba omrežne infrastrukture, zaradi katere je potrebna nova/spremenjena oprema za spremljanje

4.2.3.5.2

Evidentiranje nadzornih podatkov na vlaku

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za evidentiranje zahtevanih podatkov ter dogovori za shranjevanje in dostop

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka (lokomotiv, motornih garnitur)

4.2.3.6.1

Obratovanje v poslabšanih razmerah – obvestilo drugim uporabnikom

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za medsebojno obveščanje o situacijah, ki lahko ovirajo varnost, obratovanje ali razpoložljivost omrežja

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega (elektronskega) sistema upravljanja železniškega prometa

4.2.3.6.2

Obvestilo strojevodjem

UI – Opredelitev/revizija navodil za strojevodje za ravnanje v poslabšanih razmerah

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.3.6.3

Dogovorjeni postopki ob nepredvidenih dogodkih

UI – Opredelitev/revizija postopka za obratovanje v poslabšanih razmerah, vključno z okvarami voznega parka in infrastrukture (dogovori za nepredvidene dogodke)

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa UI ali PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba omrežne infrastrukture ali uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.2.3.7

Upravljanje v izrednih razmerah

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ukrepe ob nepredvidenih dogodkih za ravnanje v izrednih razmerah

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.2.3.8

Pomoč vlakovnemu osebju ob nezgodah/okvari voznega parka

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za vlakovno osebje za obravnavanje tehničnih ali drugih okvar voznega parka

Sprememba sistema upravljanja železniškega prometa PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Uvedba novega/spremenjenega železniškega voznega parka

4.4

Operativni predpisi

UI/PŽP – Opredelitev predpisov in postopkov, ki jih je treba uporabljati za ETCS in GSM-R in/ali HABD

Uvedba signalnega sistema ETCS in/ali radijskega sistema GSM-R in/ali HABD

4.6.1.1

Strokovno znanje

UI/PŽP – Opredelitev postopka za ocenjevanje strokovnega znanja

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.6.1.2

Sposobnost uporabe znanja v praksi

UI/PŽP – Opredelitev/revizija sistema upravljanja sposobnosti za zagotavljanje, da je osebje sposobno znanje uporabiti v praksi

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.6.2.2

Raven jezikovnega znanja

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ocenjevanje jezikovnih sposobnosti

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.6.3.1

Ocenjevanje osebja – osnovne postavke

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za ocenjevanje osebja, ki vključuje:

—

izkušnje/usposobljenost

| — | jezik |
| --- | --- |

—

jezik

| — | ohranjanje usposobljenosti |
| --- | --- |

—

ohranjanje usposobljenosti

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.6.3.2

Analiza potreb po usposabljanju

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za izvajanje in posodabljanje analiz potreb po usposabljanju osebja

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja UI/PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.6.3.2.3

Posebne postavke za vlakovno osebje

PŽP – Opredelitev/revizija postopka za vlakovno osebje za pridobivanje in ohranjanje:

| — | znanja o progah |
| --- | --- |

—

znanja o progah

| — | znanja o železniškem voznem parku |
| --- | --- |

—

znanja o železniškem voznem parku

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.7.1

Zdravstveni in varnostni pogoji – uvod

UI/PŽP – Opredelitev/revizija postopka za zagotavljanje dobrega zdravstvenega stanja osebja, vključno s preskusi učinkov mamil in alkohola na sposobnost za delo

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.7.2–4.7.4

Merila za odobritev zdravnikov medicine dela, zdravstvenih organizacij, psihologov in pregledov

UI/PŽP – Določanje/revizija meril za:

| — | odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij |
| --- | --- |

—

odobritev zdravnikov medicine dela in zdravstvenih organizacij

| — | odobritev psihologov |
| --- | --- |

—

odobritev psihologov

| — | zdravstvene in psihološke preglede |
| --- | --- |

—

zdravstvene in psihološke preglede

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

Sprememba nacionalnih predpisov in praks za odobritev zdravnikov in priznavanje organizacij

4.7.5

Zdravstvene zahteve

UI/PŽP – Določanje/revizija zdravstvenih zahtev, ki vključujejo:

| — | splošno zdravstveno stanje |
| --- | --- |

—

splošno zdravstveno stanje

| — | vid |
| --- | --- |

—

vid

| — | sluh |
| --- | --- |

—

sluh

| — | nosečnost |
| --- | --- |

—

nosečnost

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

4.7.6

Posebne zahteve v zvezi z nalogo vožnje vlaka

UI/PŽP – Določanje/revizija posebnih zdravstvenih zahtev za strojevodje, ki vključujejo:

| — | pregled z EKG (za starejše od 40 let) |
| --- | --- |

—

pregled z EKG (za starejše od 40 let)

| — | vid |
| --- | --- |

—

vid

| — | zahteve glede sluha/govora |
| --- | --- |

—

zahteve glede sluha/govora

| — | antropometrijo |
| --- | --- |

—

antropometrijo

Sprememba operativnega sistema varnega upravljanja PŽP, zaradi katere se vloge in odgovornosti spremenijo

PRILOGA O

Ni v uporabi

PRILOGA P

Identifikacija vozila

Splošne opombe:

1   Ta priloga opisuje številke in povezane oznake, ki so na viden način pritrjene na vozilo za njegovo enotno identifikacijo med obratovanjem. Ne opisuje drugih številk ali oznak, ki so trajno vgravirane ali pritrjene na šasijo ali glavne sestavne dele vozila med proizvodnjo.

2   Skladnost številke in povezane oznake z navedbami v tej prilogi ni obvezna za:

| — | vozila, ki se uporabljajo samo v omrežjih, za katera se ta TSI ne uporablja, |
| --- | --- |

—

vozila, ki se uporabljajo samo v omrežjih, za katera se ta TSI ne uporablja,

| — | vozila zgodovinske dediščine starinskega videza, |
| --- | --- |

—

vozila zgodovinske dediščine starinskega videza,

| — | vozila, ki se običajno ne uporabljajo ali prevažajo v omrežjih, za katera se uporablja ta TSI. |
| --- | --- |

—

vozila, ki se običajno ne uporabljajo ali prevažajo v omrežjih, za katera se uporablja ta TSI.

Kljub temu morajo ta vozila prejeti začasno številko, ki omogoča njihovo obratovanje.

3   Ta priloga se lahko spremeni zaradi nadaljnjega razvoja RIC ter prihodnjega razvoja in izvajanja TSI Telematske aplikacije za tovorni promet.

Standardne številke in povezane kratice

Vsako železniško vozilo prejme številko, ki sestoji iz 12 števk (standardno številko) naslednje sestave:

| Vrste železniškega voznega parka | Vrsta vozila in navedba zmožnosti za interoperabilni mednarodni promet
  [2 števki] | Država, v kateri je vozilo registrirano
  [2 števki] | Tehnične značilnosti
  [4 števke] | Serijska številka
  [3 števke] | Števka za samokontrolo
  [1 števka] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagoni | 00 do 09
  10 do 19
  20 do 29
  30 do 39
  40 do 49
  80 do 89

  [podrobnosti v Prilogi P.6] | 01 do 99

  [podrobnosti v Prilogi P.4] | 0000 do 9999

  [podrobnosti v Prilogi P.9] | 001 do 999 | 0 do 9

  [podrobnosti v Prilogi P.3] |
| Vlečena potniška vozila | 50 do 59
  60 do 69
  70 do 79

  [podrobnosti v Prilogi P.7] | 0000 do 9999

  [podrobnosti v Prilogi P.10] | 001 do 999 |
| Vlečni vozni park | 90 do 99

  [podrobnosti v Prilogi P.8] | 0000001 do 8999999

  [pomen teh številk dokončno opredelijo države članice z dvostranskim ali večstranskim sporazumom] |
| Posebna vozila | 9000 to 9999

  [podrobnosti v Prilogi P.11] | 001 do 999 |

Vrste železniškega voznega parka

Vrsta vozila in navedba zmožnosti za interoperabilni mednarodni promet

[2 števki]

Država, v kateri je vozilo registrirano

[2 števki]

Tehnične značilnosti

[4 števke]

Serijska številka

[3 števke]

Števka za samokontrolo

[1 števka]

Vagoni

00 do 09

10 do 19

20 do 29

30 do 39

40 do 49

80 do 89

[podrobnosti v Prilogi P.6]

01 do 99

[podrobnosti v Prilogi P.4]

0000 do 9999

[podrobnosti v Prilogi P.9]

001 do 999

0 do 9

[podrobnosti v Prilogi P.3]

Vlečena potniška vozila

50 do 59

60 do 69

70 do 79

[podrobnosti v Prilogi P.7]

0000 do 9999

[podrobnosti v Prilogi P.10]

001 do 999

Vlečni vozni park

90 do 99

[podrobnosti v Prilogi P.8]

0000001 do 8999999

[pomen teh številk dokončno opredelijo države članice z dvostranskim ali večstranskim sporazumom]

Posebna vozila

9000 to 9999

[podrobnosti v Prilogi P.11]

001 do 999

V posamezni državi 7 števk za tehnične značilnosti in serijska številka zadostujejo za enotno identifikacijo vozila znotraj vsake skupine vagonov, vlečenih potniških vozil, vlečnega voznega parka (1) in posebnih vozil (2).

Številko dopolnjujejo abecedne oznake:

| a) | oznake, povezane z interoperabilno zmožnostjo (podrobnosti v Prilogi P.5), |
| --- | --- |

a)

oznake, povezane z interoperabilno zmožnostjo (podrobnosti v Prilogi P.5),

| b) | kratica države, v kateri je vozilo registrirano (podrobnosti v Prilogi P.4), |
| --- | --- |

b)

kratica države, v kateri je vozilo registrirano (podrobnosti v Prilogi P.4),

| c) | kratica imetnika (3) (podrobnosti v Prilogi P.1), |
| --- | --- |

c)

kratica imetnika (3) (podrobnosti v Prilogi P.1),

| d) | kratica za tehnične značilnosti (podrobnosti v Prilogi P.13 za vlečena potniška vozila, Prilogi P.12 za vagone, Prilogi P.14 za posebna vozila). |
| --- | --- |

d)

kratica za tehnične značilnosti (podrobnosti v Prilogi P.13 za vlečena potniška vozila, Prilogi P.12 za vagone, Prilogi P.14 za posebna vozila).

Tehnične značilnosti, oznake in kratice upravlja eden ali več organov (v nadaljevanju „centralni organ“), ki jih predlaga ERA (Evropska agencija za železniški promet) na podlagi dejavnosti št. 15 svojega delovnega programa za 2005.

Dodeljevanje številke

Pravila za upravljanje številk bo predlagala ERA kot del dejavnosti št. 15 svojega delovnega programa za 2005.

---

(1)  Za vlečni vozni park mora številka v posamezni državi biti enotna in obsegati 6 števk.

(2)  Pri posebnih vozilih mora številka v posamezni državi biti enotna pri prvi števki in zadnjih 5 števkah za tehnične značilnosti in serijsko številko.

(3)  Imetnik je bodisi lastnik bodisi oseba s pravico do razpolaganja, ki trajno ekonomsko izkorišča železniško prevozno sredstvo in je kot taka registrirana v registru železniškega voznega parka.

PRILOGA P.1

Kratična oznaka imetnika

Opredelitev oznake imetnika vozila (VKM)

Oznaka imetnika vozila (VKM) je alfanumerična oznaka, ki sestoji iz 2 do 5 črk (1). Napisana je na vsako železniško vozilo blizu številke vozila. VKM označuje imetnika vozila, kakor je registriran v registru železniškega voznega parka.

VKM je enotna v vseh državah, ki jih pokriva ta TSI in ki sklenejo sporazum o uporabi sistema številčenja vozil in označevanja imetnikov, kakor je opisano v tej TSI.

Oblika oznake imetnika vozila

VKM je prepoznavna predstavitev polnega imena ali kratice imetnika vozila, če je le mogoče. Uporabiti je mogoče vseh 26 črk latinske abecede. Črke v VKM so velike tiskane črke. Črke, ki niso začetnice besed v imenu imetnika, so lahko male črke. Pri preverjanju enotnosti se zapis zanemari.

Črke lahko vsebujejo diakritične znake (2). Pri preverjanju enotnosti se diakritični znaki na črkah zanemarijo.

Za vozila imetnikov z bivališčem v državah, ki ne uporabljajo latinske abecede, lahko za VKM stoji prečrkovanje v njihovi abecedi, ki je od VKM ločeno s poševnico („/“). Pri obdelavi podatkov se prečrkovana VKM zanemari.

Izjeme glede uporabe oznake imetnika vozila

Države članice se lahko odločijo za uporabo naslednjih izjem.

VKM se ne zahteva za vozila, katerih sistem številčenja ne temelji na tej prilogi (prim. točka 2 splošne opombe). Kljub temu je organizacijam, ki so vpletene v njihovo obratovanje v omrežjih, za katera se uporablja ta TSI, treba zagotoviti ustrezne podatke o identiteti imetnika vozila.

Kadar sta na vozilu napisana polno ime in naslov, se VKM ne zahteva za:

| — | vozila imetnikov, ki imajo tako omejen vozni park vozil, da uporaba VKM ni utemeljena, |
| --- | --- |

—

vozila imetnikov, ki imajo tako omejen vozni park vozil, da uporaba VKM ni utemeljena,

| — | posebna vozila za vzdrževanje infrastrukture. |
| --- | --- |

—

posebna vozila za vzdrževanje infrastrukture.

VKM se ne zahteva za lokomotive, motorne garniture in potniška vozila, ki se uporabljajo samo v nacionalnem prometu, če:

| — | so označeni z logotipom imetnika in ta logotip vsebuje enake in dobro prepoznavne črke kot VKM, |
| --- | --- |

—

so označeni z logotipom imetnika in ta logotip vsebuje enake in dobro prepoznavne črke kot VKM,

| — | so označeni z dobro prepoznavnim logotipom, ki ga je pristojni nacionalni organ priznal kot ustrezno enakovrednega VKM. |
| --- | --- |

—

so označeni z dobro prepoznavnim logotipom, ki ga je pristojni nacionalni organ priznal kot ustrezno enakovrednega VKM.

Če je poleg VKM zapisan tudi logotip podjetja, velja samo VKM, logotip pa se zanemari.

Določbe o dodeljevanju oznake imetnika vozila

Imetniku vozila se lahko dodeli več kakor ena VKM, če:

| — | ima formalno ime v več kakor enem jeziku, |
| --- | --- |

—

ima formalno ime v več kakor enem jeziku,

| — | ima tehten razlog za razlikovanje med posameznimi voznimi parki v svoji organizaciji. |
| --- | --- |

—

ima tehten razlog za razlikovanje med posameznimi voznimi parki v svoji organizaciji.

Eno samo VKM je mogoče dodeliti za skupino podjetij:

| — | ki pripadajo eni sami podjetniški strukturi, ki je znotraj te strukture imenovala in pooblastila eno organizacijo, da v vseh zadevah ravna v imenu vseh drugih, |
| --- | --- |

—

ki pripadajo eni sami podjetniški strukturi, ki je znotraj te strukture imenovala in pooblastila eno organizacijo, da v vseh zadevah ravna v imenu vseh drugih,

| — | ki je pooblastila eno samo pravno osebo, da v vseh zadevah ravna v njenem imenu, pri čemer je ta pravna oseba imetnik. |
| --- | --- |

—

ki je pooblastila eno samo pravno osebo, da v vseh zadevah ravna v njenem imenu, pri čemer je ta pravna oseba imetnik.

Register oznak imetnika vozila in postopek dodeljevanja

Register VKM je javen in se sproti posodablja.

Vlogo za VKM vloži pristojni nacionalni organ vlagatelja in jo posreduje centralnemu organu. VKM se lahko uporablja šele potem, ko jo objavi centralni organ.

Imetnik VKM mora pristojni nacionalni organ obvestiti, ko neha uporabljati VKM, pristojni nacionalni organ pa ta podatek posreduje centralnemu organu. VKM se nato prekliče, ko imetnik dokaže, da so bile oznake na vseh zadevnih vozilih spremenjene. Ponovna izdaja oznake ni mogoča naslednjih 10 let, razen če se znova izda prvotnemu imetniku ali drugemu imetniku na njegovo zahtevo.

VKM se lahko prenese na drugega imetnika, ki je pravni naslednik prvotnega imetnika. VKM ostane v veljavi, kadar imetnik spremeni svoje ime v ime, ki ni podobno VKM.

Osnutek prvega seznama VKM bo pripravljen z uporabo obstoječih kratic železniških podjetij.

VKM bo po začetku veljavnosti ustreznih TSI zapisana na vse novo zgrajene vagone. Obstoječi vagoni se bodo morali uskladiti z VKM do konca leta 2014.

---

(1)  Za NMBS/SNCB se lahko še naprej uporablja obkrožena črka B.

(2)  Diakritični znaki so znaki, ki zaznamujejo poseben izgovor, na primer in À, Ç, Ö, Č, Ž, Å itd. Posebne črke kot Ø in Æ predstavlja ena sama črka; pri preverjanju enotnosti se Ø obravnava kot O in Æ kot A.

PRILOGA P.2

Zapis številke in povezane abecedne oznake na karoseriji

Splošni dogovor za zunanje označevanje

Velike tiskane črke in številke, ki tvorijo zapis oznake, so visoke vsaj 80 mm, zapisane pa so v brezserifni pisavi vrhunske kakovosti. Manjša velikost se lahko uporabi le, če ni druge možnosti, kakor da se oznaka zapiše na samostojnem drogu.

Oznaka se zapiše največ 2 metra nad gornjim robom tirnice.

Vagoni

Oznake se na karoserijo vagonov zapišejo:

| 23 | TEN | 31 | TEN | 33 | TEN | 43 | | (V tem primeru brez VKM se na vozilo zapiše polno ime in naslov) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | D-RFC | 80 | D-DB | 84 | NL-ACTS | 87 | F |
| 7369 553–4 | 0691 235–2 | 4796 100–8 | 4273 361–3 |
| Zcs | Tanoos | Slpss | Laeks |

23

TEN

31

TEN

33

TEN

43

(V tem primeru brez VKM se na vozilo zapiše polno ime in naslov)

80

D-RFC

80

D-DB

84

NL-ACTS

87

F

7369 553–4

0691 235–2

4796 100–8

4273 361–3

Zcs

Tanoos

Slpss

Laeks

Pri vagonih, kjer na karoseriji ni dovolj prostora za tako ureditev, zlasti pri vagonih ploščnikih, je označevanje naslednje:

| 01 | 87 | 3320 644–7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F SNCF | Ks |

01

87

3320 644–7

TEN

F SNCF

Ks

Če se na vagon zapiše ena ali več indeksnih številk nacionalnega pomena, je treba to nacionalno oznako prikazati za mednarodno oznako in jo od nje ločiti z vezajem.

Potniški vagoni in vlečena potniška vozila

Številka se zapiše na vsako stranico vozila na naslednji način:

| F-SNCF | 61 87

  – 7 |
| --- | --- |

F-SNCF

Formula

Oznaka države, v kateri je vozilo registrirano, in tehničnih značilnosti je natisnjena neposredno pred, za ali pod dvanajstmestno številko vozila.

Pri potniških vagonih, ki imajo kabino za strojevodjo, je številka zapisana tudi v notranjosti kabine.

Lokomotive, pogonski vagoni in posebna vozila

Standardna 12-mestna številka mora biti označena na obeh stranicah vlečnega voznega parka, ki se uporablja v mednarodnem prevozu, in sicer:

91 88 0001323–0

Standardna 12-mestna številka je zapisana tudi v notranjosti vsake kabine vlečnega voznega parka.

Imetnik lahko s črkami, ki so večje od standardne številke, doda lastno številčno oznako (ki na splošno sestoji iz števk serijske številke in abecedne oznake), če je to koristno za obratovanje. Imetnik lahko izbere mesto za lastno oznako.

| Primeri | SP 42037 | ES 64 F4–099 | 88–1323 | 473011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 92 51 0042037–9 | 94 80 0189 999–6 | 91 88 0001323–0 | 92 87 473011–0 | 94 79 2 642 185–5 |

Primeri

SP 42037

ES 64 F4–099

88–1323

473011

92 51 0042037–9

94 80 0189 999–6

91 88 0001323–0

92 87 473011–0

94 79 2 642 185–5

Ta pravila je mogoče spremeniti v dvostranskih sporazumih za vozila, ki že obstajajo, ko začne veljati TSI, in so določena za posebne prevoze, če ni možnosti zamenjave med različnimi voznimi parki, ki obratujejo v zadevnih železniških omrežjih. Izjema velja v obdobju, ki ga določijo pristojni nacionalni organi.

Nacionalni organ lahko predpiše, da je poleg 12-mestne številke vozila treba navesti abecedno oznako države in VKM.

PRILOGA P.3

Pravila za določanje kontrolne števke (12. števke)

Kontrolna števka se določi na naslednji način:

| — | za števke na parnih položajih osnovne številke (šteto z desne strani) se vzamejo njihove decimalne vrednosti, |
| --- | --- |

—

za števke na parnih položajih osnovne številke (šteto z desne strani) se vzamejo njihove decimalne vrednosti,

| — | števke na lihih položajih osnovne številke (šteto z desne strani) se pomnožijo z 2, |
| --- | --- |

—

števke na lihih položajih osnovne številke (šteto z desne strani) se pomnožijo z 2,

| — | nato se izračuna vsota, ki jo tvorijo števke na parnih položajih in vse števke, ki tvorijo delne zmnožke, dobljene iz lihih položajev, |
| --- | --- |

—

nato se izračuna vsota, ki jo tvorijo števke na parnih položajih in vse števke, ki tvorijo delne zmnožke, dobljene iz lihih položajev,

| — | števka enic te vsote se ohrani, |
| --- | --- |

—

števka enic te vsote se ohrani,

| — | kontrolno števko tvori število, ki skupaj s števko enic tvori vsoto 10; če je to število 0, je kontrolna števka tudi nič. |
| --- | --- |

—

kontrolno števko tvori število, ki skupaj s števko enic tvori vsoto 10; če je to število 0, je kontrolna števka tudi nič.

Primeri

| 1 — | Če je osnovna številka | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Množitelj | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |
| | Vsota: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 |
| | Števka enic te vsote je 2.
  Kontrolna števka je torej 8 in osnovna številka tako postane registrska številka 33 84 4796 100–8. |
| 2 — | Če je osnovna številka | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| | Množitelj | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |
| | Vsota: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 |
| | Števka enic te vsote je 0.
  Kontrolna števka je torej 0 in osnovna številka tako postane registrska številka 31 51 3320 198–0. |

1 —

Če je osnovna številka

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Množitelj

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Vsota: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Števka enic te vsote je 2.

Kontrolna števka je torej 8 in osnovna številka tako postane registrska številka 33 84 4796 100–8.

2 —

Če je osnovna številka

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Množitelj

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Vsota: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Števka enic te vsote je 0.

Kontrolna števka je torej 0 in osnovna številka tako postane registrska številka 31 51 3320 198–0.

PRILOGA P.4

Označevanje držav, v katerih so vozila registrirana (števki 3–4 in kratica)

„Informacije v zvezi s tretjimi državami so navedene zgolj informativno.“

| Države | Abecedna oznaka države (3) | Številčna oznaka države | Podjetja, ki jih zadevajo oglati oklepaji v prilogah P.6 in P.7 (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albanija | AL | 41 | HSh |
| Alžirija | DZ | 92 | SNTF |
| Armenija | AM (1) | 58 | ARM |
| Avstrija | A | 81 | ÖBB |
| Azerbajdžan | AZ | 57 | AZ |
| Belorusija | BY | 21 | BC |
| Belgija | B | 88 | SNCB/NMBS |
| Bosna in Hercegovina | BIH | 44 | ŽRS |
| 50 | ŽFBH |
| Bolgarija | BG | 52 | BDZ, SRIC |
| Kitajska | RC | 33 | KZD |
| Hrvaška | HR | 78 | HŽ |
| Kuba | CU (1) | 40 | FC |
| Ciper | CY | | |
| Češka | CZ | 54 | ČD |
| Danska | DK | 86 | DSB, BS |
| Egipt | ET | 90 | ENR |
| Estonija | EST | 26 | EVR |
| Finska | FIN | 10 | VR, RHK |
| Francija | F | 87 | SNCF, RFF |
| Gruzija | GE | 28 | GR |
| Nemčija | D | 80 | DB, AAE (2) |
| Grčija | GR | 73 | CH |
| Madžarska | H | 55 | MÁV, GySEV/ROeEE (2) |
| Iran | IR | 96 | RAI |
| Irak | IRQ (1) | 99 | IRR |
| Irska | IRL | 60 | CIE |
| Izrael | IL | 95 | IR |
| Italija | I | 83 | FS, FNME (2) |
| Japonska | J | 42 | EJRC |
| Kazahstan | KZ | 27 | KZH |
| Kirgizistan | KS | 59 | KRG |
| Latvija | LV | 25 | LDZ |
| Libanon | RL | 98 | CEL |
| Lihtenštajn | LIE (1) | | |
| Litva | LT | 24 | LG |
| Luksemburg | L | 82 | CFL |
| Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika) | MK | 65 | CFARYM (MŽ) |
| Malta | M | | |
| Moldavija | MD (1) | 23 | CFM |
| Monako | MC | | |
| Mongolija | MGL | 31 | MTZ |
| Maroko | MA | 93 | ONCFM |
| Nizozemska | NL | 84 | NS |
| Severna Koreja | PRK (1) | 30 | ZC |
| Norveška | N | 76 | NSB, JBV |
| Poljska | PL | 51 | PKP |
| Portugalska | P | 94 | CP, REFER |
| Romunija | RO | 53 | CFR |
| Rusija | RUS | 20 | RZD |
| Srbija in Črna gora | SCG | 72 | JŽ |
| Slovaška | SK | 56 | ŽSSK, ŽSR |
| Slovenija | SLO | 79 | SŽ |
| Južna Koreja | ROK | 61 | KNR |
| Španija | E | 71 | RENFE |
| Švedska | S | 74 | GC, BV |
| Švica | CH | 85 | SBB/CFF/FFS, BLS (2) |
| Sirija | SYR | 97 | CFS |
| Tadžikistan | TJ | 66 | TZD |
| Tunizija | TN | 91 | SNCFT |
| Turčija | TR | 75 | TCDD |
| Turkmenistan | TM | 67 | TRK |
| Ukrajina | UA | 22 | UZ |
| Združeno kraljestvo | GB | 70 | BR |
| Uzbekistan | UZ | 29 | UTI |
| Vietnam | VN (1) | 32 | DSVN |

Države

Abecedna oznaka države (3)

Številčna oznaka države

Podjetja, ki jih zadevajo oglati oklepaji v prilogah P.6 in P.7 (4)

Albanija

AL

41

HSh

Alžirija

DZ

92

SNTF

Armenija

AM (1)

58

ARM

Avstrija

A

81

ÖBB

Azerbajdžan

AZ

57

AZ

Belorusija

BY

21

BC

Belgija

B

88

SNCB/NMBS

Bosna in Hercegovina

BIH

44

ŽRS

50

ŽFBH

Bolgarija

BG

52

BDZ, SRIC

Kitajska

RC

33

KZD

Hrvaška

HR

78

HŽ

Kuba

CU (1)

40

FC

Ciper

CY

Češka

CZ

54

ČD

Danska

DK

86

DSB, BS

Egipt

ET

90

ENR

Estonija

EST

26

EVR

Finska

FIN

10

VR, RHK

Francija

F

87

SNCF, RFF

Gruzija

GE

28

GR

Nemčija

D

80

DB, AAE (2)

Grčija

GR

73

CH

Madžarska

H

55

MÁV, GySEV/ROeEE (2)

Iran

IR

96

RAI

Irak

IRQ (1)

99

IRR

Irska

IRL

60

CIE

Izrael

IL

95

IR

Italija

I

83

FS, FNME (2)

Japonska

J

42

EJRC

Kazahstan

KZ

27

KZH

Kirgizistan

KS

59

KRG

Latvija

LV

25

LDZ

Libanon

RL

98

CEL

Lihtenštajn

LIE (1)

Litva

LT

24

LG

Luksemburg

L

82

CFL

Makedonija (Nekdanja jugoslovanska republika)

MK

65

CFARYM (MŽ)

Malta

M

Moldavija

MD (1)

23

CFM

Monako

MC

Mongolija

MGL

31

MTZ

Maroko

MA

93

ONCFM

Nizozemska

NL

84

NS

Severna Koreja

PRK (1)

30

ZC

Norveška

N

76

NSB, JBV

Poljska

PL

51

PKP

Portugalska

P

94

CP, REFER

Romunija

RO

53

CFR

Rusija

RUS

20

RZD

Srbija in Črna gora

SCG

72

JŽ

Slovaška

SK

56

ŽSSK, ŽSR

Slovenija

SLO

79

SŽ

Južna Koreja

ROK

61

KNR

Španija

E

71

RENFE

Švedska

S

74

GC, BV

Švica

CH

85

SBB/CFF/FFS, BLS (2)

Sirija

SYR

97

CFS

Tadžikistan

TJ

66

TZD

Tunizija

TN

91

SNCFT

Turčija

TR

75

TCDD

Turkmenistan

TM

67

TRK

Ukrajina

UA

22

UZ

Združeno kraljestvo

GB

70

BR

Uzbekistan

UZ

29

UTI

Vietnam

VN (1)

32

DSVN

---

(1)  Oznake je treba še potrditi.

(2)  Dokler ne začnejo veljati navedbe iz točke 3 splošnih opomb, lahko ta podjetja uporabljajo oznake 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). Nato bo skupaj z zadevnimi državami članicami opredeljeno obdobje za posodobitev.

(3)  V skladu s sistemom abecednega označevanja iz Dodatka 4 h konvenciji iz leta 1949 in členom 45(4) Konvencije o cestnem prometu iz leta 1968.

(4)  Podjetja, ki so bila ob začetku veljavnosti včlanjena v UIC ali OSJD in so opisano oznako držav uporabljala kot oznako podjetij.

PRILOGA P.5

Abecedno označevanje interoperabilne zmožnosti

| TEN | : | Vozila, ki so skladna s TSI Železniški vozni park |
| --- | --- | --- |
| RIV | : | Vagon, ki je skladen s predpisi RIV na dan, ko so ti odpravljeni |
| PPW | : | Vagon, ki je skladen s sporazumom PPW (znotraj držav OJSD) |
| RIC | : | Potniški vagon, ki je/je bil skladen s predpisi RIC |

TEN

:

Vozila, ki so skladna s TSI Železniški vozni park

RIV

:

Vagon, ki je skladen s predpisi RIV na dan, ko so ti odpravljeni

PPW

:

Vagon, ki je skladen s sporazumom PPW (znotraj držav OJSD)

RIC

:

Potniški vagon, ki je/je bil skladen s predpisi RIC

Abecedne oznake interoperabilne zmožnosti za posebna vozila so opisane v Prilogi P.14.

PRILOGA P.6

Oznake za interoperabilnost, ki se uporabljajo za vagone (števki 1–2)

| | 2. števka | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. števka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. števka | 1. števka |
| | | Tirna širina | stalna ali spremenljiva | stalna | spremenljiva | stalna | spremenljiva | stalna | spremenljiva | stalna | spremenljiva | stalna ali spremenljiva | Tirna širina | |
| TSI (1)

  in/ali
  COTIF (2)

  in/ali
  PPW | 0 | z osmi | Rezervni | Vagoni TSI in/ali COTIF (2)


  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4] | Se ne uporablja do naslednjega sklepa | Vagoni PPW
  (spremenljiva tirna širina) | z osmi | 0 |
| 1 | s podstavnimi vozički | Vagoni, ki jih uporablja industrija | s podstavnimi vozički | 1 |
| 2 | z osmi | Rezervni | Vagon TSI in/ali COTIF (2) [katerega imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4]
  Vagoni PPW | Vagoni TSI in/ali COTIF (2)

  Vagoni PPW | Drugi vagoni TSI in/ali COTIF (2)

  Vagoni PPW | Vagoni PPW
  (stalna tirna širina) | z osmi | 2 |
| 3 | s podstavnimi vozički | with bogies | 3 |
| Zunaj TSI
  in zunaj COTIF (2)

  in zunaj PPW | 4 | z osmi (3) | Službeni vagoni | Drugi vagoni

  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4] | Drugi vagoni | Drugi vagoni | Vagoni s posebnim številčenjem za tehnične značilnosti | z osmi (4) | 4 |
| 8 | s podstavnimi vozički (3) | s podstavnimi vozički (4) | 8 |
| | | Promet | Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu | Mednarodni promet po posebnem sporazumu | Domači promet | Mednarodni promet po posebnem sporazumu | Domači promet | Mednarodni promet po posebnem sporazumu | Domači promet | Mednarodni promet po posebnem sporazumu | Domači promet | Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu | Promet | |
| | 1. števka | | | | | | | | | | | 1. števka |
| 2. števka | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. števka |

2. števka

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. števka

1. števka

1. števka

Tirna širina

stalna ali spremenljiva

stalna

spremenljiva

stalna

spremenljiva

stalna

spremenljiva

stalna

spremenljiva

stalna ali spremenljiva

Tirna širina

TSI (1)

in/ali

COTIF (2)

in/ali

PPW

0

z osmi

Rezervni

Vagoni TSI in/ali COTIF (2)

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4]

Se ne uporablja do naslednjega sklepa

Vagoni PPW

(spremenljiva tirna širina)

z osmi

0

1

s podstavnimi vozički

Vagoni, ki jih uporablja industrija

s podstavnimi vozički

1

2

z osmi

Rezervni

Vagon TSI in/ali COTIF (2) [katerega imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4]

Vagoni PPW

Vagoni TSI in/ali COTIF (2)

Vagoni PPW

Drugi vagoni TSI in/ali COTIF (2)

Vagoni PPW

Vagoni PPW

(stalna tirna širina)

z osmi

2

3

s podstavnimi vozički

with bogies

3

Zunaj TSI

in zunaj COTIF (2)

in zunaj PPW

4

z osmi (3)

Službeni vagoni

Drugi vagoni

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu, naveden v Prilogi P.4]

Drugi vagoni

Drugi vagoni

Vagoni s posebnim številčenjem za tehnične značilnosti

z osmi (4)

4

8

s podstavnimi vozički (3)

s podstavnimi vozički (4)

8

Promet

Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu

Mednarodni promet po posebnem sporazumu

Domači promet

Mednarodni promet po posebnem sporazumu

Domači promet

Mednarodni promet po posebnem sporazumu

Domači promet

Mednarodni promet po posebnem sporazumu

Domači promet

Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu

Promet

1. števka

1. števka

2. števka

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. števka

---

(1)  Skladnost najmanj s TSI Železniški vozni park.

(2)  Vključno z vozili, ki imajo v skladu z obstoječimi predpisi te števke ob začetku veljavnosti teh novih predpisov.

(3)  Stalna ali spremenljiva tirna širina.

(4)  Razen vagonov serije I (vagonov z uravnavano temperaturo).

PRILOGA P.7

Oznake za zmožnost v mednarodnem prometu, ki se uporabljajo za vlečena potniška vozila (števki 1–2)

Opozorilo:

Pogoji v oglatih oklepajih so prehodni in bodo črtani glede na prihodnji razvoj RIC (glej točko 3 splošnih opomb).

| | Domači promet | TSI (1) in/ali RIC/COTIF (2) in/ali PPW | Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu | TSI (1) in/ali RIC/COTIF (2) | PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. števka | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 1. števka |
| 5 | Vozila v domačem prometu
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vozila stalne tirne širine brez klimatskega sistema (vključno z vagoni za prevoz avtomobilov)
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) brez klimatskega sistema
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Pridržano | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1672) brez klimatskega sistema
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vozila s posebnim številčenjem za tehnične značilnosti | Vozila stalne tirne širine | Vozila stalne tirne širine | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) z menjavo podstavnega vozička | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) z osjo, ki se prilagaja tirni širini |
| 6 | Servisna vozila, ki ne vozijo v rednem prometu, ki ustvarja dohodek | Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom

  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) s klimatskim sistemom
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Servisna vozila, ki ne vozijo v rednem prometu, ki ustvarja dohodek
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1672) s klimatskim sistemom
  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Vagoni za prevoz avtomobilov | Vozila prilagodljive tirne širine |
| 7 | Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom in uravnavanjem tlaka

  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Pridržano | Pridržano | Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom in uravnavanjem tlaka

  [katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4] | Pridržano | Druga vozila | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |

Domači promet

TSI (1) in/ali RIC/COTIF (2) in/ali PPW

Domači promet ali mednarodni promet po posebnem sporazumu

TSI (1) in/ali RIC/COTIF (2)

PPW

2. števka

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. števka

5

Vozila v domačem prometu

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vozila stalne tirne širine brez klimatskega sistema (vključno z vagoni za prevoz avtomobilov)

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) brez klimatskega sistema

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Pridržano

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1672) brez klimatskega sistema

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vozila s posebnim številčenjem za tehnične značilnosti

Vozila stalne tirne širine

Vozila stalne tirne širine

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) z menjavo podstavnega vozička

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) z osjo, ki se prilagaja tirni širini

6

Servisna vozila, ki ne vozijo v rednem prometu, ki ustvarja dohodek

Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1520) s klimatskim sistemom

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Servisna vozila, ki ne vozijo v rednem prometu, ki ustvarja dohodek

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vozila prilagodljive tirne širine (1435/1672) s klimatskim sistemom

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Vagoni za prevoz avtomobilov

Vozila prilagodljive tirne širine

7

Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom in uravnavanjem tlaka

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Pridržano

Pridržano

Vozila stalne tirne širine s klimatskim sistemom in uravnavanjem tlaka

[katerih imetnik je prevoznik v železniškem prometu RIC, naveden v Prilogi P.4]

Pridržano

Druga vozila

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

---

(1)  Skladnost najmanj z naslednjo TSI za vlečena potniška vozila.

(2)  Skladnost z RIC ali COTIF glede na veljavne predpise.

PRILOGA P.8

Vrste vlečnega voznega parka (števki 1–2)

Prva števka je „9“.

Drugo števko opredeli vsaka država članica. Lahko na primer ustreza števki za samokontrolo, če se ta števka tudi izračuna s pomočjo serijske številke.

Če druga števka opisuje vrsto vlečnega voznega parka, je obvezno naslednje označevanje:

| Oznaka | Splošna vrsta vozila |
| --- | --- |
| 0 | Razno |
| 1 | Električna lokomotiva |
| 2 | Dizelska lokomotiva |
| 3 | Električna motorna veččlenska garnitura (visoke hitrosti) [pogonski vagon ali priklopni vagon] |
| 4 | Električna motorna veččlenska garnitura (razen za visoke hitrosti) [pogonski vagon ali priklopni vagon] |
| 5 | Dizelska motorna veččlenska garnitura [pogonski vagon ali priklopni vagon] |
| 6 | Specializirani priklopni vagon |
| 7 | Električna ranžirna lokomotiva |
| 8 | Dizelska ranžirna lokomotiva |
| 9 | Vzdrževalno vozilo |

Oznaka

Splošna vrsta vozila

0

Razno

1

Električna lokomotiva

2

Dizelska lokomotiva

3

Električna motorna veččlenska garnitura (visoke hitrosti) [pogonski vagon ali priklopni vagon]

4

Električna motorna veččlenska garnitura (razen za visoke hitrosti) [pogonski vagon ali priklopni vagon]

5

Dizelska motorna veččlenska garnitura [pogonski vagon ali priklopni vagon]

6

Specializirani priklopni vagon

7

Električna ranžirna lokomotiva

8

Dizelska ranžirna lokomotiva

9

Vzdrževalno vozilo

PRILOGA P.9

Standardno numerično označevanje vagonov (števke 5 do 7)

Ta priloga v preglednicah navaja numerične oznake, ki jih sestavljajo 4 številke, povezane z glavnimi tehničnimi značilnostmi vagona.

Ta priloga se razdeljuje na ločenem nosilcu podatkov (elektronska datoteka).

PRILOGA P.10

Oznake za tehnične značilnosti vlečenih potniških vozil (števki 5–6)

| | 6. števka | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. števka |
| Pridržano | 0 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |
| Vozila s sedeži 1. razreda | 1 | 10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | ≥11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | Pridržano | Pridržano | Dve ali tri osi |
| Vozila s sedeži 2. razreda | 2 | 10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | ≥12 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | Tri osi | Dve osi |
| Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda | 3 | 10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | ≥12 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | Pridržano | Dve ali tri osi |
| Vagoni ležalniki 1. ali 1./2. razreda | 4 | 10 oddelkov 1./2. razreda | Pridržano | Pridržano | Pridržano | ≤9 oddelkov 1./2. razreda |
| Vagoni ležalniki 2. razreda | 5 | 10 oddelkov | 11 oddelkov | ≥12 oddelkov | Pridržano | Pridržano |
| Pridržano | 6 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |
| Vagoni spalniki | 7 | 10 oddelkov | 11 oddelkov | 12 oddelkov | Pridržano | Pridržano |
| Vozila posebne konstrukcije in prtljažni vagoni | 8 | Vozni priklopni vagon s sedeži vseh razredov, s prtljažnim oddelkom ali ne, s kabino za strojevodjo za vožnjo v obe smeri | Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda s prtljažnim ali poštnim oddelkom | Vozila s sedeži 2. razreda s prtljažnim ali poštnim oddelkom | Pridržano | Vozila s sedeži vseh razredov s posebej opremljenimi prostori, npr. otroško igralnico |
| 9 | Poštni vagoni | Prtljažni vagoni s poštnim oddelkom | Prtljažni vagoni | Prtljažni vagoni in dvo- ali triosna vozila 2. razreda s sedeži s prtljažnim ali poštnim oddelkom | Prtljažni vagoni s hodnikom, z oddelki ali brez, pod carinsko plombo |
| Opomba: Deli oddelka niso upoštevani. Enakovredna namestitvena zmogljivost v odprtih salonskih vagonih s prehodom po sredini se dobi, če število sedežev delimo s 6, 8 ali 10, odvisno od konstrukcije vozila. |

6. števka

0

1

2

3

4

5. števka

Pridržano

0

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Vozila s sedeži 1. razreda

1

10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

≥11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Pridržano

Pridržano

Dve ali tri osi

Vozila s sedeži 2. razreda

2

10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

≥12 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Tri osi

Dve osi

Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda

3

10 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

11 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

≥12 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Pridržano

Dve ali tri osi

Vagoni ležalniki 1. ali 1./2. razreda

4

10 oddelkov 1./2. razreda

Pridržano

Pridržano

Pridržano

≤9 oddelkov 1./2. razreda

Vagoni ležalniki 2. razreda

5

10 oddelkov

11 oddelkov

≥12 oddelkov

Pridržano

Pridržano

Pridržano

6

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Vagoni spalniki

7

10 oddelkov

11 oddelkov

12 oddelkov

Pridržano

Pridržano

Vozila posebne konstrukcije in prtljažni vagoni

8

Vozni priklopni vagon s sedeži vseh razredov, s prtljažnim oddelkom ali ne, s kabino za strojevodjo za vožnjo v obe smeri

Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda s prtljažnim ali poštnim oddelkom

Vozila s sedeži 2. razreda s prtljažnim ali poštnim oddelkom

Pridržano

Vozila s sedeži vseh razredov s posebej opremljenimi prostori, npr. otroško igralnico

9

Poštni vagoni

Prtljažni vagoni s poštnim oddelkom

Prtljažni vagoni

Prtljažni vagoni in dvo- ali triosna vozila 2. razreda s sedeži s prtljažnim ali poštnim oddelkom

Prtljažni vagoni s hodnikom, z oddelki ali brez, pod carinsko plombo

Opomba: Deli oddelka niso upoštevani. Enakovredna namestitvena zmogljivost v odprtih salonskih vagonih s prehodom po sredini se dobi, če število sedežev delimo s 6, 8 ali 10, odvisno od konstrukcije vozila.

Oznake za tehnične značilnosti vlečenih potniških vozil (števki 5–6)

| | 6. števka | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. števka |
| Pridržano | 0 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |
| Vozila s sedeži 1. razreda | 1 | Pridržano | Dvonadstropni potniški vagoni | ≥7 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini |
| Vozila s sedeži 2. razreda | 2 | Samo za dvonadstropne potniške vagone OSJD | Dvonadstropni potniški vagoni | Pridržano | ≥8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini |
| Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda | 3 | Pridržano | Dvonadstropni potniški vagoni | Pridržano | ≥8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini | 9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini |
| Vagoni ležalniki 1. ali 1./2. razreda | 4 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | ≤9 oddelkov 1. razreda |
| Vagoni ležalniki 2. razreda | 5 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | ≤9 oddelkov |
| Pridržano | 6 | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |
| Vagoni spalniki | 7 | >12 oddelkov | Pridržano | Pridržano | Pridržano | Pridržano |
| Vozila posebne konstrukcije in prtljažni vagoni | 8 | Potniški vagoni s sedeži in ležalniki vseh razredov z barom ali restavracijo | Dvonadstropni vozni potniški vagon s sedeži vseh razredov, s prtljažnim oddelkom ali ne, s kabino za strojevodjo za vožnjo v obe smeri | Jedilni vagoni ali potniški vagon z barom ali restavracijo s prtljažnim oddelkom | Jedilni vagoni | Drugi posebni potniški vagoni (konferenčni, diskotečni, barski, kino, video, ambulantni potniški vagoni) |
| 9 | Dvo- ali triosni prtljažni vagoni s poštnim oddelkom | Pridržano | Dvo- ali triosni vagoni za prevoz avtomobilov | Vagoni za prevoz avtomobilov | Službena vozila |
| Opomba: Deli oddelka niso upoštevani. Enakovredna namestitvena zmogljivost v odprtih salonskih vagonih s prehodom po sredini se dobi, če število sedežev delimo s 6, 8 ali 10, odvisno od konstrukcije vozila. |

6. števka

5

6

7

8

9

5. števka

Pridržano

0

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Vozila s sedeži 1. razreda

1

Pridržano

Dvonadstropni potniški vagoni

≥7 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Vozila s sedeži 2. razreda

2

Samo za dvonadstropne potniške vagone OSJD

Dvonadstropni potniški vagoni

Pridržano

≥8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Vozila s sedeži 1. ali 1./2. razreda

3

Pridržano

Dvonadstropni potniški vagoni

Pridržano

≥8 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

9 oddelkov ob strani hodnika ali ustrezen odprt salonski prostor s prehodom po sredini

Vagoni ležalniki 1. ali 1./2. razreda

4

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

≤9 oddelkov 1. razreda

Vagoni ležalniki 2. razreda

5

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

≤9 oddelkov

Pridržano

6

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Vagoni spalniki

7

>12 oddelkov

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Pridržano

Vozila posebne konstrukcije in prtljažni vagoni

8

Potniški vagoni s sedeži in ležalniki vseh razredov z barom ali restavracijo

Dvonadstropni vozni potniški vagon s sedeži vseh razredov, s prtljažnim oddelkom ali ne, s kabino za strojevodjo za vožnjo v obe smeri

Jedilni vagoni ali potniški vagon z barom ali restavracijo s prtljažnim oddelkom

Jedilni vagoni

Drugi posebni potniški vagoni (konferenčni, diskotečni, barski, kino, video, ambulantni potniški vagoni)

9

Dvo- ali triosni prtljažni vagoni s poštnim oddelkom

Pridržano

Dvo- ali triosni vagoni za prevoz avtomobilov

Vagoni za prevoz avtomobilov

Službena vozila

Opomba: Deli oddelka niso upoštevani. Enakovredna namestitvena zmogljivost v odprtih salonskih vagonih s prehodom po sredini se dobi, če število sedežev delimo s 6, 8 ali 10, odvisno od konstrukcije vozila.

Oznake za splošne značilnosti vlečenih potniških vozil (števki 7–8)

| Električna energija | 8. števka | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksimalna hitrost | 7. števka |
| < 120 km/h | 0 | Vse napetosti (3) | Pridržano | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3) | Pridržano | 1 500 V~ | Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | Pridržano |
| 1 | Vse napetosti (3)

  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | Pridržano | 1 500 V~ + 1 500 V =
  - para (1) | 3 000 V =
  - para (1) | 3 000 V =
  - para (1) |
| 2 | Para (1) | Para (1) | 3 000 V~ + 3 000 V =
  - para (1) | Para (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  - para (1) | Para (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V =
  1 500 V~
  - para (1) | 1 500 V~
  - para (1) | 1 500 V~
  - para (1) | A (1) |
| 121 do 140 km/h | 3 | Vse napetosti | Pridržano | 1 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ (3)
   (1) | 1 000 V~ | 1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 4 | Vse napetosti (3)

  - para (1) | Vse napetosti
  - para (1) | Vse napetosti
  - para (1) | 1 000 V~ (3)
   (1)

  - para (1) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~
  - para (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - para (1) | 3 000 V =
  - para (1) | Pridržano |
| 5 | Vse napetosti (3)

  - para (1) | Vse napetosti
  - para (1) | Vse napetosti
  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | Pridržano | 1 500 V~
  - para (1) | Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~
  - 1 500 V =
  - para (1) | Pridržano | Pridržano |
| 6 | Para (1) | Pridržano | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Pridržano | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Pridržano | Para (1) | Pridržano | Pridržano | A (1) |
| 141 do 160 km/h | 7 | Vse napetosti (3) | Vse napetosti | 1 500 V~ (1)

  - 3 000 V = (1)

  Vse napetosti (2) | 1 000 V~ (3) | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 1 000 V~ | 1 500 V~ | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 8 | Vse napetosti (3)

  - para (1) | Vse napetosti
  - para (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Pridržano | Vse napetosti (3)

  - para (1) | 1 000 V~
  - para (1) | 3 000 V~
  - 3 000 V = | Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | Vse napetosti (3)

  - para (1) | A (1)

  G (2) |
| > 160 km/h | 9 | Vse napetosti (3)
   (2) | Vse napetosti | Vse napetosti
  - para (1) | 1 000 V~
  - 1 500 V~ | 1 000 V~ | 1 000 V~ | Reserved | 1 500 V~
  - 1 500 V = | 3 000 V = | A (1)

  G (2) |
| Vse napetosti Enofazni izmenični tok 1 000 V 51 do 15 Hz, enofazni izmenični tok 1 500 V 50 Hz, enosmerni tok 1 500 V, enosmerni tok 3 000 V. Lahko vključuje tudi enofazni izmenični tok 3 000 V 50 Hz.






  A | Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka. |

Električna energija

8. števka

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Maksimalna hitrost

7. števka

< 120 km/h

0

Vse napetosti (3)

Pridržano

3 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)

Pridržano

1 500 V~

Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

Pridržano

1

Vse napetosti (3)

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

Pridržano

1 500 V~ + 1 500 V =

- para (1)

3 000 V =

- para (1)

3 000 V =

- para (1)

2

Para (1)

Para (1)

3 000 V~ + 3 000 V =

- para (1)

Para (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

- para (1)

Para (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- para (1)

1 500 V~

- para (1)

1 500 V~

- para (1)

A (1)

121 do 140 km/h

3

Vse napetosti

Pridržano

1 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

1 000 V~

1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

4

Vse napetosti (3)

- para (1)

Vse napetosti

- para (1)

Vse napetosti

- para (1)

1 000 V~ (3)
   (1)

- para (1)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

- para (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

1 500 V~

- 1 500 V =

- para (1)

3 000 V =

- para (1)

Pridržano

5

Vse napetosti (3)

- para (1)

Vse napetosti

- para (1)

Vse napetosti

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

Pridržano

1 500 V~

- para (1)

Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~

- 1 500 V =

- para (1)

Pridržano

Pridržano

6

Para (1)

Pridržano

3 000 V~

- 3 000 V =

Pridržano

3 000 V~

- 3 000 V =

Pridržano

Para (1)

Pridržano

Pridržano

A (1)

141 do 160 km/h

7

Vse napetosti (3)

Vse napetosti

1 500 V~ (1)

- 3 000 V = (1)

Vse napetosti (2)

1 000 V~ (3)

1 500 V~

- 1 500 V =

1 000 V~

1 500 V~

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

8

Vse napetosti (3)

- para (1)

Vse napetosti

- para (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Pridržano

Vse napetosti (3)

- para (1)

1 000 V~

- para (1)

3 000 V~

- 3 000 V =

Druge napetosti razen 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

Vse napetosti (3)

- para (1)

A (1)

G (2)

> 160 km/h

9

Vse napetosti (3)
   (2)

Vse napetosti

Vse napetosti

- para (1)

1 000 V~

- 1 500 V~

1 000 V~

1 000 V~

Reserved

1 500 V~

- 1 500 V =

3 000 V =

A (1)

G (2)

Vse napetosti Enofazni izmenični tok 1 000 V 51 do 15 Hz, enofazni izmenični tok 1 500 V 50 Hz, enosmerni tok 1 500 V, enosmerni tok 3 000 V. Lahko vključuje tudi enofazni izmenični tok 3 000 V 50 Hz.

A

Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka.

| G | Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema. |
| --- | --- |

G

Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema.

| Para | Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja. |
| --- | --- |

Para

Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja.

---

(1)  Samo za vozila v domačem prometu.

(2)  Samo za vozila, sposobna za mednarodni promet.

Vse napetosti Enofazni izmenični tok 1 000 V 51 do 15 Hz, enofazni izmenični tok 1 500 V 50 Hz, enosmerni tok 1 500 V, enosmerni tok 3 000 V. Lahko vključuje tudi enofazni izmenični tok 3 000 V 50 Hz.

| A | Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka. |
| --- | --- |

A

Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka.

| G | Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema. |
| --- | --- |

G

Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema.

| Para | Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja. |
| --- | --- |

Para

Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja.

(3)  Za nekatera vozila s 1 000-voltnim enofaznim izmeničnim tokom je dovoljena samo ena frekvenca, in sicer 16 2/3 ali 50 Hz.

| A | Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka. |
| --- | --- |

A

Samostojno ogrevanje brez zbirnega električnega voda vlaka.

| G | Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema. |
| --- | --- |

G

Vozila z zbirnim električnim vodom vlaka za vse napetosti, ki potrebujejo vagon generator za delovanje klimatskega sistema.

| Para | Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja. |
| --- | --- |

Para

Samo parno ogrevanje. Če so napetosti zapisane, je oznaka na voljo tudi za vozila brez parnega ogrevanja.

PRILOGA P.11

Oznake za tehnične značilnosti vlečenih posebnih vozil (števke 6 do 8)

Dovoljena hitrost za posebna vozila (števka 6)

| Razvrstitev | Potovalna hitrost z lastnim pogonom |
| --- | --- |
| ≥ 100 km/h | < 100 km/h | 0 km/h |
| Se lahko vključi v vlak | V ≥ 100 km/h | Lastni pogon | 1 | 2 | |
| Brez lastnega pogona | | | 3 |
| V < 100 km/h in/ali omejitve (1) | Lastni pogon | | 4 | |
| Brez lastnega pogona | | | 5 |
| Se ne more vključiti v vlak | Lastni pogon | | 6 | |
| Brez lastnega pogona | | | 7 |
| Železniško/cestno vozilo z lastnim pogonom, ki se lahko vključi v vlak (2) | | 8 | |
| Železniško/cestno vozilo z lastnim pogonom, ki se ne more vključiti v vlak (2) | | 9 | |
| Cestno/železniško vozilo brez lastnega pogona (2) | | | 0 |

Razvrstitev

Potovalna hitrost z lastnim pogonom

≥ 100 km/h

< 100 km/h

0 km/h

Se lahko vključi v vlak

V ≥ 100 km/h

Lastni pogon

1

2

Brez lastnega pogona

3

V < 100 km/h in/ali omejitve (1)

Lastni pogon

4

Brez lastnega pogona

5

Se ne more vključiti v vlak

Lastni pogon

6

Brez lastnega pogona

7

Železniško/cestno vozilo z lastnim pogonom, ki se lahko vključi v vlak (2)

8

Železniško/cestno vozilo z lastnim pogonom, ki se ne more vključiti v vlak (2)

9

Cestno/železniško vozilo brez lastnega pogona (2)

0

Vrsta in podvrsta posebnega vozila (števki 7–8)

| 7. števka | 8. števka | Vozila/stroji |
| --- | --- | --- |
| 1
  Infrastruktura in zgornji ustroj | 1 | Vlak za polaganje in obnovo tirnic |
| 2 | Oprema za polaganje kretnic in križišč |
| 3 | Vlak za sanacijo tirnic |
| 4 | Stroj za čiščenje gramozne grede |
| 5 | Stroj za zemeljska dela |
| 6 |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | Žerjav na tirnicah (razen utirjenja) |
| 0 | Drugo ali splošno |
| 2
  Proga | 1 | Visoko zmogljiv teptalni stroj |
| 2 | Drugi teptalni stroji |
| 3 | Teptalni stroj s stabilizacijo |
| 4 | Teptalni stroj za kretnice in križišča |
| 5 | Stroj za profiliranje gramozne grede (plug) |
| 6 | Stabilizacijski stroj |
| 7 | Brusilni in varilni stroj |
| 8 | Večnamenski stroj |
| 9 | Voz za pregled tirov |
| 0 | Drugo |
| 3
  Vozni vod | 1 | Večnamenski stroj |
| 2 | Stroj za valjanje in razvaljanje |
| 3 | Stroj za vgradnjo drogov |
| 4 | Stroj za prevoz kolutov |
| 5 | Stroj za napenjanje voznega voda |
| 6 | Stroj z dvižno delovno ploščadjo in stroj z gradbenim odrom |
| 7 | Čistilni vlak |
| 8 | Vlak za podmazovanje vodnega voda |
| 9 | Voz za pregled voznega voda |
| 0 | Drugo |
| 4
  Objekti | 1 | Stroj za polaganje krovov |
| 2 | Ploščad za pregled mostov |
| 3 | Ploščad za pregled predorov |
| 4 | Stroj za čiščenje plina |
| 5 | Ventilacijski stroj |
| 6 | Stroj z dvižno delovno ploščadjo ali gradbenim odrom |
| 7 | Stroj za osvetljevanje predorov |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Drugo |
| 5
  Nakladanje, razkladanje in različni prevozi | 1 | Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz tirnic |
| 2 | Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz balasta, gramoza itd. |
| 3 |
| 4 |
| 5 | Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz pragov |
| 6 |
| 7 |
| 8 | Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz opreme za kretnice itd. |
| 9 | Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz drugih materialov |
| 0 | Drugo |
| 6
  Meritve | 1 | Voz za evidentiranje zemeljskih del |
| 2 | Voz za evidentiranje tirov |
| 3 | Voz za evidentiranje voznega voda |
| 4 | Voz za evidentiranje tirne širine |
| 5 | Voz za evidentiranje signalizacije |
| 6 | Voz za evidentiranje telekomunikacij |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Drugo |
| 7
  Izredne razmere | 1 | Reševalni žerjav |
| 2 | Reševalno vlečno vozilo |
| 3 | Reševalno predorsko vozilo |
| 4 | Reševalno vozilo |
| 5 | Požarno vozilo |
| 6 | Sanitarno vozilo |
| 7 | Vozilo za opremo |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Drugo |
| 8
  Vleka, prevoz, energija itd. | 1 | Vlečna vozila |
| 2 |
| 3 | Transportno vozilo (razen. 59) |
| 4 | Pogonsko vozilo |
| 5 | Vlečno/pogonsko vozilo |
| 6 |
| 7 | Vlak za betoniranje |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Drugo |
| 9
  Okolje | 1 | Snežni plug z lastnim pogonom |
| 2 | Vlečeni snežni plug |
| 3 | Stroj za odstranjevanje snega |
| 4 | Stroj za odstranjevanje ledu |
| 5 | Stroj za uničevanje plevela |
| 6 | Stroj za čiščenje tirnic |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Drugo |
| 0
  Železnica/cesta | 1 | Železniški/cestni stroj 1. kategorije |
| 2 |
| 3 | Železniški/cestni stroj 2. kategorije |
| 4 |
| 5 | Železniški/cestni stroj 3. kategorije |
| 6 |
| 7 | Železniški/cestni stroj 4. kategorije |
| 8 |
| 9 | |
| 0 | Drugo |

7. števka

8. števka

Vozila/stroji

1

Infrastruktura in zgornji ustroj

1

Vlak za polaganje in obnovo tirnic

2

Oprema za polaganje kretnic in križišč

3

Vlak za sanacijo tirnic

4

Stroj za čiščenje gramozne grede

5

Stroj za zemeljska dela

6

7

8

9

Žerjav na tirnicah (razen utirjenja)

0

Drugo ali splošno

2

Proga

1

Visoko zmogljiv teptalni stroj

2

Drugi teptalni stroji

3

Teptalni stroj s stabilizacijo

4

Teptalni stroj za kretnice in križišča

5

Stroj za profiliranje gramozne grede (plug)

6

Stabilizacijski stroj

7

Brusilni in varilni stroj

8

Večnamenski stroj

9

Voz za pregled tirov

0

Drugo

3

Vozni vod

1

Večnamenski stroj

2

Stroj za valjanje in razvaljanje

3

Stroj za vgradnjo drogov

4

Stroj za prevoz kolutov

5

Stroj za napenjanje voznega voda

6

Stroj z dvižno delovno ploščadjo in stroj z gradbenim odrom

7

Čistilni vlak

8

Vlak za podmazovanje vodnega voda

9

Voz za pregled voznega voda

0

Drugo

4

Objekti

1

Stroj za polaganje krovov

2

Ploščad za pregled mostov

3

Ploščad za pregled predorov

4

Stroj za čiščenje plina

5

Ventilacijski stroj

6

Stroj z dvižno delovno ploščadjo ali gradbenim odrom

7

Stroj za osvetljevanje predorov

8

9

0

Drugo

5

Nakladanje, razkladanje in različni prevozi

1

Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz tirnic

2

Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz balasta, gramoza itd.

3

4

5

Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz pragov

6

7

8

Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz opreme za kretnice itd.

9

Stroj za nakladanje/razkladanje in prevoz drugih materialov

0

Drugo

6

Meritve

1

Voz za evidentiranje zemeljskih del

2

Voz za evidentiranje tirov

3

Voz za evidentiranje voznega voda

4

Voz za evidentiranje tirne širine

5

Voz za evidentiranje signalizacije

6

Voz za evidentiranje telekomunikacij

7

8

9

0

Drugo

7

Izredne razmere

1

Reševalni žerjav

2

Reševalno vlečno vozilo

3

Reševalno predorsko vozilo

4

Reševalno vozilo

5

Požarno vozilo

6

Sanitarno vozilo

7

Vozilo za opremo

8

9

0

Drugo

8

Vleka, prevoz, energija itd.

1

Vlečna vozila

2

3

Transportno vozilo (razen. 59)

4

Pogonsko vozilo

5

Vlečno/pogonsko vozilo

6

7

Vlak za betoniranje

8

9

0

Drugo

9

Okolje

1

Snežni plug z lastnim pogonom

2

Vlečeni snežni plug

3

Stroj za odstranjevanje snega

4

Stroj za odstranjevanje ledu

5

Stroj za uničevanje plevela

6

Stroj za čiščenje tirnic

7

8

9

0

Drugo

0

Železnica/cesta

1

Železniški/cestni stroj 1. kategorije

2

3

Železniški/cestni stroj 2. kategorije

4

5

Železniški/cestni stroj 3. kategorije

6

7

Železniški/cestni stroj 4. kategorije

8

9

0

Drugo

---

(1)  Omejitev pomeni poseben položaj v vlaku (npr. v sklepu), obvezen zaščitni vagon itd.

(2)  Izpolnjeni morajo biti posebni pogoji glede vključevanja v vlak.

PRILOGA P.12

Črkovne oznake za vagone razen členkastnih ali veččlenskih vagonov

OPREDELITEV SERIJ IN INDEKSNIH ČRK

1.   Pomembne opombe

V priloženih preglednicah:

| — | se podatki, navedeni v metrih, nanašajo na notranjo dolžino vagonov (lu), |
| --- | --- |

—

se podatki, navedeni v metrih, nanašajo na notranjo dolžino vagonov (lu),

| — | podatki, navedeni v tonah (tu), ustrezajo zgornji meji obremenitve, prikazane v preglednici obremenitev za zadevni vagon, pri čemer se ta zgornja meja določi v skladu z opisanimi postopki. |
| --- | --- |

—

podatki, navedeni v tonah (tu), ustrezajo zgornji meji obremenitve, prikazane v preglednici obremenitev za zadevni vagon, pri čemer se ta zgornja meja določi v skladu z opisanimi postopki.

2.   Indeksne črke z mednarodnim pomenom, ki je skupen za vse serije

| q | vod za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi |
| --- | --- |
| qq | vod in naprave za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi |
| s | vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „s“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park) |
| ss | vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „ss“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park) |

q

vod za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi

qq

vod in naprave za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi

s

vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „s“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park)

ss

vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „ss“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park)

3.   Indeksne črke z nacionalnim pomenom

t, u, v, w, x, y, z

Pomen teh črk opredeli vsaka država članica.

ČRKA SERIJE: E – ODPRTI VAGONI Z VISOKIMI STRANICAMI

| Referenčni vagon | Navaden,
  z bočnim in čelnim nagibanjem, z ravnim podom
  z 2 osema: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 4 osmi: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| c | s talnimi loputami (1) |
| k | z 2 osema: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | brez bočnega nagibanja |
| ll | brez talnih loput (2) |
| m | z 2 osema: lu < 7,70 m
  s 4 ali več osmi: lu < 12 m |
| mm | s 4 ali več osmi: lu >12 m (2) |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t |
| o | brez čelnega nagibanja |
| p | s ploščadjo za zaviralca (2) |

Referenčni vagon

Navaden,

z bočnim in čelnim nagibanjem, z ravnim podom

z 2 osema: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 4 osmi: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: lu ≥ 12 m; 60t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

c

s talnimi loputami (1)

k

z 2 osema: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

brez bočnega nagibanja

ll

brez talnih loput (2)

m

z 2 osema: lu < 7,70 m

s 4 ali več osmi: lu < 12 m

mm

s 4 ali več osmi: lu >12 m (2)

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

o

brez čelnega nagibanja

p

s ploščadjo za zaviralca (2)

ČRKA SERIJE: F – ODPRTI VAGONI Z VISOKIMI STRANICAMI

| Referenčni vagon | Specialni
  z 2 osema: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| b | velike prostornine z osmi (prostornina > 45 m3) |
| c | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (3) |
| cc | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (3) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| k | z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (3) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (3) |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 3 ali več osmi: tu >40 t
  s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (3) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (3) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (3) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (3) |
| ppp | s ploščadjo za zaviralca (4) |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

Specialni

z 2 osema: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

b

velike prostornine z osmi (prostornina > 45 m3)

c

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (3)

cc

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (3)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

k

z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (3)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (3)

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 3 ali več osmi: tu >40 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (3)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (3)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (3)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (3)

ppp

s ploščadjo za zaviralca (4)

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: G – ZAPRTI VAGON

| Referenčni vagon | Navaden,
  z najmanj 8 odprtinami za prezračevanje
  z 2 osema: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| b | velike prostornine: | — | z 2 osema: lu ≥ 12 m in prostornina tovora ≥ 70 m3 |

Referenčni vagon

Navaden,

z najmanj 8 odprtinami za prezračevanje

z 2 osema: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

b

velike prostornine:

—

z 2 osema: lu ≥ 12 m in prostornina tovora ≥ 70 m3

| — | s 4 ali več osmi: lu ≥ 18 m |
| --- | --- |

—

s 4 ali več osmi: lu ≥ 18 m

bb

s 4 osmi: lu > 18 m (5)

g

za žito

h

za sadje in zelenjavo (6)

k

z 2 osema: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

z manj kot 8 odprtinami za prezračevanje

ll

s povečanimi odprtinami vrat (5)

m

z 2 osema: lu < 9 m

s 4 ali več osmi: lu < 15 m

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

o

z 2 osema: lu < 12 m in prostornina tovora ≥ 70 m3

p

s ploščadjo za zaviralca (5)

ČRKA SERIJE: H – ZAPRTI VAGON

| Referenčni vagon | Specialni
  z 2 osema: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t
  s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| b | z 2 osema: 12 m ≤ lu ≤ 14 m in prostornina tovora ≥ 70 m3
   (7) s 4 ali več osmi: 18 m ≤ lu < 22 m |
| bb | z 2 osema: lu ≥ 14m
  s 4 ali več osmi: lu ≥ 22 m |
| c | s čelnimi vrati |
| cc | s čelnimi vrati in notranje opremljeni za prevoz motornih vozil |
| d | s talnimi loputami |
| dd | z nagibno karoserijo (8) |
| e | z 2 podoma |
| ee | s 3 ali več podi |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo (7) |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) (7) |
| g | za žito |
| gg | za cement (8) |
| h | za sadje in zelenjavo (9) |
| hh | za mineralna gnojila (8) |
| i | s premičnimi stranicami |
| ii | z zelo trdnimi premičnimi stranicami (10) |
| k | z 2 osema: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | s premičnimi prečnimi pregradami (11) |
| ll | s premičnimi prečnimi pregradami, ki jih je mogoče zakleniti (11) |
| m | z 2 osema: lu < 9 m
  s 4 ali več osmi: lu < 15 m |
| mm | s 4 ali več osmi: lu > 18 m (8) |
| n | z 2 osema: tu > 28 t
  s 4 osmi: tu < 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t |
| o | z 2 osema: lu 12 m < 14 m in prostornina tovora ≥ 70 m3 |
| p | s ploščadjo za zaviralca (8) |

Referenčni vagon

Specialni

z 2 osema: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t

s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

b

z 2 osema: 12 m ≤ lu ≤ 14 m in prostornina tovora ≥ 70 m3
   (7) s 4 ali več osmi: 18 m ≤ lu < 22 m

bb

z 2 osema: lu ≥ 14m

s 4 ali več osmi: lu ≥ 22 m

c

s čelnimi vrati

cc

s čelnimi vrati in notranje opremljeni za prevoz motornih vozil

d

s talnimi loputami

dd

z nagibno karoserijo (8)

e

z 2 podoma

ee

s 3 ali več podi

f

primeren za promet z Veliko Britanijo (7)

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) (7)

g

za žito

gg

za cement (8)

h

za sadje in zelenjavo (9)

hh

za mineralna gnojila (8)

i

s premičnimi stranicami

ii

z zelo trdnimi premičnimi stranicami (10)

k

z 2 osema: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

s premičnimi prečnimi pregradami (11)

ll

s premičnimi prečnimi pregradami, ki jih je mogoče zakleniti (11)

m

z 2 osema: lu < 9 m

s 4 ali več osmi: lu < 15 m

mm

s 4 ali več osmi: lu > 18 m (8)

n

z 2 osema: tu > 28 t

s 4 osmi: tu < 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

o

z 2 osema: lu 12 m < 14 m in prostornina tovora ≥ 70 m3

p

s ploščadjo za zaviralca (8)

ČRKA SERIJE: I – VAGON Z URAVNAVANO TEMPERATURO

| Referenčni vagon | Hladilni vagon
  s toplotno izolacijo razreda IN,
  s prezračevanjem na motorni pogon, s podnimi rešetkami in lednico ≥ 3,5 m3
  z 2 osema: 19 m2 ≤ površina tal < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t
  s 4 osmi: površina tal ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| b | z 2 osema in veliko površino tal: 22 m2 ≤ površina tal ≤ 27 m2 |
| bb | z 2 osema in zelo veliko površino tal: površina tal > 27 m2 |
| c | s kljukami za meso |
| d | za ribe |
| e | z električnim prezračevanjem |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | z mehanskim hlajenjem (12)
   (13) |
| gg | hladilnik z utekočinjenim plinom (12) |
| h | s toplotno izolacijo razreda IR |
| i | mehansko hlajen z opremo iz spremljevalnega tehničnega vagona (12)
   (13)
   (14) |
| ii | spremljevalni tehnični vagon (12)
   (14) |
| k | z 2 osema: tu > 15 t
  s 4 osmi: tu < 30 t |
| l | izoliran brez lednic (12)
   (15) |
| m | z 2 osema: površina tal < 19 m2

  s 4 osmi: površina tal < 39 m2 |
| mm | s 4 osmi: površina tal ≥ 39 m2
   (16) |
| n | z 2 osema: tu > 25 t
  s 4 osmi; tu > 40 t |
| o | z lednicami prostornine manj kot 3,5 m3
   (15) |
| p | brez podnih rešetk |
| Opomba: Površina tal zaprtih vagonov se vedno izračuna z upoštevanjem uporabe lednic. |

Referenčni vagon

Hladilni vagon

s toplotno izolacijo razreda IN,

s prezračevanjem na motorni pogon, s podnimi rešetkami in lednico ≥ 3,5 m3

z 2 osema: 19 m2 ≤ površina tal < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t

s 4 osmi: površina tal ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

b

z 2 osema in veliko površino tal: 22 m2 ≤ površina tal ≤ 27 m2

bb

z 2 osema in zelo veliko površino tal: površina tal > 27 m2

c

s kljukami za meso

d

za ribe

e

z električnim prezračevanjem

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

z mehanskim hlajenjem (12)
   (13)

gg

hladilnik z utekočinjenim plinom (12)

h

s toplotno izolacijo razreda IR

i

mehansko hlajen z opremo iz spremljevalnega tehničnega vagona (12)
   (13)
   (14)

ii

spremljevalni tehnični vagon (12)
   (14)

k

z 2 osema: tu > 15 t

s 4 osmi: tu < 30 t

l

izoliran brez lednic (12)
   (15)

m

z 2 osema: površina tal < 19 m2

s 4 osmi: površina tal < 39 m2

mm

s 4 osmi: površina tal ≥ 39 m2
   (16)

n

z 2 osema: tu > 25 t

s 4 osmi; tu > 40 t

o

z lednicami prostornine manj kot 3,5 m3
   (15)

p

brez podnih rešetk

Opomba: Površina tal zaprtih vagonov se vedno izračuna z upoštevanjem uporabe lednic.

ČRKA SERIJE: K – 2-OSNI PLOŠČNIK

| Referenčni vagon | Navaden,
  s preklopnimi stranicami in kratkimi ročicami
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | b | z dolgimi ročicami |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev (17) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (18) |
| j | z blažilnikom |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | brez ročic |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| o | z neodstranljivimi stranicami |
| p | brez stranic (18) |
| pp | z odstranljivimi stranicami |

Referenčni vagon

Navaden,

s preklopnimi stranicami in kratkimi ročicami

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Indeksne črke

b

z dolgimi ročicami

g

opremljen za prevoz kontejnerjev (17)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (18)

j

z blažilnikom

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

brez ročic

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

o

z neodstranljivimi stranicami

p

brez stranic (18)

pp

z odstranljivimi stranicami

ČRKA SERIJE: L – 2-OSNI PLOŠČNIK

| Referenčni vagon | Specialni
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | b | s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (19) |
| c | z vrtljivim ležiščem (19) |
| d | opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (19) |
| e | z nadstropji za prevoz motornih vozil (19) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev (razen pa) (19)
   (20) |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (19)
   (21) |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (19)
   (21) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (19) |
| ii | z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (22) in neodstranljivimi čelnimi stranicami (19) |
| j | z blažilnikom |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | brez ročic (19) |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| p | brez stranic (19) |

Referenčni vagon

Specialni

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Indeksne črke

b

s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (19)

c

z vrtljivim ležiščem (19)

d

opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (19)

e

z nadstropji za prevoz motornih vozil (19)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

opremljen za prevoz kontejnerjev (razen pa) (19)
   (20)

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (19)
   (21)

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (19)
   (21)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (19)

ii

z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (22) in neodstranljivimi čelnimi stranicami (19)

j

z blažilnikom

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

brez ročic (19)

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

p

brez stranic (19)

ČRKA SERIJE: O – SESTAVLJENI VAGON PLOŠČNIK IN ODPRTI VAGON Z VISOKIMI STRANICAMI

| Referenčni vagon | Navaden,
  z 2 ali 3 osmi, s preklopnimi stranicami ali čelnimi stranicami in ročicami
  z 2 osema: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 3 osmi: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 3 osmi |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | brez ročic |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 3 osmi: tu > 40 t |

Referenčni vagon

Navaden,

z 2 ali 3 osmi, s preklopnimi stranicami ali čelnimi stranicami in ročicami

z 2 osema: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 3 osmi: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t

Indeksne črke

a

s 3 osmi

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

brez ročic

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 3 osmi: tu > 40 t

ČRKA SERIJE: R – VAGON PLOŠČNIK S PODSTAVNIM VOZIčKOM

| Referenčni vagon | Navaden,
  s preklopnimi stranicami in ročicami
  18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | b | lu ≥ 22 m |
| e | s preklopnimi stranicami |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev (23) |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (24) |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (24) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (25) |
| j | z blažilnikom |
| k | tu < 40 t |
| kk | 40 t ≤ tu < 50 t |
| l | brez ročic |
| m | 15 m ≤ lu < 18 m |
| mm | lu < 15 m |
| n | tu > 60 t |
| o | z neodstranljivimi čelnimi stranicami višine manj kot 2 m |
| oo | z neodstranljivimi čelnimi stranicami višine 2 m ali več (25) |
| p | brez preklopnih stranic (25) |
| pp | z odstranljivimi stranicami |

Referenčni vagon

Navaden,

s preklopnimi stranicami in ročicami

18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

Indeksne črke

b

lu ≥ 22 m

e

s preklopnimi stranicami

g

opremljen za prevoz kontejnerjev (23)

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (24)

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (24)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (25)

j

z blažilnikom

k

tu < 40 t

kk

40 t ≤ tu < 50 t

l

brez ročic

m

15 m ≤ lu < 18 m

mm

lu < 15 m

n

tu > 60 t

o

z neodstranljivimi čelnimi stranicami višine manj kot 2 m

oo

z neodstranljivimi čelnimi stranicami višine 2 m ali več (25)

p

brez preklopnih stranic (25)

pp

z odstranljivimi stranicami

ČRKA SERIJE: S – VAGON PLOŠČNIK S PODSTAVNIM VOZIčKOM

| Referenčni vagon | Specialni
  s 4 osmi: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 6 osmi (2 podstavna vozička s 3 osmi) |
| aa | z 8 ali več osmi |
| aaa | s 4 osmi (2 podstavna vozička z 2 osema) (26) |
| b | s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (27) |
| c | z vrtljivim ležiščem (27) |
| d | opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (27)
   (28) |
| e | z nadstropji za prevoz motornih vozil (27) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina ≤ 60’ (razen pa) (27)
   (28)
   (29) |
| gg | opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina > 60’ (razen pa) (27)
   (28)
   (29) |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (27)
   (30) |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (27)
   (30) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (27) |
| ii | z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (31)in neodstranljivimi čelnimi stranicami (27) |
| j | z blažilnikom |
| k | s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | brez ročic (27) |
| m | s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m;
  s 6 ali več osmi: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | s 4 osmi: lu < 15 m
  s 6 ali več osmi: lu < 18 m |
| mmm | s 4 osmi: lu ≥ 22 m (26) |
| n | s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75  t |
| p | brez stranic (27) |

Referenčni vagon

Specialni

s 4 osmi: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 6 osmi (2 podstavna vozička s 3 osmi)

aa

z 8 ali več osmi

aaa

s 4 osmi (2 podstavna vozička z 2 osema) (26)

b

s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (27)

c

z vrtljivim ležiščem (27)

d

opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (27)
   (28)

e

z nadstropji za prevoz motornih vozil (27)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina ≤ 60’ (razen pa) (27)
   (28)
   (29)

gg

opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina > 60’ (razen pa) (27)
   (28)
   (29)

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (27)
   (30)

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (27)
   (30)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (27)

ii

z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (31)in neodstranljivimi čelnimi stranicami (27)

j

z blažilnikom

k

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

brez ročic (27)

m

s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m;

s 6 ali več osmi: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

s 4 osmi: lu < 15 m

s 6 ali več osmi: lu < 18 m

mmm

s 4 osmi: lu ≥ 22 m (26)

n

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75  t

p

brez stranic (27)

ČRKA SERIJE: T – VAGON S PREMIČNO STREHO

| Referenčni vagon | z 2 osema: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| b | velike prostornine: z 2 osema: lu ≥ 12 m
  s 4 ali več osmi: lu ≥ 18 m (32)
   (33) |
| c | s čelnimi vrati |
| d | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (32)
   (33)
   (34) |
| dd | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (32)
   (33)
   (34) |
| e | z neovirano višino vrat > 1,90 m (32)
   (33)
   (34) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za žito |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno |
| i | s pomičnimi stranicami (32) |
| j | z blažilnikom |
| k | z 2 osema: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50  t |
| kk | z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (32)
   (33)
   (34) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (32)
   (33)
   (34) |
| m | z 2 osema: lu < 9 m
  s 4 ali več osmi: lu < 15 m (33) |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (32)
   (33)
   (34) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (32)
   (33)
   (34) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (32)
   (33)
   (34) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (32)
   (33)
   (34) |
| | r | členkasti vagon |
| | rr | veččlenski vagon |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

z 2 osema: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 4 osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

b

velike prostornine: z 2 osema: lu ≥ 12 m

s 4 ali več osmi: lu ≥ 18 m (32)
   (33)

c

s čelnimi vrati

d

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (32)
   (33)
   (34)

dd

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (32)
   (33)
   (34)

e

z neovirano višino vrat > 1,90 m (32)
   (33)
   (34)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za žito

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno

i

s pomičnimi stranicami (32)

j

z blažilnikom

k

z 2 osema: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50  t

kk

z 2 osema: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (32)
   (33)
   (34)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (32)
   (33)
   (34)

m

z 2 osema: lu < 9 m

s 4 ali več osmi: lu < 15 m (33)

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (32)
   (33)
   (34)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (32)
   (33)
   (34)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (32)
   (33)
   (34)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (32)
   (33)
   (34)

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: U – SPECIALNI VAGONI

| Referenčni vagon | Razen tistih serije F, H, L, S ali Z
  z 2 osema: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60t
  s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| c | z razkladanjem pod pritiskom |
| d | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (35) |
| dd | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (35) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za žito |
| i | opremljen za prevoz predmetov, ki bi presegli nakladalni profil, če bi se nakladali na navadne vagone (36)
   (37) |
| k | z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (35) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (35) |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 3 osmi: tu > 40 t
  s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t (37) |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (35) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (35) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (35) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (35) |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

Razen tistih serije F, H, L, S ali Z

z 2 osema: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60t

s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

c

z razkladanjem pod pritiskom

d

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (35)

dd

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (35)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za žito

i

opremljen za prevoz predmetov, ki bi presegli nakladalni profil, če bi se nakladali na navadne vagone (36)
   (37)

k

z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (35)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (35)

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 3 osmi: tu > 40 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t (37)

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (35)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (35)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (35)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (35)

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: Z – VAGON CISTERNA

| Referenčni vagon | Z jekleno posodo,
  za prevoz tekočin ali plinov
  z 2 osema: 25 t ≤ lu ≤ 30 t
  s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s 4 osmi |
| aa | s 6 ali več osmi |
| b | za olja (38) |
| c | z razkladanjem pod pritiskom (39) |
| d | za prehrambne in kemične izdelke (38) |
| e | opremljen z napravami za segrevanje |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za prevoz plinov pod pritiskom, utekočinjenih ali pod pritiskom razgrajenih (39) |
| i | cisterna, ki ni iz kovine |
| j | z blažilnikom |
| k | z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t
  s 4 osmi: tu < 40 t
  s 6 ali več osmi: tu < 50 t |
| kk | z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t
  s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t
  s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t |
| n | z 2 osema: tu > 30 t
  s 3 osmi: tu > 40 t
  s 4 osmi: tu > 60 t
  s 6 ali več osmi: tu > 75 t |
| p | s ploščadjo za zaviralca (38) |

Referenčni vagon

Z jekleno posodo,

za prevoz tekočin ali plinov

z 2 osema: 25 t ≤ lu ≤ 30 t

s 3 osmi: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

s 4 osmi: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

s 6 ali več osmi: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Indeksne črke

a

s 4 osmi

aa

s 6 ali več osmi

b

za olja (38)

c

z razkladanjem pod pritiskom (39)

d

za prehrambne in kemične izdelke (38)

e

opremljen z napravami za segrevanje

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za prevoz plinov pod pritiskom, utekočinjenih ali pod pritiskom razgrajenih (39)

i

cisterna, ki ni iz kovine

j

z blažilnikom

k

z 2 ali 3 osmi: tu < 20 t

s 4 osmi: tu < 40 t

s 6 ali več osmi: tu < 50 t

kk

z 2 ali 3 osmi: 20 t ≤ tu < 25 t

s 4 osmi: 40 t ≤ tu < 50 t

s 6 ali več osmi: 50 t ≤ tu < 60 t

n

z 2 osema: tu > 30 t

s 3 osmi: tu > 40 t

s 4 osmi: tu > 60 t

s 6 ali več osmi: tu > 75 t

p

s ploščadjo za zaviralca (38)

ČRKOVNE OZNAKE ZA VAGONE ZA ČLENKASTE ALI VEČČLENSKE VAGONE

OPREDELITEV SERIJ IN INDEKSNIH ČRK

1.   Pomembne opombe

V priloženih preglednicah se podatki, navedeni v metrih, nanašajo na notranjo dolžino vagonov (lu).

2.   Indeksne črke z mednarodnim pomenom, ki je skupen za vse serije

| q | vod za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi |
| --- | --- |
| qq | vod in naprave za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi |
| s | vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „s“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park) |
| ss | vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „ss“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park) |

q

vod za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi

qq

vod in naprave za električno ogrevanje, ki ga lahko napajajo vsi odobreni tokovi

s

vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „s“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park)

ss

vagoni, ki so odobreni za vožnjo v razmerah „ss“ (glej Prilogo B TSI Železniški vozni park)

3.   Indeksne črke z nacionalnim pomenom

t, u, v, w, x, y, z

Pomen teh črk opredeli vsaka država članica.

ČRKA SERIJE: F – ODPRTI VAGONI Z VISOKIMI STRANICAMI

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| c | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (40) |
| cc | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (40) |
| e | s 3 enotami |
| ee | s 4 ali več enotami |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (40) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (40) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (40) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (40) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (40) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (40) |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

c

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (40)

cc

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (40)

e

s 3 enotami

ee

s 4 ali več enotami

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (40)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (40)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (40)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (40)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (40)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (40)

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: H – ZAPRTI VAGON

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| c | s čelnimi vrati |
| cc | s čelnimi vrati in notranje opremljeni za prevoz motornih vozil |
| d | s talnimi loputami |
| e | s 3 enotami |
| ee | s 4 ali več enotami |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za žito |
| h | za sadje in zelenjavo (41) |
| i | s premičnimi stranicami |
| ii | z zelo trdnimi premičnimi stranicami (42) |
| l | s premičnimi prečnimi pregradami (43) |
| ll | s premičnimi prečnimi pregradami, ki jih je mogoče zakleniti (43) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

c

s čelnimi vrati

cc

s čelnimi vrati in notranje opremljeni za prevoz motornih vozil

d

s talnimi loputami

e

s 3 enotami

ee

s 4 ali več enotami

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za žito

h

za sadje in zelenjavo (41)

i

s premičnimi stranicami

ii

z zelo trdnimi premičnimi stranicami (42)

l

s premičnimi prečnimi pregradami (43)

ll

s premičnimi prečnimi pregradami, ki jih je mogoče zakleniti (43)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

ČRKA SERIJE: I – VAGON Z URAVNAVANO TEMPERATURO

| Referenčni vagon | Hladilni vagon
  s toplotno izolacijo razreda IN,
  s prezračevanjem na motorni pogon, s podnimi rešetkami in lednico ≥ 3,5 m3

  členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| c | s kljukami za meso |
| d | za ribe |
| e | z električnim prezračevanjem |
| ee | s 4 ali več enotami |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | z mehanskim hlajenjem (44) |
| gg | hladilnik z utekočinjenim plinom (44) |
| h | s toplotno izolacijo razreda IR |
| i | mehansko hlajen z opremo iz spremljevalnega tehničnega vagona (44)
   (45) |
| ii | spremljevalni tehnični vagon (44)
   (45) |
| l | izoliran brez lednic (44)
   (46) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | z lednicami prostornine manj kot 3,5 m3
   (46) |
| oo | s 3 enotami |
| p | brez podnih rešetk |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |

Referenčni vagon

Hladilni vagon

s toplotno izolacijo razreda IN,

s prezračevanjem na motorni pogon, s podnimi rešetkami in lednico ≥ 3,5 m3

členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

c

s kljukami za meso

d

za ribe

e

z električnim prezračevanjem

ee

s 4 ali več enotami

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

z mehanskim hlajenjem (44)

gg

hladilnik z utekočinjenim plinom (44)

h

s toplotno izolacijo razreda IR

i

mehansko hlajen z opremo iz spremljevalnega tehničnega vagona (44)
   (45)

ii

spremljevalni tehnični vagon (44)
   (45)

l

izoliran brez lednic (44)
   (46)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

z lednicami prostornine manj kot 3,5 m3
   (46)

oo

s 3 enotami

p

brez podnih rešetk

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

ČRKA SERIJE: L – VAGON PLOŠČNIK Z LOČENIMI OSMI

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | členkasti vagon |
| aa | veččlenski vagon |
| b | s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (47) |
| c | z vrtljivim ležiščem (47) |
| d | opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (47) |
| e | z nadstropji za prevoz motornih vozil (47) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev (47)
   (48) |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (47)
   (49) |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (47)
   (49) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (47) |
| ii | z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (50)
   (47) |
| j | z blažilnikom |
| l | brez ročic (47) |
| m | z 2 enotama: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 18 m |
| o | s 3 enotami |
| oo | s 4 ali več enotami |
| p | brez stranic (47) |
| r | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

členkasti vagon

aa

veččlenski vagon

b

s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (47)

c

z vrtljivim ležiščem (47)

d

opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (47)

e

z nadstropji za prevoz motornih vozil (47)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

opremljen za prevoz kontejnerjev (47)
   (48)

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (47)
   (49)

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (47)
   (49)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (47)

ii

z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (50)
   (47)

j

z blažilnikom

l

brez ročic (47)

m

z 2 enotama: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

z 2 enotama: lu < 18 m

o

s 3 enotami

oo

s 4 ali več enotami

p

brez stranic (47)

r

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

ČRKA SERIJE: S – VAGON PLOŠČNIK S PODSTAVNIM VOZIČKOM

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | b | s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (51) |
| c | z vrtljivim ležiščem (51) |
| d | opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (51)
   (52) |
| e | z nadstropji za prevoz motornih vozil (51) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina ≤ 60’ (razen pa) (51)
   (52)
   (53) |
| gg | opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina > 60’ (razen pa) (51)
   (52)
   (53) |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (51)
   (54) |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (51)
   (54) |
| i | z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (51) |
| ii | z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (55)in neodstranljivimi čelnimi stranicami (51) |
| j | z blažilnikom |
| l | brez ročic (51) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | s 3 enotami |
| oo | s 4 ali več enotami |
| p | brez stranic (51) |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

b

s posebno opremo za zavarovanje srednje velikih kontejnerjev (pa) (51)

c

z vrtljivim ležiščem (51)

d

opremljen za prevoz motornih vozil, brez nadstropja (51)
   (52)

e

z nadstropji za prevoz motornih vozil (51)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina ≤ 60’ (razen pa) (51)
   (52)
   (53)

gg

opremljen za prevoz kontejnerjev, skupna nakladalna dolžina > 60’ (razen pa) (51)
   (52)
   (53)

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno (51)
   (54)

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno (51)
   (54)

i

z odstranljivo ponjavo in neodstranljivimi čelnimi stranicami (51)

ii

z zelo čvrsto odstranljivo kovinsko ponjavo (55)in neodstranljivimi čelnimi stranicami (51)

j

z blažilnikom

l

brez ročic (51)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

s 3 enotami

oo

s 4 ali več enotami

p

brez stranic (51)

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

ČRKA SERIJE: T – VAGON S PREMIČNO STREHO

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| b | z neovirano višino vrat > 1,90 m (56) |
| c | s čelnimi vrati |
| d | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (56)
   (57) |
| dd | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (56)
   (57) |
| e | s 3 enotami |
| ee | s 4 ali več enotami |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za žito |
| h | opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno |
| hh | opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno |
| i | s pomičnimi stranicami (56) |
| j | z blažilnikom |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (56)
   (57) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (56)
   (57) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (56)
   (57) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (56)
   (57) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (56)
   (57) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (56)
   (57) |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

b

z neovirano višino vrat > 1,90 m (56)

c

s čelnimi vrati

d

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (56)
   (57)

dd

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (56)
   (57)

e

s 3 enotami

ee

s 4 ali več enotami

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za žito

h

opremljen za prevoz jekla v kolutih, horizontalno

hh

opremljen za prevoz jekla v kolutih, vertikalno

i

s pomičnimi stranicami (56)

j

z blažilnikom

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (56)
   (57)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (56)
   (57)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (56)
   (57)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (56)
   (57)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (56)
   (57)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (56)
   (57)

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: U – SPECIALNI VAGONI

| Referenčni vagon | Členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| e | s 3 enotami |
| ee | s 4 ali več enotami |
| c | z razkladanjem pod pritiskom |
| d | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (58) |
| dd | z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (58) |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za žito |
| i | opremljen za prevoz predmetov, ki bi presegli nakladalni profil, če bi se nakladali na navadne vagone (59) |
| l | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (58) |
| ll | z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (58) |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (58) |
| oo | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (58)
   (59) |
| p | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (58) |
| pp | z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (58) |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |
| Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:







  — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic.
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

Referenčni vagon

Členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

e

s 3 enotami

ee

s 4 ali več enotami

c

z razkladanjem pod pritiskom

d

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, vstran (58)

dd

z razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem na obeh straneh, po izbiri, navzdol (58)

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za žito

i

opremljen za prevoz predmetov, ki bi presegli nakladalni profil, če bi se nakladali na navadne vagone (59)

l

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, vstran (58)

ll

z razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja na obeh straneh, hkratno, navzdol (58)

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, vstran (58)

oo

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo brez reguliranja, navzdol (58)
   (59)

p

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, vstran (58)

pp

z aksialnim razkladanjem z gravitacijo z reguliranjem, navzdol (58)

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic.

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

ČRKA SERIJE: Z – VAGON CISTERNA

| Referenčni vagon | Z jekleno posodo,
  za prevoz tekočin ali plinov
  členkasti ali veččlenski vagon
  z osmi, z 2 enotama
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Indeksne črke | a | s podstavnimi vozički |
| c | z razkladanjem pod pritiskom (60) |
| e | opremljen z napravami za segrevanje |
| f | primeren za promet z Veliko Britanijo |
| ff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor) |
| fff | primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak) |
| g | za prevoz plinov pod pritiskom, utekočinjenih ali pod pritiskom razgrajenih (60) |
| i | cisterna, ki ni iz kovine |
| j | z blažilnikom |
| m | z 2 enotama: lu ≥ 27 m |
| mm | z 2 enotama: lu < 22 m |
| o | s 3 enotami |
| oo | s 4 ali več enotami |
| r | členkasti vagon |
| rr | veččlenski vagon |

Referenčni vagon

Z jekleno posodo,

za prevoz tekočin ali plinov

členkasti ali veččlenski vagon

z osmi, z 2 enotama

22 m ≤ lu < 27 m

Indeksne črke

a

s podstavnimi vozički

c

z razkladanjem pod pritiskom (60)

e

opremljen z napravami za segrevanje

f

primeren za promet z Veliko Britanijo

ff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno skozi predor)

fff

primeren za promet z Veliko Britanijo (izključno s trajektom za vlak)

g

za prevoz plinov pod pritiskom, utekočinjenih ali pod pritiskom razgrajenih (60)

i

cisterna, ki ni iz kovine

j

z blažilnikom

m

z 2 enotama: lu ≥ 27 m

mm

z 2 enotama: lu < 22 m

o

s 3 enotami

oo

s 4 ali več enotami

r

členkasti vagon

rr

veččlenski vagon

---

(1)  Ta koncept se uporablja le za odprte vagone z visokimi stranicami z ravnim podom, ki so opremljeni z napravo, zaradi katere jih je mogoče uporabljati bodisi kot vagone z ravnim podom bodisi za razkladanje določenega blaga z gravitacijo z ustreznim pozicioniranjem loput.

(2)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

(3)  Vagoni z razkladanjem z gravitacijo serije F so odprti vagoni, ki nimajo ravnega poda in možnosti čelnega ali bočnega nagibanja.

(4)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(5)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

(6)  Pojem „za sadje in zelenjavo“ se nanaša samo na vagone, ki imajo na podu dodatne odprtine za prezračevanje.

(7)  a. 2-osni vagoni, označeni z indeksnimi črkami „f“, „fff“, imajo lahko prostornino tovora manjšo od 70 m3.

(8)  . Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

(9)  . Pojem „za sadje in zelenjavo“ se nanaša samo na vagone, ki imajo na podu dodatne odprtine za prezračevanje.

(10)  . Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(11)  . Premične prečne pregrade je mogoče začasno odstraniti.

(12)  Vagoni, ki so označeni z indeksnimi črkami „g“, „gg“, „i“ ali „ii“, se ne morejo označiti z indeksno črko „l“.

(13)  Vagoni, označeni z indeksnima črkama „g“ in „i“, se lahko uporabljajo posamezno ali v mehansko hlajeni kompoziciji.

(14)  Pojem „spremljevalni tehnični vagon“ se nanaša sočasno na tovarniške vagone, delavniške vagone (z možnostjo spanja ali brez) in spalne vagone.

(15)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „l“, se ne morejo označiti z indeksno črko „o“.

(16)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

Opomba: Površina tal zaprtih vagonov se vedno izračuna z upoštevanjem uporabe lednic.

(17)  Indeksna črka „g“ se lahko uporablja skupaj s črko serije K izključno za navadne vagone, ki so bili naknadno opremljeni za prevoz kontejnerjev. Vagoni, ki so opremljeni samo za prevoz kontejnerjev, morajo biti uvrščeni v serijo L.

(18)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „i“, se ne morejo označiti z indeksno črko „p“.

(19)  Označevanje z indeksno črko „l“ ali „p“ je neobvezno za vagone, označene z indeksnimi črkami „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „h“, „hh“, „i“ ali „ii“. Toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih.

(20)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz kontejnerjev (razen pa).

(21)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz jekla v kolutih.

(22)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(23)  Uporaba indeksne črke „g“ v povezavi s črko serije R je mogoča le pri navadnih vagonih, ki so bili dodatno opremljeni za prevoz kontejnerjev. Vagoni, ki so opremljeni samo za prevoz kontejnerjev, morajo biti uvrščeni v serijo S.

(24)  Uporaba indeksne črke „h“ ali „hh“ skupaj s črko serije R je mogoča le pri navadnih vagonih, ki so bili dodatno opremljeni za prevoz kontejnerjev. Vagoni, ki so opremljeni samo za prevoz kontejnerjev, morajo biti uvrščeni v serijo S.

(25)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „i“, se ne morejo označiti z indeksno črko „oo“ in/ali „p“.

(26)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

(27)  Označevanje z indeksno črko „l“ ali „p“ je neobvezno za vagone, označene z indeksnimi črkami „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „gg“, „h“, „hh“, „i“ ali „ii“. Toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih.

(28)  Vagoni, ki se poleg prevoza kontejnerjev in zamenljivih tovorišč uporabljajo za prevoz vozil, se označijo z indeksno črko „g“ ali „gg“ in črko „d“.

(29)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz kontejnerjev ali za prevoz zamenljivih tovorišč za premikanje s čeljustmi in zobniki.

(30)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz jekla v kolutih.

(31)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(32)  Indeksna črka „e“:

| — | je neobvezna za vagone, označene z indeksno črko „b“ (toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih), |
| --- | --- |

—

je neobvezna za vagone, označene z indeksno črko „b“ (toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih),

| — | se ne označi na vagonih, označenih z indeksnimi črkami „d“, „dd“, „i“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ ali „pp“. |
| --- | --- |

—

se ne označi na vagonih, označenih z indeksnimi črkami „d“, „dd“, „i“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ ali „pp“.

(33)  Vagoni, označeni z indeksnimi črkami „d“, „dd“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ ali „pp“, se ne morejo označiti z indeksnima črkama „b“ in „m“.

(34)  Vagoni z gravitacijskim razkladanjem serije T so vagoni, opremljeni s premično streho, ki omogoča dostop do nakladalne lopute po vsej dolžini karoserije; ti vagoni nimajo ravnega poda in niso konstruirani za čelno ali bočno nagibanje.

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(35)  Vagoni z razkladanjem z gravitacijo serije U so zaprti vagoni, ki jih je mogoče nakladati samo skozi eno ali več nakladalnih odprtin na zgornjem delu karoserije, katerih skupne dimenzije odprtin so manjše od dolžine karoserije; ti vagoni nimajo ravnega poda in niso konstruirani za čelno ali bočno nagibanje.

(36)  Še zlasti:

| — | vagoni s spuščenim podom |
| --- | --- |

—

vagoni s spuščenim podom

| — | vagoni z vzdolžno vdolbino na sredini |
| --- | --- |

—

vagoni z vzdolžno vdolbino na sredini

| — | vagoni, stalno opremljeni z diagonalnimi podporami |
| --- | --- |

—

vagoni, stalno opremljeni z diagonalnimi podporami

(37)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „i“, se ne morejo označiti z indeksno črko „n“.

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(38)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 520 mm.

(39)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „g“, se ne morejo označiti z indeksno črko „c“.

(40)  Vagoni z razkladanjem z gravitacijo serije F so odprti vagoni, ki nimajo ravnega poda in niso konstruirani za čelno ali bočno nagibanje.

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(41)  Pojem „za sadje in zelenjavo“ se nanaša samo na vagone, ki imajo na podu dodatne odprtine za prezračevanje.

(42)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(43)  Premične prečne pregrade je mogoče začasno odstraniti.

(44)  Vagoni, ki so označeni z indeksnimi črkami „g“, „gg“, „i“ ali „ii“, se ne morejo označiti z indeksno črko „l“.

(45)  Pojem „spremljevalni tehnični vagon“ se nanaša sočasno na tovarniške vagone, delavniške vagone (z možnostjo spanja ali brez) in spalne vagone.

(46)  Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „l“, se ne morejo označiti z indeksno črko „o“.

(47)  Označevanje z indeksno črko „l“ ali „p“ je neobvezno za vagone, označene z indeksnimi črkami „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „h“, „hh“, „i“ ali „ii“. Toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih.

(48)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz kontejnerjev (razen pa).

(49)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz jekla v kolutih.

(50)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(51)  Označevanje z indeksno črko „l“ ali „p“ je neobvezno za vagone, označene z indeksnimi črkami „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „gg“, „h“, „hh“, „i“ ali „ii“. Toda številčne oznake morajo vedno ustrezati črkovnim oznakam na vagonih.

(52)  Vagoni, ki se poleg prevoza kontejnerjev in zamenljivih tovorišč uporabljajo za prevoz vozil, se označijo z indeksno črko „g“ ali „gg“ in črko „d“.

(53)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz kontejnerjev ali za prevoz zamenljivih tovorišč za premikanje s čeljustmi in zobniki.

(54)  Vagoni, ki se uporabljajo samo za prevoz jekla v kolutih.

(55)  Uporablja se samo za vagone s tirno širino 1 435 mm.

(56)  Vagoni, označeni z indeksnimi črkami „d“, „dd“, „i“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ ali „pp“, se ne morejo označiti z indeksno črko „b“.

(57)  Vagoni z gravitacijskim razkladanjem serije T so vagoni, opremljeni s premično streho, ki omogoča dostop do nakladalne lopute po vsej dolžini karoserije; ti vagoni nimajo ravnega poda in niso konstruirani za čelno ali bočno nagibanje.

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol:

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(58)  Vagoni z razkladanjem z gravitacijo serije U so zaprti vagoni, ki jih je mogoče nakladati samo skozi eno ali več nakladalnih odprtin na zgornjem delu karoserije, katerih skupne dimenzije odprtin so manjše od dolžine karoserije; ti vagoni nimajo ravnega poda in niso konstruirani za čelno ali bočno nagibanje.

(59)  Še zlasti:

| — | vagoni s spuščenim podom |
| --- | --- |

—

vagoni s spuščenim podom

| — | vagoni z vzdolžno vdolbino na sredini |
| --- | --- |

—

vagoni z vzdolžno vdolbino na sredini

| — | vagoni, stalno opremljeni z diagonalnimi podporami |
| --- | --- |

—

vagoni, stalno opremljeni z diagonalnimi podporami

Metoda razkladanja teh vagonov je opredeljena s kombinacijo naslednjih značilnosti:

Postavitev odprtin za razkladanje:

| — aksialna: | : | Odprtine so nad osjo tira |
| --- | --- | --- |
| — z obeh strani: | : | Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic.
  (Za te vagone je razkladanje:






  — | hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani, |

— aksialna:

:

Odprtine so nad osjo tira

— z obeh strani:

:

Odprtine so na eni in drugi strani tira zunaj tirnic.

(Za te vagone je razkladanje:

—

hkratno, če popolna izpraznitev vagona zahteva, da se odprtine odprejo z obeh strani,

| — | po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani) |
| --- | --- |

—

po izbiri, če je vagon mogoče popolnoma izprazniti tako, da se odprtine odprejo samo na eni strani)

— vstran:

:

Spodnji rob razkladalnih odprtin (brez upoštevanja premičnih sredstev, ki lahko povečajo to odprtino) je najmanj 0,7 metra nad gornjim robom tirnice ter omogoča uporabo tekočega traku za odvoz blaga

— navzdol

:

Višina spodnjega roba razkladalne odprtine nad gornjim robom tirnice ne omogoča uporabe tekočega traku za odvoz blaga

Stopnja razkladanja:

| — brez reguliranja: | : | Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen |
| --- | --- | --- |
| — z reguliranjem: | : | Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti |

— brez reguliranja:

:

Ko so odprtine odprte za razkladanje, jih ni mogoče znova zapreti, dokler vagon ni izpraznjen

— z reguliranjem:

:

Kadar koli med razkladanjem je pretok blaga mogoče regulirati ali celo ustaviti

(60)  . Vagoni, ki so označeni z indeksno črko „g“, se ne morejo označiti z indeksno črko „c“.

PRILOGA P.13

Črkovne oznake za vlečena potniška vozila

Serijske črke z mednarodnim pomenom:

| A | potniški vagon 1. razreda s sedeži |
| --- | --- |
| B | potniški vagon 2. razreda s sedeži |
| AB | potniški vagon 1./2. razreda s sedeži |
| WL | Vagon spalnik s serijsko črko A, B ali AB, odvisno od vrste namestitve, ki jo ponuja. Serijskim črkam vagonov spalnikov s „posebnimi“ oddelki je dodana indeksna črka „S“ |
| WR | Jedilni vagon |
| R | Potniški vagon z jedilnim vagonom, bifejem ali barom (serijska črka se uporabi dodatno) |
| D | Prtljažni vagon |
| DD | Odprt dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov |
| Post | Poštni vagon |
| AS
  SR
  WG | Barski vagon z opremo za ples |
| WSP | Spalni vagon |
| Le | Odprt 2-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov |
| Leq | Odprt 2-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov, opremljen z vlakovnim električnim kablom |
| Laeq | Odprt 3-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov, opremljen z vlakovnim električnim kablom |

A

potniški vagon 1. razreda s sedeži

B

potniški vagon 2. razreda s sedeži

AB

potniški vagon 1./2. razreda s sedeži

WL

Vagon spalnik s serijsko črko A, B ali AB, odvisno od vrste namestitve, ki jo ponuja. Serijskim črkam vagonov spalnikov s „posebnimi“ oddelki je dodana indeksna črka „S“

WR

Jedilni vagon

R

Potniški vagon z jedilnim vagonom, bifejem ali barom (serijska črka se uporabi dodatno)

D

Prtljažni vagon

DD

Odprt dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov

Post

Poštni vagon

AS

SR

WG

Barski vagon z opremo za ples

WSP

Spalni vagon

Le

Odprt 2-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov

Leq

Odprt 2-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov, opremljen z vlakovnim električnim kablom

Laeq

Odprt 3-osni dvoetažni vagon za prevoz avtomobilov, opremljen z vlakovnim električnim kablom

Indeksne črke z mednarodnim pomenom:

| B
  h | Potniški vagon, opremljen za prevoz invalidnih potnikov |
| --- | --- |
| c | Oddelki, ki se preuredijo v ležalnike |
| D
  v | Vozilo, opremljeno za prevoz koles |
| Ee
  z | Vozilo, opremljeno z osrednjo oskrbo z električno energijo |
| f | Vozilo, ki ima kabino za strojevodjo (vozni priklopni vagon) |
| P
  t | Potniški vagon s prehodom po sredini s sedeži |
| m | Vozilo, daljše od 24,5 m |
| s | Prehod po sredini v prtljažnih vagonih in potniških vagonih s prtljažnim oddelkom |

B

h

Potniški vagon, opremljen za prevoz invalidnih potnikov

c

Oddelki, ki se preuredijo v ležalnike

D

v

Vozilo, opremljeno za prevoz koles

Ee

z

Vozilo, opremljeno z osrednjo oskrbo z električno energijo

f

Vozilo, ki ima kabino za strojevodjo (vozni priklopni vagon)

P

t

Potniški vagon s prehodom po sredini s sedeži

m

Vozilo, daljše od 24,5 m

s

Prehod po sredini v prtljažnih vagonih in potniških vagonih s prtljažnim oddelkom

Število oddelkov je prikazano v obliki indeksa (na primer: Bc9)

Serijske črke in indeksne črke z nacionalnim pomenom

Druge serijske črke in indeksne črke imajo nacionalni pomen, ki ga opredeli vsaka država članica.

PRILOGA P.14

Črkovne oznake za posebna vozila

To označevanje je navedeno v dokumentu EN 14033–1 „Železniške naprave – Proga – Tehnične zahteve za železniške gradbene in vzdrževalne stroje – Del 1: Delovanje železniških strojev“.

PRILOGA Q

Ni v uporabi

PRILOGA R

Identifikacija vlaka

Na tem področju se razvija EN. Ko bo uveden, bosta ERA in ES ocenili ustreznost EN kot sredstva, s katerim bo zagotovljena skladnost z zahtevami te TSI.

Dokler ta EN ni oblikovan, ta priloga vsebuje v ta namen pripravljen CWA.

Opozoriti velja, da ta CWA ne izničuje uporabe brošur UIC 419–1 in 419–2.

Sklicujte se, prosim, na priloženi dokument – CWA o številčenju vlakov

PRILOGA S

Ni v uporabi

PRILOGA T

Zavorna moč

Opredeljuje se podrobna specifikacija, ki bo določila formulo za izračun zavorne moči. Ta specifikacija velja po vsem vseevropskem železniškem omrežju in upošteva, kako je najbolje mogoče določiti tako formulo, da bo delovanje zavor usklajeno varno in stroškovno učinkovito. Zanjo je pristojna multidisciplinarna strokovna skupina. Delala bo tudi v navezi z zahtevami TSI Vodenje in upravljanje železniškega prometa za konvencionalne hitrosti.

Dokler ne bo razvita in uvedena podrobna specifikacija, je to odprta točka in priporoča se, da se prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture povežejo in skupaj sklepajo dvostranske ali večstranske sporazume, da se olajša nemoteno prehajanje vlakov z operativnega območja enega upravljavca infrastrukture k drugemu.

Glej tudi Prilogo U.

PRILOGA U

Seznam odprtih točk

KLAVZULA 4.2.2.5

Dokument o sestavi vlaka

PRILOGA T (glej pododdelek 4.2.2.6.2 te TSI)

Zavorna moč

PRILOGA V

Priprava in posodabljanje dokumentov s pravili za strojevodje

V povezavi s pododdelkoma 4.2 in 4.6 te TSI je spodnji diagram slikovna predstavitev postopka, opisanega v tej TSI, za pripravo in posodabljanje dokumentov s pravili, ki jih zahteva ta TSI

Image

SLOVAR

| Izraz | Opredelitev |
| --- | --- |
| Nesreča | Kakor je opredeljena v členu 3 Direktive 2004/49/ES. |
| Dovoljenje za vožnjo vlakov | Upravljanje opreme v signalizacijskih centrih, kontrolnih sobah za dobavo pogonske energije in centrih za nadzor prometa, ki omogoča vožnjo vlaka. To ne vključuje osebja, zaposlenega pri prevoznikih v železniškem prometu, ki je odgovorno za upravljanje virov, kakor sta vlakovno osebje ali železniški vozni park. |
| Nevarno blago | Kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 96/49/ES. |
| Delovanje v poslabšanih razmerah | Obratovanje, ki je posledica nenačrtovanega dogodka, ki prepreči normalno opravljanje prevozov z vlaki. |
| Odprava | Glej Odprava vlaka. |
| Strojevodja | Oseba, ki je usposobljena in ima dovoljenje za vožnjo vlakov. |
| Izredni tovori | Tovor, ki se prevaža na železniškem vozilu, na primer kontejner, zamenljivo tovorišče ali drugo, pri čemer je zaradi velikosti železniškega vozila in/ali osne obremenitve potrebno posebno dovoljenje za vožnjo in/ali uporaba posebnih potovalnih pogojev za celotno potovanje ali njegov del. |
| Zdravstveni in varnostni pogoji | Po poglavju 4.7 te TSI se to nanaša le na zahteve za zdravstveno in psihološko sposobnost, ki je potrebna za upravljanje ustreznih elementov podsistema. |
| Pregretost ohišja ležaja | Ohišje ležaja in ležaj, ki sta presegla svojo najvišjo delovno temperaturo. |
| Nezgoda | Kakor je opredeljena v členu 3 Direktive 2004/49/ES. |
| Zbirka obrazcev | Zbirka obrazcev, v kateri je opisano zaporedje ukrepov, ki jih izvede osebje upravljavca infrastrukture ali osebje prevoznika v železniškem prometu, ko opravlja vožnjo vlakov v poslabšanih razmerah. Vsaka ločena dejavnost zahteva svoj obrazec. Zbirka obrazcev se pripravi v jezikih upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ustrezno osebje upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu pa dobi svoje izvode. |
| Država članica | V povezavi s to TSI se nanaša na državo članico, ki izda varnostno pooblastilo/spričevalo, kakor je določeno v členih 10 in 11 Direktive 2004/49/ES. |
| Delovni jezik | Jezik ali jeziki, ki se vsakodnevno uporabljajo v obratovanju upravljavca infrastrukture in so objavljeni v njegovem programu omrežja, za izmenjavo operativnih ali varnostnih sporočil med osebjem upravljavca infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. |
| Potnik | Oseba (razen zaposlenega, ki ima na vlaku posebne dolžnosti), ki potuje z vlakom ali ki se zadržuje v objektu v lasti železnice pred potovanjem z vlakom ali po njem. |
| Spremljanje učinkovitosti | Sistematično opazovanje in evidentiranje učinkovitosti vlakovnih storitev in infrastrukture zato, da bi se uvedle izboljšave. |
| Sprotnost | Sposobnost izmenjave ali obdelave podatkov o določenih dogodkih (kakor so prihod na postajo, prevoz postaje ali odhod s postaje) med potovanjem vlaka, in sicer takrat, ko se zgodijo. |
| Točka javljanja | Točka na potovanju vlakov, kjer je treba javiti čas prihoda, odhoda ali prevoza. |
| Proga | Določen odsek ali odseki železniške proge. |
| Znanje o progah | Znanje o odseku/odsekih železniške proge, na katerih dela vlakovno osebje, na podlagi podatkov, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture in omogočajo varno obratovanje vlaka. Bistvene postavke tega znanja se mora zadevno osebje temeljito naučiti in si jih zapomniti. Druge postavke so lahko zapisane v dokumentaciji, do katere ima to osebje hiter dostop na podlagi ocene proge, ki jo opravi prevoznik v železniškem prometu, ali zahtev nacionalnega organa za varnost. |
| Za varnost pomembno delo | Delo, ki ga opravlja osebje, ko nadzira ali izvaja vožnjo vozila, ki lahko vpliva na zdravje in varnost ljudi. |
| SPAD | Neupoštevanje signala v primeru nevarnosti – tj. signala za prepovedano vožnjo, mimo katerega se pelje brez dovoljenja osebe, odgovorne za izdajo dovoljenj za vožnjo vlaka. |
| Osebje | Zaposleni pri prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture ali njunih podizvajalcih, ki opravlja naloge, določene v tej TSI. |
| Postajališče | Lokacija, navedena v voznem redu vlaka, kjer se vlak namerava ustaviti, po navadi zaradi določene dejavnosti, kakor sta vstop in izstop potnikov. |
| Vozni red | Dokument ali sistem, ki navaja podrobnosti glede voznega reda vlakov na posamezni progi. |
| Časovna točka | Lokacija, navedena v voznem redu vlaka, kjer se ugotovi določen čas. Ta čas je lahko čas prihoda, čas odhoda, ali če vlak na navedeni lokaciji ne ustavi, čas prevoza. |
| Vlečna enota | Pogonsko vozilo, ki lahko premika samo sebe in druga vozila, na katera se lahko priklopi. |
| Vlak | Vlak je opredeljen kot vlečno vozilo (vlečna vozila) s priklopljenimi železniškimi vozili ali brez njih ali kot garnitura vozil z lastnim pogonom, ki obratuje med dvema ali več opredeljenimi točkami v vseevropskem železniškem omrežju. |
| Odprava vlaka | Znak strojevodji, da so vse dejavnosti na postaji ali v depoju končane in da je odgovorno osebje dalo dovoljenje za vožnjo vlaka. |
| Vlakovno osebje | Uslužbenci na vlaku, ki imajo spričevalo o usposobljenosti in jih je prevoznik v železniškem prometu imenoval za opravljanje določenih nalog v zvezi z varnostjo na vlaku, na primer strojevodja ali varnostnik. |
| Identifikacija vlaka | Sredstvo za nedvoumno identifikacijo določenega vlaka. |
| Priprava vlaka | Zagotovitev, da je vlak v primernem stanju za začetek obratovanja, da je vlakovna oprema pravilno postavljena in sestava vlaka ustreza dodeljeni vlakovni poti. Priprava vlaka vključuje tudi tehnične inšpekcijske preglede, ki se opravijo pred začetkom obratovanja vlaka. |
| Vozilo | Posamezna enota železniškega voznega parka, na primer lokomotiva, potniški vagon ali tovorni vagon. |
| Identifikacija vozila | Številka, pritrjena na vozilo, po kateri se razlikuje od vseh drugih vozil. |

Izraz

Opredelitev

Nesreča

Kakor je opredeljena v členu 3 Direktive 2004/49/ES.

Dovoljenje za vožnjo vlakov

Upravljanje opreme v signalizacijskih centrih, kontrolnih sobah za dobavo pogonske energije in centrih za nadzor prometa, ki omogoča vožnjo vlaka. To ne vključuje osebja, zaposlenega pri prevoznikih v železniškem prometu, ki je odgovorno za upravljanje virov, kakor sta vlakovno osebje ali železniški vozni park.

Nevarno blago

Kakor je opredeljeno v členu 2 Direktive 96/49/ES.

Delovanje v poslabšanih razmerah

Obratovanje, ki je posledica nenačrtovanega dogodka, ki prepreči normalno opravljanje prevozov z vlaki.

Odprava

Glej Odprava vlaka.

Strojevodja

Oseba, ki je usposobljena in ima dovoljenje za vožnjo vlakov.

Izredni tovori

Tovor, ki se prevaža na železniškem vozilu, na primer kontejner, zamenljivo tovorišče ali drugo, pri čemer je zaradi velikosti železniškega vozila in/ali osne obremenitve potrebno posebno dovoljenje za vožnjo in/ali uporaba posebnih potovalnih pogojev za celotno potovanje ali njegov del.

Zdravstveni in varnostni pogoji

Po poglavju 4.7 te TSI se to nanaša le na zahteve za zdravstveno in psihološko sposobnost, ki je potrebna za upravljanje ustreznih elementov podsistema.

Pregretost ohišja ležaja

Ohišje ležaja in ležaj, ki sta presegla svojo najvišjo delovno temperaturo.

Nezgoda

Kakor je opredeljena v členu 3 Direktive 2004/49/ES.

Zbirka obrazcev

Zbirka obrazcev, v kateri je opisano zaporedje ukrepov, ki jih izvede osebje upravljavca infrastrukture ali osebje prevoznika v železniškem prometu, ko opravlja vožnjo vlakov v poslabšanih razmerah. Vsaka ločena dejavnost zahteva svoj obrazec. Zbirka obrazcev se pripravi v jezikih upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu, ustrezno osebje upravljavca infrastrukture in prevoznika v železniškem prometu pa dobi svoje izvode.

Država članica

V povezavi s to TSI se nanaša na državo članico, ki izda varnostno pooblastilo/spričevalo, kakor je določeno v členih 10 in 11 Direktive 2004/49/ES.

Delovni jezik

Jezik ali jeziki, ki se vsakodnevno uporabljajo v obratovanju upravljavca infrastrukture in so objavljeni v njegovem programu omrežja, za izmenjavo operativnih ali varnostnih sporočil med osebjem upravljavca infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu.

Potnik

Oseba (razen zaposlenega, ki ima na vlaku posebne dolžnosti), ki potuje z vlakom ali ki se zadržuje v objektu v lasti železnice pred potovanjem z vlakom ali po njem.

Spremljanje učinkovitosti

Sistematično opazovanje in evidentiranje učinkovitosti vlakovnih storitev in infrastrukture zato, da bi se uvedle izboljšave.

Sprotnost

Sposobnost izmenjave ali obdelave podatkov o določenih dogodkih (kakor so prihod na postajo, prevoz postaje ali odhod s postaje) med potovanjem vlaka, in sicer takrat, ko se zgodijo.

Točka javljanja

Točka na potovanju vlakov, kjer je treba javiti čas prihoda, odhoda ali prevoza.

Proga

Določen odsek ali odseki železniške proge.

Znanje o progah

Znanje o odseku/odsekih železniške proge, na katerih dela vlakovno osebje, na podlagi podatkov, ki jih zagotovi upravljavec infrastrukture in omogočajo varno obratovanje vlaka. Bistvene postavke tega znanja se mora zadevno osebje temeljito naučiti in si jih zapomniti. Druge postavke so lahko zapisane v dokumentaciji, do katere ima to osebje hiter dostop na podlagi ocene proge, ki jo opravi prevoznik v železniškem prometu, ali zahtev nacionalnega organa za varnost.

Za varnost pomembno delo

Delo, ki ga opravlja osebje, ko nadzira ali izvaja vožnjo vozila, ki lahko vpliva na zdravje in varnost ljudi.

SPAD

Neupoštevanje signala v primeru nevarnosti – tj. signala za prepovedano vožnjo, mimo katerega se pelje brez dovoljenja osebe, odgovorne za izdajo dovoljenj za vožnjo vlaka.

Osebje

Zaposleni pri prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture ali njunih podizvajalcih, ki opravlja naloge, določene v tej TSI.

Postajališče

Lokacija, navedena v voznem redu vlaka, kjer se vlak namerava ustaviti, po navadi zaradi določene dejavnosti, kakor sta vstop in izstop potnikov.

Vozni red

Dokument ali sistem, ki navaja podrobnosti glede voznega reda vlakov na posamezni progi.

Časovna točka

Lokacija, navedena v voznem redu vlaka, kjer se ugotovi določen čas. Ta čas je lahko čas prihoda, čas odhoda, ali če vlak na navedeni lokaciji ne ustavi, čas prevoza.

Vlečna enota

Pogonsko vozilo, ki lahko premika samo sebe in druga vozila, na katera se lahko priklopi.

Vlak

Vlak je opredeljen kot vlečno vozilo (vlečna vozila) s priklopljenimi železniškimi vozili ali brez njih ali kot garnitura vozil z lastnim pogonom, ki obratuje med dvema ali več opredeljenimi točkami v vseevropskem železniškem omrežju.

Odprava vlaka

Znak strojevodji, da so vse dejavnosti na postaji ali v depoju končane in da je odgovorno osebje dalo dovoljenje za vožnjo vlaka.

Vlakovno osebje

Uslužbenci na vlaku, ki imajo spričevalo o usposobljenosti in jih je prevoznik v železniškem prometu imenoval za opravljanje določenih nalog v zvezi z varnostjo na vlaku, na primer strojevodja ali varnostnik.

Identifikacija vlaka

Sredstvo za nedvoumno identifikacijo določenega vlaka.

Priprava vlaka

Zagotovitev, da je vlak v primernem stanju za začetek obratovanja, da je vlakovna oprema pravilno postavljena in sestava vlaka ustreza dodeljeni vlakovni poti. Priprava vlaka vključuje tudi tehnične inšpekcijske preglede, ki se opravijo pred začetkom obratovanja vlaka.

Vozilo

Posamezna enota železniškega voznega parka, na primer lokomotiva, potniški vagon ali tovorni vagon.

Identifikacija vozila

Številka, pritrjena na vozilo, po kateri se razlikuje od vseh drugih vozil.

SEZNAM KRATIC, KI BODO VKLJUčENE V TSI:

| Kratica | Obrazložitev |
| --- | --- |
| ac | Izmenični tok |
| CCS | Nadzor-vodenje in signalizacija |
| cen | Evropski odbor za standardizacijo (Comité Européen de Normalisation) |
| COTIF | Konvencija o mednarodnem železniškem prometu |
| cr | Železnice za konvencionalne hitrosti |
| dB | Decibeli |
| dc | Enosmerni tok |
| dmi | Vmesnik med strojevodjo in strojem |
| ES | Evropska skupnost |
| EKG | Elektrokardiogram |
| eirene | Evropsko integrirano radijsko podprto železniško omrežje |
| en | Evropska norma |
| ENE | Energija |
| era | Evropska železniška agencija |
| ertms | Evropski sistem upravljanja železniškega prometa |
| ETCS | Evropski sistem vodenja vlakov |
| EU | Evropska unija |
| FRS | Specifikacija v zvezi s funkcionalnimi zahtevami |
| GSM-R | Globalni sistem mobilnih komunikacij – železnica |
| habd | Detektor pregretosti osnih ležajev |
| Hz | Hertz |
| UI | Upravljavec infrastrukture |
| INS | Infrastruktura |
| OPE | Vodenje in upravljanje železniškega prometa |
| osjd | Organizacija za sodelovanje železnic |
| PPW | Ruska kratica za Pravila polzovanja vagonami v mejdunarodnom soobčenji = Pravila za uporabo železniških vozil v mednarodnem prometu |
| RIC | Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo vagonov in službenih vagonov v mednarodnem prometu (Règlement pour l’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international) |
| riv | Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo tovornih vagonov v mednarodnem prometu (Règlement pour l’emploi réciproque des Wagons en Trafic international) |
| RST | Železniški vozni park |
| PŽP | Prevoznik v železniškem prometu |
| SMS | Sistem varnega upravljanja |
| spad | Neupoštevanje signala v primeru nevarnosti |
| SRS | Specifikacija sistemskih zahtev |
| TAP | Telematske aplikacije za potniški promet |
| ten | Vseevropsko omrežje |
| TSI | Tehnična specifikacija za interoperabilnost |
| uic | Mednarodna železniška zveza (Union Internationale des Chemins de fer) |
| UV | Ultravijolična |
| VKM | Oznaka imetnika vozila |

Kratica

Obrazložitev

ac

Izmenični tok

CCS

Nadzor-vodenje in signalizacija

cen

Evropski odbor za standardizacijo (Comité Européen de Normalisation)

COTIF

Konvencija o mednarodnem železniškem prometu

cr

Železnice za konvencionalne hitrosti

dB

Decibeli

dc

Enosmerni tok

dmi

Vmesnik med strojevodjo in strojem

ES

Evropska skupnost

EKG

Elektrokardiogram

eirene

Evropsko integrirano radijsko podprto železniško omrežje

en

Evropska norma

ENE

Energija

era

Evropska železniška agencija

ertms

Evropski sistem upravljanja železniškega prometa

ETCS

Evropski sistem vodenja vlakov

EU

Evropska unija

FRS

Specifikacija v zvezi s funkcionalnimi zahtevami

GSM-R

Globalni sistem mobilnih komunikacij – železnica

habd

Detektor pregretosti osnih ležajev

Hz

Hertz

UI

Upravljavec infrastrukture

INS

Infrastruktura

OPE

Vodenje in upravljanje železniškega prometa

osjd

Organizacija za sodelovanje železnic

PPW

Ruska kratica za Pravila polzovanja vagonami v mejdunarodnom soobčenji = Pravila za uporabo železniških vozil v mednarodnem prometu

RIC

Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo vagonov in službenih vagonov v mednarodnem prometu (Règlement pour l’emploi réciproque des Voitures et des Fourgons en Trafic international)

riv

Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo tovornih vagonov v mednarodnem prometu (Règlement pour l’emploi réciproque des Wagons en Trafic international)

RST

Železniški vozni park

PŽP

Prevoznik v železniškem prometu

SMS

Sistem varnega upravljanja

spad

Neupoštevanje signala v primeru nevarnosti

SRS

Specifikacija sistemskih zahtev

TAP

Telematske aplikacije za potniški promet

ten

Vseevropsko omrežje

TSI

Tehnična specifikacija za interoperabilnost

uic

Mednarodna železniška zveza (Union Internationale des Chemins de fer)

UV

Ultravijolična

VKM

Oznaka imetnika vozila

---

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/132 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/132

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. februarja 2008

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park“ vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 648)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/232/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (1) in zlasti člena 6 (1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2(c) in Prilogo II Direktive 96/48/ES je vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti razdeljen na strukturne in funkcionalne podsisteme, vključno s podsistemom železniški vozni park. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2(c) in Prilogo II Direktive 96/48/ES je vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti razdeljen na strukturne in funkcionalne podsisteme, vključno s podsistemom železniški vozni park.

| (2) | Odločba Komisije 2002/735/ES (2) je določila prvo tehnično specifikacijo za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom železniškega voznega parka vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2002/735/ES (2) je določila prvo tehnično specifikacijo za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom železniškega voznega parka vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

| (3) | Navedeno prvo TSI je treba pregledati zaradi tehničnega napredka in izkušenj, ki so bile pridobljene med njenim izvajanjem. |
| --- | --- |

(3)

Navedeno prvo TSI je treba pregledati zaradi tehničnega napredka in izkušenj, ki so bile pridobljene med njenim izvajanjem.

| (4) | AEIF kot skupni predstavniški organ je dobilo pooblastilo za pregled in revizijo te prve TSI. Zato je Odločbo 2002/735/ES treba nadomestiti s to odločbo. |
| --- | --- |

(4)

AEIF kot skupni predstavniški organ je dobilo pooblastilo za pregled in revizijo te prve TSI. Zato je Odločbo 2002/735/ES treba nadomestiti s to odločbo.

| (5) | Osnutek revidirane TSI je pregledal Odbor, ustanovljen z Direktivo 96/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Osnutek revidirane TSI je pregledal Odbor, ustanovljen z Direktivo 96/48/ES.

| (6) | Ta TSI bi se morala pod nekaterimi pogoji uporabljati za nov ali nadgrajen in obnovljen železniški vozni park. |
| --- | --- |

(6)

Ta TSI bi se morala pod nekaterimi pogoji uporabljati za nov ali nadgrajen in obnovljen železniški vozni park.

| (7) | Ta TSI ne posega v določbe drugih ustreznih TSI, ki se lahko uporabljajo za podsisteme železniški vozni park. |
| --- | --- |

(7)

Ta TSI ne posega v določbe drugih ustreznih TSI, ki se lahko uporabljajo za podsisteme železniški vozni park.

| (8) | Prva TSI o podsistemu „železniški vozni park“ je začela veljati leta 2002. Zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti morajo biti novi podsistemi železniškega voznega parka ali komponente interoperabilnosti ali njihova obnova in nadgradnja predmet ocenjevanja skladnosti v skladu z določbami te prve TSI. Poleg tega bi se morala ta prva TSI še naprej uporabljati za namene vzdrževanja ter zamenjav, povezanih z vzdrževanjem, za komponente podsistema in komponente interoperabilnosti, ki so bile odobrene po prvi TSI. Torej bi Odločba 2002/735/ES morala ostati veljavna za vzdrževanje projektov, ki so bili odobreni v skladu s TSI, priloženo k navedeni odločbi, in za projekte za novo progo ter obnovo in nadgradnjo obstoječe proge, ki so na višji stopnji razvoja ali predmet pogodbe v izvajanju na datum uradne objave te odločbe. Da se določi razlika v področju uporabe med prvo TSI in novo TSI, ki je priložena tej odločbi, države članice najpozneje v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te odločbe sporočijo seznam podsistemov in komponent interoperabilnosti, za katere se še vedno uporablja prva TSI. |
| --- | --- |

(8)

Prva TSI o podsistemu „železniški vozni park“ je začela veljati leta 2002. Zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti morajo biti novi podsistemi železniškega voznega parka ali komponente interoperabilnosti ali njihova obnova in nadgradnja predmet ocenjevanja skladnosti v skladu z določbami te prve TSI. Poleg tega bi se morala ta prva TSI še naprej uporabljati za namene vzdrževanja ter zamenjav, povezanih z vzdrževanjem, za komponente podsistema in komponente interoperabilnosti, ki so bile odobrene po prvi TSI. Torej bi Odločba 2002/735/ES morala ostati veljavna za vzdrževanje projektov, ki so bili odobreni v skladu s TSI, priloženo k navedeni odločbi, in za projekte za novo progo ter obnovo in nadgradnjo obstoječe proge, ki so na višji stopnji razvoja ali predmet pogodbe v izvajanju na datum uradne objave te odločbe. Da se določi razlika v področju uporabe med prvo TSI in novo TSI, ki je priložena tej odločbi, države članice najpozneje v šestih mesecih od datuma začetka uporabe te odločbe sporočijo seznam podsistemov in komponent interoperabilnosti, za katere se še vedno uporablja prva TSI.

| (9) | Ta TSI ne nalaga uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen če je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

(9)

Ta TSI ne nalaga uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen če je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

| (10) | Ta TSI za omejeno obdobje dovoljuje, da se komponente interoperabilnosti vključijo v podsisteme brez certificiranja, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Ta TSI za omejeno obdobje dovoljuje, da se komponente interoperabilnosti vključijo v podsisteme brez certificiranja, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (11) | V svoji trenutni različici TSI ne obravnava v celoti vseh bistvenih zahtev. V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES so tehnični vidiki, ki niso zajeti, uvrščeni med „odprte točke“ v Prilogi L k tej TSI. V skladu s členom 16(3) Direktive 96/48/ES države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam seznam nacionalnih tehničnih predpisov, ki se nanašajo na „odprte točke“, in postopkov, ki se uporabljajo za ocenjevanje skladnosti. |
| --- | --- |

(11)

V svoji trenutni različici TSI ne obravnava v celoti vseh bistvenih zahtev. V skladu s členom 17 Direktive 96/48/ES so tehnični vidiki, ki niso zajeti, uvrščeni med „odprte točke“ v Prilogi L k tej TSI. V skladu s členom 16(3) Direktive 96/48/ES države članice sporočijo Komisiji in drugim državam članicam seznam nacionalnih tehničnih predpisov, ki se nanašajo na „odprte točke“, in postopkov, ki se uporabljajo za ocenjevanje skladnosti.

| (12) | V zvezi s posebnimi primeri, opisanimi v poglavju 7 te TSI, države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o postopkih ocenjevanja skladnosti, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s posebnimi primeri, opisanimi v poglavju 7 te TSI, države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o postopkih ocenjevanja skladnosti, ki se uporablja.

| (13) | Železniški promet trenutno obratuje v skladu z veljavnimi nacionalnimi, dvostranskimi, večnacionalnimi ali mednarodnimi sporazumi. Pomembno je, da navedeni sporazumi ne ovirajo sedanjega in prihodnjega napredka za dosego interoperabilnosti. Za to mora Komisija preučiti navedene sporazume, da bi ugotovila, ali je treba ustrezno revidirati TSI iz te odločbe. |
| --- | --- |

(13)

Železniški promet trenutno obratuje v skladu z veljavnimi nacionalnimi, dvostranskimi, večnacionalnimi ali mednarodnimi sporazumi. Pomembno je, da navedeni sporazumi ne ovirajo sedanjega in prihodnjega napredka za dosego interoperabilnosti. Za to mora Komisija preučiti navedene sporazume, da bi ugotovila, ali je treba ustrezno revidirati TSI iz te odločbe.

| (14) | TSI temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo ob pripravi ustreznega osnutka. Da bi se spodbujale inovacije in upoštevale pridobljene izkušnje, bi bilo priloženo TSI treba občasno revidirati. |
| --- | --- |

(14)

TSI temelji na najboljšem strokovnem znanju, ki je na voljo ob pripravi ustreznega osnutka. Da bi se spodbujale inovacije in upoštevale pridobljene izkušnje, bi bilo priloženo TSI treba občasno revidirati.

| (15) | Ta TSI dopušča inovativne rešitve. Kadar so predlagane inovativne rešitve, mora proizvajalec ali naročnik navesti odstopanje od ustreznega oddelka TSI. Evropska železniška agencija bo dokončala ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije za vmesnike te rešitve ter razvila metode ocenjevanja. |
| --- | --- |

(15)

Ta TSI dopušča inovativne rešitve. Kadar so predlagane inovativne rešitve, mora proizvajalec ali naročnik navesti odstopanje od ustreznega oddelka TSI. Evropska železniška agencija bo dokončala ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije za vmesnike te rešitve ter razvila metode ocenjevanja.

| (16) | Določbe te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES – |
| --- | --- |

(16)

Določbe te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Komisija s to odločbo sprejme tehnično specifikacijo za interoperabilnost („TSI“), ki se nanaša na podsistem „železniški vozni park“ vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

TSI je določena v prilogi k tej odločbi.

Člen 2

TSI se uporablja za nov, nadgrajen ali obnovljen železniški vozni park vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi 96/48/ES.

Člen 3

(1)   Za vprašanja, ki so uvrščena med „Odprte točke“ v Prilogi L k TSI, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo interoperabilnosti v skladu s členom 16(2) Direktive 96/48/ES, tisti veljavni tehnični predpisi v uporabi v državi članici, s katerimi se odobri začetek obratovanja zadevnih podsistemov iz te odločbe.

(2)   Vsaka država članica druge države članice in Komisijo v šestih mesecih po uradni objavi te odločbe uradno obvesti o:

| (a) | seznamu veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1, |
| --- | --- |

(a)

seznamu veljavnih tehničnih predpisov, navedenih v odstavku 1,

| (b) | postopkih za ocenjevanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov, |
| --- | --- |

(b)

postopkih za ocenjevanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov,

| (c) | organih, ki jih je določila za opravljanje navedenih postopkov za ocenjevanje skladnosti in postopkov za preverjanje. |
| --- | --- |

(c)

organih, ki jih je določila za opravljanje navedenih postopkov za ocenjevanje skladnosti in postopkov za preverjanje.

Člen 4

Glede vprašanj, ki so našteta kot „Posebni primeri“ v poglavju 7 te TSI, je postopek za oceno skladnosti tisti, ki se uporablja v državah članicah. Vsaka država članica uradno obvesti druge države članice in Komisijo v šestih mesecih po uradni objavi te odločbe o:

| (a) | postopkih za ocenjevanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov, |
| --- | --- |

(a)

postopkih za ocenjevanje skladnosti in postopkih preverjanja, ki naj se uporabijo v zvezi z uporabo teh predpisov,

| (b) | organih, ki jih je določila za opravljanje navedenih postopkov za ocenjevanje skladnosti in postopkov za preverjanje. |
| --- | --- |

(b)

organih, ki jih je določila za opravljanje navedenih postopkov za ocenjevanje skladnosti in postopkov za preverjanje.

Člen 5

Ta TSI dopušča prehodno obdobje, v katerem se lahko opravi ocena skladnosti in certifikacija komponent interoperabilnosti kot del podsistema. V tem času države članice uradno obvestijo Komisijo o tem, katere komponente interoperabilnosti so bile ocenjene tako, da je mogoče skrbno spremljati trg komponent interoperabilnosti in sprejeti ukrepe za njegovo izboljšanje.

Člen 6

Odločba 2002/735/ES se razveljavi. Vendar se njene določbe še naprej uporabljajo za vzdrževanje projektov, ki so bili odobreni v skladu s TSI, priloženo k navedeni odločbi, in za projekte za nove proge ter obnovo in nadgradnjo obstoječih prog, ki so na višji stopnji razvoja ali predmet pogodbe v izvajanju na datum uradne objave te odločbe.

Seznam podsistemov in komponent interoperabilnosti, za katere se še naprej uporabljajo določbe Odločbe 2002/735/ES, se uradno sporoči Komisiji najpozneje v šestih mesecih po datumu začetka uporabe te odločbe.

Člen 7

V šestih mesecih po začetku veljavnosti priložene TSI države članice uradno obvestijo Komisijo o naslednjih vrstah sporazumov:

| (a) | nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih bodisi na trajni bodisi na začasni osnovi, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave nameravane železniške storitve, |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih, dvostranskih ali večstranskih sporazumih med državami članicami in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture, sklenjenih bodisi na trajni bodisi na začasni osnovi, ki so nujni zaradi posebne ali lokalne narave nameravane železniške storitve,

| (b) | dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture ali državami članicami, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti, |
| --- | --- |

(b)

dvostranskih ali večstranskih sporazumih med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture ali državami članicami, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti,

| (c) | mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(c)

mednarodnih sporazumih med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države, ki zagotavljajo pomembne ravni lokalne ali regionalne interoperabilnosti.

Člen 8

Ta odločba začne veljati 1. september 2008.

Člen 9

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. februar 2008.

Za Evropsko komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik Komisije

---

(1)  UL L 235, 17.9.1996, str. 6. Direktiva, spremenjena z Direktivo 2004/50/ES (UL L 164, 30.4.2004, str. 114).

1

(2)  UL L 245, 12.9.2002, str. 402.

2

---

PRILOGA

DIREKTIVA 96/48/ES – INTEROPERABILNOST VSEEVROPSKEGA ŽELEZNIŠKEGA SISTEMA ZA VISOKE HITROSTI

OSNUTEK TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST

Podsistem „železniški vozni park“

| 1. | UVOD |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tehnično področje uporabe |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografsko področje uporabe |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vsebina te TSI |
| --- | --- |

1.3

| 2. | OPREDELITEV IN FUNKCIJE PODSISTEMA ŽELEZNIŠKEGA VOZNEGA PARKA |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Opis podsistema |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Funkcije in vidiki podsistema železniškega voznega parka |
| --- | --- |

2.2

| 3. | BISTVENE ZAHTEVE |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Splošno |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Bistvene zahteve se nanašajo na: |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Varnost |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zanesljivost in razpoložljivost |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Zdravstveno varstvo |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Varstvo okolja |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tehnična združljivost |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Zahteve, specifične za podsistem železniškega voznega parka |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Varnost |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Zanesljivost in razpoložljivost |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tehnična združljivost |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.5 | Zahteve, specifične za vzdrževanje |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Druge zahteve, ki se prav tako nanašajo na podsistem železniškega voznega parka |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Infrastruktura |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Energija |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Okolje |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Obratovanje |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.7 | Elementi podsistema železniškega voznega parka, povezani z bistvenimi zahtevami |
| --- | --- |

3.7

| 4. | ZNAČILNOSTI PODSISTEMA |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkcionalna in tehnična specifikacija za podsistem |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Konstrukcija vlakov |
| --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.2 | Konstrukcijski in mehanski deli |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.2 | Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov |
| --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Zahteve za podsistem |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Zahteve za komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.1 | Samodejna sredinska odbojna spenjača |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2.2 | Komponente odbojnih in vlečnih naprav |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2

| 4.2.2.2.2.3 | Vlečna spenjača za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3

| 4.2.2.3 | Trdnost konstrukcije vozila |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.3.1 | Splošni opis |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

| 4.2.2.3.2 | Načela (funkcionalne zahteve) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

| 4.2.2.3.3 | Specifikacije (preprosti obremenitveni primeri in scenariji trčenja) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3

| 4.2.2.4 | Dostop |
| --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.4.1 | Vstopna stopnica |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

| 4.2.2.4.2 | Zunanja vstopna vrata |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

| 4.2.2.4.2.1 | Vstopna vrata za potnike |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

| 4.2.2.4.2.2 | Vrata za tovor in vlakovno osebje |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

| 4.2.2.5 | Stranišča |
| --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Strojevodska kabina |
| --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.7 | Vetrobran in čelni del vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje |
| --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Zunanje stopnice za ranžirno osebje |
| --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.3 | Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Kinematični profil |
| --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Statična osna obremenitev |
| --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.3 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov |
| --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Električna upornost |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Spremljanje stanja osnih ležajev |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.3.2.1 | Vlaki razreda 1 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.1

| 4.2.3.3.2.2 | Vlaki razreda 2 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.2

| 4.2.3.3.2.3 | Zaznavanje pregretosti osnih ležajev pri vlakih razreda 2 |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3

| 4.2.3.3.2.3.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.1

| 4.2.3.3.2.3.2 | Funkcionalne zahteve za vozilo |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.2

| 4.2.3.3.2.3.3 | Prečne mere ciljnega območja in njegova navpična oddaljenost od zgornjega roba tirnice |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.3

| 4.2.3.3.2.3.4 | Vzdolžna mera ciljnega območja |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.4

| 4.2.3.3.2.3.5 | Omejitve, ki veljajo za predele zunaj ciljnega območja |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.5

| 4.2.3.3.2.3.6 | Emisivnost |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.3.6

| 4.2.3.4 | Dinamično vedenje voznega parka |
| --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Mejne vrednosti za vozno varnost |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.3 | Mejne vrednosti obremenitve tira |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Vmesnik kolo-tirnica |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.4.5 | Projektiranje za stabilnost vozila |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

| 4.2.3.4.6 | Opredelitev ekvivalentne konicitete |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

| 4.2.3.4.7 | Konstrukcijsko določene vrednosti za profile koles |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

| 4.2.3.4.8 | Delovne vrednosti ekvivalentne konicitete |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

| 4.2.3.4.9 | Kolesne dvojice |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

| 4.2.3.4.9.1 | Kolesne dvojice |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1

| 4.2.3.4.9.2 | Kolesa kot komponenta interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

| 4.2.3.4.10 | Posebne zahteve za vozila s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

| 4.2.3.4.11 | Zaznavanja iztirjenja |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

| 4.2.3.5 | Največja dolžina vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.6 | Največji nakloni |
| --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.7 | Najmanjši polmer loka zavoja |
| --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Mazanje sledilnega venca |
| --- | --- |

4.2.3.8

| 4.2.3.9 | Nagibni koeficient |
| --- | --- |

4.2.3.9

| 4.2.3.10 | Posipanje s peskom |
| --- | --- |

4.2.3.10

| 4.2.3.11 | Dviganje gramoza |
| --- | --- |

4.2.3.11

| 4.2.4 | Zaviranje |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.4.1 | Minimalne zavorne značilnosti |
| --- | --- |

4.2.4.1

| 4.2.4.2 | Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju |
| --- | --- |

4.2.4.2

| 4.2.4.3 | Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

4.2.4.3

| 4.2.4.4 | Zmogljivost zavor v obratovanju |
| --- | --- |

4.2.4.4

| 4.2.4.5 | Zavore na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

4.2.4.5

| 4.2.4.6 | Zaščita imobiliziranega vlaka |
| --- | --- |

4.2.4.6

| 4.2.4.7 | Delovanje zavor na strmih naklonih |
| --- | --- |

4.2.4.7

| 4.2.4.8 | Zahteve glede zaviranja pri reševanju |
| --- | --- |

4.2.4.8

| 4.2.5 | Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.5.1 | Sistem za obveščanje potnikov |
| --- | --- |

4.2.5.1

| 4.2.5.2 | Informacijski znaki za potnike |
| --- | --- |

4.2.5.2

| 4.2.5.3 | Potniški alarm |
| --- | --- |

4.2.5.3

| 4.2.6 | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.6.1 | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

4.2.6.1

| 4.2.6.2 | Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem |
| --- | --- |

4.2.6.2

| 4.2.6.2.1 | Aerodinamične obremenitve za delavce ob progi |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

| 4.2.6.2.2 | Aerodinamične obremenitve za potnike na peronu |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

| 4.2.6.2.3 | Tlačna obremenitev na prostem |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

| 4.2.6.3 | Bočni veter |
| --- | --- |

4.2.6.3

| 4.2.6.4 | Največje nihanje tlaka v predorih |
| --- | --- |

4.2.6.4

| 4.2.6.5 | Zunanji hrup |
| --- | --- |

4.2.6.5

| 4.2.6.5.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.2.6.5.1

| 4.2.6.5.2 | Mejne vrednosti hrupa v mirovanju |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

| 4.2.6.5.3 | Mejne vrednosti hrupa ob zagonu |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

| 4.2.6.5.4 | Mejne vrednosti hrupa pri prevozu |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

| 4.2.6.6 | Zunanje elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.2.6.6

| 4.2.6.6.1 | Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju |
| --- | --- |

4.2.6.6.1

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

| 4.2.7 | Sistemska zaščita |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.7.1 | Zasilni izhodi |
| --- | --- |

4.2.7.1

| 4.2.7.1.1 | Zasilni izhodi za potnike |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

| 4.2.7.1.2 | Zasilni izhodi v strojevodski kabini |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

| 4.2.7.2 | Požarna varnost |
| --- | --- |

4.2.7.2

| 4.2.7.2.1 | Uvod |
| --- | --- |

4.2.7.2.1

| 4.2.7.2.2 | Ukrepi za preprečevanje požara |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

| 4.2.7.2.3 | Ukrepi za zaznavanje/nadzor požara |
| --- | --- |

4.2.7.2.3

| 4.2.7.2.3.1 | Zaznavanje požara |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

| 4.2.7.2.3.2 | Gasilni aparat |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

| 4.2.7.2.3.3 | Požarna odpornost |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

| 4.2.7.2.4 | Dodatni ukrepi za izboljšanje sposobnosti obratovanja |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

| 4.2.7.2.4.1 | Vlaki, ki ustrezajo obema kategorijama požarne varnosti |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.1

| 4.2.7.2.4.2 | Požarna varnost kategorije B |
| --- | --- |

4.2.7.2.4.2

| 4.2.7.2.5 | Posebni ukrepi za posode, ki vsebujejo vnetljive tekočine |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

| 4.2.7.2.5.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.1

| 4.2.7.2.5.2 | Posebne zahteve za posode za gorivo |
| --- | --- |

4.2.7.2.5.2

| 4.2.7.3 | Zaščita pred električnim šokom |
| --- | --- |

4.2.7.3

| 4.2.7.4 | Zunanje luči in hupa |
| --- | --- |

4.2.7.4

| 4.2.7.4.1 | Čelne in zadnje luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

| 4.2.7.4.1.1 | Čelne luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

| 4.2.7.4.1.2 | Pozicijske luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

| 4.2.7.4.1.3 | Zadnje luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

| 4.2.7.4.1.4 | Komande luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.4

| 4.2.7.4.2 | Hupe |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

| 4.2.7.4.2.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1

| 4.2.7.4.2.2 | Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2

| 4.2.7.4.2.3 | Zaščita |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.3

| 4.2.7.4.2.4 | Verifikacija ravni zvočnega tlaka |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.4

| 4.2.7.4.2.5 | Zahteve za komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

| 4.2.7.5 | Postopki dviganja/reševanja |
| --- | --- |

4.2.7.5

| 4.2.7.6 | Notranji hrup |
| --- | --- |

4.2.7.6

| 4.2.7.7 | Klimatski sistem |
| --- | --- |

4.2.7.7

| 4.2.7.8 | Budnik |
| --- | --- |

4.2.7.8

| 4.2.7.9 | Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije |
| --- | --- |

4.2.7.9

| 4.2.7.9.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.7.9.1

| 4.2.7.9.2 | Položaj kolesnih dvojic |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

| 4.2.7.9.3 | Kolesa |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

| 4.2.7.10 | Koncepti spremljanja in diagnostike |
| --- | --- |

4.2.7.10

| 4.2.7.11 | Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

4.2.7.11

| 4.2.7.11.1 | Prostori za potnike in vlakovno osebje, opremljeni s klimatizacijo |
| --- | --- |

4.2.7.11.1

| 4.2.7.11.2 | Sistem za obveščanje potnikov |
| --- | --- |

4.2.7.11.2

| 4.2.7.12 | Sistem zasilne razsvetljave |
| --- | --- |

4.2.7.12

| 4.2.7.13 | Programska oprema |
| --- | --- |

4.2.7.13

| 4.2.7.14 | Vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI) |
| --- | --- |

4.2.7.14

| 4.2.7.15 | Identifikacija vozila |
| --- | --- |

4.2.7.15

| 4.2.8 | Vlečna in električna oprema |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.8.3 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo |
| --- | --- |

4.2.8.3

| 4.2.8.3.1 | Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

| 4.2.8.3.1.1 | Oskrba z električno energijo |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.1

| 4.2.8.3.1.2 | Vračanje električne energije v vozno mrežo |
| --- | --- |

4.2.8.3.1.2

| 4.2.8.3.2 | Največja moč in največji tok, ki se lahko pridobita iz voznega voda |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

| 4.2.8.3.3 | Faktor moči |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

| 4.2.8.3.4 | Motnje sistema v zvezi z energijo |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

| 4.2.8.3.4.1 | Značilnosti harmoničnih nihanj in s tem povezane prenapetosti v voznem vodu |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.1

| 4.2.8.3.4.2 | Vplivi enosmernega toka na enofazni sistem oskrbe |
| --- | --- |

4.2.8.3.4.2

| 4.2.8.3.5 | Naprave za merjenje porabe energije |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

| 4.2.8.3.6 | Zahteve za podsistem železniškega voznega parka, povezane z odjemniki toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

| 4.2.8.3.6.1 | Kontaktna sila odjemnika toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.1

| 4.2.8.3.6.2 | Razporeditev odjemnikov toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.2

| 4.2.8.3.6.3 | Izolacija odjemnika toka od vozila |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.3

| 4.2.8.3.6.4 | Spuščanje odjemnika toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.4

| 4.2.8.3.6.5 | Kakovost odjema toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.5

| 4.2.8.3.6.6 | Koordinacija električne zaščite |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.6

| 4.2.8.3.6.7 | Vožnja skozi odseke ločevanja faz |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.7

| 4.2.8.3.6.8 | Vožnja skozi odseke ločevanja sistemov |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.8

| 4.2.8.3.6.9 | Višina odjemnikov toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6.9

| 4.2.8.3.7 | Odjemnik toka kot komponenta interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

| 4.2.8.3.7.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.1

| 4.2.8.3.7.2 | Geometrija glave odjemnika toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.2

| 4.2.8.3.7.3 | Statična kontaktna sila odjemnika toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.3

| 4.2.8.3.7.4 | Delovno območje odjemnikov toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.4

| 4.2.8.3.7.5 | Kapaciteta toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.7.5

| 4.2.8.3.8 | Kontaktna gibljiva vez kot komponenta interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

| 4.2.8.3.8.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.1

| 4.2.8.3.8.2 | Geometrija kontaktne gibljive vezi |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.2

| 4.2.8.3.8.3 | Material |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.3

| 4.2.8.3.8.4 | Zaznavanje preloma kontaktne gibljive vezi |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.4

| 4.2.8.3.8.5 | Kapaciteta toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.8.5

| 4.2.8.3.9 | Vmesniki s sistemom elektrifikacije |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

| 4.2.8.3.10 | Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

| 4.2.9 | Servisiranje |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Zunanje čiščenje vlakov |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Sistem za praznjenje stranišč |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.9.3.1 | Sistem za praznjenje stranišč, nameščen v vozilu |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

| 4.2.9.3.2 | Drezine za praznjenje |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

| 4.2.9.4 | Notranje čiščenje vlakov |
| --- | --- |

4.2.9.4

| 4.2.9.4.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.9.4.1

| 4.2.9.4.2 | Električne vtičnice |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

| 4.2.9.5 | Oprema za oskrbo z vodo |
| --- | --- |

4.2.9.5

| 4.2.9.5.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.9.5.1

| 4.2.9.5.2 | Adapter za polnjenje vode |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

| 4.2.9.6 | Oprema za oskrbo s peskom |
| --- | --- |

4.2.9.6

| 4.2.9.7 | Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir |
| --- | --- |

4.2.9.7

| 4.2.9.8 | Oprema za polnjenje goriva |
| --- | --- |

4.2.9.8

| 4.2.10 | Vzdrževanje |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Pristojnosti |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Datoteka o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.2.1 | Datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

| 4.2.10.2.2 | Dokumentacija o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

| 4.2.10.3 | Upravljanje datoteke o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Upravljanje informacij o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.10.5 | Izvajanje vzdrževanja |
| --- | --- |

4.2.10.5

| 4.3 | Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Infrastrukturni podsistem |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | Dostop |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.2.2 | Strojevodska kabina |
| --- | --- |

4.3.2.2

| 4.3.2.3 | Kinematični profil |
| --- | --- |

4.3.2.3

| 4.3.2.4 | Statična osna obremenitev |
| --- | --- |

4.3.2.4

| 4.3.2.5 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov |
| --- | --- |

4.3.2.5

| 4.3.2.6 | Dinamično vedenje železniškega voznega parka in profili koles |
| --- | --- |

4.3.2.6

| 4.3.2.7 | Največja dolžina vlaka |
| --- | --- |

4.3.2.7

| 4.3.2.8 | Največji nakloni |
| --- | --- |

4.3.2.8

| 4.3.2.9 | Najmanjši polmer loka zavoja |
| --- | --- |

4.3.2.9

| 4.3.2.10 | Mazanje sledilnega venca |
| --- | --- |

4.3.2.10

| 4.3.2.11 | Dviganje gramoza |
| --- | --- |

4.3.2.11

| 4.3.2.12 | Zavora na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

4.3.2.12

| 4.3.2.13 | Delovanje zavor na strmih naklonih |
| --- | --- |

4.3.2.13

| 4.3.2.14 | Potniški alarm |
| --- | --- |

4.3.2.14

| 4.3.2.15 | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

4.3.2.15

| 4.3.2.16 | Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem |
| --- | --- |

4.3.2.16

| 4.3.2.17 | Bočni veter |
| --- | --- |

4.3.2.17

| 4.3.2.18 | Največje nihanje tlaka v predorih |
| --- | --- |

4.3.2.18

| 4.3.2.19 | Zunanji hrup |
| --- | --- |

4.3.2.19

| 4.3.2.20 | Požarna varnost |
| --- | --- |

4.3.2.20

| 4.3.2.21 | Čelne luči |
| --- | --- |

4.3.2.21

| 4.3.2.22 | Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

4.3.2.22

| 4.3.2.23 | Servisiranje |
| --- | --- |

4.3.2.23

| 4.3.2.24 | Vzdrževanje |
| --- | --- |

4.3.2.24

| 4.3.3 | Energijski podsistem |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Pridržano |
| --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.3.3 | Zunanje elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.3.3.3

| 4.3.3.4 | Čelne luči |
| --- | --- |

4.3.3.4

| 4.3.3.5 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo |
| --- | --- |

4.3.3.5

| 4.3.4 | Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.4.1 | Strojevodska kabina |
| --- | --- |

4.3.4.1

| 4.3.4.2 | Vetrobran in čelni del vlaka |
| --- | --- |

4.3.4.2

| 4.3.4.3 | Statična osna obremenitev |
| --- | --- |

4.3.4.3

| 4.3.4.4 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov |
| --- | --- |

4.3.4.4

| 4.3.4.5 | Posipanje s peskom |
| --- | --- |

4.3.4.5

| 4.3.4.6 | Zavorna zmogljivost |
| --- | --- |

4.3.4.6

| 4.3.4.7 | Elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.3.4.7

| 4.3.4.8 | Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije |
| --- | --- |

4.3.4.8

| 4.3.4.9 | Koncepti spremljanja in diagnostike |
| --- | --- |

4.3.4.9

| 4.3.4.10 | Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

4.3.4.10

| 4.3.4.11 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo |
| --- | --- |

4.3.4.11

| 4.3.4.12 | Čelne luči vozila |
| --- | --- |

4.3.4.12

| 4.3.5 | Obratovalni podsistem |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.5.1 | Konstrukcija vlakov |
| --- | --- |

4.3.5.1

| 4.3.5.2 | Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov |
| --- | --- |

4.3.5.2

| 4.3.5.3 | Dostop |
| --- | --- |

4.3.5.3

| 4.3.5.4 | Stranišča |
| --- | --- |

4.3.5.4

| 4.3.5.5 | Vetrobran in čelni del vlaka |
| --- | --- |

4.3.5.5

| 4.3.5.6 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov |
| --- | --- |

4.3.5.6

| 4.3.5.7 | Dinamično vedenje voznega parka |
| --- | --- |

4.3.5.7

| 4.3.5.8 | Največja dolžina vlaka |
| --- | --- |

4.3.5.8

| 4.3.5.9 | Posipanje s peskom |
| --- | --- |

4.3.5.9

| 4.3.5.10 | Dviganje gramoza |
| --- | --- |

4.3.5.10

| 4.3.5.11 | Zavorna zmogljivost |
| --- | --- |

4.3.5.11

| 4.3.5.12 | Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

4.3.5.12

| 4.3.5.13 | Zavore na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

4.3.5.13

| 4.3.5.14 | Zaščita imobiliziranega vlaka |
| --- | --- |

4.3.5.14

| 4.3.5.15 | Delovanje zavor na strmih naklonih |
| --- | --- |

4.3.5.15

| 4.3.5.16 | Sistem za obveščanje potnikov |
| --- | --- |

4.3.5.16

| 4.3.5.17 | Potniški alarm |
| --- | --- |

4.3.5.17

| 4.3.5.18 | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

4.3.5.18

| 4.3.5.19 | Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem |
| --- | --- |

4.3.5.19

| 4.3.5.20 | Bočni veter |
| --- | --- |

4.3.5.20

| 4.3.5.21 | Največje nihanje tlaka v predorih |
| --- | --- |

4.3.5.21

| 4.3.5.22 | Zunanji hrup |
| --- | --- |

4.3.5.22

| 4.3.5.23 | Zasilni izhodi |
| --- | --- |

4.3.5.23

| 4.3.5.24 | Požarna varnost |
| --- | --- |

4.3.5.24

| 4.3.5.25 | Zunanje luči in hupa |
| --- | --- |

4.3.5.25

| 4.3.5.26 | Postopki dviganja/reševanja |
| --- | --- |

4.3.5.26

| 4.3.5.27 | Notranji hrup |
| --- | --- |

4.3.5.27

| 4.3.5.28 | Klimatski sistem |
| --- | --- |

4.3.5.28

| 4.3.5.29 | Budnik |
| --- | --- |

4.3.5.29

| 4.3.5.30 | Koncepti spremljanja in diagnostike |
| --- | --- |

4.3.5.30

| 4.3.5.31 | Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

4.3.5.31

| 4.3.5.32 | Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile |
| --- | --- |

4.3.5.32

| 4.3.5.33 | Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki |
| --- | --- |

4.3.5.33

| 4.3.5.34 | Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo |
| --- | --- |

4.3.5.34

| 4.3.5.35 | Servisiranje |
| --- | --- |

4.3.5.35

| 4.3.5.36 | Identifikacija vozila |
| --- | --- |

4.3.5.36

| 4.3.5.37 | Opažanje signala |
| --- | --- |

4.3.5.37

| 4.3.5.38 | Zasilni izhodi |
| --- | --- |

4.3.5.38

| 4.3.5.39 | Vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI) |
| --- | --- |

4.3.5.39

| 4.4 | Operativna pravila |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pravila glede vzdrževanja |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Strokovna usposobljenost |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zdravstveni in varnostni pogoji |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Register železniške infrastrukture |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Register železniškega voznega parka |
| --- | --- |

4.8.2

| 5. | KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Opredelitev |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Inovativne rešitve |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Seznam komponent |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Zmogljivost in specifikacije komponent |
| --- | --- |

5.4

| 6. | UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Komponente interoperabilnosti podsistema železniškega voznega parka |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1 | Ocenjevanje skladnosti (splošno) |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli) |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Obstoječe rešitve |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Inovativne rešitve |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Ocenjevanje primernosti za uporabo |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.2 | Podsistem železniškega voznega parka |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Ocenjevanje skladnosti (splošno) |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli) |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Inovativne rešitve |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Ocenjevanje vzdrževanja |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | Ocenjevanje posameznih vozil |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.3 | Komponente interoperabilnosti, ki nimajo izjave o skladnosti |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Splošno |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Prehodno obdobje |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Certifikacija podsistemov, ki vsebujejo necertificirane komponente interoperabilnosti, v prehodnem obdobju |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.3.1 | Pogoji |
| --- | --- |

6.3.3.1

| 6.3.3.2 | Uradno obvestilo |
| --- | --- |

6.3.3.2

| 6.3.3.3 | Izvajanje življenjske dobe |
| --- | --- |

6.3.3.3

| 6.3.4 | Ureditev spremljanja |
| --- | --- |

6.3.4

| 7. | IZVAJANJE TSI ZA ŽELEZNIŠKI VOZNI PARK |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Izvajanje TSI |
| --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Novo zgrajeni železniški vozni park nove izvedbe |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.1.1 | Opredelitve |
| --- | --- |

7.1.1.1

| 7.1.1.2 | Splošno: |
| --- | --- |

7.1.1.2

| 7.1.1.3 | Faza A |
| --- | --- |

7.1.1.3

| 7.1.1.4 | Faza B |
| --- | --- |

7.1.1.4

| 7.1.2 | Novo zgrajeni železniški vozni park obstoječe izvedbe, ki je certificiran po obstoječi TSI |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Železniški vozni park obstoječe izvedbe |
| --- | --- |

7.1.3

| 7.1.4 | Nadgrajeni ali obnovljeni železniški vozni park |
| --- | --- |

7.1.4

| 7.1.5 | Hrup |
| --- | --- |

7.1.5

| 7.1.5.1 | Prehodno obdobje |
| --- | --- |

7.1.5.1

| 7.1.5.2 | Nadgradnja ali obnova železniškega voznega parka |
| --- | --- |

7.1.5.2

| 7.1.5.3 | Dvostopenjski pristop |
| --- | --- |

7.1.5.3

| 7.1.6 | Drezine za praznjenje [4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.1.6

| 7.1.7 | Ukrepi za preprečevanje požara – skladnost materialov |
| --- | --- |

7.1.7

| 7.1.8 | Železniški vozni park, ki obratuje na podlagi nacionalnih, dvostranskih, večstranskih ali mednarodnih sporazumov |
| --- | --- |

7.1.8

| 7.1.8.1 | Obstoječi sporazumi |
| --- | --- |

7.1.8.1

| 7.1.8.2 | Prihodnji sporazumi |
| --- | --- |

7.1.8.2

| 7.1.9 | Revizija TSI |
| --- | --- |

7.1.9

| 7.2 | Združljivost železniškega voznega parka z drugimi podsistemi |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Posebni primeri |
| --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Splošno: |
| --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Seznam posebnih primerov |
| --- | --- |

7.3.2

| 7.3.2.1 | Splošni posebni primer na omrežju s tirno širino 1 524 mm |
| --- | --- |

7.3.2.1

| 7.3.2.2 | Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov [4.2.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.2

| 7.3.2.3 | Vstopna stopnica [4.2.2.4.1] |
| --- | --- |

7.3.2.3

| 7.3.2.4 | Profil vozila [4.2.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.4

| 7.3.2.5 | Masa vozila [4.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.5

| 7.3.2.6 | Električna upornost kolesnih dvojic [4.2.3.3.1] |
| --- | --- |

7.3.2.6

| 7.3.2.7 | Zaznavanje pregretosti osnih ležajev pri vlakih razreda 2 [4.2.3.3.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.7

| 7.3.2.8 | Stik kolo-tirnica (profili koles) [4.2.3.4.4] |
| --- | --- |

7.3.2.8

| 7.3.2.9 | Kolesne dvojice [4.2.3.4.9] |
| --- | --- |

7.3.2.9

| 7.3.2.10 | Največja dolžina vlaka [4.2.3.5] |
| --- | --- |

7.3.2.10

| 7.3.2.11 | Posipanje s peskom [4.2.3.10] |
| --- | --- |

7.3.2.11

| 7.3.2.12 | Zaviranje [4.2.4] |
| --- | --- |

7.3.2.12

| 7.3.2.12.1 | Splošno: |
| --- | --- |

7.3.2.12.1

| 7.3.2.12.2 | Zavore na vrtinčne tokove [4.2.4.5] |
| --- | --- |

7.3.2.12.2

| 7.3.2.13 | Okoljski pogoji [4.2.6.1] |
| --- | --- |

7.3.2.13

| 7.3.2.14 | Aerodinamika vlaka |
| --- | --- |

7.3.2.14

| 7.3.2.14.1 | Aerodinamične obremenitve za potnike na peronu [4.2.6.2.2] |
| --- | --- |

7.3.2.14.1

| 7.3.2.14.2 | Tlačna obremenitev na prostem [4.2.6.2.3] |
| --- | --- |

7.3.2.14.2

| 7.3.2.14.3 | Največje nihanje tlaka v predorih [4.2.6.4] |
| --- | --- |

7.3.2.14.3

| 7.3.2.15 | Mejne značilnosti, povezane z zunanjim hrupom [4.2.6.5] |
| --- | --- |

7.3.2.15

| 7.3.2.15.1 | Mejna vrednosti hrupa v mirovanju [4.2.6.5.2] |
| --- | --- |

7.3.2.15.1

| 7.3.2.15.2 | Mejna vrednosti hrupa pri zagonu [4.2.6.5.3] |
| --- | --- |

7.3.2.15.2

| 7.3.2.16 | Gasilni aparat [4.2.7.2.3.2] |
| --- | --- |

7.3.2.16

| 7.3.2.17 | Hupe [4.2.7.4.2.1] |
| --- | --- |

7.3.2.17

| 7.3.2.18 | Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije [4.2.7.10] |
| --- | --- |

7.3.2.18

| 7.3.2.18.1 | Položaj kolesnih dvojic [4.2.7.10.2] |
| --- | --- |

7.3.2.18.1

| 7.3.2.18.2 | Kolesa [4.2.7.10.3] |
| --- | --- |

7.3.2.18.2

| 7.3.2.19 | Odjemnik toka [4.2.8.3.6] |
| --- | --- |

7.3.2.19

| 7.3.2.20 | Vmesniki s sistemom vodenja-upravljanja in signalizacije [4.2.8.3.8] |
| --- | --- |

7.3.2.20

| 7.3.2.21 | Priključki sistemov za praznjenje stranišč [4.2.9.3] |
| --- | --- |

7.3.2.21

| 7.3.2.22 | Adapterji za polnjenje vode [4.2.9.5] |
| --- | --- |

7.3.2.22

| 7.3.2.23 | Požarni standardi [7.1.6] |
| --- | --- |

7.3.2.23

1.   UVOD

1.1   Tehnično področje uporabe

Ta TSI velja za podsistem železniškega voznega parka. Ti podsistemi so navedeni na seznamu v Prilogi II(1) k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Ta TSI se uporablja za spodaj navedena razreda železniškega voznega parka, ocenjenega kot vlakovne kompozicije (nedeljive v obratovanju) ali kot posamezna vozila, v okviru opredeljenih sestav vozil s pogonom ali brez njega. Uporablja se enako za vozila, ki prevažajo potnike, in/ali za vozila, ki ne prevažajo potnikov.

Razred 1: železniški vozni park, katerega največja hitrost je najmanj 250 km/h.

Razred 2: železniški vozni park, katerega največja hitrost je najmanj 190 km/h, toda manj kot 250 km/h.

Ta TSI se uporablja za železniški vozni park, ki je naveden v oddelku 2 Priloge I k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in katerega največja hitrost je najmanj 190 km/h, kot je opisano zgoraj. Če je največja hitrost navedenega voznega parka višja od 351 km/h, se prav tako uporablja ta TSI, vendar so pri tem potrebne dodatne specifikacije: te dodatne specifikacije v tej TSI niso podrobno opisane in so odprta točka; v takem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi.

Več informacij o podsistemu železniškega voznega parka je v oddelku 2.

Ta TSI določa zahteve, ki jih mora izpolnjevati železniški vozni park, namenjen obratovanju na železniškem omrežju, kot je opredeljeno v oddelku 1.2 spodaj, in pri tem izpolnjevati bistvene zahteve Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Dostop do prog ni odvisen samo od izpolnjevanja tehničnih zahtev te TSI, saj je treba pri dodelitvi dovoljenja prevozniku za upravljanje tega voznega parka na določeni progi upoštevati tudi druge zahteve iz Direktive 2004/49/ES in Direktive 2001/14/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES. Upravljavec infrastrukture se lahko na primer odloči, da vlaku razreda 2 ne dodeli vlakovne poti na progi kategorije 1, če ni ustreznih zmogljivosti.

1.2   Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, opisan v Prilogi I k Direktivi 96/48/ES, spremenjeni z Direktivo 2004/50/ES.

1.3   Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) in Prilogo I(1)(b) Direktive 96/48/ES, spremenjene z Direktivo 2004/50/ES, ta TSI:

| (a) | navaja svoje predvideno področje uporabe (oddelek 2); |
| --- | --- |

(a)

navaja svoje predvideno področje uporabe (oddelek 2);

| (b) | določa bistvene zahteve za podsistem železniškega voznega parka (oddelek 3); |
| --- | --- |

(b)

določa bistvene zahteve za podsistem železniškega voznega parka (oddelek 3);

| (c) | določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki z drugimi podsistemi (oddelek 4); |
| --- | --- |

(c)

določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki z drugimi podsistemi (oddelek 4);

| (d) | določa posebna pravila glede obratovanja in vzdrževanja za področje uporabe, navedeno v oddelkih 1.1 in 1.2 zgoraj (oddelek 4); |
| --- | --- |

(d)

določa posebna pravila glede obratovanja in vzdrževanja za področje uporabe, navedeno v oddelkih 1.1 in 1.2 zgoraj (oddelek 4);

| (e) | navaja pogoje glede strokovne usposobljenosti, zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri vodenju in vzdrževanju podsistemov (oddelek 4); |
| --- | --- |

(e)

navaja pogoje glede strokovne usposobljenosti, zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri vodenju in vzdrževanju podsistemov (oddelek 4);

| (f) | določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti (oddelek 5); |
| --- | --- |

(f)

določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti (oddelek 5);

| (g) | navaja, kateri postopki naj se uporabijo za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali ES-verifikacijo podsistemov (oddelek 6); |
| --- | --- |

(g)

navaja, kateri postopki naj se uporabijo za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali ES-verifikacijo podsistemov (oddelek 6);

| (h) | navaja strategijo izvajanja TSI (oddelek 7); |
| --- | --- |

(h)

navaja strategijo izvajanja TSI (oddelek 7);

| (i) | v skladu s členom 6(3) navedene direktive predvideva posebne primere (oddelek 7). |
| --- | --- |

(i)

v skladu s členom 6(3) navedene direktive predvideva posebne primere (oddelek 7).

2.   OPREDELITEV IN FUNKCIJE PODSISTEMA ŽELEZNIŠKEGA VOZNEGA PARKA

2.1   Opis podsistema

Podsistem železniškega voznega parka ne vključuje podsistema vodenje-upravljanje, infrastrukturnega podsistema, obratovalnega sistema in dela energijskega podsistema, nameščenega ob progi, ker se ti podsistemi obravnavajo v svojih TSI.

Poleg tega podsistem železniškega voznega parka ne vključuje vlakovnega osebja (strojevodje in drugega vlakovnega osebja vlaka) in potnikov.

2.2   Funkcije in vidiki podsistema železniškega voznega parka

Področje uporabe te TSI za podsistem železniškega voznega parka je razširjeno področje uporabe TSI, vsebovane v Prilogi k Odločbi 2002/735/ES.

V okviru podsistema železniškega voznega parka je treba izpolnjevati naslednje funkcije:

| — | prevoz in zaščita potnikov in vlakovnega osebja; |
| --- | --- |

—

prevoz in zaščita potnikov in vlakovnega osebja;

| — | pospeševanje, vzdrževanje hitrosti, zaviranje in zaustavitev; |
| --- | --- |

—

pospeševanje, vzdrževanje hitrosti, zaviranje in zaustavitev;

| — | stalno obveščanje strojevodje, zagotavljanje pogleda naprej na progo in omogočanje primerne kontrole; |
| --- | --- |

—

stalno obveščanje strojevodje, zagotavljanje pogleda naprej na progo in omogočanje primerne kontrole;

| — | podpora in vodenje vlaka na tirih; |
| --- | --- |

—

podpora in vodenje vlaka na tirih;

| — | signaliziranje prisotnosti vlaka drugim; |
| --- | --- |

—

signaliziranje prisotnosti vlaka drugim;

| — | varno delovanje tudi ob nezgodah; |
| --- | --- |

—

varno delovanje tudi ob nezgodah;

| — | upoštevanje okolja; |
| --- | --- |

—

upoštevanje okolja;

| — | vzdrževanje podsistema železniškega voznega parka in dela energijskega podsistema, nameščenega v vozilu; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje podsistema železniškega voznega parka in dela energijskega podsistema, nameščenega v vozilu;

| — | sposobnost delovanja na ustreznih sistemih oskrbe z vlečno silo. |
| --- | --- |

—

sposobnost delovanja na ustreznih sistemih oskrbe z vlečno silo.

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki je nameščena v vozilu, spada v področje uporabe podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija.

3.   BISTVENE ZAHTEVE

3.1   Splošno

V okviru uporabe te TSI bo izpolnjevanje ustreznih bistvenih zahtev, navedenih v oddelku 3 te TSI, zagotovljeno z izpolnjevanjem specifikacij, navedenih v:

| — | oddelku 4 za podsisteme in |
| --- | --- |

—

oddelku 4 za podsisteme in

| — | oddelku 5 za komponente interoperabilnosti, |
| --- | --- |

—

oddelku 5 za komponente interoperabilnosti,

| — | kakor prikazuje pozitivni rezultat ocene: |
| --- | --- |

—

kakor prikazuje pozitivni rezultat ocene:

| — | skladnosti in/ali primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo in |
| --- | --- |

—

skladnosti in/ali primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo in

| — | verifikacije podsistemov, |
| --- | --- |

—

verifikacije podsistemov,

kakor je opisano v oddelku 6.

Dele bistvenih zahtev urejajo nacionalni predpisi zaradi:

| — | odprtih vprašanj ali pridržkov, navedenih v Prilogi L; |
| --- | --- |

—

odprtih vprašanj ali pridržkov, navedenih v Prilogi L;

| — | odstopanj na podlagi člena 7 Direktive 96/48/ES; |
| --- | --- |

—

odstopanj na podlagi člena 7 Direktive 96/48/ES;

| — | posebnih primerov, opisanih v oddelku 7.3 te TSI. |
| --- | --- |

—

posebnih primerov, opisanih v oddelku 7.3 te TSI.

Ustrezno ocenjevanje skladnosti se izvede v pristojnosti in v skladu s postopki države članice, ki je uradno obvestila o nacionalnih predpisih ali zaprosila za odstopanje ali za posebni primer.

V skladu s členom 4(1) Direktive 96/48/ES, spremenjene z Direktivo 2004/50/ES, vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, podsistemi in njihove komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene zahteve, določene v splošnih pogojih iz Priloge III k navedeni direktivi.

Skladnost podsistema železniškega voznega parka in njegovih komponent z bistvenimi zahtevami se redno preverja v skladu z določbami Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in določbami te TSI.

3.2   Bistvene zahteve se nanašajo na:

| — | varnost, |
| --- | --- |

—

varnost,

| — | zanesljivost in razpoložljivost, |
| --- | --- |

—

zanesljivost in razpoložljivost,

| — | zdravje, |
| --- | --- |

—

zdravje,

| — | varstvo okolja, |
| --- | --- |

—

varstvo okolja,

| — | tehnično združljivost. |
| --- | --- |

—

tehnično združljivost.

Po Direktivi 96/48/ES, spremenjeni z Direktivo 2004/50/ES, se lahko bistvene zahteve splošno uporabljajo za celoten vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti ali pa so značilne za posamezne vidike vsakega podsistema in njegovih komponent.

3.3   Splošne zahteve

Pri podsistemu železniškega voznega parka so posebni vidiki, poleg navedb iz Priloge III k navedeni direktivi, naslednji:

3.3.1   Varnost

Bistvena zahteva 1.1.1:

„Projektiranje, gradnja ali sestavljanje, vzdrževanje in spremljanje komponent, pomembnih za varnost, in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila)

| — | 4.2.2.4 (dostop) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (dostop)

| — | 4.2.2.6 (strojevodska kabina) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (strojevodska kabina)

| — | 4.2.2.7 (vetrobran in čelni del vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (vetrobran in čelni del vlaka)

| — | 4.2.3.1 (kinematični profil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematični profil)

| — | 4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov)

| — | 4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka)

| — | 4.2.3.10 (posipanje s peskom) |
| --- | --- |

—

4.2.3.10 (posipanje s peskom)

| — | 4.2.3.11 (aerodinamični vplivi na gramozno gredo) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (aerodinamični vplivi na gramozno gredo)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi)

| — | 4.2.6.2 (aerodinamične obremenitve vlaka na prostem) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodinamične obremenitve vlaka na prostem)

| — | 4.2.6.3 (bočni veter) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (bočni veter)

| — | 4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih)

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.7 (sistemska zaščita) |
| --- | --- |

—

4.2.7 (sistemska zaščita)

| — | 4.2.7.13 (programska oprema) |
| --- | --- |

—

4.2.7.13 (programska oprema)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 1.1.2:

„Parametri za stik kolo-tirnica morajo izpolnjevati zahteve glede stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.3.2 (statična osna obremenitev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statična osna obremenitev)

| — | 4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka)

Bistvena zahteva 1.1.3:

„Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile ugotovljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila)

| — | 4.2.2.7 (vetrobran in čelni del vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (vetrobran in čelni del vlaka)

| — | 4.2.3.3.2 (spremljanje stanja osnih ležajev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (spremljanje stanja osnih ležajev)

| — | 4.2.3.4.3 (mejne vrednosti obremenitve tira) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (mejne vrednosti obremenitve tira)

| — | 4.2.3.4.9 (kolesne dvojice) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.9 (kolesne dvojice)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.6 (okoljski pogoji) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (okoljski pogoji)

| — | 4.2.6.3 (bočni veter) |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 (bočni veter)

| — | 4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih)

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

| — | 4.2.8.3.6 (odjemniki toka in kontaktne gibljive vezi) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (odjemniki toka in kontaktne gibljive vezi)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 1.1.4:

„Načrtovanje fiksnih naprav in železniškega voznega parka ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da pri požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ali dima.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

Bistvena zahteva 1.1.5:

„Vse naprave, s katerimi bodo upravljali uporabniki, morajo biti projektirane tako, da ne ogrožajo varnosti uporabnikov, kadar bi jih ti uporabljali na način, ki ni v skladu z objavljenimi navodili.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.2.4 (dostop) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (dostop)

| — | 4.2.2.5 (stranišča) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (stranišča)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.5.3 (potniški alarm) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (potniški alarm)

| — | 4.2.7.1 (zasilni izhodi) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (zasilni izhodi)

| — | 4.2.7.3 (zaščita pred električnim šokom) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (zaščita pred električnim šokom)

| — | 4.2.7.5 (postopki dviganja/reševanja) |
| --- | --- |

—

4.2.7.5 (postopki dviganja/reševanja)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.3.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 1.2:

„Nadzor in vzdrževanje fiksnih ali premičnih komponent, ki sodelujejo pri vožnji vlaka, morata biti organizirana, izvedena in količinsko določena tako, da se vzdržuje njihovo delovanje pod predvidenimi pogoji.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila)

| — | 4.2.2.4 (dostop) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (dostop)

| — | 4.2.3.1 (kinematični profil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematični profil)

| — | 4.2.3.3.2 (spremljanje stanja osnih ležajev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (spremljanje stanja osnih ležajev)

| — | 4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka)

| — | 4.2.3.9 (nagibni koeficient) |
| --- | --- |

—

4.2.3.9 (nagibni koeficient)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.7.10 (koncepti spremljanja in diagnostike) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (koncepti spremljanja in diagnostike)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.3.3   Zdravstveno varstvo

Bistvena zahteva 1.3.1:

„Materiali, ki zaradi načina njihove uporabe lahko ogrozijo zdravje ljudi, ki imajo dostop do njih, se ne smejo uporabljati za vlake in železniško infrastrukturo.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 1.3.2:

„Te materiale je treba izbrati, razvijati in uporabljati tako, da se omeji emisija škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, zlasti ob požaru.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.3.4   Varstvo okolja

Bistvena zahteva 1.4.1:

„Posledice vzpostavitve in obratovanja vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti za okolje se morajo oceniti in upoštevati v fazi načrtovanja sistema v skladu z veljavnimi določbami Skupnosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.3.11 (dviganje gramoza) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (dviganje gramoza)

| — | 4.2.6.2 (aerodinamična obremenitev vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodinamična obremenitev vlaka)

| — | 4.2.6.5 (zunanji hrup) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (zunanji hrup)

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 1.4.2:

„Materiali, ki se uporabljajo v vlakih, morajo preprečevati emisijo okolju škodljivih in nevarnih hlapov ali plinov, zlasti ob požaru.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 1.4.3:

„Železniški vozni park in sistemi oskrbe z energijo morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetno združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, katere lahko ovirajo.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

3.3.5   Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 1.5:

Tehnične značilnosti infrastrukture in fiksnih naprav morajo biti združljive med seboj in z značilnostmi vlakov, ki se bodo uporabljali v vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti.

Če je na nekaterih odsekih omrežja upoštevanje teh značilnosti težko izvedljivo, se lahko izvajajo začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.4 (dostop) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (dostop)

| — | 4.2.3.1 (kinematični profil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematični profil)

| — | 4.2.3.2 (statična osna obremenitev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statična osna obremenitev)

| — | 4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov)

| — | 4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka)

| — | 4.2.3.5 (največja dolžina vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (največja dolžina vlaka)

| — | 4.2.3.6 (največji nakloni) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (največji nakloni)

| — | 4.2.3.7 (najmanjši polmer loka zavoja) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (najmanjši polmer loka zavoja)

| — | 4.2.3.8 (mazanje sledilnega venca) |
| --- | --- |

—

4.2.3.8 (mazanje sledilnega venca)

| — | 4.2.3.11 (dviganje gramoza) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (dviganje gramoza)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.6.2 (aerodinamična obremenitev vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 (aerodinamična obremenitev vlaka)

| — | 4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih) |
| --- | --- |

—

4.2.6.4 (največje nihanje tlaka v predorih)

| — | 4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore)

| — | 4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.4   Zahteve, specifične za podsistem železniškega voznega parka

3.4.1   Varnost

Bistvena zahteva 2.4.1, § 1:

„Konstrukcije železniškega voznega parka in povezav med vozili morajo biti zasnovane tako, da ščitijo potniške prostore in vozniške kabine pri trčenju ali iztirjenju.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (trdnost konstrukcije vozila)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 2:

„Električna oprema ne sme poslabšati varnosti in delovanja naprav za vodenje-upravljanje in signalizacijo.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 3:

„Tehnike zaviranja in pri tem nastale obremenitve morajo biti združljive z zasnovo tirov, grajenimi objekti in signalnimi sistemi.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.3.4.3 (mejne vrednosti obremenitve tira) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 (mejne vrednosti obremenitve tira)

| — | 4.2.4.1 (minimalne zavorne značilnosti) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (minimalne zavorne značilnosti)

| — | 4.2.4.5 (zavore na vrtinčne tokove) |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 (zavore na vrtinčne tokove)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 4:

„Sprejeti je treba ukrepe za preprečevanje dostopa do komponent pod električno napetostjo, da ne bi bila ogrožena varnost ljudi.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.5.2 (informacijski znaki za potnike) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (informacijski znaki za potnike)

| — | 4.2.7.3 (zaščita pred električnim šokom) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (zaščita pred električnim šokom)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 5:

„Ob nevarnosti morajo ustrezne naprave omogočiti potnikom, da obvestijo strojevodjo, spremnemu osebju pa, da se poveže z njim.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 6:

„Vstopna vrata morajo vključevati sistem odpiranja in zapiranja, ki zagotavlja varnost potnikov.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.2.4.2 (zunanja vstopna vrata) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (zunanja vstopna vrata)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 7:

„Treba je zagotoviti in označiti zasilne izhode.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.5.2 (informacijski znaki za potnike) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 (informacijski znaki za potnike)

| — | 4.2.7.1 (zasilni izhodi) |
| --- | --- |

—

4.2.7.1 (zasilni izhodi)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 8:

„Za upoštevanje posebnih varnostnih pogojev v zelo dolgih predorih je treba sprejeti primerne ukrepe.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.5.3 (potniški alarm) |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 (potniški alarm)

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

| — | 4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore)

| — | 4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 9:

„Na vlakih je brezpogojno obvezen sistem zasilne razsvetljave z zadostno svetilnostjo in časom trajanja.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave)

Bistvena zahteva 2.4.1, § 10:

„Vlaki morajo biti opremljeni s sistemom ozvočenja, s katerim lahko vlakovno osebje in prometna služba sporočata informacije potnikom.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi) |
| --- | --- |

—

4.2.5 (obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi)

3.4.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 2.4.2:

„Zasnova najpomembnejše opreme in opreme za vožnjo, vleko in zaviranje ter sistema vodenja in upravljanja mora vlaku omogočati, da v posebnih poslabšanih razmerah nadaljuje vožnjo brez škodljivih posledic za opremo, ki ostane v obratovanju.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.1.1 (uvod) |
| --- | --- |

—

4.2.1.1 (uvod)

| — | 4.2.1.2 (konstrukcija vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.1.2 (konstrukcija vlakov)

| — | 4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov)

| — | 4.2.4.1 (minimalne zavorne značilnosti) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (minimalne zavorne značilnosti)

| — | 4.2.4.2 (meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju) |
| --- | --- |

—

4.2.4.2 (meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju)

| — | 4.2.4.1 (zahteve glede zavornega sistema) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (zahteve glede zavornega sistema)

| — | 4.2.4.1 (zmogljivost zavor v obratovanju) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (zmogljivost zavor v obratovanju)

| — | 4.2.4.6 (zaščita imobiliziranega vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.4.6 (zaščita imobiliziranega vlaka)

| — | 4.2.4.7 (delovanje zavor na strmih naklonih) |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 (delovanje zavor na strmih naklonih)

| — | 4.2.5.1 (sistem za obveščanje potnikov) |
| --- | --- |

—

4.2.5.1 (sistem za obveščanje potnikov)

| — | 4.2.7.2 (požarna varnost) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (požarna varnost)

| — | 4.2.7.10 (koncepti spremljanja in diagnostike) |
| --- | --- |

—

4.2.7.10 (koncepti spremljanja in diagnostike)

| — | 4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave) |
| --- | --- |

—

4.2.7.12 (sistem zasilne razsvetljave)

| — | 4.2.8.1 (zahteve glede zmogljivosti vlečne sile) |
| --- | --- |

—

4.2.8.1 (zahteve glede zmogljivosti vlečne sile)

| — | 4.2.8.2 (zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki) |
| --- | --- |

—

4.2.8.2 (zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.4.3   Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.4.3, § 1:

„Električna oprema mora biti združljiva z delovanjem naprav za vodenje-upravljanje in signalizacijo.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo)

Bistvena zahteva 2.4.3, § 2:

„Značilnosti naprav za odjem električnega toka morajo biti take, da omogočajo vlakom vožnjo v sistemih oskrbe z električno energijo vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo)

Bistvena zahteva 2.4.3, § 3:

„Značilnosti železniškega voznega parka morajo biti take, da mu omogočajo vožnjo na vseh progah, na katerih je predvideno njegovo delovanje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.2.4 (dostop) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (dostop)

| — | 4.2.3.1 (kinematični profil) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinematični profil)

| — | 4.2.3.2 (statična osna obremenitev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statična osna obremenitev)

| — | 4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov)

| — | 4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (dinamično vedenje voznega parka)

| — | 4.2.3.5 (največja dolžina vlaka) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (največja dolžina vlaka)

| — | 4.2.3.6 (največji nakloni) |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 (največji nakloni)

| — | 4.2.3.7 (najmanjši polmer loka zavoja) |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 (najmanjši polmer loka zavoja)

| — | 4.2.3.11 (dviganje gramoza) |
| --- | --- |

—

4.2.3.11 (dviganje gramoza)

| — | 4.2.4 (zaviranje) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (zaviranje)

| — | 4.2.6 (okoljski pogoji) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (okoljski pogoji)

| — | 4.2.7.4 (zunanje luči in hupa) |
| --- | --- |

—

4.2.7.4 (zunanje luči in hupa)

| — | 4.2.7.9 (sistem vodenja-upravljanja in signalizacije) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (sistem vodenja-upravljanja in signalizacije)

| — | 4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore) |
| --- | --- |

—

4.2.7.11 (posebna specifikacija za predore)

| — | 4.2.8 (vlečna in električna oprema) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (vlečna in električna oprema)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

| — | 4.8 (registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka) |
| --- | --- |

—

4.8 (registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka)

3.5   Zahteve, specifične za vzdrževanje

Bistvena zahteva 2.5.1 Zdravje:

„Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih ne smejo ogrožati človekovega zdravja.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 2.5.2 Varstvo okolja:

„Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih ne smejo presegati dovoljenih vrednosti motenj za bližnje okolje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.6.5 (zunanji hrup) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (zunanji hrup)

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 2.5.3 Tehnična združljivost:

„Naprave za vzdrževanje [upravljanje] vlakov za visoke hitrosti morajo omogočati varno, zdravju neškodljivo in neovirano obratovanje celotnega voznega parka, za katerega so namenjene.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.6   Druge zahteve, ki se prav tako nanašajo na podsistem železniškega voznega parka

3.6.1   Infrastruktura

Bistvena zahteva 2.1.1. Varnost

„Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečitev dostopa do naprav ali nezaželenega poseganja vanje na progah, kjer poteka promet z visokimi hitrostmi.“

„Sprejeti je treba ukrepe za omejitev nevarnosti za ljudi, zlasti na postajah, skozi katere poteka promet z visokimi hitrostmi.“

„Infrastruktura, ki je javno dostopna, mora biti zasnovana in zgrajena tako, da omejuje vse nevarnosti za človekovo zdravje (stabilnost, požar, dostop, evakuacija, peroni itd.).“

„Za upoštevanje posebnih varnostnih pogojev v zelo dolgih predorih je treba sprejeti primerne ukrepe.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.2   Energija

Bistvena zahteva 2.2.1. Varnost

„Delovanje sistemov oskrbe z energijo ne sme ogrožati varnosti vlakov za visoke hitrosti ali oseb (uporabnikov, operativnega osebja, ljudi, ki živijo ob progi, in drugih).“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

Bistvena zahteva 2.2.2. Varstvo okolja:

„Delovanje sistemov oskrbe z energijo ne sme posegati v okolje prek določenih meja.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6 (zunanje elektromagnetne motnje)

| — | 4.2.8.3.6 (zahteve za podsistem železniškega voznega parka, povezane z odjemniki toka) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.6 (zahteve za podsistem železniškega voznega parka, povezane z odjemniki toka)

Bistvena zahteva 2.2.3. Tehnična združljivost

„Sistemi oskrbe z električno energijo, ki se uporabljajo v celotnem vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti, morajo:

| — | omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti;

| — | biti združljivi z odjemalnimi napravami, nameščenimi na vlakih.“ |
| --- | --- |

—

biti združljivi z odjemalnimi napravami, nameščenimi na vlakih.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 (funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo)

3.6.3   Vodenje-upravljanje in signalizacija

Bistvena zahteva 2.3.1. Varnost:

„Naprave in postopki za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki se uporabljajo v vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti, morajo vlakom omogočiti vožnjo s stopnjo varnosti, ki ustreza ciljem, določenim za to omrežje.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

Bistvena zahteva 2.2.2. Tehnična združljivost:

„Vsa nova infrastruktura za visoke hitrosti in ves novi železniški vozni park za visoke hitrosti, ki sta izdelana ali razvita po uvedbi združljivih sistemov za vodenje-upravljanje in signalizacijo, morata biti prilagojena uporabi teh sistemov.“

„Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki je nameščena v strojevodski kabini, mora pod določenimi pogoji omogočati normalno obratovanje v celotnem vseevropskem železniškem sistemu za visoke hitrosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.3.2 (statična osna obremenitev) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (statična osna obremenitev)

| — | 4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov)

| — | 4.2.6.6.1 (motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju) |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 (motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju)

| — | 4.2.7.9 (sistem vodenja-upravljanja in signalizacije) |
| --- | --- |

—

4.2.7.9 (sistem vodenja-upravljanja in signalizacije)

| — | 4.2.8.3.10 (vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija) |
| --- | --- |

—

4.2.8.3.10 (vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija)

3.6.4   Okolje

Bistvena zahteva 2.6.1 Zdravje:

„Obratovanje vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti mora ostati v zakonsko določenih mejah obremenitve s hrupom.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.6.5 (zunanji hrup) |
| --- | --- |

—

4.2.6.5 (zunanji hrup)

| — | 4.2.7.6 (notranji hrup) |
| --- | --- |

—

4.2.7.6 (notranji hrup)

Bistvena zahteva 2.6.2. Varstvo okolja:

„Obratovanje vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti ne sme povzročati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in neposredno okolje v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.5   Obratovanje

Bistvena zahteva 2.7.1. Varnost § 1:

„Usklajenost predpisov o delovanju omrežij in usposobljenost strojevodij in vlakovnega osebja morata zagotavljati varno mednarodno obratovanje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.7.8 (budnik) |
| --- | --- |

—

4.2.7.8 (budnik)

Bistvena zahteva 2.7.1. Varnost § 2:

„Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, usposabljanje in strokovnost vzdrževalnega osebja ter sistem zagotavljanja kakovosti v vzdrževalnih centrih zadevnih upravljavcev morajo zagotavljati visoko raven varnosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelkih:

| — | 4.2.9 (servisiranje) |
| --- | --- |

—

4.2.9 (servisiranje)

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 2.7.2. Zanesljivost in razpoložljivost:

„Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, usposabljanje in strokovnost vzdrževalnega osebja ter sistem zagotavljanja kakovosti v vzdrževalnih centrih zadevnih upravljavcev morajo zagotavljati visoko raven zanesljivosti in razpoložljivosti sistema.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

Bistvena zahteva 2.7.3. Tehnična združljivost:

„Usklajenost predpisov o delovanju omrežij in usposobljenost strojevodij in vlakovnega osebja ter osebja, zadolženega za vodenje in upravljanje prometa, morata zagotavljati učinkovitost delovanja vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v oddelku:

| — | 4.2.10 (vzdrževanje) |
| --- | --- |

—

4.2.10 (vzdrževanje)

3.7   Elementi podsistema železniškega voznega parka, povezani z bistvenimi zahtevami

| | Določbe o bistvenih zahtevah v Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES |
| --- | --- |
| Element podsistema železniškega voznega parka | Ref. oddelki v TSI | Varnost | Zanesljivost in razpoložljivost | Zdravje | Varstvo okolja | Tehnična združljivost |
| Splošno | 4.2.1 | | 2.4.2 | | | |
| Konstrukcijski in mehanski deli | 4.2.2 | | | | | |
| Konstrukcija vlakov | 4.2.1.2 | | 2.4.2 | | | |
| Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov | 4.2.2.2 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Trdnost konstrukcije vozila | 4.2.2.3 | 1.1.1
  1.1.3
  2.4.1.1 | 1.2 | | | |
| Dostop | 4.2.2.4 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Vstopna vrata | 4.2.2.4.2 | 2.4.1.6 | | | | |
| Stranišča | 4.2.2.5 | 1.1.5 | | | | |
| Strojevodska kabina | 4.2.2.6 | 1.1.1 | | | | |
| Vetrobran in čelni del vlaka | 4.2.2.7 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili | 4.2.3 | | | | | |
| Kinematični profil | 4.2.3.1 | 1.1.1 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Statična osna obremenitev | 4.2.3.2 | 1.1.2 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov | 4.2.3.3 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3.3
  2.3.2 |
| Spremljanje stanja osnih ležajev | 4.2.3.3.2 | 1.1.3 | 1.2 | | | |
| Dinamično vedenje voznega parka | 4.2.3.4 | 1.1.1
  1.1.2 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Mejne vrednosti obremenitve tira | 4.2.3.4.3 | 1.1.3
  2.4.1.3 | | | | |
| Kolesne dvojice | 4.2.3.4.9 | 1.1.3 | | | | |
| Največja dolžina vlaka | 4.2.3.5 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Največji nakloni | 4.2.3.6 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Najmanjši polmer loka zavoja | 4.2.3.7 | | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Mazanje sledilnega venca | 4.2.3.8 | | | | | 1.5 |
| Nagibni koeficient | 4.2.3.9 | | 1.2 | | | |
| Posipanje s peskom | 4.2.3.10 | 1.1.1 | | | | |
| Aerodinamični vplivi na gramozno gredo | 4.2.3.11 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5
  2.4.3.3 |
| Zaviranje | 4.2.4 | 1.1.1
  1.1.3
  1.1.5 | 1.2 | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Minimalne zavorne značilnosti | 4.2.4.1 | 2.4.1.3 | 2.4.2 | | | |
| Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju | 4.2.4.2 | | 2.4.2 | | | |
| Zahteve glede zavornega sistema | 4.2.4.3 | | 2.4.2 | | | |
| Zmogljivost zavor v obratovanju | 4.2.4.4 | | 2.4.2 | | | |
| Zavore na vrtinčne tokove | 4.2.4.5 | 2.4.1.3 | | | | |
| Zaščita imobiliziranega vlaka | 4.2.4.6 | | 2.4.2 | | | |
| Delovanje zavor na strmih naklonih | 4.2.4.7 | | 2.4.2 | | | |
| Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi | 4.2.5 | 1.1.1
  2.4.1.5
  2.4.1.10 | | | | |
| Sistem za obveščanje potnikov | 4.2.5.1 | | 2.4.2 | | | |
| Informacijski znaki za potnike | 4.2.5.2 | 2.4.1.4
  2.4.1.7 | | | | |
| Potniški alarm | 4.2.5.3 | 1.1.5
  2.4.1.8 | | | | |
| Okoljski pogoji | 4.2.6 | | | | | 2.4.3.3 |
| Okoljski pogoji | 4.2.6.1 | 1.1.3 | | | | |
| Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem | 4.2.6.2 | 1.1.1 | | | 1.4.1 | 1.5 |
| Bočni veter | 4.2.6.3 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | |
| Največje nihanje tlaka v predorih | 4.2.6.4 | 1.1.1
  1.1.3 | | | | 1.5 |
| Zunanji hrup | 4.2.6.5 | | | 2.6.1 | 1.4.1
  2.5.2 | |
| Zunanje elektromagnetne motnje | 4.2.6.6 | 1.1.1
  2.4.1.2 | | | 1.4.1
  1.4.3
  2.5.2
  2.2.2 | 2.4.3.1 |
| Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju | 4.2.6.6.1 | | | | | 2.3.2 |
| Sistemska zaščita | 4.2.7 | 1.1.1 | | | | |
| Zasilni izhodi | 4.2.7.1 | 1.1.5
  2.4.1.7 | | | | |
| Požarna varnost | 4.2.7.2 | 1.1.3
  1.1.4
  2.4.1.8 | 2.4.2 | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| Zaščita pred električnim šokom | 4.2.7.3 | 1.1.5
  2.4.1.4 | | | | |
| Zunanje luči in hupa | 4.2.7.4 | | | | | 2.4.3.3 |
| Postopki dviganja/reševanja | 4.2.7.5 | 1.1.5 | | | | |
| Notranji hrup | 4.2.7.6 | | | 2.6.1 | | |
| Klimatski sistem | 4.2.7.7 | | | | | |
| Budnik | 4.2.7.8 | 2.7.1 | | | | |
| Sistem vodenja-upravljanja | 4.2.7.9 | 1.1.1 | | | | 2.4.3.3
  2.3.2 |
| Koncepti spremljanja in diagnostike | 4.2.7.10 | | 1.2
  2.4.2 | | | |
| Posebna specifikacija za predore | 4.2.7.11 | 2.4.1.8 | | | | 1.5
  2.4.3.3 |
| Sistem zasilne razsvetljave | 4.2.7.12 | 2.4.1.8
  2.4.1.9 | 2.4.2 | | | |
| Programska oprema | 4.2.7.13 | 1.1.1 | | | | |
| Vlečna in električna oprema | 4.2.8 | | | | | 2.4.3.3 |
| Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile | 4.2.8.1 | | 2.4.2 | | | |
| Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki | 4.2.8.2 | | 2.4.2 | | | |
| Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo | 4.2.8.3 | 2.4.1.2 | | | 2.2.3 | 1.5
  2.4.3.1
  2.4.3.2 |
| Odjemniki toka in kontaktne gibljive vezi | 4.2.8.3.6 | | | | 2.2.2 | |
| Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija | 4.2.8.3.8 | | | | | 2.3.2 |
| Servisiranje | 4.2.9 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | | 2.5.1 | 1.4.1
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3 |
| Vzdrževanje | 4.2.10 | 1.1.3
  1.1.5
  2.4.1.4
  2.7.1 | 1.2
  2.4.2
  2.7.2 | 1.3.1
  1.3.2
  2.5.1 | 1.4.1
  1.4.2
  2.5.2 | 1.5
  2.4.3.3
  2.5.3
  2.7.3 |
| Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka | 4.8 | | | | | 2.4.3.3 |

Določbe o bistvenih zahtevah v Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES

Element podsistema železniškega voznega parka

Ref. oddelki v TSI

Varnost

Zanesljivost in razpoložljivost

Zdravje

Varstvo okolja

Tehnična združljivost

Splošno

4.2.1

2.4.2

Konstrukcijski in mehanski deli

4.2.2

Konstrukcija vlakov

4.2.1.2

2.4.2

Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov

4.2.2.2

1.1.1

1.1.3

1.1.5

2.4.1.1

1.2

2.4.2

Trdnost konstrukcije vozila

4.2.2.3

1.1.1

1.1.3

2.4.1.1

1.2

Dostop

4.2.2.4

1.1.1

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Vstopna vrata

4.2.2.4.2

2.4.1.6

Stranišča

4.2.2.5

1.1.5

Strojevodska kabina

4.2.2.6

1.1.1

Vetrobran in čelni del vlaka

4.2.2.7

1.1.1

1.1.3

Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili

4.2.3

Kinematični profil

4.2.3.1

1.1.1

1.2

1.5

2.4.3.3

Statična osna obremenitev

4.2.3.2

1.1.2

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

4.2.3.3

1.1.1

1.5

2.4.3.3

2.3.2

Spremljanje stanja osnih ležajev

4.2.3.3.2

1.1.3

1.2

Dinamično vedenje voznega parka

4.2.3.4

1.1.1

1.1.2

1.2

1.5

2.4.3.3

Mejne vrednosti obremenitve tira

4.2.3.4.3

1.1.3

2.4.1.3

Kolesne dvojice

4.2.3.4.9

1.1.3

Največja dolžina vlaka

4.2.3.5

1.5

2.4.3.3

Največji nakloni

4.2.3.6

1.5

2.4.3.3

Najmanjši polmer loka zavoja

4.2.3.7

1.5

2.4.3.3

Mazanje sledilnega venca

4.2.3.8

1.5

Nagibni koeficient

4.2.3.9

1.2

Posipanje s peskom

4.2.3.10

1.1.1

Aerodinamični vplivi na gramozno gredo

4.2.3.11

1.1.1

1.4.1

1.5

2.4.3.3

Zaviranje

4.2.4

1.1.1

1.1.3

1.1.5

1.2

1.5

2.4.3.3

Minimalne zavorne značilnosti

4.2.4.1

2.4.1.3

2.4.2

Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju

4.2.4.2

2.4.2

Zahteve glede zavornega sistema

4.2.4.3

2.4.2

Zmogljivost zavor v obratovanju

4.2.4.4

2.4.2

Zavore na vrtinčne tokove

4.2.4.5

2.4.1.3

Zaščita imobiliziranega vlaka

4.2.4.6

2.4.2

Delovanje zavor na strmih naklonih

4.2.4.7

2.4.2

Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi

4.2.5

1.1.1

2.4.1.5

2.4.1.10

Sistem za obveščanje potnikov

4.2.5.1

2.4.2

Informacijski znaki za potnike

4.2.5.2

2.4.1.4

2.4.1.7

Potniški alarm

4.2.5.3

1.1.5

2.4.1.8

Okoljski pogoji

4.2.6

2.4.3.3

Okoljski pogoji

4.2.6.1

1.1.3

Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem

4.2.6.2

1.1.1

1.4.1

1.5

Bočni veter

4.2.6.3

1.1.1

1.1.3

Največje nihanje tlaka v predorih

4.2.6.4

1.1.1

1.1.3

1.5

Zunanji hrup

4.2.6.5

2.6.1

1.4.1

2.5.2

Zunanje elektromagnetne motnje

4.2.6.6

1.1.1

2.4.1.2

1.4.1

1.4.3

2.5.2

2.2.2

2.4.3.1

Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju

4.2.6.6.1

2.3.2

Sistemska zaščita

4.2.7

1.1.1

Zasilni izhodi

4.2.7.1

1.1.5

2.4.1.7

Požarna varnost

4.2.7.2

1.1.3

1.1.4

2.4.1.8

2.4.2

1.3.2

1.4.2

Zaščita pred električnim šokom

4.2.7.3

1.1.5

2.4.1.4

Zunanje luči in hupa

4.2.7.4

2.4.3.3

Postopki dviganja/reševanja

4.2.7.5

1.1.5

Notranji hrup

4.2.7.6

2.6.1

Klimatski sistem

4.2.7.7

Budnik

4.2.7.8

2.7.1

Sistem vodenja-upravljanja

4.2.7.9

1.1.1

2.4.3.3

2.3.2

Koncepti spremljanja in diagnostike

4.2.7.10

1.2

2.4.2

Posebna specifikacija za predore

4.2.7.11

2.4.1.8

1.5

2.4.3.3

Sistem zasilne razsvetljave

4.2.7.12

2.4.1.8

2.4.1.9

2.4.2

Programska oprema

4.2.7.13

1.1.1

Vlečna in električna oprema

4.2.8

2.4.3.3

Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile

4.2.8.1

2.4.2

Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki

4.2.8.2

2.4.2

Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

4.2.8.3

2.4.1.2

2.2.3

1.5

2.4.3.1

2.4.3.2

Odjemniki toka in kontaktne gibljive vezi

4.2.8.3.6

2.2.2

Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija

4.2.8.3.8

2.3.2

Servisiranje

4.2.9

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

2.5.1

1.4.1

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

Vzdrževanje

4.2.10

1.1.3

1.1.5

2.4.1.4

2.7.1

1.2

2.4.2

2.7.2

1.3.1

1.3.2

2.5.1

1.4.1

1.4.2

2.5.2

1.5

2.4.3.3

2.5.3

2.7.3

Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka

4.8

2.4.3.3

4.   ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1   Uvod

Podsistem železniškega voznega parka se verificira v skladu z Direktivo 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, da bi se zagotovila interoperabilnost glede na bistvene zahteve.

Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema in njegovih vmesnikov, opisane v 4.2. in 4.3, ne predpisujejo uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti. Inovativne rešitve, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih v tej TSI, in/ali ki jih ni mogoče oceniti, kot je določeno v tej TSI, zahtevajo nove specifikacije in/ali nove metode ocenjevanja. Da bi se omogočile tehnološke inovacije, se te specifikacije in metode ocenjevanja razvijejo po postopku, opisanem v 6.1.4 in 6.2.3.

Skupne značilnosti podsistema železniškega voznega parka so opredeljene v oddelku 4 te TSI. Posebne značilnosti so navedene v registru železniškega voznega parka (glej Prilogo I k tej TSI).

4.2   Funkcionalna in tehnična specifikacija za podsistem

4.2.1   Splošno

4.2.1.1   Uvod

Osnovni parametri podsistema železniškega voznega parka so:

| — | največje sile, ki delujejo na tir (mejne vrednosti obremenitve tira), |
| --- | --- |

—

največje sile, ki delujejo na tir (mejne vrednosti obremenitve tira),

| — | osna obremenitev, |
| --- | --- |

—

osna obremenitev,

| — | največja dolžina vlaka, |
| --- | --- |

—

največja dolžina vlaka,

| — | kinematični profil vozila, |
| --- | --- |

—

kinematični profil vozila,

| — | minimalne zavorne značilnosti, |
| --- | --- |

—

minimalne zavorne značilnosti,

| — | mejne električne značilnosti voznega parka, |
| --- | --- |

—

mejne električne značilnosti voznega parka,

| — | mejne mehanične značilnosti voznega parka, |
| --- | --- |

—

mejne mehanične značilnosti voznega parka,

| — | meje zunanjega hrupa, |
| --- | --- |

—

meje zunanjega hrupa,

| — | meje elektromagnetnih motenj, |
| --- | --- |

—

meje elektromagnetnih motenj,

| — | meje notranjega hrupa, |
| --- | --- |

—

meje notranjega hrupa,

| — | meje klimatskega sistema, |
| --- | --- |

—

meje klimatskega sistema,

| — | zahteve glede prevoza funkcionalno oviranih oseb, |
| --- | --- |

—

zahteve glede prevoza funkcionalno oviranih oseb,

| — | največje nihanje tlaka v predorih, |
| --- | --- |

—

največje nihanje tlaka v predorih,

| — | največji nakloni, |
| --- | --- |

—

največji nakloni,

| — | geometrija glave drsalke pri odjemniku toka, |
| --- | --- |

—

geometrija glave drsalke pri odjemniku toka,

| — | vzdrževanje. |
| --- | --- |

—

vzdrževanje.

Merila zmogljivosti vseevropskega omrežja za visoke hitrosti morajo biti izpolnjena glede na posebne zahteve za vsako od naslednjih kategorij prog, kot je primerno za zadevni razred vlakov:

| — | proge, posebej zgrajene za visoke hitrosti; |
| --- | --- |

—

proge, posebej zgrajene za visoke hitrosti;

| — | proge, posebej nadgrajene za visoke hitrosti; |
| --- | --- |

—

proge, posebej nadgrajene za visoke hitrosti;

| — | proge, posebej nadgrajene za visoke hitrosti, vendar s posebnimi značilnostmi, |
| --- | --- |

—

proge, posebej nadgrajene za visoke hitrosti, vendar s posebnimi značilnostmi,

kot je opisano v § 1 Priloge I k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Za podsistem železniškega voznega parka so te zahteve naslednje:

| (a) | Zahteve glede minimalne zmogljivosti
  Da bi lahko vlaki vozili v vseevropskem omrežju za visoke hitrosti in pod pogoji, ki jim omogočajo gladko prileganje v celotni prometni vzorec, mora ves železniški vozni park za visoke hitrosti zagotavljati minimalne ravni delovanja zavor in vlečne sile. Vlaki morajo imeti dovolj veliko rezervno in podporno zmogljivost, da zagotovijo ohranjanje teh ravni delovanja oziroma le nekoliko nižjih ravni pri okvari sistema ali modulov, ki prispevajo k tem procesom (vlečna veriga od odjemnika toka do osi, mehanska/električna zavorna oprema). Te mejne vrednosti in redundance so v povezavi z ustreznimi značilnostmi podrobno opisane v 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 in 4.2.8.2.
  Za primer varnostno pomembnih okvar opreme ali funkcij železniškega voznega parka, opisanih v tej TSI, ali preobremenitve s potniki lastnik železniškega voznega parka in/ali prevoznik ob polnem zavedanju posledic, kot jih je opredelil proizvajalec, določi operativna pravila, povezana z vsakim razumno predvidljivim poslabšanim načinom obratovanja. Operativna pravila so del prevoznikovega sistema upravljanja varnosti in ni treba, da jih verificira priglašeni organ. V ta namen proizvajalec opiše in v ustreznem dokumentu navede različne razumno predvidljive poslabšane načine obratovanja ter z njimi povezane sprejemljive omejitve in obratovalne pogoje podsistema železniškega voznega parka, do katerih lahko pride. Ta dokument je del tehnične mape v skladu s § 4 Priloge VI k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in se upošteva pri operativnih pravilih. |
| --- | --- |

(a)

Zahteve glede minimalne zmogljivosti

Da bi lahko vlaki vozili v vseevropskem omrežju za visoke hitrosti in pod pogoji, ki jim omogočajo gladko prileganje v celotni prometni vzorec, mora ves železniški vozni park za visoke hitrosti zagotavljati minimalne ravni delovanja zavor in vlečne sile. Vlaki morajo imeti dovolj veliko rezervno in podporno zmogljivost, da zagotovijo ohranjanje teh ravni delovanja oziroma le nekoliko nižjih ravni pri okvari sistema ali modulov, ki prispevajo k tem procesom (vlečna veriga od odjemnika toka do osi, mehanska/električna zavorna oprema). Te mejne vrednosti in redundance so v povezavi z ustreznimi značilnostmi podrobno opisane v 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 in 4.2.8.2.

Za primer varnostno pomembnih okvar opreme ali funkcij železniškega voznega parka, opisanih v tej TSI, ali preobremenitve s potniki lastnik železniškega voznega parka in/ali prevoznik ob polnem zavedanju posledic, kot jih je opredelil proizvajalec, določi operativna pravila, povezana z vsakim razumno predvidljivim poslabšanim načinom obratovanja. Operativna pravila so del prevoznikovega sistema upravljanja varnosti in ni treba, da jih verificira priglašeni organ. V ta namen proizvajalec opiše in v ustreznem dokumentu navede različne razumno predvidljive poslabšane načine obratovanja ter z njimi povezane sprejemljive omejitve in obratovalne pogoje podsistema železniškega voznega parka, do katerih lahko pride. Ta dokument je del tehnične mape v skladu s § 4 Priloge VI k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in se upošteva pri operativnih pravilih.

| (b) | Največja delovna hitrost vlakov
  V skladu s členom 5(3) in Prilogo I Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, imajo vlaki največjo delovno hitrost:






  — | najmanj 250 km/h (vlaki razreda 1); |
| --- | --- | --- |

(b)

Največja delovna hitrost vlakov

V skladu s členom 5(3) in Prilogo I Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, imajo vlaki največjo delovno hitrost:

—

najmanj 250 km/h (vlaki razreda 1);

| — | najmanj 190 km/h, vendar manj kot 250 km/h (vlaki razreda 2). |
| --- | --- |

—

najmanj 190 km/h, vendar manj kot 250 km/h (vlaki razreda 2).

Delovna hitrost je nazivna hitrost, pri kateri se pričakuje, da bo vlak vozil pri vsakodnevnem delovanju na primernih delih proge.

V obeh primerih mora biti omogočeno, da železniški vozni park obratuje pri največji hitrosti (če to dovoljuje infrastruktura) in z dovolj velikimi mejami pospeškov (kot je določeno v naslednjih odstavkih).

4.2.1.2   Konstrukcija vlakov

| (a) | Ta TSI se uporablja za vlakovne kompozicije in posamezna vozila, ki pa se vedno ocenjujejo v okviru opredeljenih sestav vozil s pogonom ali brez njega. |
| --- | --- |

(a)

Ta TSI se uporablja za vlakovne kompozicije in posamezna vozila, ki pa se vedno ocenjujejo v okviru opredeljenih sestav vozil s pogonom ali brez njega.

| (b) | Za oba razreda vlakov so dovoljene naslednje konfiguracije:






  — | členkasti in/ali nečlenkasti vlaki, |
| --- | --- | --- |

(b)

Za oba razreda vlakov so dovoljene naslednje konfiguracije:

—

členkasti in/ali nečlenkasti vlaki,

| — | vlaki z nagibnimi sistemi in/ali brez njih, |
| --- | --- |

—

vlaki z nagibnimi sistemi in/ali brez njih,

| — | eno- in/ali dvonadstropni vlaki. |
| --- | --- |

—

eno- in/ali dvonadstropni vlaki.

| (c) | Vlaki razreda 1 so vlakovne kompozicije z lastnim pogonom, ki imajo strojevodsko kabino na vsakem koncu, lahko vozijo v obe smeri in dosežejo raven delovanja, določeno v tej TSI. Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko izpolnile spreminjajoče se prometne potrebe, je dovoljeno vlakovne kompozicije medsebojno spojiti. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več kompozicij, mora prav tako izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in delujejo kot en vlak. |
| --- | --- |

(c)

Vlaki razreda 1 so vlakovne kompozicije z lastnim pogonom, ki imajo strojevodsko kabino na vsakem koncu, lahko vozijo v obe smeri in dosežejo raven delovanja, določeno v tej TSI. Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko izpolnile spreminjajoče se prometne potrebe, je dovoljeno vlakovne kompozicije medsebojno spojiti. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več kompozicij, mora prav tako izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in delujejo kot en vlak.

| (d) | Vlaki razreda 2 so bodisi vlakovne kompozicije ali vlaki spremenljive sestave, ki lahko vozijo v obe smeri ali pa ne. Sposobni morajo biti doseči raven delovanja, določeno v tej TSI. Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko zadostile spreminjajočim se prometnim potrebam, je dovoljeno medsebojno spojiti vlake razreda 2 ali, pri vlakih z lokomotivami in vagoni, dodati vozila, pri čemer ostanejo znotraj opredeljenih sestav. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več vlakov, mora izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in v normalnih pogojih delujejo kot en vlak. |
| --- | --- |

(d)

Vlaki razreda 2 so bodisi vlakovne kompozicije ali vlaki spremenljive sestave, ki lahko vozijo v obe smeri ali pa ne. Sposobni morajo biti doseči raven delovanja, določeno v tej TSI. Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko zadostile spreminjajočim se prometnim potrebam, je dovoljeno medsebojno spojiti vlake razreda 2 ali, pri vlakih z lokomotivami in vagoni, dodati vozila, pri čemer ostanejo znotraj opredeljenih sestav. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več vlakov, mora izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in v normalnih pogojih delujejo kot en vlak.

| (e) | Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko zadostile spreminjajočim se prometnim potrebam, je dovoljeno spojiti vlake razredov 1 in 2. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več vlakov, mora izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in delujejo kot en vlak. |
| --- | --- |

(e)

Da bi prevozne zmogljivosti vlaka lahko zadostile spreminjajočim se prometnim potrebam, je dovoljeno spojiti vlake razredov 1 in 2. Tak vlak, ki je sestavljen iz dveh ali več vlakov, mora izpolnjevati ustrezne specifikacije in zahteve iz te TSI. Pri tem pa se ne zahteva, da mora biti omogočeno, da se vlakovne kompozicije različnih proizvajalcev ali vlaki drugih prevoznikov lahko spojijo med seboj in delujejo kot en vlak.

| (f) | Pri obeh razredih vlakov mora ne glede na to, ali se ocenjuje vlakovna kompozicija ali posamezno vozilo v okviru ene ali več sestav, sestave, za katere veljajo take ocene, jasno opredeliti stranka, ki zaproša za oceno, biti pa morajo tudi jasno navedene v certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije. Ocenjevanje posameznega vozila brez sklicevanja na določeno sestavo ni dovoljeno. Opredelitev vsake sestave mora vključevati oznako tipa, število vozil in značilnosti vozil, ki so pomembne za TSI (navedene v registru železniškega voznega parka). |
| --- | --- |

(f)

Pri obeh razredih vlakov mora ne glede na to, ali se ocenjuje vlakovna kompozicija ali posamezno vozilo v okviru ene ali več sestav, sestave, za katere veljajo take ocene, jasno opredeliti stranka, ki zaproša za oceno, biti pa morajo tudi jasno navedene v certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije. Ocenjevanje posameznega vozila brez sklicevanja na določeno sestavo ni dovoljeno. Opredelitev vsake sestave mora vključevati oznako tipa, število vozil in značilnosti vozil, ki so pomembne za TSI (navedene v registru železniškega voznega parka).

| (g) | Značilnosti vsakega vozila v vlaku morajo biti take, da vlak izpolnjuje zahtevo te TSI. Nekatere zahteve je mogoče oceniti za posamezno vozilo, nekatere pa je treba oceniti s sklicevanjem na opredeljeno sestavo, kot je določeno v oddelku 6 za vsako zahtevo. |
| --- | --- |

(g)

Značilnosti vsakega vozila v vlaku morajo biti take, da vlak izpolnjuje zahtevo te TSI. Nekatere zahteve je mogoče oceniti za posamezno vozilo, nekatere pa je treba oceniti s sklicevanjem na opredeljeno sestavo, kot je določeno v oddelku 6 za vsako zahtevo.

| (h) | Sestava(-e), za katero(-e) velja vsaka ocena, mora(-jo) biti jasno opredeljena(-e) v certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije. |
| --- | --- |

(h)

Sestava(-e), za katero(-e) velja vsaka ocena, mora(-jo) biti jasno opredeljena(-e) v certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije.

Opredelitve

| 1. | Vlakovna kompozicija je fiksna sestava, ki jo je mogoče (če sploh) na novo konfigurirati le v delavnici. |
| --- | --- |

1.

Vlakovna kompozicija je fiksna sestava, ki jo je mogoče (če sploh) na novo konfigurirati le v delavnici.

| 2. | EMU/DMU (električni/dizelski motorni vlaki) so vlakovne kompozicije, pri katerih lahko vsa vozila prevažajo koristni tovor.
  Vlečna in druga oprema je navadno, vendar ne izključno, nameščena pod dnom vozila. |
| --- | --- |

2.

EMU/DMU (električni/dizelski motorni vlaki) so vlakovne kompozicije, pri katerih lahko vsa vozila prevažajo koristni tovor.

Vlečna in druga oprema je navadno, vendar ne izključno, nameščena pod dnom vozila.

| 3. | Pogonska glava je vlečno vozilo vlakovne kompozicije z eno samo strojevodsko kabino na enem koncu, ki ne more prevažati koristnega tovora. |
| --- | --- |

3.

Pogonska glava je vlečno vozilo vlakovne kompozicije z eno samo strojevodsko kabino na enem koncu, ki ne more prevažati koristnega tovora.

| 4. | Lokomotiva je vlečno vozilo, ki ne more prevažati koristnega tovora ter se lahko med običajnim obratovanjem odklopi od vlaka in deluje neodvisno. |
| --- | --- |

4.

Lokomotiva je vlečno vozilo, ki ne more prevažati koristnega tovora ter se lahko med običajnim obratovanjem odklopi od vlaka in deluje neodvisno.

| 5. | Vagon je nevlečno vozilo v fiksni ali spremenljivi sestavi, ki lahko prevaža koristni tovor. Vagon je dovoljeno opremiti s strojevodsko kabino. Tak vagon se imenuje vozni vagon. |
| --- | --- |

5.

Vagon je nevlečno vozilo v fiksni ali spremenljivi sestavi, ki lahko prevaža koristni tovor. Vagon je dovoljeno opremiti s strojevodsko kabino. Tak vagon se imenuje vozni vagon.

| 6. | Vlak je obratovalna sestava, sestavljena iz enega ali več vozil ali vlakovnih kompozicij. |
| --- | --- |

6.

Vlak je obratovalna sestava, sestavljena iz enega ali več vozil ali vlakovnih kompozicij.

| 7. | Opredeljena sestava: glej 4.2.1.2.f. |
| --- | --- |

7.

Opredeljena sestava: glej 4.2.1.2.f.

4.2.2   Konstrukcijski in mehanski deli

4.2.2.1   Splošno

Ta oddelek obravnava zahteve za spenjalne sisteme, strukture vozil, dostop, sanitarije, strojevodske kabine, vetrobrane in konstrukcije čelnega dela vlaka.

4.2.2.2   Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov

4.2.2.2.1   Zahteve za podsistem

| (a) | Vlaki razreda 1 morajo biti na vsakem koncu opremljeni s samodejno sredinsko odbojno spenjačo, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.1. To vlaku omogoča, da ga ob okvari reši drug vlak razreda 1. |
| --- | --- |

(a)

Vlaki razreda 1 morajo biti na vsakem koncu opremljeni s samodejno sredinsko odbojno spenjačo, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.1. To vlaku omogoča, da ga ob okvari reši drug vlak razreda 1.

| (b) | Vlaki razreda 2 morajo biti na vsakem koncu opremljeni bodisi:






  — | s samodejno sredinsko odbojno spenjačo, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.1 |
| --- | --- | --- |

(b)

Vlaki razreda 2 morajo biti na vsakem koncu opremljeni bodisi:

—

s samodejno sredinsko odbojno spenjačo, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.1

| — | ali s komponentami odbojnih in vlečnih naprav v skladu s 4.2.2.2.2.2 |
| --- | --- |

—

ali s komponentami odbojnih in vlečnih naprav v skladu s 4.2.2.2.2.2

| — | ali s trajnim adapterjem, ki izpolnjuje zahteve:






  — | oddelka 4.2.2.2.2.1 ali |
| --- | --- | --- |

—

ali s trajnim adapterjem, ki izpolnjuje zahteve:

—

oddelka 4.2.2.2.2.1 ali

| — | oddelka 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

—

oddelka 4.2.2.2.2.2.

| (c) | Na vseh vlakih, opremljenih s samodejnimi sredinskimi odbojnimi spenjačami, ki izpolnjujejo zahteve iz 4.2.2.2.2.1, mora biti na razpolago vlečna spenjača, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.3. To vlaku omogoča, da ga ob okvari rešijo ali ponovno vzpostavijo za obratovanje enote gonilne sile ali drugi vlaki, opremljeni z odbojnimi in vlečnimi komponentami v skladu s 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

(c)

Na vseh vlakih, opremljenih s samodejnimi sredinskimi odbojnimi spenjačami, ki izpolnjujejo zahteve iz 4.2.2.2.2.1, mora biti na razpolago vlečna spenjača, kot je opredeljena v 4.2.2.2.2.3. To vlaku omogoča, da ga ob okvari rešijo ali ponovno vzpostavijo za obratovanje enote gonilne sile ali drugi vlaki, opremljeni z odbojnimi in vlečnimi komponentami v skladu s 4.2.2.2.2.2.

| (d) | Sposobnost reševanja vlakov razredov 1 in 2 ob okvari se zahteva samo od gonilne sile ali drugega vlaka, opremljene(-ega) s samodejnimi sredinskimi odbojnimi spenjačami, ki izpolnjujejo zahteve iz 4.2.2.2.2.1, ali z odbojnimi in vlečnimi komponentami v skladu s 4.2.2.2.2.2. |
| --- | --- |

(d)

Sposobnost reševanja vlakov razredov 1 in 2 ob okvari se zahteva samo od gonilne sile ali drugega vlaka, opremljene(-ega) s samodejnimi sredinskimi odbojnimi spenjačami, ki izpolnjujejo zahteve iz 4.2.2.2.2.1, ali z odbojnimi in vlečnimi komponentami v skladu s 4.2.2.2.2.2.

| (e) | Zahteve glede pnevmatske zavorne opreme vlakov za visoke hitrosti za vleko pri reševanju v sili so določene v 4.2.4.8. in v oddelku K.2.2.2 Priloge K. |
| --- | --- |

(e)

Zahteve glede pnevmatske zavorne opreme vlakov za visoke hitrosti za vleko pri reševanju v sili so določene v 4.2.4.8. in v oddelku K.2.2.2 Priloge K.

4.2.2.2.2   Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.2.2.2.2.1   Samodejna sredinska odbojna spenjača

Samodejne sredinske odbojne spenjače morajo biti geometrijsko in funkcionalno združljive s „samodejno sredinsko odbojno spenjačo z zaskokom tipa 10“ (poznano tudi kot sistem „Scharfenberg“), kot je prikazana v oddelku K.1 Priloge K.

4.2.2.2.2.2   Komponente odbojnih in vlečnih naprav

Komponente odbojnih in vlečnih naprav morajo biti v skladu z oddelkom 4.2.2.1.2 TSI za tovorne vagone železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti iz leta 2005.

4.2.2.2.2.3   Vlečna spenjača za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje

Vlečne spenjače za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje morajo izpolnjevati zahteve oddelka K.2 Priloge K.

4.2.2.3   Trdnost konstrukcije vozila

4.2.2.3.1   Splošni opis

Statična in dinamična moč nadgradnje vozil mora zagotavljati varnost za potnike in vlakovno osebje.

Železniški varnostni sistem temelji na aktivni in pasivni varnosti.

| — | Aktivna varnost: sistemi, ki zmanjšujejo verjetnost nastanka nesreče ali resnost nesreče. |
| --- | --- |

—

Aktivna varnost: sistemi, ki zmanjšujejo verjetnost nastanka nesreče ali resnost nesreče.

| — | Pasivna varnost: sistemi, ki zmanjšujejo posledice nesreče, če pride do nje. |
| --- | --- |

—

Pasivna varnost: sistemi, ki zmanjšujejo posledice nesreče, če pride do nje.

Sistemi pasivne varnosti se ne smejo uporabljati kot nadomestilo za morebitno pomanjkanje aktivne varnosti na železniškem omrežju, temveč morajo aktivno varnost dopolnjevati in s tem dodatno prispevati k osebni varnosti, kadar vsi drugi ukrepi spodletijo.

4.2.2.3.2   Načela (funkcionalne zahteve)

Pri čelnem trčenju, kot je opisano v spodnjih scenarijih, mora mehanska zgradba vozil:

| — | omejiti pojemek; |
| --- | --- |

—

omejiti pojemek;

| — | ohraniti prostor za preživetje in konstrukcijsko celovitost predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje; |
| --- | --- |

—

ohraniti prostor za preživetje in konstrukcijsko celovitost predelov, v katerih so potniki in vlakovno osebje;

| — | zmanjšati tveganje iztirjenja; |
| --- | --- |

—

zmanjšati tveganje iztirjenja;

| — | zmanjšati tveganje naleta. |
| --- | --- |

—

zmanjšati tveganje naleta.

Deformacija mora biti nadzorovana, da najmanj absorbira energijo trka pri scenarijih trčenja. Deformacija mora biti postopna in brez splošnih nestabilnosti ali odpovedi in se mora zgoditi samo v območjih, posebej projektiranih v ta namen. Območja, namenjena za deformacijo, so lahko:

| — | reverzibilni in ireverzibilni deformabilni deli odbojnih/vlečnih naprav; |
| --- | --- |

—

reverzibilni in ireverzibilni deformabilni deli odbojnih/vlečnih naprav;

| — | nekonstrukcijske naprave; |
| --- | --- |

—

nekonstrukcijske naprave;

| — | območja v nadgradnji vozila, namenjena za deformacijo |
| --- | --- |

—

območja v nadgradnji vozila, namenjena za deformacijo

| — | ali katera koli kombinacija zgoraj navedenega. |
| --- | --- |

—

ali katera koli kombinacija zgoraj navedenega.

Območja, namenjena za deformacijo, morajo biti v nezasedenih predelih v bližini skrajnih koncev vsakega vozila, pred kabino in v prehodih med vagoni, ali, če to ni mogoče, v sosednjih predelih, kjer se ljudje zadržujejo le začasno (na primer straniščih ali predprostorih), ali kabinah. Območja, namenjena deformaciji, niso dovoljena v prostorih s potniškimi sedeži, vključno s tistimi, ki so opremljeni z zložljivimi (prekucnimi) sedeži.

4.2.2.3.3   Specifikacije (preprosti obremenitveni primeri in scenariji trčenja)

| (a) | Strukturni elementi ogrodja vsakega vozila morajo vzdržati najmanj vzdolžne in navpične statične obremenitve, ki veljajo za ogrodja vozil, ki ustrezajo kategoriji P II v standardu EN 12663:2000. |
| --- | --- |

(a)

Strukturni elementi ogrodja vsakega vozila morajo vzdržati najmanj vzdolžne in navpične statične obremenitve, ki veljajo za ogrodja vozil, ki ustrezajo kategoriji P II v standardu EN 12663:2000.

| (b) | Obravnavati je treba štiri scenarije trčenja:






  — | trčenje s sprednje strani med dvema enakima vlakoma; |
| --- | --- | --- |

(b)

Obravnavati je treba štiri scenarije trčenja:

—

trčenje s sprednje strani med dvema enakima vlakoma;

| — | trčenje s sprednje strani z vozilom, ki ima stranske odbojnike; |
| --- | --- |

—

trčenje s sprednje strani z vozilom, ki ima stranske odbojnike;

| — | trčenje s tovornjakom na nivojskem prehodu; |
| --- | --- |

—

trčenje s tovornjakom na nivojskem prehodu;

| — | trčenje v nizko oviro. |
| --- | --- |

—

trčenje v nizko oviro.

Podrobnosti o zgornjih scenarijih in ustrezna merila so v Prilogi A.

4.2.2.4   Dostop

4.2.2.4.1   Vstopna stopnica

To je natančno določeno v oddelkih 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 in 4.2.2.12.3 TSI za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe.

4.2.2.4.2   Zunanja vstopna vrata

4.2.2.4.2.1   Vstopna vrata za potnike

Uporabljajo se tudi ustrezne določbe v 4.2.2.4 TSI za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe.

| (a) | Terminologija, ki se uporablja:






  — | „zaprta vrata“ so vrata, ki jih zapira samo mehanizem za zapiranje vrat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Terminologija, ki se uporablja:

—

„zaprta vrata“ so vrata, ki jih zapira samo mehanizem za zapiranje vrat;

| — | „zaklenjena vrata“ so vrata, ki jih zapira mehanska naprava za zaklepanje vrat; |
| --- | --- |

—

„zaklenjena vrata“ so vrata, ki jih zapira mehanska naprava za zaklepanje vrat;

| — | „zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“ so imobilizirana v zaprtem položaju z mehansko napravo, ki jo aktivira član vlakovnega osebja. |
| --- | --- |

—

„zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“ so imobilizirana v zaprtem položaju z mehansko napravo, ki jo aktivira član vlakovnega osebja.

| (b) | Delovanje vrat:
  Naprava za zapiranje ali odpiranje vrat z ročnim upravljanjem, ki jo uporabljajo potniki, mora omogočati upravljanje z dlanjo roke, pri čemer sila, potrebna za zaprtje ali odprtje vrat, ne sme presegati 20 N.
  Sila, potrebna za odprtje ali zaprtje vrat z ročnim upravljanjem, ne sme presegati:
  Če so za električno upravljanje vrat nameščeni gumbi, mora biti vsak gumb, kadar je usposobljen, osvetljen (ali pa mora biti osvetljen predel okoli njega), sila, potrebna za odprtje ali zaprtje vrat s pritiskom na gumb, pa ne sme presegati 15 N. |
| --- | --- |

(b)

Delovanje vrat:

Naprava za zapiranje ali odpiranje vrat z ročnim upravljanjem, ki jo uporabljajo potniki, mora omogočati upravljanje z dlanjo roke, pri čemer sila, potrebna za zaprtje ali odprtje vrat, ne sme presegati 20 N.

Sila, potrebna za odprtje ali zaprtje vrat z ročnim upravljanjem, ne sme presegati:

Če so za električno upravljanje vrat nameščeni gumbi, mora biti vsak gumb, kadar je usposobljen, osvetljen (ali pa mora biti osvetljen predel okoli njega), sila, potrebna za odprtje ali zaprtje vrat s pritiskom na gumb, pa ne sme presegati 15 N.

| (c) | Zapiranje vrat:
  Naprava za krmiljenje vrat mora vlakovnemu osebju (strojevodji ali sprevodniku) omogočiti, da zapre in zaklene vrata pred odhodom vlaka.
  Kadar je naprava za zaklepanje pod nadzorom osebja in aktivirana pri vratih, lahko ta vrata ostanejo odprta, ko se druga vrata zaprejo. Osebju mora biti omogočeno, da ta vrata zapre in zaklene naknadno. Ta vrata se morajo samodejno zapreti, ko vlak doseže hitrost 5 km/h in se nato zakleniti.
  Vrata morajo ostati zaprta in zaklenjena, dokler jih vlakovno osebje ne sprosti.
  Če pride v sistemu za krmiljenje vrat do izpada energije, morajo vrata ostati zaklenjena z mehanizmom zaklepanja.
  Pred zapiranjem vrat se mora sprožiti razločen opozorilni zvočni signal. |
| --- | --- |

(c)

Zapiranje vrat:

Naprava za krmiljenje vrat mora vlakovnemu osebju (strojevodji ali sprevodniku) omogočiti, da zapre in zaklene vrata pred odhodom vlaka.

Kadar je naprava za zaklepanje pod nadzorom osebja in aktivirana pri vratih, lahko ta vrata ostanejo odprta, ko se druga vrata zaprejo. Osebju mora biti omogočeno, da ta vrata zapre in zaklene naknadno. Ta vrata se morajo samodejno zapreti, ko vlak doseže hitrost 5 km/h in se nato zakleniti.

Vrata morajo ostati zaprta in zaklenjena, dokler jih vlakovno osebje ne sprosti.

Če pride v sistemu za krmiljenje vrat do izpada energije, morajo vrata ostati zaklenjena z mehanizmom zaklepanja.

Pred zapiranjem vrat se mora sprožiti razločen opozorilni zvočni signal.

| (d) | Informacije na razpolago vlakovnemu osebju:
  Ustrezna naprava mora strojevodji ali vlakovnemu osebju prikazati, da so vsa vrata (razen vrat pod lokalnim nadzorom vlakovnega osebja) zaprta in zaklenjena.
  Strojevodja ali vlakovno osebje mora biti na ustrezen način opozorjen(-o) na vsako morebitno napako pri zapiranju vrat.
  „Zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“ se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(d)

Informacije na razpolago vlakovnemu osebju:

Ustrezna naprava mora strojevodji ali vlakovnemu osebju prikazati, da so vsa vrata (razen vrat pod lokalnim nadzorom vlakovnega osebja) zaprta in zaklenjena.

Strojevodja ali vlakovno osebje mora biti na ustrezen način opozorjen(-o) na vsako morebitno napako pri zapiranju vrat.

„Zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“ se ne upoštevajo.

| (e) | Zaklenitev vrat in izločitev iz uporabe:
  Vlakovno osebje mora imeti na razpolago ročno napravo, ki mu omogoča zakleniti vrata in jih izločiti iz uporabe. Ta postopek mora biti mogoče izvesti znotraj in zunaj vlaka.
  Ko se vrata zaklenejo in izločijo iz uporabe, se v sistemu za krmiljenje vrat ali v nadzornih sistemih, nameščenih v vozilu, ne smejo več upoštevati. |
| --- | --- |

(e)

Zaklenitev vrat in izločitev iz uporabe:

Vlakovno osebje mora imeti na razpolago ročno napravo, ki mu omogoča zakleniti vrata in jih izločiti iz uporabe. Ta postopek mora biti mogoče izvesti znotraj in zunaj vlaka.

Ko se vrata zaklenejo in izločijo iz uporabe, se v sistemu za krmiljenje vrat ali v nadzornih sistemih, nameščenih v vozilu, ne smejo več upoštevati.

| (f) | Mehanizem za odklepanje vrat: Vlakovno osebje mora razpolagati s komandami, ki omogočajo ločeno odklepanje vrat na obeh straneh, da jih lahko odprejo potniki, ko se vlak ustavi. |
| --- | --- |

(f)

Mehanizem za odklepanje vrat: Vlakovno osebje mora razpolagati s komandami, ki omogočajo ločeno odklepanje vrat na obeh straneh, da jih lahko odprejo potniki, ko se vlak ustavi.

| (g) | Komanda za odpiranje vrat: Običajna komanda za odpiranje ali naprava za odpiranje mora biti potnikom dostopna zunaj vozila in znotraj njega.
  Vsaka vrata morajo imeti enega od obeh naslednjih sistemov, pri čemer morata biti eden in drugi enako sprejemljiva za vse države članice:






  — | samostojno notranjo napravo za odpiranje v sili, dostopno potnikom, ki mora omogočati odpiranje vrat samo pri hitrostih pod 10 km/h;
  ali |
| --- | --- | --- |

(g)

Komanda za odpiranje vrat: Običajna komanda za odpiranje ali naprava za odpiranje mora biti potnikom dostopna zunaj vozila in znotraj njega.

Vsaka vrata morajo imeti enega od obeh naslednjih sistemov, pri čemer morata biti eden in drugi enako sprejemljiva za vse države članice:

—

samostojno notranjo napravo za odpiranje v sili, dostopno potnikom, ki mora omogočati odpiranje vrat samo pri hitrostih pod 10 km/h;

ali

| — | samostojno notranjo napravo za odpiranje v sili, dostopno potnikom, ki mora omogočati odpiranje vrat. Ta naprava mora biti neodvisna od katerega koli hitrostnega signala. Ta naprava mora delovati po najmanj dveh zaporednih dejanjih. |
| --- | --- |

—

samostojno notranjo napravo za odpiranje v sili, dostopno potnikom, ki mora omogočati odpiranje vrat. Ta naprava mora biti neodvisna od katerega koli hitrostnega signala. Ta naprava mora delovati po najmanj dveh zaporednih dejanjih.

Ta naprava ne sme vplivati na „zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“. V takem primeru je treba vrata najprej odkleniti.

Vsaka vrata morajo imeti samostojno zunanjo napravo za odpiranje v sili, ki je dostopna reševalcem in omogoča odpiranje vrat v sili. Ta naprava ne sme vplivati na „zaklenjena vrata, izločena iz uporabe“. V takem nujnem primeru je treba vrata najprej odkleniti.

| (h) | Število vrat in njihove dimenzije morajo omogočati popolno evakuacijo potnikov brez prtljage v treh minutah, kadar je vlak ustavljen ob peronu. Pri tem se lahko upošteva, da bodo morali funkcionalno oviranim potnikom pomagati drugi potniki ali osebje in da so uporabniki invalidskih vozičkov evakuirani brez svojih invalidskih vozičkov. Verifikacija te zahteve se opravi s fizičnim preskusom pri normalni obremenitvi, kot je opredeljena v 4.2.3.2, in v normalnih obratovalnih pogojih. |
| --- | --- |

(h)

Število vrat in njihove dimenzije morajo omogočati popolno evakuacijo potnikov brez prtljage v treh minutah, kadar je vlak ustavljen ob peronu. Pri tem se lahko upošteva, da bodo morali funkcionalno oviranim potnikom pomagati drugi potniki ali osebje in da so uporabniki invalidskih vozičkov evakuirani brez svojih invalidskih vozičkov. Verifikacija te zahteve se opravi s fizičnim preskusom pri normalni obremenitvi, kot je opredeljena v 4.2.3.2, in v normalnih obratovalnih pogojih.

| (i) | Vrata morajo biti opremljena s prozornimi okni, ki potnikom omogočajo, da vidijo peron. |
| --- | --- |

(i)

Vrata morajo biti opremljena s prozornimi okni, ki potnikom omogočajo, da vidijo peron.

4.2.2.4.2.2   Vrata za tovor in vlakovno osebje

Naprava mora strojevodji ali vlakovnemu osebju omogočiti, da zapre in zaklene vrata pred odhodom vlaka.

Vrata morajo ostati zaprta in zaklenjena, dokler jih strojevodja ali vlakovno osebje ne sprosti.

4.2.2.5   Stranišča

Potniški vlaki morajo biti opremljeni z zaprtimi zadrževalnimi stranišči. Izplakovanje je dovoljeno s čisto vodo ali tehničnimi rešitvami za ponovno kroženje vode.

Če sredstvo za izplakovanje ni čista voda, je treba značilnosti sredstva za izplakovanje vnesti v register železniškega voznega parka.

4.2.2.6   Strojevodska kabina

| (a) | Vstop in izstop
  Strojevodska kabina mora biti dosegljiva z obeh strani vlaka s peronov, kot so opredeljeni v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti za leto 2006, in s tal 200 mm pod gornjim robom tirnice na garirnem tiru.
  Dovoljeno je, da ta vstop poteka bodisi neposredno iz zunanjosti ali skozi sosednji oddelek na zadnji strani strojevodske kabine.
  Vlakovno osebje mora imeti možnost preprečiti vstop nepooblaščenim osebam v strojevodsko kabino. |
| --- | --- |

(a)

Vstop in izstop

Strojevodska kabina mora biti dosegljiva z obeh strani vlaka s peronov, kot so opredeljeni v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti za leto 2006, in s tal 200 mm pod gornjim robom tirnice na garirnem tiru.

Dovoljeno je, da ta vstop poteka bodisi neposredno iz zunanjosti ali skozi sosednji oddelek na zadnji strani strojevodske kabine.

Vlakovno osebje mora imeti možnost preprečiti vstop nepooblaščenim osebam v strojevodsko kabino.

| (b) | Zunanja vidljivost
  Pogled naprej na progo: Strojevodska kabina mora biti zasnovana tako, da ima strojevodja jasen, neoviran pogled naprej, ki mu v normalnem sedečem položaju med vožnjo, kot je opredeljeno na slikah B.1, B.2, B.3, B.4 in B.5 v Prilogi B, omogoča, da vidi stalne signale levo in desno ob progi, ko je vlak na ravni progi, usmerjeni naravnost naprej, pri čemer so signali na mestih, opredeljenih v Prilogi B, merjenih bodisi od ploskve spenjač oziroma od ravnine odbojnikov. Upoštevanje stoječega položaja med vožnjo se ne zahteva.
  Stranski pogled: Strojevodja mora imeti na vsaki strani kabine okno ali loputo, ki se lahko odpre in je dovolj veliko oziroma velika, da lahko skozi odprtino vtakne glavo. Dodatna oprema za stranski pogled in pogled nazaj ni obvezna. |
| --- | --- |

(b)

Zunanja vidljivost

Pogled naprej na progo: Strojevodska kabina mora biti zasnovana tako, da ima strojevodja jasen, neoviran pogled naprej, ki mu v normalnem sedečem položaju med vožnjo, kot je opredeljeno na slikah B.1, B.2, B.3, B.4 in B.5 v Prilogi B, omogoča, da vidi stalne signale levo in desno ob progi, ko je vlak na ravni progi, usmerjeni naravnost naprej, pri čemer so signali na mestih, opredeljenih v Prilogi B, merjenih bodisi od ploskve spenjač oziroma od ravnine odbojnikov. Upoštevanje stoječega položaja med vožnjo se ne zahteva.

Stranski pogled: Strojevodja mora imeti na vsaki strani kabine okno ali loputo, ki se lahko odpre in je dovolj veliko oziroma velika, da lahko skozi odprtino vtakne glavo. Dodatna oprema za stranski pogled in pogled nazaj ni obvezna.

| (c) | Sedeži:
  Glavni sedež za strojevodjo mora biti zasnovan tako, da mu omogoča opravljanje vseh običajnih vozniških funkcij v sedečem položaju. Zahteve glede zdravja, varnosti in ergonomije so odprta točka.
  Poleg tega mora biti za morebitnega člana spremljevalnega osebja na razpolago še en sedež s pogledom naprej na progo. Zahteve za zunanjo vidljivost, navedene v točki b, za ta položaj sedeža ne veljajo. |
| --- | --- |

(c)

Sedeži:

Glavni sedež za strojevodjo mora biti zasnovan tako, da mu omogoča opravljanje vseh običajnih vozniških funkcij v sedečem položaju. Zahteve glede zdravja, varnosti in ergonomije so odprta točka.

Poleg tega mora biti za morebitnega člana spremljevalnega osebja na razpolago še en sedež s pogledom naprej na progo. Zahteve za zunanjo vidljivost, navedene v točki b, za ta položaj sedeža ne veljajo.

| (d) | Notranja ureditev kabine:
  Svoboda gibanja osebja v kabini ne sme biti omejena z izbočenimi ali štrlečimi površinami. Stopnice na tleh kabine niso dovoljene, medtem ko so dovoljene med kabino in sosednjimi oddelki ali zunanjimi vrati. Notranja ureditev kabine mora upoštevati telesne dimenzije in razmerja strojevodje, kot je določeno v Prilogi B. |
| --- | --- |

(d)

Notranja ureditev kabine:

Svoboda gibanja osebja v kabini ne sme biti omejena z izbočenimi ali štrlečimi površinami. Stopnice na tleh kabine niso dovoljene, medtem ko so dovoljene med kabino in sosednjimi oddelki ali zunanjimi vrati. Notranja ureditev kabine mora upoštevati telesne dimenzije in razmerja strojevodje, kot je določeno v Prilogi B.

4.2.2.7   Vetrobran in čelni del vlaka

Vetrobran strojevodske kabine mora biti:

| (a) | optične kakovosti v skladu z naslednjimi značilnostmi: vrste varnostnega stekla, ki se uporabljajo za čelne šipe, in vsa ogrevana okna (za preprečitev zmrzali) v strojevodski kabini ne smejo spremeniti barve signalov, njihova kakovost pa mora biti taka, da steklo, kadar se preluknja ali poči, ostane na oknu in ščiti osebje ter daje dovolj vidljivosti, da lahko vlak nadaljuje vožnjo. Te zahteve so določene v oddelku J.1 Priloge J; |
| --- | --- |

(a)

optične kakovosti v skladu z naslednjimi značilnostmi: vrste varnostnega stekla, ki se uporabljajo za čelne šipe, in vsa ogrevana okna (za preprečitev zmrzali) v strojevodski kabini ne smejo spremeniti barve signalov, njihova kakovost pa mora biti taka, da steklo, kadar se preluknja ali poči, ostane na oknu in ščiti osebje ter daje dovolj vidljivosti, da lahko vlak nadaljuje vožnjo. Te zahteve so določene v oddelku J.1 Priloge J;

| (b) | opremljen z napravami za odstranjevanje ledu, odrosevanje in zunanje čiščenje; |
| --- | --- |

(b)

opremljen z napravami za odstranjevanje ledu, odrosevanje in zunanje čiščenje;

| (c) | odporen na udarce projektilov (udarnih teles), kot so določeni v oddelku J.2.1 Priloge J, in na drobljenje, kot je določeno v oddelku J.2.2 Priloge J. |
| --- | --- |

(c)

odporen na udarce projektilov (udarnih teles), kot so določeni v oddelku J.2.1 Priloge J, in na drobljenje, kot je določeno v oddelku J.2.2 Priloge J.

Čelni del vlaka mora biti odporen na enake udarce kakor čelne šipe, da lahko zaščiti potnike, ki potujejo v sprednjem vagonu.

Vetrobran mora biti z notranje strani podprt na robovih, da se zmanjša nevarnost vdora, če pride do nesreče.

4.2.2.8   Skladiščni prostori, ki jih uporablja osebje

V strojevodski kabini ali njeni bližini in kjer je vlak opremljen z ločenim službenim oddelkom, morajo biti primerni prostori za shranjevanje oblačil in opreme, ki se mora prevažati z osebjem.

4.2.2.9   Zunanje stopnice za ranžirno osebje

Če je vlak:

| — | opremljen s spenjačami UIC, |
| --- | --- |

—

opremljen s spenjačami UIC,

| — | spremenljive sestave |
| --- | --- |

—

spremenljive sestave

| — | in so potrebne zunanje stopnice za ranžirno osebje, |
| --- | --- |

—

in so potrebne zunanje stopnice za ranžirno osebje,

morajo take stopnice izpolnjevati zahteve oddelka 4.2.2.2 TSI za tovorne vagone železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti.

4.2.3   Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili

4.2.3.1   Kinematični profil

Železniški vozni park mora biti skladen z enim od kinematičnih profilov, opredeljenih v Prilogi C k TSI za tovorne vagone železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti iz leta 2005.

Profil odjemnika toka mora izpolnjevati točko 5.2 standarda prEN 50367:2006.

Ocenjeni profil mora biti naveden v certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije železniškega voznega parka in v registru železniškega voznega parka.

4.2.3.2   Statična osna obremenitev

Nazivna statična osna obremenitev (Po) na tiru mora izpolnjevati spodaj navedene zahteve, da bi se omejile sile, s katerimi vlak deluje na tir. Meritve se izvedejo pod naslednjimi pogoji normalne obremenitve: z običajnim koristnim tovorom, vlakovnim osebjem, vsemi sredstvi in materiali, potrebnimi za delovanje (npr. mazili, hladilnimi sredstvi, sredstvi za izplakovanje stranišč ipd.) in z 2/3 potrošnega materiala (npr. goriva, peska, hrane ipd.).

Pri tem velja, odvisno od vrste vozila ali območja, naslednja opredelitev običajnega koristnega tovora:

| — | prostori s potniškimi sedeži, vključno s sedeži v jedilnih vagonih: število potniških sedežev, pomnoženo z 80 kg (stoli brez naslonjala (nizki in visoki), naslonske ograje in drogovi ali pripomočki na stojiščih se ne štejejo med sedeže); |
| --- | --- |

—

prostori s potniškimi sedeži, vključno s sedeži v jedilnih vagonih: število potniških sedežev, pomnoženo z 80 kg (stoli brez naslonjala (nizki in visoki), naslonske ograje in drogovi ali pripomočki na stojiščih se ne štejejo med sedeže);

| — | predeli, kjer se ljudje zadržujejo začasno (npr. predprostori, prehodi, stranišča): potniški koristni tovor se ne upošteva; |
| --- | --- |

—

predeli, kjer se ljudje zadržujejo začasno (npr. predprostori, prehodi, stranišča): potniški koristni tovor se ne upošteva;

| — | drugi oddelki, ki niso dostopni potnikom in v katerih se prevaža prtljaga, tovor: največji koristni tovor v rednem prometu, ki ustvarja dohodek. |
| --- | --- |

—

drugi oddelki, ki niso dostopni potnikom in v katerih se prevaža prtljaga, tovor: največji koristni tovor v rednem prometu, ki ustvarja dohodek.

Različne vrste vozil so opredeljene v 4.2.1.2.

Nazivna statična obremenitev Po na os je določena v preglednici 1 (1 tona (t) = 1 000 kg):

Preglednica 1

Statična osna obremenitev

| | Največja delovna hitrost V [km/h] |
| --- | --- |
| 190 ≤ V ≤ 200 | 200 < V ≤ 230 | 230 < V < 250 | V = 250 | V > 250 |
| Razred 1 | | | | ≤ 18 t | ≤ 17 t |
| Razred 2: lokomotive in pogonske glave | ≤ 22,5 t | ≤ 18 t | Ni podatkov | Ni podatkov |
| Razred 2: motorni vlaki | ≤ 20 t | ≤ 18 t | Ni podatkov | Ni podatkov |
| Razred 2: vagoni, ki jih vleče lokomotiva | ≤ 18 t | Ni podatkov | Ni podatkov |

Največja delovna hitrost V [km/h]

190 ≤ V ≤ 200

200 < V ≤ 230

230 < V < 250

V = 250

V > 250

Razred 1

≤ 18 t

≤ 17 t

Razred 2: lokomotive in pogonske glave

≤ 22,5 t

≤ 18 t

Ni podatkov

Ni podatkov

Razred 2: motorni vlaki

≤ 20 t

≤ 18 t

Ni podatkov

Ni podatkov

Razred 2: vagoni, ki jih vleče lokomotiva

≤ 18 t

Ni podatkov

Ni podatkov

Največja skupna statična obremenitev vlaka (skupna masa vlaka) ne sme presegati:

| | (seštevek vseh nazivnih statičnih osnih obremenitev vlaka) x 1,02. |
| --- | --- |

(seštevek vseh nazivnih statičnih osnih obremenitev vlaka) x 1,02.

Skupna masa vlaka ne sme presegati 1 000 t.

Največja posamezna statična osna obremenitev vsake osi ne sme presegati:

| | (nazivna posamezna statična osna obremenitev) x 1,04. |
| --- | --- |

(nazivna posamezna statična osna obremenitev) x 1,04.

Razlika v statični kolesni obremenitvi med vsakim kolesom na istem podstavnem vozičku ali tekalnem mehanizmu ne sme presegati 6 % povprečne kolesne obremenitve tega podstavnega vozička ali tekalnega mehanizma. Pred tehtanjem je dovoljeno nadgradnjo vozila centrirati na središčnice podstavnih vozičkov.

Posamezna statična osna obremenitev ne sme biti manjša od 5 t. Ta vrednost je skladna z zahtevo iz 3.1.1, 3.1.2 in 3.1.3 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.2.3.3   Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

4.2.3.3.1   Električna upornost

Da bi se zagotovilo delovanje tirnih tokokrogov, mora električna upornost vsake kolesne dvojice, izmerjena od obroča do obroča kolesa, ustrezati zahtevam iz oddelka 3.5 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Pri samostojnih kolesih (leva in desna vzporedna kolesa, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega) je treba ta par koles električno povezati, da dosežejo zgoraj navedene vrednosti.

4.2.3.3.2   Spremljanje stanja osnih ležajev

4.2.3.3.2.1   Vlaki razreda 1

Stanje ležajev kolesnih dvojic na vlakih razreda 1 je treba spremljati z opremo za zaznavanje, nameščeno v vozilu.

Ta oprema mora biti sposobna zaznati poslabšanje stanja ležajev kolesnih dvojic bodisi s spremljanjem njihove temperature, dinamičnih frekvenc ali kake druge primerne značilnosti v zvezi s stanjem ležajev. Oprema mora po potrebi in glede na obseg poslabšanja ležajev kolesnih dvojic generirati zahtevo za vzdrževanje in opozoriti na potrebo po operativnih omejitvah.

Sistem za zaznavanje mora biti v celoti nameščen v vozilu, diagnostična sporočila pa se posredujejo strojevodji.

Specifikacija in ocenjevalna metoda za opremo za zaznavanje, nameščeno v vozilu, sta odprta točka.

Da bi se pri vlakih razreda 1 preprečila sprožitev lažnega alarma progovne opreme za zaznavanje pregretosti osnih ležajev (HABD), taki vlaki ne smejo imeti nobene komponente (razen osnih ležajev), dela vozila ali predmeta, ki v ciljnem območju, opredeljenem v 4.2.3.3.2.3, ustvari dovolj vročine, da se sproži alarm. V nasprotnem primeru morajo biti take komponente, deli vozila ali predmeti, ki lahko sprožijo alarm, trajno zaščiteni pred progovno opremo HABD.

Na podlagi medsebojnega sporazuma med vsemi upravljavci infrastrukture, na katerih progah bodo vozili vlaki, in prevoznikom, je dovoljeno ohišja osnih ležajev na vlakih razreda 1, poleg povezave z opremo za zaznavanje, nameščeno v vozilu, povezati tudi s progovno opremo HABD, če so izpolnjene vse zahteve iz 4.2.3.3.2.3. Namesto tega je na podlagi medsebojnega sporazuma med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom dovoljeno te vlake identificirati s sistemi za identifikacijo vlakov ter podatke, ki jih zagotavlja oprema HABD, uporabljati na dogovorjen način.

Če pri vozilih s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega, lažnih alarmov ni mogoče preprečevati z uporabo identifikacijske številke vlaka, mora imeti prednost sistem za zaznavanje, nameščen v vozilu, če so vsi ležaji koles pod nadzorom. V registru železniškega voznega parka mora biti navedeno, ali so ohišja osnih ležajev, ki lahko sprožijo alarm, trajno zaščitena pred progovno opremo HABD ali ne.

4.2.3.3.2.2   Vlaki razreda 2

Vlakov razreda 2 ni treba opremiti s sistemom za zaznavanje, nameščenim v vozilu, razen če pregretosti njihovih osnih ležajev ni mogoče zaznati s progovnimi sistemi za zaznavanje, opredeljenimi v dodatku 2 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Če je vlak razreda 2 opremljen z opremo za spremljanje stanja ležajev kolesnih dvojic, ki uporablja sistem za zaznavanje, nameščen v vozilu, se uporabljajo zahteve iz 4.2.3.3.2.1.

Omogočeno mora biti, da se stanje ležajev kolesnih dvojic vlakov razreda 2, ki niso opremljeni z opremo za spremljanje stanja ležajev kolesnih dvojic, nameščeno v vozilu, spremlja s progovno opremo za zaznavanje pregretosti osnih ležajev (HABD), ki zaznava nenavadne dvige temperature ležajev kolesnih dvojic, vlaki pa morajo izpolnjevati zahteve iz 4.2.3.3.2.3.

4.2.3.3.2.3   Zaznavanje pregretosti osnih ležajev pri vlakih razreda 2

4.2.3.3.2.3.1   Splošno

Najmanjše območje na vozilu (ciljno območje), ki mora ostati neovirano zaradi spremljanja in merjenja temperature osnih ležajev s progovno opremo HABD, mora izpolnjevati zahteve iz 4.2.3.3.2.3.3 in 4.2.3.3.2.3.4.

4.2.3.3.2.3.2   Funkcionalne zahteve za vozilo

Ohišje osnih ležajev vozila mora biti konstruirano tako, da največja temperaturna razlika med obremenjenim predelom ležaja in ciljnim območjem ne presega 20 °C, kadar je izmerjena po metodah, opredeljenih v Prilogi 6 k standardu EN 12082:1998 („Preskus delovanja“).

Pri vlakih razreda 2 se za temperature, ki jih progovna oprema HABD izmeri v ciljnem območju ohišja osnih ležajev (Tosni ležaj), uporabljajo najmanj tri stopnje alarma:

| (a) | toplo: Tosni ležaj odprta točka °C; |
| --- | --- |

(a)

toplo: Tosni ležaj odprta točka °C;

| (b) | vroče: Tosni ležaj odprta točka °C; |
| --- | --- |

(b)

vroče: Tosni ležaj odprta točka °C;

| (c) | razlika (temperaturna razlika med desnim in levim ležajem kolesne dvojice = ΔTdiff): ΔTdiff odprta točka °C. |
| --- | --- |

(c)

razlika (temperaturna razlika med desnim in levim ležajem kolesne dvojice = ΔTdiff): ΔTdiff odprta točka °C.

Namesto upoštevanja navedene zahteve o stopnjah alarma je na podlagi medsebojnega sporazuma med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom dovoljeno vlake identificirati s sistemi za identifikacijo vlakov in uporabljati posebne dogovorjene stopnje alarma, ki so drugačne od zgoraj navedenih. Posebne stopnje alarma morajo biti navedene v registru železniškega voznega parka.

4.2.3.3.2.3.3   Prečne mere ciljnega območja in njegova navpična oddaljenost od zgornjega roba tirnice

Pri voznem parku, namenjenem uporabi na progah s tirno širino 1 435 mm, mora ciljno območje na spodnji strani ohišja osnih ležajev, ki mora za spremljanje s progovno opremo HABD ostati neovirano, zasedati predel dolžine najmanj 50 mm znotraj najmanjše prečne razdalje 1 040 mm od središča kolesne dvojice ter največje prečne razdalje 1 120 mm od središča kolesne dvojice, na mestu, ki je od zgornjega roba tirnice oddaljeno med 260 in 500 mm.

4.2.3.3.2.3.4   Vzdolžna mera ciljnega območja

Vzdolžna mera ciljnega območja na spodnji strani ohišja osnih ležajev, ki mora za spremljanje s progovno opremo HABD ostati neovirano (glej sliko 1), mora:

| — | biti poravnana s središčnico kolesne dvojice; |
| --- | --- |

—

biti poravnana s središčnico kolesne dvojice;

| — | imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 130 mm, pri vlakih razreda 1, če se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 130 mm, pri vlakih razreda 1, če se uporabljajo;

| — | imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 100 mm, pri vlakih razreda 2. |
| --- | --- |

—

imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 100 mm, pri vlakih razreda 2.

4.2.3.3.2.3.5   Omejitve, ki veljajo za predele zunaj ciljnega območja

Da bi se preprečilo neželeno aktiviranje progovne opreme HABD, na navpični ravnini in vzdolž najmanjše vzdolžne dolžine LE mm (= 500mm), poravnane s središčnico kolesne dvojice:

| (a) | znotraj vzdolžnega pasu dolžine LE mm in na razdalji manj kot 10 mm od obeh zunanjih robov meja prečnih mer ciljnega območja (kot so opredeljene v 4.2.3.3.2.3.3) ne sme biti nobenih komponent, delov vozila ali predmetov, ki imajo višjo temperaturo kakor ohišje osnih ležajev (npr. vroči tovor, izpušni sistem motorja), razen če so zaščiteni pred spremljanjem s strani progovne opreme HABD; |
| --- | --- |

(a)

znotraj vzdolžnega pasu dolžine LE mm in na razdalji manj kot 10 mm od obeh zunanjih robov meja prečnih mer ciljnega območja (kot so opredeljene v 4.2.3.3.2.3.3) ne sme biti nobenih komponent, delov vozila ali predmetov, ki imajo višjo temperaturo kakor ohišje osnih ležajev (npr. vroči tovor, izpušni sistem motorja), razen če so zaščiteni pred spremljanjem s strani progovne opreme HABD;

| (b) | na razdalji manj kot 100 mm od obeh zunanjih robov meja prečnih mer ciljnega območja (kot so opredeljene v 4.2.3.3.2.3.3) ne sme biti nobenih komponent, delov vozila ali predmetov, ki lahko povzročijo, da temperatura komponente ali dela, ki je znotraj vzdolžnega pasu dolžine LE mm ter znotraj meja prečnih mer ciljnega območja, preseže temperaturo ohišja osne dvojice (npr. izpušni sistem motorja), razen če so zaščiteni in jim je onemogočeno, da bi povzročili povečanje temperature katerega koli dela znotraj tega območja. |
| --- | --- |

(b)

na razdalji manj kot 100 mm od obeh zunanjih robov meja prečnih mer ciljnega območja (kot so opredeljene v 4.2.3.3.2.3.3) ne sme biti nobenih komponent, delov vozila ali predmetov, ki lahko povzročijo, da temperatura komponente ali dela, ki je znotraj vzdolžnega pasu dolžine LE mm ter znotraj meja prečnih mer ciljnega območja, preseže temperaturo ohišja osne dvojice (npr. izpušni sistem motorja), razen če so zaščiteni in jim je onemogočeno, da bi povzročili povečanje temperature katerega koli dela znotraj tega območja.

4.2.3.3.2.3.6   Emisivnost

Za čim večje povečanje emisivnosti površine opazovanega ciljnega območja in omejitev neželenega sevanja iz ohišja osnih ležajev morajo imeti spodnje površine ohišja osnih ležajev in njegovega neposrednega okolja matirano apreturo in biti obarvane s temno matirano barvo. Uporabljena barva mora imeti v novem stanju največji odsevni sijaj 5 % (kot je opredeljeno v točki 3.1 standarda EN ISO 2813:1999) in biti primerna za površine ohišja osnih ležajev, na katerih se uporablja.

Slika 1

Image

4.2.3.4   Dinamično vedenje voznega parka

4.2.3.4.1   Splošno

Dinamično vedenje vozila močno vpliva na zaščito pred iztirjenjem, vozno varnost in obremenitev tira. Dinamično vedenje vozila določajo predvsem:

| — | največja hitrost, |
| --- | --- |

—

največja hitrost,

| — | največji načrtovani primanjkljaj nadvišanja za vozni park, |
| --- | --- |

—

največji načrtovani primanjkljaj nadvišanja za vozni park,

| — | parametri za stik kolo-tirnica (profil kolesa in tirnice, tirna širina), |
| --- | --- |

—

parametri za stik kolo-tirnica (profil kolesa in tirnice, tirna širina),

| — | masa in vztrajnost nadgradnje, podstavnih vozičkov in kolesnih dvojic vozila, |
| --- | --- |

—

masa in vztrajnost nadgradnje, podstavnih vozičkov in kolesnih dvojic vozila,

| — | značilnosti vzmetenja vozil, |
| --- | --- |

—

značilnosti vzmetenja vozil,

| — | nepravilnosti proge. |
| --- | --- |

—

nepravilnosti proge.

Za zagotavljanje zaščite pred iztirjenjem in vozne varnosti ter za preprečevanje preobremenitve tira se za spodaj navedena vozila opravi preskus sprejemljivosti:

| — | novo razvita vozila; |
| --- | --- |

—

novo razvita vozila;

| — | vozila, pri katerih so bile opravljene pomembne konstrukcijske spremembe, ki bi lahko vplivale na zaščito pred iztirjenjem, vozno varnost ali obremenitev tira;
  ali |
| --- | --- |

—

vozila, pri katerih so bile opravljene pomembne konstrukcijske spremembe, ki bi lahko vplivale na zaščito pred iztirjenjem, vozno varnost ali obremenitev tira;

ali

| — | vozila, katerih načini delovanja so bili spremenjeni tako, da bi lahko to vplivalo na zaščito pred iztirjenjem, vozno varnost ali obremenitev tira. |
| --- | --- |

—

vozila, katerih načini delovanja so bili spremenjeni tako, da bi lahko to vplivalo na zaščito pred iztirjenjem, vozno varnost ali obremenitev tira.

Preskusi sprejemljivosti v zvezi z zaščito pred iztirjenjem, vozno varnostjo ali obremenitvijo tira se izvedejo v skladu z ustreznimi zahtevami iz standarda EN 14363:2005. Parametre, opisane v 4.2.3.4.2 in 4.2.3.4.3 spodaj, je treba oceniti (po običajni ali poenostavljeni metodi, kot je dovoljeno v točki 5.2.2 standarda EN 14363:2005). Več podrobnosti o teh parametrih je navedenih v standardu EN 14363:2005.

Standard EN 14363 upošteva trenutno stanje tehničnega razvoja. Vendar pa skladnosti z zahtevami ni mogoče vedno doseči na naslednjih področjih:

| — | geometrijska lastnost tirov, |
| --- | --- |

—

geometrijska lastnost tirov,

| — | kombinacije hitrosti, krožnega loka in primanjkljaja nadvišanja. |
| --- | --- |

—

kombinacije hitrosti, krožnega loka in primanjkljaja nadvišanja.

Te zahteve so v tej TSI še vedno odprta točka.

Preskusi se izvedejo pri različnih hitrostih, primanjkljaju nadvišanja, kakovosti tirov in polmeru loka, ki ustrezajo uporabi vozila.

Pri preskusih mora biti geometrijska lastnost tirov reprezentativna za proge, ki se bodo uporabljale, in mora biti navedena v poročilu o preskusu. Uporabljati je treba metodologijo iz Priloge C k standardu EN 14363, pri čemer se kot smernice uporabijo navedene vrednosti QN1 in QN2, ki pa ne predstavljajo razpona geometrijskih lastnosti, ki se lahko pojavijo.

Nekateri vidiki standarda EN 14363, ki prav tako niso skladni z zahtevami TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti:

| — | kontaktna geometrija, |
| --- | --- |

—

kontaktna geometrija,

| — | pogoji obremenitve. |
| --- | --- |

—

pogoji obremenitve.

Skladno s standardom EN 14363:2005 je dovoljeno odstopanje od zahtev, določenih v tem oddelku 4.2.3.4, kadar se lahko dokaže, da je varnost enaka varnosti, ki bi bila dosežena z izpolnjevanjem navedenih zahtev.

4.2.3.4.2   Mejne vrednosti za vozno varnost

Standard EN 14363:2005 (oddelki 4.1.3, 5.5.1 in 5.5.2 ter ustrezni pododdelki oddelkov 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 in 5.6) vsebuje opredelitve frekvenčne vsebine, merilnih metod in pogojev za parametre, določene v spodnjih točkah a, b in c.

| (a) | Prečne sile, ki delujejo na tir
  Železniški vozni park mora izpolnjevati merila Prud'homme za največjo prečno silo ΣY, ki je opredeljena takole:

  ,
  kjer je ΣY vsota vodilnih sil kolesne dvojice in P0 statična osna obremenitev v kN, opredeljena v 4.2.3.2. Rezultat te formule označuje mejo adhezije kolo-tirnica med železniškim pragom in gramozno gredo pod vplivom prečnih dinamičnih sil. |
| --- | --- |

(a)

Prečne sile, ki delujejo na tir

Železniški vozni park mora izpolnjevati merila Prud'homme za največjo prečno silo ΣY, ki je opredeljena takole:

Formula,

kjer je ΣY vsota vodilnih sil kolesne dvojice in P0 statična osna obremenitev v kN, opredeljena v 4.2.3.2. Rezultat te formule označuje mejo adhezije kolo-tirnica med železniškim pragom in gramozno gredo pod vplivom prečnih dinamičnih sil.

| (b) | Količnik prečnih in navpičnih sil kolesa v normalnih obratovalnih pogojih (za lok polmera R ≥ 250 m)
  Razmerje med prečno in navpično silo (Y/Q) kolesa ne sme presegati

  kjer je Y stranska vodilna sila kolesa, ki deluje na tirnico, merjena v koordinatnem sistemu na podlagi kolesnih dvojic, Q pa navpična sila kolesa, ki deluje na tirnico, merjena v istem koordinatnem sistemu. |
| --- | --- |

(b)

Količnik prečnih in navpičnih sil kolesa v normalnih obratovalnih pogojih (za lok polmera R ≥ 250 m)

Razmerje med prečno in navpično silo (Y/Q) kolesa ne sme presegati

kjer je Y stranska vodilna sila kolesa, ki deluje na tirnico, merjena v koordinatnem sistemu na podlagi kolesnih dvojic, Q pa navpična sila kolesa, ki deluje na tirnico, merjena v istem koordinatnem sistemu.

| (c) | Količnik prečnih in navpičnih sil kolesa na zasukanem tiru (za lok polmera R ≥ 250m)
  Razmerje med prečno in navpično silo (Y/Q) kolesa ne sme presegati

  .
  pri kotu sledilnega venca γ.
  Opomba:
  Če je kot sledilnega venca γ 70°, velja (Y/Q)lim = 1,2.
  Ta mejna vrednost označuje sposobnost voznega parka za vožnjo po zasukanih tirih. |
| --- | --- |

(c)

Količnik prečnih in navpičnih sil kolesa na zasukanem tiru (za lok polmera R ≥ 250m)

Razmerje med prečno in navpično silo (Y/Q) kolesa ne sme presegati

Formula.

pri kotu sledilnega venca γ.

Opomba:

Če je kot sledilnega venca γ 70°, velja (Y/Q)lim = 1,2.

Ta mejna vrednost označuje sposobnost voznega parka za vožnjo po zasukanih tirih.

| (d) | Merilo nestabilnosti
  Opredelitev: Gibanje kolesne dvojice pri vožnji na ravni progi ali skozi zavoje z velikim polmerom loka je nestabilno, če ponavljajoče se bočno premikanje kolesne dvojice povzroči odpravo vmesnega prostora med sledilnimi venci koles in notranjim robom tirnic. V nestabilnem gibanju to bočno premikanje deluje v več ciklih in je močno odvisno od:






  — | hitrosti
  in |
| --- | --- | --- |

(d)

Merilo nestabilnosti

Opredelitev: Gibanje kolesne dvojice pri vožnji na ravni progi ali skozi zavoje z velikim polmerom loka je nestabilno, če ponavljajoče se bočno premikanje kolesne dvojice povzroči odpravo vmesnega prostora med sledilnimi venci koles in notranjim robom tirnic. V nestabilnem gibanju to bočno premikanje deluje v več ciklih in je močno odvisno od:

—

hitrosti

in

| — | ekvivalentne konicitete (opredeljene v 4.2.3.4.6), kjer je primerno (glej 4.2.3.4.10), |
| --- | --- |

—

ekvivalentne konicitete (opredeljene v 4.2.3.4.6), kjer je primerno (glej 4.2.3.4.10),

ter povzroča čezmerne stranske vibracije.

| d1) | Vrednost kvadratnega korena povprečnega kvadrata vsote vodilnih sil, ki se uporabljajo pri preskušanju sprejemljivosti, ne sme presegati
  ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2,
  kjer je ΣYmax,lim opredeljena v točki a) tega oddelka.
  Ta mejna vrednost označuje sposobnost voznega parka za stabilno vožnjo.
  (rms = kvadratni koren povprečnega kvadrata) |
| --- | --- |

d1)

Vrednost kvadratnega korena povprečnega kvadrata vsote vodilnih sil, ki se uporabljajo pri preskušanju sprejemljivosti, ne sme presegati

ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2,

kjer je ΣYmax,lim opredeljena v točki a) tega oddelka.

Ta mejna vrednost označuje sposobnost voznega parka za stabilno vožnjo.

(rms = kvadratni koren povprečnega kvadrata)

| d2) | Merila za sprožitev alarma za nestabilnost, nameščenega v vozilu, morajo:






  — | biti skladna z zahtevami iz točk 5.3.2.2 in 5.5.2 standarda EN 14363:2005 za poenostavljeno metodo merjenja pospeška ali |
| --- | --- | --- |

d2)

Merila za sprožitev alarma za nestabilnost, nameščenega v vozilu, morajo:

—

biti skladna z zahtevami iz točk 5.3.2.2 in 5.5.2 standarda EN 14363:2005 za poenostavljeno metodo merjenja pospeška ali

| — | navesti nestabilnost, za katero je značilno vztrajno stransko nihanje (več kot 10 ciklov) s frekvenco med 3 in 9 Hz, ki povzroča pospeške okvirja podstavnega vozička nad središčnico kolesne dvojice, večje od najvišje vrednosti 0,8 g. |
| --- | --- |

—

navesti nestabilnost, za katero je značilno vztrajno stransko nihanje (več kot 10 ciklov) s frekvenco med 3 in 9 Hz, ki povzroča pospeške okvirja podstavnega vozička nad središčnico kolesne dvojice, večje od najvišje vrednosti 0,8 g.

4.2.3.4.3   Mejne vrednosti obremenitve tira

Frekvenčna vsebina, merilne metode in pogoji za parametre, določene v spodnjih točkah a, b in c, so opredeljeni v standardu EN 14363:2005 (točki 5.5.1 in 5.5.2 ter ustrezni razdelki točk 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 in 5.6).

| (a) | Navpična dinamična obremenitev koles
  Največja navpična sila, s katero kolesa delujejo na tirnico (dinamična obremenitev koles, Q), ne sme biti večja od vrednosti, navedene v preglednici 2 za posamezni hitrostni razpon vozila:
  Preglednica 2
  Dinamična obremenitev koles






  V (km/h) | Q (kN) |
| --- | --- | --- |
| 190 < V ≤ 250 | 180 |
| 250 < V ≤ 300 | 170 |
| V > 300 | 160 |

(a)

Navpična dinamična obremenitev koles

Največja navpična sila, s katero kolesa delujejo na tirnico (dinamična obremenitev koles, Q), ne sme biti večja od vrednosti, navedene v preglednici 2 za posamezni hitrostni razpon vozila:

Preglednica 2

Dinamična obremenitev koles

V (km/h)

Q (kN)

190 < V ≤ 250

180

250 < V ≤ 300

170

V > 300

160

| (b) | Vzdolžna obremenitev
  Da bi se omejile vzdolžne sile, s katerimi železniški vozni park deluje na tire, mora biti največji pospešek ali pojemek manjši od 2,5 m/s2.
  Zavorni sistemi, ki disipirajo kinetično energijo v obliki ogrevanja tirnice, ne smejo ustvarjati zavornih sil, večjih od spodaj navedenih:
  primer 1: 360 kN na vlak pri zaviranju v sili;
  primer 2: za druge primere zaviranja, kot je zaviranje pri normalnem obratovanju zaradi zmanjšanja hitrosti, enkratno zaviranje zaradi ustavljanja ali večkratno zaviranje zaradi nadzorovanja hitrosti, uporabo zavor in največjo dovoljeno zavorno silo za vsako zadevno progo določi upravljavec infrastrukture. Vse omejitve za zavorno silo, opredeljeno v 4.2.4.5, morajo biti utemeljene in objavljene v infrastrukturnem registru ter upoštevane v operativnih pravilih. |
| --- | --- |

(b)

Vzdolžna obremenitev

Da bi se omejile vzdolžne sile, s katerimi železniški vozni park deluje na tire, mora biti največji pospešek ali pojemek manjši od 2,5 m/s2.

Zavorni sistemi, ki disipirajo kinetično energijo v obliki ogrevanja tirnice, ne smejo ustvarjati zavornih sil, večjih od spodaj navedenih:

primer 1: 360 kN na vlak pri zaviranju v sili;

primer 2: za druge primere zaviranja, kot je zaviranje pri normalnem obratovanju zaradi zmanjšanja hitrosti, enkratno zaviranje zaradi ustavljanja ali večkratno zaviranje zaradi nadzorovanja hitrosti, uporabo zavor in največjo dovoljeno zavorno silo za vsako zadevno progo določi upravljavec infrastrukture. Vse omejitve za zavorno silo, opredeljeno v 4.2.4.5, morajo biti utemeljene in objavljene v infrastrukturnem registru ter upoštevane v operativnih pravilih.

| (c) | Kvazistatična vodilna sila Yqst

  Kvazistatična vodilna sila Yqst je omejena, da bi se izognili čezmerni obrabi tirnic na ovinkih.
  Pri tem se uporabljajo nacionalni predpisi (glej Prilogo L). |
| --- | --- |

(c)

Kvazistatična vodilna sila Yqst

Kvazistatična vodilna sila Yqst je omejena, da bi se izognili čezmerni obrabi tirnic na ovinkih.

Pri tem se uporabljajo nacionalni predpisi (glej Prilogo L).

| (d) | Kvazistatična sila kolesa Qqst

  Da bi se omejile navpične sile na ovinkih ob primanjkljaju in presežku nadvišanja, mora biti kvazistatična navpična sila kolesa manjša od
  Qqst,lim = 145 kN. |
| --- | --- |

(d)

Kvazistatična sila kolesa Qqst

Da bi se omejile navpične sile na ovinkih ob primanjkljaju in presežku nadvišanja, mora biti kvazistatična navpična sila kolesa manjša od

Qqst,lim = 145 kN.

4.2.3.4.4   Vmesnik kolo-tirnica

Vmesnik kolo-tirnica je bistvenega pomena za zaščito pred iztirjenjem in za razlago dinamičnega voznega vedenja železniškega vozila. Profil kolesa mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | kot sledilnega venca (glej Prilogo M) meri najmanj 67°; |
| --- | --- |

(a)

kot sledilnega venca (glej Prilogo M) meri najmanj 67°;

| (b) | koničnost (glej Prilogo M) je med 3,7° in 8,5° (6,5 do 15 %); |
| --- | --- |

(b)

koničnost (glej Prilogo M) je med 3,7° in 8,5° (6,5 do 15 %);

| (c) | ekvivalentna koniciteta je v mejah, določenih v 4.2.3.4.6 do 4.2.3.4.8. |
| --- | --- |

(c)

ekvivalentna koniciteta je v mejah, določenih v 4.2.3.4.6 do 4.2.3.4.8.

4.2.3.4.5   Projektiranje za stabilnost vozila

Vozila morajo biti projektirana tako, da so na tiru, skladnemu z zahtevami TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006, stabilna pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila, povečani za 10 %. Nestabilna vožnja je opredeljena v 4.2.3.4.2 (d).

Železniški vozni park, konstruiran za višje hitrosti, mora biti še vedno stabilen, kadar vozi na progah, zgrajenih za nižje hitrosti. Na primer, vozni park, konstruiran za hitrosti višje od 250 km/h, mora biti še vedno stabilen, kadar vozi na progah, zgrajenih za hitrosti reda 200 km/h ali manj.

Razpon vrednosti hitrosti in konicitete, pri katerih je vozilo projektirano tako, da je stabilno, mora biti določen, potrjen in naveden v registru železniškega voznega parka.

Če je stabilnost odvisna od uporabe naprav, ki niso varne pred izpadom, mora biti na vlakih, ki dosežejo hitrost, višjo od 220 km/h, nameščen alarm za zaznavanje nestabilnosti. Zaznavanje nestabilnosti mora temeljiti na meritvah pospeševanja, opravljenih na okvirju podstavnega vozička. Ta alarm mora obvestiti strojevodjo, da naj ob nestabilnosti zmanjša hitrost. Merila za sprožitev tega alarma so opredeljena v 4.2.3.4.2 d2.

4.2.3.4.6   Opredelitev ekvivalentne konicitete

Ekvivalentna koniciteta je tangenta kota stožca kolesne dvojice s koničnimi kolesi, katerih stransko gibanje ima enako kinematično dolžino krivulje kot dana kolesna dvojica na ravni progi in v ovinkih z velikimi polmeri.

Mejne vrednosti za ekvivalentno koniciteto, navedene v spodnjih preglednicah, se izračunajo za amplitudo (y) bočnega premika kolesne dvojice:

| — | y = 3 mm, | če (TG – SR) ≥ 7 mm |
| --- | --- | --- |
| — | , | če 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm |
| — | y = 2 mm, | če (TG – SR) < 5 mm |

—

y = 3 mm,

če (TG – SR) ≥ 7 mm

—

Formula

če 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

—

y = 2 mm,

če (TG – SR) < 5 mm

kjer je TG tirna širina in SR razdalja med aktivnimi stranmi koles.

4.2.3.4.7   Konstrukcijsko določene vrednosti za profile koles

Izbrani profili koles in razdalje med aktivnimi stranmi koles (mera SR v Prilogi M) morajo biti taki, da mejne vrednosti ekvivalentne konicitete, navedene v preglednici 3, niso presežene, ko se konstrukcijsko določena kolesna dvojica modelira na reprezentativnem vzorcu pogojev preskusa na progi (simuliranih z izračunom), navedenih v preglednici 4.

Preglednica 3

Konstrukcijsko določene mejne vrednosti ekvivalentne konicitete

| Največja delovna hitrost vozila (km/h) | Mejne vrednosti ekvivalentne konicitete | Preskusni pogoji (glej preglednico 4) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 190 in ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 230 in ≤ 280 | 0,20 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 280 in ≤ 300 | 0,10 | 1, 3, 5 in 6 |
| > 300 | 0,10 | 1 in 3 |

Največja delovna hitrost vozila (km/h)

Mejne vrednosti ekvivalentne konicitete

Preskusni pogoji (glej preglednico 4)

≥ 190 in ≤ 230

0,25

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 230 in ≤ 280

0,20

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 280 in ≤ 300

0,10

1, 3, 5 in 6

> 300

0,10

1 in 3

Preglednica 4

Simulirani pogoji preskusa na tirih za ekvivalentno koniciteto

| Preskusni pogoj št. | Profil glave tirnice | Nagib tirnice | Tirna širina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003 | 1 v 20 | 1 435 mm |
| 2 | odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003 | 1 v 40 | 1 435 mm |
| 3 | odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003 | 1 v 20 | 1 437 mm |
| 4 | odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003 | 1 v 40 | 1 437 mm |
| 5 | odsek tirnice 60 E 2, opredeljen v Prilogi F k TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 | 1 v 40 | 1 435 mm |
| 6 | odsek tirnice 60 E 2, opredeljen v Prilogi F k TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 | 1 v 40 | 1 437 mm |

Preskusni pogoj št.

Profil glave tirnice

Nagib tirnice

Tirna širina

1

odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003

1 v 20

1 435 mm

2

odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003

1 v 40

1 435 mm

3

odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003

1 v 20

1 437 mm

4

odsek tirnice 60 E 1, opredeljen v EN 13674–1:2003

1 v 40

1 437 mm

5

odsek tirnice 60 E 2, opredeljen v Prilogi F k TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006

1 v 40

1 435 mm

6

odsek tirnice 60 E 2, opredeljen v Prilogi F k TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006

1 v 40

1 437 mm

Šteje se, da zahteve tega oddelka izpolnjujejo kolesne dvojice z neobrabljenimi profili S1002 ali GV 1/40, kot so opredeljeni v standardu prEN 13715:2006, ter z razdaljo med aktivnimi stranmi med 1 420 in 1 426 mm.

Opomba: Konstrukcijsko določene vrednosti konicitete za profile tirnic so navedene v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 in se razlikujejo od vrednosti, ki so na tem mestu navedene za profile koles. Ta razlika je namerna in je posledica izbire referenčnih profilov koles in tirnic za ocenjevanje.

4.2.3.4.8   Delovne vrednosti ekvivalentne konicitete

Za ocenjevanje iz tega oddelka so odgovorne države članice, v katerih obratuje zadevni vozni park. Ta oddelek je izključen iz ocenjevanja, ki ga izvede priglašeni organ.

V načrtu vzdrževanja morajo biti navedeni prevoznikovi postopki za vzdrževanje kolesnih dvojic in profilov koles. Ti postopki morajo upoštevati razpone konicitete, za katere je vozilo certificirano (glej 4.2.3.4.5).

Kolesne dvojice morajo biti vzdrževane, da se (neposredno ali posredno) zagotovi, da ekvivalentna koniciteta pri modeliranju kolesne dvojice na reprezentativnem vzorcu pogojev preskusa na progi (simuliranih z izračunom), navedenih v preglednici 4 in 5, ostane v okviru odobrenih mejnih vrednosti za zadevno vozilo.

Preglednica 5

Simulirani pogoji preskusa na tirih za delovne vrednosti ekvivalentne konicitete

| Največja delovna hitrost vozila (km/h) | Preskusni pogoji (glej preglednico 4) |
| --- | --- |
| ≥ 190 in ≤ 200 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 200 in ≤ 230 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 230 in ≤ 250 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 250 in ≤ 280 | 1, 2, 3, 4, 5 in 6 |
| > 280 in ≤ 300 | 1, 3, 5 in 6 |
| > 300 | 1 in 3 |

Največja delovna hitrost vozila (km/h)

Preskusni pogoji (glej preglednico 4)

≥ 190 in ≤ 200

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 200 in ≤ 230

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 230 in ≤ 250

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 250 in ≤ 280

1, 2, 3, 4, 5 in 6

> 280 in ≤ 300

1, 3, 5 in 6

> 300

1 in 3

Pri podstavnem vozičku/vozilu novih izvedb ali pri delovanju znanega vozila na progi z ustreznimi drugačnimi značilnostmi stopnja obrabe profila kolesa in s tem sprememba ekvivalentne konicitete navadno nista znana. V takem primeru se predlaga začasni načrt vzdrževanja. Veljavnost načrta se potrdi na podlagi spremljanja profila kolesa in ekvivalentne konicitete med obratovanjem. Spremljanje mora zajemati reprezentativno število kolesnih dvojic ter upoštevati razlike med kolesnimi dvojicami v različnih položajih na vozilu in med različnimi vrstami vozil v vlakovni kompoziciji.

Če se ugotovi nestabilnost vožnje, mora prevoznik izmerjene profile koles in razdalje med aktivnimi stranmi koles (mera SR v Prilogi M) modelirati na reprezentativnem vzorcu pogojev preskusa na progi, navedenih v preglednici 4 in 5, da se tako preveri skladnost z največjo ekvivalentno koniciteto, pri kateri je vozilo projektirano in potrjeno kot stabilno.

Če so kolesne dvojice skladne z največjo ekvivalentno koniciteto, pri kateri je vozilo projektirano in potrjeno kot stabilno, je v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 predpisano, da mora upravljavec infrastrukture preveriti skladnost tira z zahtevami iz navedene TSI.

Če vozilo in tir izpolnjujeta zahteve ustreznih TSI, morata prevoznik in upravljavec infrastrukture opraviti skupno preiskavo, da bi ugotovila vzrok za nestabilnost.

4.2.3.4.9   Kolesne dvojice

4.2.3.4.9.1   Kolesne dvojice

| (a) | Geometrijske mere
  Največje in najmanjše mere kolesnih dvojic za standardno širino tira (1 435 mm) so navedene v Prilogi M. |
| --- | --- |

(a)

Geometrijske mere

Največje in najmanjše mere kolesnih dvojic za standardno širino tira (1 435 mm) so navedene v Prilogi M.

| (b) | Zahteve v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija
  Zahteve glede električne upornosti kolesnih dvojic, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so določene v 4.2.3.3.1. |
| --- | --- |

(b)

Zahteve v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija

Zahteve glede električne upornosti kolesnih dvojic, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so določene v 4.2.3.3.1.

4.2.3.4.9.2   Kolesa kot komponenta interoperabilnosti

| (a) | Geometrijske mere
  Največje in najmanjše mere koles za standardno širino tira (1 435 mm) so navedene v Prilogi M. |
| --- | --- |

(a)

Geometrijske mere

Največje in najmanjše mere koles za standardno širino tira (1 435 mm) so navedene v Prilogi M.

| (b) | Značilnosti meril obrabe
  Za doseganje dobre skladnosti med izborom materialov za tirnice (opredeljenih v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006) in kolesi morajo biti kolesa izdelana iz materiala, opredeljenega na naslednji način:






  — | v celotnem predelu obrabe platišča kolesa morajo biti vrednosti trdote Brinell (HB) materiala enake ali večje od 245; |
| --- | --- | --- |

(b)

Značilnosti meril obrabe

Za doseganje dobre skladnosti med izborom materialov za tirnice (opredeljenih v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006) in kolesi morajo biti kolesa izdelana iz materiala, opredeljenega na naslednji način:

—

v celotnem predelu obrabe platišča kolesa morajo biti vrednosti trdote Brinell (HB) materiala enake ali večje od 245;

| — | če je debelina predela obrabe večja od 35 mm, se mora vrednost 245 HB doseči do globine 35 mm pod ležajno površino; |
| --- | --- |

—

če je debelina predela obrabe večja od 35 mm, se mora vrednost 245 HB doseči do globine 35 mm pod ležajno površino;

| — | vrednost trdote v vmesniku med središčem kolesa in platiščem kolesa mora biti najmanj 10 točk nižja od vrednosti, izmerjene v najglobljem predelu obrabe. |
| --- | --- |

—

vrednost trdote v vmesniku med središčem kolesa in platiščem kolesa mora biti najmanj 10 točk nižja od vrednosti, izmerjene v najglobljem predelu obrabe.

| (c) | Zahteve v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija
  Zahteve glede geometrije in materiala koles, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so določene v 4.2.7.9.3. |
| --- | --- |

(c)

Zahteve v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija

Zahteve glede geometrije in materiala koles, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so določene v 4.2.7.9.3.

4.2.3.4.10   Posebne zahteve za vozila s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega

Vozilo s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega, mora imeti naslednje značilnosti:

| (a) | konstrukcijo vzmetenja/podstavnega vozička, ki zagotavlja stabilno obnašanje osi/podstavnega vozička v ovinkih; |
| --- | --- |

(a)

konstrukcijo vzmetenja/podstavnega vozička, ki zagotavlja stabilno obnašanje osi/podstavnega vozička v ovinkih;

| (b) | metodo centriranja osi na tirih med vožnjo na ravni progi; |
| --- | --- |

(b)

metodo centriranja osi na tirih med vožnjo na ravni progi;

| (c) | mere koles, skladne z zahtevami iz Priloge M k tej TSI. |
| --- | --- |

(c)

mere koles, skladne z zahtevami iz Priloge M k tej TSI.

Zahteve glede ekvivalentne konicitete (oddelki 4.2.3.4.6 do 4.2.3.4.8) ne veljajo za vozila s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega, zato se lahko profili koles, ki niso skladni z navedenimi zahtevami glede konicitete, uporabljajo pri vozilih s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega.

Vendar pa druge zahteve glede dinamičnega vedenja (oddelki 4.2.3.4.1 do 4.2.3.4.4 (b)), ki veljajo za vozila s kolesnimi dvojicami, veljajo tudi za vozila s kolesi, ki se vrtijo neodvisno drug od drugega.

4.2.3.4.11   Zaznavanja iztirjenja

Sisteme za zaznavanje iztirjenja je treba namestiti na novo izdelane vlake razreda 1, če je določena njihova specifikacija za interoperabilnost in so dostopni na trgu.

Če specifikacija za interoperabilnost sistemov za zaznavanje iztirjenja ni na voljo, namestitev takih sistemov ni obvezna.

4.2.3.5   Največja dolžina vlaka

Dolžina vlaka ne sme biti večja od 400 m. Dovoljena je 1-odstotna toleranca za izboljšanje aerodinamične prebojne sile sprednjega in zadnjega dela vlaka.

Za čim širši dostop do vseevropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti mora biti največja dolžina vlakov združljiva z uporabno dolžino peronov, določeno v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.3.6   Največji nakloni

Vlaki morajo biti sposobni speljati, voziti in se zaustaviti na največjih naklonih na vseh progah, za katere so predvideni.

To je zlasti pomembno pri zahtevah glede zmogljivosti, določenih v tej TSI.

Največji nakloni vsake proge so opredeljeni v infrastrukturnem registru. V oddelkih 4.2.5 in 7.3.1 TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 so navedeni največji dovoljeni nakloni.

4.2.3.7   Najmanjši polmer loka zavoja

Ta parameter je vmesnik z infrastrukturnim podsistemom za visoke hitrosti v tem, da so najmanjši loki zavoja, ki jih je treba upoštevati, opredeljeni po eni strani za tire za visoke hitrosti (na podlagi primanjkljaja nadvišanja), po drugi strani pa za stranske tire. Treba se je sklicevati na oddelek 2.2 infrastrukturnega registra ter oddelka 4.2.6 in 4.2.24.3 TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.3.8   Mazanje sledilnega venca

Za zaščito tirnic in koles pred čezmerno obrabo, zlasti na ovinkih, mora biti vlak opremljen z napravo za mazanje sledilnega venca. Ta mora biti nameščena najmanj na eni osi blizu sprednjega konca vlaka.

Po takem mazanju predel okrog stika med kolesnim obročem in tirnico ne sme biti onesnažen.

4.2.3.9   Nagibni koeficient

Kadar mirujoče vozilo stoji na nagnjenem tiru, katerega vozna površina leži pod kotom δ glede na vodoravno ravnino, se telo vozila nagne na svojem vzmetenju in tvori kot η s pravokotnico na vozno površino. Nagibni koeficient vozila s je opredeljen z razmerjem:

Formula

Ta parameter vpliva na prečni profil vozila. Nagibni koeficient s vozil, opremljenih z odjemniki toka, mora biti manjši od 0,25. Vlakom z nagibno tehniko te zahteve ni treba izpolnjevati, če so opremljeni z napravami za uravnoteženje odjemnika toka.

4.2.3.10   Posipanje s peskom

Za izboljšanje zavornih in vlečnih zmogljivosti se uporabljajo naprave za posipanje s peskom. Količina peska, ki se posipa po tirnici, je določena v oddelku 4.1.1 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006. Največje število aktivnih naprav za posipanje s peskom je določeno v oddelku 4.1.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006. Te naprave morajo omogočati prekinitev posipanja s peskom:

| — | v območjih kretnic; |
| --- | --- |

—

v območjih kretnic;

| — | v mirovanju, razen med zagonom in preskušanjem naprav za posipanje s peskom; |
| --- | --- |

—

v mirovanju, razen med zagonom in preskušanjem naprav za posipanje s peskom;

| — | med zaviranjem pri hitrosti, manjši od 20 km/h. |
| --- | --- |

—

med zaviranjem pri hitrosti, manjši od 20 km/h.

4.2.3.11   Dviganje gramoza

Odprta točka.

4.2.4   Zaviranje

4.2.4.1   Minimalne zavorne značilnosti

| (a) | Vlaki morajo razpolagati s sistemom za nadzor zavor z eno stopnjo zaviranja ali več. Predpisane ravni delovanja, ki opredeljujejo minimalno zavorno moč, so navedene v preglednicah 6 in 7. Upoštevanje teh ravni delovanja in varno delovanje zavornega sistema morata biti v celoti dokazana. |
| --- | --- |

(a)

Vlaki morajo razpolagati s sistemom za nadzor zavor z eno stopnjo zaviranja ali več. Predpisane ravni delovanja, ki opredeljujejo minimalno zavorno moč, so navedene v preglednicah 6 in 7. Upoštevanje teh ravni delovanja in varno delovanje zavornega sistema morata biti v celoti dokazana.

| (b) | Pomembno je upoštevati, da so vrednosti v preglednici 6 vrednosti, primerne za železniški vozni park, in da se ne smejo razlagati kot absolutne vrednosti za opredelitev zavornih krivulj, ki jih zahteva podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija. |
| --- | --- |

(b)

Pomembno je upoštevati, da so vrednosti v preglednici 6 vrednosti, primerne za železniški vozni park, in da se ne smejo razlagati kot absolutne vrednosti za opredelitev zavornih krivulj, ki jih zahteva podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija.

| (c) | Učinkovitost: vlaki morajo v vsakem od spodaj prikazanih razponov hitrosti doseči najmanjše povprečne pojemke.
  Preglednica 6
  Stopnje minimalne zavorne zmogljivosti










  Način zaviranja | te

  [s] | Najmanjši povprečni pojemek, merjen od konca te do dosega ciljne hitrosti [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- |
| 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Primer A – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo | 3 | 0,75 | 0,9 | 1,05 | 1,2 |
| Primer B – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo in v neugodnih vremenskih razmerah | 3 | 0,60 | 0,7 | 0,8 | 0,9 |

(c)

Učinkovitost: vlaki morajo v vsakem od spodaj prikazanih razponov hitrosti doseči najmanjše povprečne pojemke.

Preglednica 6

Stopnje minimalne zavorne zmogljivosti

Način zaviranja

te

[s]

Najmanjši povprečni pojemek, merjen od konca te do dosega ciljne hitrosti [m/s2]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Primer A – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo

3

0,75

0,9

1,05

1,2

Primer B – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo in v neugodnih vremenskih razmerah

3

0,60

0,7

0,8

0,9

te [s] = ekvivalentni čas uporabe: vsota zakasnitvenega časa in polovice razvojnega časa zavorne sile, kjer je razvojni čas opredeljen kot čas, potreben, da se doseže 95 % zahtevane zavorne sile.

Primer A

| — | Ravna proga in normalna obremenitev vlaka, kot je opredeljena v oddelku 4.2.3.2, na suhih tirnicah (1) |
| --- | --- |

—

Ravna proga in normalna obremenitev vlaka, kot je opredeljena v oddelku 4.2.3.2, na suhih tirnicah (1)

in najmočneje poslabšani način delovanja, opredeljen tako:

| — | ena enota dinamične zavore, ki lahko deluje neodvisno od drugih enot dinamične zavore, je deaktivirana, če je neodvisna od kontaktnega vodnika, ali deaktivirane so vse enote dinamične zavore, če so odvisne od napetosti v kontaktnem vodniku; |
| --- | --- |

—

ena enota dinamične zavore, ki lahko deluje neodvisno od drugih enot dinamične zavore, je deaktivirana, če je neodvisna od kontaktnega vodnika, ali deaktivirane so vse enote dinamične zavore, če so odvisne od napetosti v kontaktnem vodniku;

| — | ali: en neodvisni modul zavornega sistema, ki disipira kinetično energijo v obliki ogrevanja tirnic, je onesposobljen za delovanje, če je ta sistem neodvisen od dinamične zavore. |
| --- | --- |

—

ali: en neodvisni modul zavornega sistema, ki disipira kinetično energijo v obliki ogrevanja tirnic, je onesposobljen za delovanje, če je ta sistem neodvisen od dinamične zavore.

Primer B

Kakor pri primeru A in:

| — | en ventil razporednika ali enakovredna samonosilna krmilna naprava, ki deluje na torno zavoro z enega ali dveh nosilnih podstavnih vozičkov, je deaktiviran(-a);
  in |
| --- | --- |

—

en ventil razporednika ali enakovredna samonosilna krmilna naprava, ki deluje na torno zavoro z enega ali dveh nosilnih podstavnih vozičkov, je deaktiviran(-a);

in

| — | zmanjšana adhezija kolo-tirnica;
  in |
| --- | --- |

—

zmanjšana adhezija kolo-tirnica;

in

| — | koeficient trenja med zavorno oblogo in zavornim kolutom je zmanjšan zaradi vlage. |
| --- | --- |

—

koeficient trenja med zavorno oblogo in zavornim kolutom je zmanjšan zaradi vlage.

Celoten postopek ocenjevanja je opisan v Prilogi P.

Opomba 1: Na obstoječih infrastrukturah lahko upravljavci infrastrukture določijo dodatne zahteve zaradi različnih signalnih in kontrolnih sistemov razreda B na svojih delih vseevropskega omrežja za visoke hitrosti (glej infrastrukturni register), npr. dodatni zavorni sistemi ali zmanjšane delovne hitrosti za določene zavorne poti.

Opomba 2: Pogoji za normalno delovno zaviranje so opredeljeni v oddelku 4.2.4.4.

| (d) | Poti ustavljanja: pot ustavljanja „S“, izračunana kot funkcija zgoraj opredeljenih najmanjših pojemkov, se določi z naslednjo formulo:

  kjer so:







  V0 | = | začetna hitrost (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| V0 ... Vn | = | hitrost, dana v preglednici 6 (m/s) |
| ab1  ... abn+1 | = | specificirani pojemek v zadevnem razponu hitrosti (m/s2) |
| te | = | ekvivalentni čas uporabe (s) |

(d)

Poti ustavljanja: pot ustavljanja „S“, izračunana kot funkcija zgoraj opredeljenih najmanjših pojemkov, se določi z naslednjo formulo:

kjer so:

V0

=

začetna hitrost (m/s)

V0 ... Vn

=

hitrost, dana v preglednici 6 (m/s)

ab1  ... abn+1

=

specificirani pojemek v zadevnem razponu hitrosti (m/s2)

te

=

ekvivalentni čas uporabe (s)

Na primer, v preglednici 7 so na podlagi podatkov iz preglednice 6 navedene poti ustavljanja, ki jih je treba predvideti pri določenih začetnih hitrostih.

Preglednica 7

Najdaljša pot ustavljanja

| Način zaviranja | te

  [s] | Poti ustavljanja ne smejo presegati [m] |
| --- | --- | --- |
| 350–0 (km/h) | 300–0 (km/h) | 250–0 (km/h) | 200–0 (km/h) |
| Primer A – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo | 3 | 5 360 | 3 650 | 2 430 | 1 500 |
| Primer B – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo in v neugodnih vremenskih razmerah | 3 | 6 820 | 4 690 | 3 130 | 1 940 |

Način zaviranja

te

[s]

Poti ustavljanja ne smejo presegati [m]

350–0 (km/h)

300–0 (km/h)

250–0 (km/h)

200–0 (km/h)

Primer A – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo

3

5 360

3 650

2 430

1 500

Primer B – zaviranje v sili z določeno izključeno opremo in v neugodnih vremenskih razmerah

3

6 820

4 690

3 130

1 940

| (e) | Dodatni pogoji:
  Za primera A in B pri obravnavanju zaviranja v sili:
  prispevek električnih dinamičnih zavor se lahko vključi v zgoraj opredeljeni izračun delovanja, samo če:






  — | je njihovo delovanje neodvisno od prisotnosti napetosti v vozni mreži ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodatni pogoji:

Za primera A in B pri obravnavanju zaviranja v sili:

prispevek električnih dinamičnih zavor se lahko vključi v zgoraj opredeljeni izračun delovanja, samo če:

—

je njihovo delovanje neodvisno od prisotnosti napetosti v vozni mreži ali

| — | ga dovoljuje država članica. |
| --- | --- |

—

ga dovoljuje država članica.

Pod pogoji, opredeljenimi v oddelku 4.2.4.5, je dovoljeno v izračun delovanja zaviranja v sili vključiti prispevek zavornih sistemov, ki disipirajo kinetično energijo v obliki ogrevanja tirnic.

Elektromagnetne zavore z magneti, ki so v stiku s tirnico, se ne smejo uporabljati pri hitrostih, višjih od 280 km/h. Prispevek elektromagnetnih zavor, ki so neodvisne od adhezije med kolesom in tirnico, je dovoljeno vključiti pri zaviranju v sili na vseh progah kot način za ohranjanje predvidene učinkovitosti delovanja zavor.

4.2.4.2   Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju

Pri konstrukciji vlaka in izračunu njegovega zavornega delovanja se ne smejo predpostavljati vrednosti adhezije kolo-tirnica, ki presegajo naslednje vrednosti: pri hitrostih pod 200 km/h lahko najvišji koeficient potrebne adhezije kolo-tirnica med zaviranjem znaša največ 0,15. Pri hitrostih nad 200 km/h se ta koeficient linearno zniža na 0,1 pri 350 km/h.

V izračunih se za verifikacijo delovanja zavor uporabi vlak v stanju polnega obratovanja in z normalno obremenitvijo (kot je opredeljena v 4.2.3.2).

4.2.4.3   Zahteve glede zavornega sistema

Poleg potreb, navedenih v 4.2.4.1 in 4.2.4.2, mora zavorni sistem dokazano izpolnjevati varnostne cilje, določene z Direktivo 96/48/ES. Ta zahteva je na primer izpolnjena z uporabo zavornih sistemov, skladnih z UIC.

Pri drugih zavornih sistemih je treba s prikazom delovanja dokazati raven delovanja, ki je najmanj tako varna kakor raven, ki jo zagotavlja zavorni sistem, skladen z UIC.

Zavorni sistem mora izpolnjevati naslednje zahteve:

Za celoten vlak:

| — | Uporaba zavore v sili, zaradi kakršnega koli razloga, samodejno takoj prekine celotno vlečno moč, brez možnosti ponovne vzpostavitve, dokler je sprožena zavora v sili. |
| --- | --- |

—

Uporaba zavore v sili, zaradi kakršnega koli razloga, samodejno takoj prekine celotno vlečno moč, brez možnosti ponovne vzpostavitve, dokler je sprožena zavora v sili.

| — | Zavora v sili se lahko sproži v vsakem trenutku z običajnega voznega položaja strojevodje. |
| --- | --- |

—

Zavora v sili se lahko sproži v vsakem trenutku z običajnega voznega položaja strojevodje.

| — | Vozila imajo vgrajene naprave za omejevanje zdrsavanja koles, ki omejujejo zdrsavanje koles ob zmanjšani adheziji med kolesom in tirnico. |
| --- | --- |

—

Vozila imajo vgrajene naprave za omejevanje zdrsavanja koles, ki omejujejo zdrsavanje koles ob zmanjšani adheziji med kolesom in tirnico.

| — | Vlaki razreda 1 so opremljeni s sistemom za nadzor vrtenja koles, ki obvesti strojevodjo o morebitnem blokiranju osi. Naprava za omejevanje zdrsavanja koles in sistem za nadzor vrtenja koles morata delovati neodvisno drug od drugega. |
| --- | --- |

—

Vlaki razreda 1 so opremljeni s sistemom za nadzor vrtenja koles, ki obvesti strojevodjo o morebitnem blokiranju osi. Naprava za omejevanje zdrsavanja koles in sistem za nadzor vrtenja koles morata delovati neodvisno drug od drugega.

| — | Aktiviranje zavore v sili prek zavornega ventila pri strojevodji ali dodatne naprave za upravljanje zavore v sili ter prek opreme za spremljanje in nadzor hitrosti ima naslednje takojšnje in hkratne učinke:






  — | hiter padec tlaka v glavnem zavornem vodu na ≤ 2 bara. Kabina mora biti opremljena z zavornim ventilom pri strojevodji in dodatno napravo za upravljanje zavore v sili, da se zagotovi redundanca; |
| --- | --- | --- |

—

Aktiviranje zavore v sili prek zavornega ventila pri strojevodji ali dodatne naprave za upravljanje zavore v sili ter prek opreme za spremljanje in nadzor hitrosti ima naslednje takojšnje in hkratne učinke:

—

hiter padec tlaka v glavnem zavornem vodu na ≤ 2 bara. Kabina mora biti opremljena z zavornim ventilom pri strojevodji in dodatno napravo za upravljanje zavore v sili, da se zagotovi redundanca;

| — | prekinitev ponovnega polnjenja glavnega zavornega voda; |
| --- | --- |

—

prekinitev ponovnega polnjenja glavnega zavornega voda;

Pri vlakih, krajših od 250 m, in če je ob uporabi zavore v sili dosežen ekvivalentni čas uporabe te 3 s ali manj, ni obvezna prekinitev ponovnega polnjenja glavnega zavornega voda.

| — | vklop elektropnevmatske zavore (zavore ep), če je nameščena; |
| --- | --- |

—

vklop elektropnevmatske zavore (zavore ep), če je nameščena;

Pri vlakih, krajših od 250 m, in če je ob uporabi zavore v sili dosežen ekvivalentni čas uporabe te 3 s ali manj, krmiljenje elektropnevmatske zavore ni obvezno.

| — | delovanje polne zavorne sile, ki ustreza zmogljivosti, določeni v 4.2.4.1; |
| --- | --- |

—

delovanje polne zavorne sile, ki ustreza zmogljivosti, določeni v 4.2.4.1;

| — | prekinitev vleke. |
| --- | --- |

—

prekinitev vleke.

| — | Delovno zaviranje: polno delovno zaviranje povzroči prekinitev vleke brez samodejne obnovitve vlečne moči. |
| --- | --- |

—

Delovno zaviranje: polno delovno zaviranje povzroči prekinitev vleke brez samodejne obnovitve vlečne moči.

| — | Polno delovno zaviranje je opredeljeno kot zaviranje, pri katerem se uporabi največja zavorna sila znotraj območja delovnega zaviranja pred zaviranjem v sili. |
| --- | --- |

—

Polno delovno zaviranje je opredeljeno kot zaviranje, pri katerem se uporabi največja zavorna sila znotraj območja delovnega zaviranja pred zaviranjem v sili.

Električno zaviranje

| — | Prispevek električnih zavor mora biti v skladu z zahtevami iz točke 4.2.4.1.e. |
| --- | --- |

—

Prispevek električnih zavor mora biti v skladu z zahtevami iz točke 4.2.4.1.e.

| — | Če to dopuščajo električne naprave (napajalne postaje), je dovoljeno vračanje električne energije, proizvedene pri zaviranju, vendar to ne sme povzročiti, da napetost preseže meje, določene v točki 4.1 standarda EN 50163:2004. |
| --- | --- |

—

Če to dopuščajo električne naprave (napajalne postaje), je dovoljeno vračanje električne energije, proizvedene pri zaviranju, vendar to ne sme povzročiti, da napetost preseže meje, določene v točki 4.1 standarda EN 50163:2004.

Vsa vozila morajo razpolagati z možnostjo izključitve zavor in indikatorji stanja zavor.

Poleg tega morajo biti vlaki, katerih največja hitrost presega 200 km/h, opremljeni s sistemom za diagnostiko (zavornih) napak.

4.2.4.4   Zmogljivost zavor v obratovanju

Poleg specifikacij, zahtevanih v oddelku 4.2.4.1 „Minimalne zavorne značilnosti“, morajo vlaki v obratovanju dosegati povprečne pojemke, določene v preglednici 8:

Preglednica 8

Najmanjši povprečni pojemek pri delovnem zaviranju

| Način zaviranja | te | Najmanjši povprečni pojemek, merjen od konca te do dosega ciljne hitrosti [m/s2] |
| --- | --- | --- |
| [s] | 350–300 (km/h) | 300–230 (km/h) | 230–170 (km/h) | 170–0 (km/h) |
| Delovno zaviranje | 2 | 0,30 | 0,35 | 0,6 | 0,6 |
| te [s] = ekvivalentni čas uporabe |

Način zaviranja

te

Najmanjši povprečni pojemek, merjen od konca te do dosega ciljne hitrosti [m/s2]

[s]

350–300 (km/h)

300–230 (km/h)

230–170 (km/h)

170–0 (km/h)

Delovno zaviranje

2

0,30

0,35

0,6

0,6

te [s] = ekvivalentni čas uporabe

Ti pojemki se morajo doseči z vlakom na ravni progi, v konfiguracijah, opredeljenih v 4.2.4.1 za primer A.

4.2.4.5   Zavore na vrtinčne tokove

Ta oddelek obravnava vmesnike z infrastrukturnim podsistemom v zvezi s tirnimi zavorami na vrtinčne tokove.

Kot je določeno v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006, je uporaba te vrste zavor, neodvisnih od adhezije kolo-tirnica, na progah (ki bodo zgrajene, nadgrajene ali povezovalne) vseevropskega omrežja za visoke hitrosti, dovoljena:

| — | za zaviranje v sili na vseh progah, razen na nekaterih posebnih povezovalnih progah, navedenih v infrastrukturnemu registru; |
| --- | --- |

—

za zaviranje v sili na vseh progah, razen na nekaterih posebnih povezovalnih progah, navedenih v infrastrukturnemu registru;

| — | za polno ali normalno delovno zaviranje na odsekih proge, kjer to dovoljuje upravljavec infrastrukture. V tem primeru se pogoji uporabe objavijo v infrastrukturnem registru. |
| --- | --- |

—

za polno ali normalno delovno zaviranje na odsekih proge, kjer to dovoljuje upravljavec infrastrukture. V tem primeru se pogoji uporabe objavijo v infrastrukturnem registru.

Vlaki, opremljeni s to vrsto zavore, morajo izpolnjevati naslednje specifikacije:

| — | zavore, neodvisne od adhezije kolo-tirnica, se lahko uporabljajo od največje delovne hitrosti do hitrosti 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h); |
| --- | --- |

—

zavore, neodvisne od adhezije kolo-tirnica, se lahko uporabljajo od največje delovne hitrosti do hitrosti 50 km/h: (Vmax ≥ V ≥ 50 km/h);

| — | največji povprečni pojemek mora biti manjši od 2,5 m/s2 (ta vrednost, ki je vmesnik z vzdolžno odpornostjo tirov, se mora upoštevati za vse zavore v uporabi pri hkratni uporabi vseh zavor); |
| --- | --- |

—

največji povprečni pojemek mora biti manjši od 2,5 m/s2 (ta vrednost, ki je vmesnik z vzdolžno odpornostjo tirov, se mora upoštevati za vse zavore v uporabi pri hkratni uporabi vseh zavor);

| — | v najslabšem primeru, to je kadar garniture delujejo spojene do največje dovoljene dolžine vlaka, največja vzdolžna zavorna sila, s katero zavora na vrtinčne tokove deluje na tir, ne sme presegati:






  — | 105 kN pri zaviranju s silo, manjšo od 2/3 polnega delovnega zaviranja; |
| --- | --- | --- |

—

v najslabšem primeru, to je kadar garniture delujejo spojene do največje dovoljene dolžine vlaka, največja vzdolžna zavorna sila, s katero zavora na vrtinčne tokove deluje na tir, ne sme presegati:

—

105 kN pri zaviranju s silo, manjšo od 2/3 polnega delovnega zaviranja;

| — | linearno med 105 kN in 180 kN pri zaviranju s silo, ki znaša med 2/3 polnega delovnega zaviranja in polnim delovnim zaviranjem; |
| --- | --- |

—

linearno med 105 kN in 180 kN pri zaviranju s silo, ki znaša med 2/3 polnega delovnega zaviranja in polnim delovnim zaviranjem;

| — | 180 kN pri polnem delovnem zaviranju; |
| --- | --- |

—

180 kN pri polnem delovnem zaviranju;

| — | 360 kN pri zaviranju v sili. |
| --- | --- |

—

360 kN pri zaviranju v sili.

Prispevek zavor, ki so neodvisne od adhezije kolo-tirnica, je dovoljeno vključiti v zavorno zmogljivost, opredeljeno v 4.2.4.1. To velja ob predpostavki, da se lahko zagotovi varno delovanje te vrste zavor in nanj ne vpliva nobena okvara posameznega dela.

4.2.4.6   Zaščita imobiliziranega vlaka

Ob prekinitvi oskrbe s stisnjenim zrakom ali izpadu električne energije je mogoče vlak z normalno obremenitvijo (kot je opredeljena v 4.2.3.2) ustaviti in ga najmanj dve uri zadržati v mirovanju na klancu z naklonom 35 ‰ samo z uporabo torne zavore, čeprav je en ventil razporednika izključen.

Vlak z normalno obremenitvijo je mogoče zadržati v mirovanju na klancu z naklonom 35‰ za nedoločen čas. Če tega ni mogoče doseči samo z uporabo ročne ali pritrdilne zavore, morajo biti na vlaku v ta namen na razpolago dodatna sredstva.

4.2.4.7   Delovanje zavor na strmih naklonih

Toplotne lastnosti zavore morajo vlaku omogočati vožnjo po največjem naklonu, določenem v oddelku 4.2.5 TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006, pri hitrosti, ki je enaka najmanj 90 % največje delovne hitrosti vlaka. Te toplotne lastnosti se uporabijo pri izračunu mejnega naklona, po katerem lahko vlak vozi pri največji hitrosti.

Za obremenitev vlaka, način zaviranja in stanje tirnic veljajo enaki pogoji kakor za zaviranje v sili v primeru A, opredeljenem v 4.2.4.1 c in e.

4.2.4.8   Zahteve glede zaviranja pri reševanju

Zahteve glede pnevmatske zavorne opreme vlakov za visoke hitrosti v zvezi z vleko pri reševanju v sili so naslednje:

| 1. | Čas polnjenja zavornega valja do 95 % najvišjega tlaka: 3–5 sekund, 3–6 sekund z zavornim sistemom, ki deluje glede na obremenitev. |
| --- | --- |

1.

Čas polnjenja zavornega valja do 95 % najvišjega tlaka: 3–5 sekund, 3–6 sekund z zavornim sistemom, ki deluje glede na obremenitev.

| 2. | Čas praznitve zavornega valja do tlaka 0,4 bara: najmanj 5 sekund. |
| --- | --- |

2.

Čas praznitve zavornega valja do tlaka 0,4 bara: najmanj 5 sekund.

| 3. | Zmanjšanje tlaka v zavornem vodu, ki je potrebno, da se doseže najvišji tlak v zavornem valju: 1,5 ± 0,1 bara (izhaja iz nazivne vrednosti v zavornem vodu, ki znaša 5,0 ± 0,05 bara). |
| --- | --- |

3.

Zmanjšanje tlaka v zavornem vodu, ki je potrebno, da se doseže najvišji tlak v zavornem valju: 1,5 ± 0,1 bara (izhaja iz nazivne vrednosti v zavornem vodu, ki znaša 5,0 ± 0,05 bara).

| 4. | Neobčutljivost zavore za počasno zmanjšanje tlaka v zavornem vodu mora biti taka, da se zavora ne aktivira, če normalni delovni tlak v eni minuti pade za 0,3 bara. |
| --- | --- |

4.

Neobčutljivost zavore za počasno zmanjšanje tlaka v zavornem vodu mora biti taka, da se zavora ne aktivira, če normalni delovni tlak v eni minuti pade za 0,3 bara.

| 5. | Občutljivost zavore za zmanjšanje tlaka v zavornem vodu mora biti taka, da se zavora aktivira v 1,2 sekunde, če normalni delovni tlak v 6 sekundah pade za 0,6 bara. |
| --- | --- |

5.

Občutljivost zavore za zmanjšanje tlaka v zavornem vodu mora biti taka, da se zavora aktivira v 1,2 sekunde, če normalni delovni tlak v 6 sekundah pade za 0,6 bara.

| 6. | Vsaka zavora, vključno z ročno ali pritrdilno zavoro, mora imeti napravo za vklop/izklop. |
| --- | --- |

6.

Vsaka zavora, vključno z ročno ali pritrdilno zavoro, mora imeti napravo za vklop/izklop.

| 7. | S spreminjanjem tlaka v zavornem vodu je mogoče doseči najmanj pet stopenj zavorne sile. |
| --- | --- |

7.

S spreminjanjem tlaka v zavornem vodu je mogoče doseči najmanj pet stopenj zavorne sile.

| 8. | Prikazana mora biti lega zavor (stisnjena/popuščena), vključno z ročno ali pritrdilno zavoro. |
| --- | --- |

8.

Prikazana mora biti lega zavor (stisnjena/popuščena), vključno z ročno ali pritrdilno zavoro.

Če se zavorni sistem na vlaku sproži kako drugače kakor pnevmatsko, morajo pnevmatske informacije, dane na vmesniku spenjače, povzročiti delovanje, ki je enako zgoraj opisanemu.

4.2.5   Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi

4.2.5.1   Sistem za obveščanje potnikov

Uporabljata se tudi oddelka 4.2.2.8.1 in 4.2.2.8.3 TSI za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe.

Vlaki morajo biti opremljeni s sredstvi za zvočno komuniciranje;

| — | s katerimi vlakovno osebje obvešča potnike v vlaku; |
| --- | --- |

—

s katerimi vlakovno osebje obvešča potnike v vlaku;

| — | s katerimi vlakovno osebje in železniško tehnično kontrolno osebje komunicirata med sabo; |
| --- | --- |

—

s katerimi vlakovno osebje in železniško tehnično kontrolno osebje komunicirata med sabo;

| — | ki omogočajo interno komunikacijo med vlakovnim osebjem, zlasti pa med strojevodjo in posadko v potniških vagonih. |
| --- | --- |

—

ki omogočajo interno komunikacijo med vlakovnim osebjem, zlasti pa med strojevodjo in posadko v potniških vagonih.

Oprema mora ostati v pripravljenosti in delovati neodvisno od glavnega vira energije najmanj tri ure.

Sistem za komuniciranje mora biti projektiran tako, da tudi pri okvari enega od svojih prenosnih elementov omogoča neprekinjeno delovanje najmanj polovice svojih zvočnikov (porazdeljenih po celem vlaku), ali pa mora biti za take primere predvideno drugo sredstvo za obveščanje potnikov.

Razen potniškega alarma (glej 4.2.5.3) niso predpisane nobene posebne določbe za navezavo stikov potnikov z vlakovnim osebjem.

4.2.5.2   Informacijski znaki za potnike

Uporablja se tudi oddelek 4.2.2.8.2 TSI za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe.

Vsi znaki za potnike, ki so tesno povezani z varnostjo, morajo uporabljati enotne oblike znakov, opisane v standardu ISO 3864–1:2002.

4.2.5.3   Potniški alarm

Prostori na vlaku, ki jih zasedajo potniki (razen predprostorov, prehodov in stranišč), morajo biti opremljeni z napravami za signaliziranje v sili. Te naprave morajo biti nameščene na mestih, kjer jih lahko potniki zlahka opazijo in dosežejo, ne da bi morali pri tem vstopiti skozi notranja vrata.

Ročaj zavore v sili mora imeti jasno viden pečat.

Ko je alarm sprožen, ga potniki ne morejo izključiti. Če obstaja naprava, ki kaže aktiviranje alarma, mora biti označena, kot je prikazano v Prilogi Q k tej TSI.

Delovanje signala v sili mora biti navedeno ob napravi, ki se uporablja za njegovo sprožitev.

Aktiviranje alarma mora:

| — | sprožiti zaviranje; |
| --- | --- |

—

sprožiti zaviranje;

| — | povzročiti sprožitev vizualnega (utripajoča ali trajna luč) in zvočnega (brenčalo/električna hupa ali govorjeno sporočilo) alarma v strojevodski kabini; |
| --- | --- |

—

povzročiti sprožitev vizualnega (utripajoča ali trajna luč) in zvočnega (brenčalo/električna hupa ali govorjeno sporočilo) alarma v strojevodski kabini;

| — | prenesti sporočilo strojevodje ali samodejnega sistema (zvočni ali vizualni signal ali radijsko sporočilo po prenosnem telefonu) vlakovnemu osebju, ki dela v prostoru za potnike; |
| --- | --- |

—

prenesti sporočilo strojevodje ali samodejnega sistema (zvočni ali vizualni signal ali radijsko sporočilo po prenosnem telefonu) vlakovnemu osebju, ki dela v prostoru za potnike;

| — | prenesti potrditev prejema, ki jo lahko prepozna oseba, ki je sprožila signal (zvočni signal v vozilu, uporaba zavor itd.). |
| --- | --- |

—

prenesti potrditev prejema, ki jo lahko prepozna oseba, ki je sprožila signal (zvočni signal v vozilu, uporaba zavor itd.).

Oprema in naprave, ki so vgrajene v železniškem voznem parku (zlasti samodejno zaviranje), morajo strojevodji omogočiti, da poseže v postopek zaviranja in tako izbere kraj postanka vlaka.

Po zaustavitvi vlaka mora biti strojevodji omogočeno, da čim prej ponovno spelje, če meni, da je to varno. Aktiviranje enega alarma ali več drugih alarmov ne sme imeti nadaljnjega učinka, dokler vlakovno osebje ne ponastavi prvega alarma.

Nazadnje, komunikacijska povezava med kabino in vlakovnim osebjem mora omogočiti strojevodji, da na svojo pobudo razišče razloge za sprožitev signala v sili. Če pri normalnem obratovanju vlakovno osebje ni navzoče, mora biti potnikom na razpolago naprava, s katero lahko v sili komunicirajo s strojevodjo.

4.2.6   Okoljski pogoji

4.2.6.1   Okoljski pogoji

Vozni park in vsi njegovi sestavni deli morajo izpolnjevati zahteve te TSI v podnebnih območjih T1, T2 ali T3, določenih v standardu EN 50125–1:1999, v katerih je predvideno delovanje voznega parka. Ta območja morajo biti navedena v registru železniškega voznega parka.

4.2.6.2   Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem

4.2.6.2.1   Aerodinamične obremenitve za delavce ob progi

Vlak polne dolžine, ki vozi na prostem pri hitrosti 300 km/h ali pri svoji največji delovni hitrosti vtr,max, če je nižja od 300 km/h, ne sme povzročiti prekoračitve dovoljene hitrosti zraka u2σ ob progi, določene v preglednici 9, merjene na višini 0,2 m od vrha tirnice in razdalji 3,0 m od sredine tira, med prevozom celotnega vlaka (vključno z zračno sledjo).

Za vlake, katerih največja hitrost je višja od 300 km/h, so ukrepi, ki jih sprejme upravljavec infrastrukture, navedeni v oddelku 4.4.3 TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti.

Preglednica 9

Največja dovoljena hitrost zraka ob progi

| Največja hitrost vlaka vtr,max (km/h) | Največja dovoljena hitrost zraka ob progi, (mejne vrednosti za u2σ (m/s)) |
| --- | --- |
| od 190 do 249 | 20 |
| od 250 do 300 | 22 |

Največja hitrost vlaka vtr,max (km/h)

Največja dovoljena hitrost zraka ob progi, (mejne vrednosti za u2σ (m/s))

od 190 do 249

20

od 250 do 300

22

Preskusni pogoji

Preskusi se izvedejo na ravnem tiru na gramozni gredi. Navpična razdalja med gornjim robom tirnice in ravnino tal v okolici je 0,75 m ± 0,25 m. Vrednost u2σ je zgornja meja intervala zaupanja 2σ največjih posledičnih induciranih hitrosti zraka v ravnini tal x–y. Dobiti jo je treba iz najmanj 20 neodvisnih in primerljivih preskusnih vzorcev pri hitrostih vetra v okolici največ 2 m/s.

u2σ se izračuna tako:

u2σ = ū + 2σ

kjer je:

| ū | srednja vrednost vseh meritev hitrosti zraka uI, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ | standardni odklon |

ū

srednja vrednost vseh meritev hitrosti zraka uI, i ≥ 20

σ

standardni odklon

Ocenjevanje skladnosti

Skladnost se oceni na podlagi celovitih preskusov in pri največji dolžini opredeljenih sestav.

Podrobne specifikacije

Meritve se opravijo pri največji delovni hitrosti vlaka vtr,max ali 300 km/h, če je največja delovna hitrost vlaka višja od 300 km/h.

Za veljavno serijo meritev so pogoji za hitrost vlaka vtr naslednji:

| — | najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % vtr,max oziroma 300 km/h in |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % vtr,max oziroma 300 km/h in

| — | 100 % meritev se izvede pri ±10 % vtr,max oziroma 300 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % meritev se izvede pri ±10 % vtr,max oziroma 300 km/h.

Vsaka meritev uizmerjena,i se popravi:

ui = uizmerjena,i * vtr/vtr,i

Proga na razdalji, krajši od 500 m pred in 100 m za senzorji v vzdolžni smeri, ne sme imeti ovir, kot so mostovi ali predori. Dovoljena je uporaba skupin senzorjev, da se iz enega prevoza vlaka dobi več neodvisnih meritev. Take skupine morajo biti razporejene najmanj 20 m narazen druga od druge.

Obravnavani dogodek vključuje prevoz celotnega vlaka ter je sestavljen iz časovnega obdobja, ki se začne 1 sekundo pred prevozom čela vlaka in konča 10 sekund po prevozu konca vlaka.

Frekvenca vzorčenja senzorja mora biti najmanj 10 Hz. Signal se filtrira s filtrom, ki deluje na podlagi drsečega povprečja in z 1-sekundnim oknom. Hitrost vetra v okolici se ugotovi pri prvem senzorju na višini 0,2 m od gornjega roba tirnice.

Hitrost vetra v okolici je enaka povprečni hitrosti vetra v 3-sekundnem časovnem obdobju, preden čelo vlaka prevozi vetrni senzor. Hitrost vetra v okolici mora biti največ 2 m/s.

Negotovost meritev hitrosti zraka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±3 %.

Negotovost meritve hitrosti vlaka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±1 %.

4.2.6.2.2   Aerodinamične obremenitve za potnike na peronu

Vlak polne dolžine, ki vozi na prostem pri referenčni hitrosti vtr = 200 km/h (ali pri svoji največji delovni hitrosti vtr,max, če je nižja od 200 km/h), ne sme povzročiti, da bi hitrost zraka presegla vrednost u2σ = 15,5 m/s na višini 1,2 m od zgornjega roba tirnice in razdalji 3,0 m od sredine tira, med prevozom celotnega vlaka (vključno z zračno sledjo).

Preskusni pogoji

Ocenjevanje se izvede:

| — | na peronu, višine 240 mm nad gornjim robom tirnice ali nižjem, če je na voljo; |
| --- | --- |

—

na peronu, višine 240 mm nad gornjim robom tirnice ali nižjem, če je na voljo;

| — | ali pa vlagatelj za namene ocenjevanja izbere najnižjo višino perona, ki ga prevozi vlak. |
| --- | --- |

—

ali pa vlagatelj za namene ocenjevanja izbere najnižjo višino perona, ki ga prevozi vlak.

Višina perona, ki se uporablja pri ocenjevanju, se mora vnesti v register železniškega voznega parka. Če je ocenjevanje uspešno za peron, višine 240 mm ali nižji, se šteje, da je vlak sprejemljiv za vse proge.

Vrednost u2σ je zgornja meja intervala zaupanja 2σ največjih posledičnih induciranih hitrosti zraka v ravnini perona x–y. Temeljiti mora na najmanj 20 ločenih meritvah, opravljenih v podobnih preskusnih pogojih in pri hitrostih vetra v okolici največ 2 m/s.

u2σ se izračuna tako:

u2σ = ū + 2σ

kjer je:

| ū | srednja vrednost vseh meritev hitrosti zraka uI, i ≥ 20 |
| --- | --- |
| σ | standardni odklon |

ū

srednja vrednost vseh meritev hitrosti zraka uI, i ≥ 20

σ

standardni odklon

Ocenjevanje skladnosti

Skladnost se oceni na podlagi celovitih preskusov in pri največji dolžini opredeljenih sestav.

Podrobne specifikacije

Meritve se opravijo pri vtr = 200 km/h ali pri največji delovni hitrosti vlaka vtr,max, če je nižja.

Za veljavno serijo meritev so pogoji za hitrost vlaka vtr naslednji:

| — | najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % vtr,max oziroma 200 km/h in |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % vtr,max oziroma 200 km/h in

| — | 100 % meritev se izvede pri ±10 % vtr,max oziroma 200 km/h. |
| --- | --- |

—

100 % meritev se izvede pri ±10 % vtr,max oziroma 200 km/h.

Vsaka meritev uizmerjena,i se popravi:

ui = uizmerjena,i * 200 km/h/vtr,i

ali če je vtr,max < 200 km/h,

ui = uizmerjena,i * vtr,max/vtr,i

Peron pred senzorji in za njimi v vzdolžni smeri ne sme imeti ovir. Peron mora imeti stalno geometrijo v razdalji 150 m pred senzorji v vzdolžni smeri in ne sme imeti strehe, nadstreška ali zadnje stene. Dovoljeno je uporabiti več senzorjev, da bi se tako dobilo več neodvisnih meritev iz enega prevoza vlaka. Taki senzorji morajo biti med seboj ločeni najmanj 20 m.

Obravnavani dogodek vključuje prevoz celotnega vlaka ter je sestavljen iz časovnega obdobja, ki se začne 1 sekundo pred prevozom čela vlaka in konča 10 sekund po prevozu konca vlaka.

Frekvenca vzorčenja senzorja mora biti najmanj 10 Hz. Signal se filtrira s filtrom, ki deluje na podlagi drsečega povprečja in z 1-sekundnim oknom.

Hitrost vetra se ugotovi s prvim senzorjem na peronu ali z ločenim vetrnim senzorjem, nameščenim 1,2 m nad peronom. Hitrost vetra v okolici je enaka povprečni hitrosti vetra v 3-sekundnem časovnem obdobju, preden vlak prevozi vetrni senzor. Hitrost vetra v okolici mora biti največ 2 m/s.

Negotovost meritev hitrosti zraka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±3 %.

Negotovost meritve hitrosti vlaka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±1 %.

4.2.6.2.3   Tlačna obremenitev na prostem

Vlak polne dolžine, ki vozi pri dani hitrosti (referenčni primer) na prostem, ne sme povzročiti, da največje spremembe tlaka od vrha do vrha presežejo vrednost Δp2σ, določeno v preglednici 10, v razponu višin od 1,5 do 3,3 m od vrha tirnice in na razdalji 2,5 m od sredine tira, med prevozom celotnega vlaka (vključno s čelnim delom vlaka, spenjačami in zadnjim delom vlaka). Največji spremembi tlaka od vrha do vrha sta navedeni v spodnji preglednici:

Preglednica 10

Največja dovoljena sprememba tlaka na prostem

| Vlak | Referenčna hitrost vlaka | Največja dovoljena sprememba tlaka
  Δp2 σ |
| --- | --- | --- |
| Razred 1 | 250 km/h | 795 Pa |
| Razred 2 | pri največji hitrosti | 720 Pa |

Vlak

Referenčna hitrost vlaka

Največja dovoljena sprememba tlaka

Δp2 σ

Razred 1

250 km/h

795 Pa

Razred 2

pri največji hitrosti

720 Pa

Ocenjevanje skladnosti

Skladnost se oceni na podlagi celovitih preskusov in pri največji dolžini opredeljenih sestav.

Podrobne specifikacije

Preskusi se izvedejo na ravnem tiru na gramozni gredi. Navpična razdalja med gornjim robom tirnice in ravnino tal v okolici je 0,75 ± 0,25 m. Obravnavani dogodek vključuje prevoz celotnega vlaka ter je sestavljen iz časovnega obdobja, ki se začne 1 sekundo pred prevozom čela vlaka in konča 10 sekund po prevozu konca vlaka.

Meritve se opravijo na višini 1,5 m, 1,8 m, 2,1 m, 2,4 m, 2,7 m, 3,0 m in 3,3 m od vrha tirnice ter se analizirajo ločeno za vsak položaj merjenja. Za vsaj položaj mora biti izpolnjena zahteva glede Δp2σ.

Vrednost Δp2σ je zgornja meja intervala 2σ (pmax – pmin), ki mora temeljiti na najmanj 10 neodvisnih in primerljivih preskusnih vzorcih (na določeni višini merjenja) pri hitrostih vetra v okolici največ 2 m/s.

u2σ se izračuna tako:

Formula

kjer je:

| | srednja vrednost vseh meritev tlaka od vrha do vrha Δpi, i ≥10 |
| --- | --- |
| Σ | standardni odklon |

Formula

srednja vrednost vseh meritev tlaka od vrha do vrha Δpi, i ≥10

Σ

standardni odklon

Dovoljena je uporaba več senzorjev, da se tako dobi več neodvisnih meritev iz enega prevoza vlaka. Taki senzorji morajo biti med seboj ločeni najmanj 20 m.

Za veljavno serijo meritev so pogoji za hitrost vlaka vtr naslednji:

| — | najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % referenčne hitrosti vlaka in |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % meritev se izvede pri ±5 % referenčne hitrosti vlaka in

| — | 100 % meritev se izvede pri ±10 % referenčne hitrosti vlaka. |
| --- | --- |

—

100 % meritev se izvede pri ±10 % referenčne hitrosti vlaka.

Hitrost in smer vetra se ugotavljata z meteorološko postajo, nameščeno v bližini mesta merjenja tlaka, na višini 2 m od vrha tirnice in na razdalji 4 m do tira. Hitrost vetra v okolici je enaka povprečni hitrosti vetra v 15-sekundnem časovnem obdobju, preden čelo vlaka prevozi vetrni senzor. Hitrost vetra v okolici mora biti največ 2 m/s.

Senzorji tlaka, ki se uporabljajo, morajo biti sposobni meriti tlak z ločljivostjo najmanj 150 Hz. Vsi senzorji morajo biti povezani z odprtino za statični tlak Prandtlovih cevi, usmerjenih v vzdolžni smeri x. Dovoljeno je uporabiti metodo, ki je dokazano enakovredna.

Negotovost meritev tlaka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±2 %.

Negotovost meritve hitrosti vlaka je treba ugotoviti in ne sme presegati ±1 %.

FormulaTlačni signal mora biti analogen, filtriran za nizke frekvence s 6-polnim nizkoprepustnim Butterworthovim analognim filtrom z mejno frekvenco 75 Hz ali enakovrednim. Za vsak senzor tlaka in vožnjo je treba izračunati največjo spremembo tlaka od vrha do vrha med celotnim prevozom Δpm,i ter jo nato popraviti glede na preiskovano hitrost vlaka vtr in standardno gostoto ρo. po naslednji formuliFormula,

kjer je:

| Δpi | : | popravljena sprememba tlaka od vrha do vrha |
| --- | --- | --- |
| Δpm,i | : | izmerjena sprememba tlaka od vrha do vrha za vzorec i |
| ρi | : | gostota zraka, izmerjena na mestu preskusa za vzorec i |
| vw,x,i | : | izmerjena komponenta hitrosti vetra v smeri x za vzorec i |
| vtr,i | : | izmerjena hitrost vlaka za vzorec i |
| vtr | : | preiskovana hitrost vlaka |
| ρo | : | standardna gostota 1,225 kg/m3 |

Δpi

:

popravljena sprememba tlaka od vrha do vrha

Δpm,i

:

izmerjena sprememba tlaka od vrha do vrha za vzorec i

ρi

:

gostota zraka, izmerjena na mestu preskusa za vzorec i

vw,x,i

:

izmerjena komponenta hitrosti vetra v smeri x za vzorec i

vtr,i

:

izmerjena hitrost vlaka za vzorec i

vtr

:

preiskovana hitrost vlaka

ρo

:

standardna gostota 1,225 kg/m3

4.2.6.3   Bočni veter

Šteje se, da vlak izpolnjuje zahteve glede bočnega vetra, če so značilne krivulje vetra (CWC: kot so opredeljene v Prilogi G) njegovega za veter najbolj občutljivega vozila večje ali najmanj enake naboru značilnih referenčnih krivulj vetra (CRWC).

Nabor CRWC za ocenjevanje skladnosti železniškega voznega parka je naveden v preglednicah 11, 12, 13 in 14 za vozila razreda 1, za katera se značilne krivulje vetra (CWC) izračunajo po metodi, podrobno opisani v Prilogi G.

Mejne vrednosti in ustrezne metode za vlake z nagibno tehniko razreda 1 in vozila razreda 2 so odprta točka.

Preglednica 11

Referenčne značilne hitrosti vetra za kot βw = 90° (vozilo na ravni progi s stranskim nekompenziranim pospeškom aq = 0 m/s2)

| Hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s | Referenčna značilna hitrost vetra za nasip v m/s |
| --- | --- | --- |
| 120 km/h | 38,0 | 34,1 |
| 160 km/h | 36,4 | 31,3 |
| 200 km/h | 34,8 | 28,5 |
| 250 km/h | 32,8 | 25,0 |
| koraki po 50 km/h do vtr,max | glej spodnje vrstice | glej spodnje vrstice |

Hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s

Referenčna značilna hitrost vetra za nasip v m/s

120 km/h

38,0

34,1

160 km/h

36,4

31,3

200 km/h

34,8

28,5

250 km/h

32,8

25,0

koraki po 50 km/h do vtr,max

glej spodnje vrstice

glej spodnje vrstice

| Največja hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s | Referenčna značilna hitrost vetra za nasip v m/s |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 32,4 | 24,5 |
| vtr,max = 270 km/h | 32,0 | 24,0 |
| vtr,max = 280 km/h | 31,6 | 23,5 |
| vtr,max = 290 km/h | 31,2 | 23,0 |
| vtr,max = 300 km/h | 30,8 | 22,5 |
| vtr,max = 310 km/h | 30,4 | 22,0 |
| vtr,max = 320 km/h | 30,0 | 21,5 |
| vtr,max = 330 km/h | 29,6 | 21,0 |
| vtr,max = 340 km/h | 29,2 | 20,5 |
| vtr,max = 350 km/h | 28,8 | 20,0 |

Največja hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s

Referenčna značilna hitrost vetra za nasip v m/s

vtr,max = 260 km/h

32,4

24,5

vtr,max = 270 km/h

32,0

24,0

vtr,max = 280 km/h

31,6

23,5

vtr,max = 290 km/h

31,2

23,0

vtr,max = 300 km/h

30,8

22,5

vtr,max = 310 km/h

30,4

22,0

vtr,max = 320 km/h

30,0

21,5

vtr,max = 330 km/h

29,6

21,0

vtr,max = 340 km/h

29,2

20,5

vtr,max = 350 km/h

28,8

20,0

Primer uporabe preglednice: za največjo hitrost vlaka 330 km/h se vrednosti CWC ocenijo pri hitrostih 120, 160, 200, 250, 300 in 330 km/h.

Preglednica 12

Referenčne značilne hitrosti vetra za kot βw = 90° (vozilo v zavoju pri aq = 0,5 m/s2 in aq = 1,0 m/s2)

| Hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 0,5 m/s2 | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 250 km/h | 29,5 | 26,0 |
| koraki po 50 km/h do vtr,max | glej spodnje vrstice | glej spodnje vrstice |

Hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 0,5 m/s2

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 1,0 m/s2

250 km/h

29,5

26,0

koraki po 50 km/h do vtr,max

glej spodnje vrstice

glej spodnje vrstice

| Največja hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 0,5 m/s2 | Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 1,0 m/s2 |
| --- | --- | --- |
| vtr,max = 260 km/h | 29,1 | 25,6 |
| vtr,max = 270 km/h | 28,7 | 25,2 |
| vtr,max = 280 km/h | 28,3 | 24,8 |
| vtr,max = 290 km/h | 27,9 | 24,4 |
| vtr,max = 300 km/h | 27,5 | 24,0 |
| vtr,max = 310 km/h | 27,1 | 23,6 |
| vtr,max = 320 km/h | 26,7 | 23,2 |
| vtr,max = 330 km/h | 26,3 | 22,8 |
| vtr,max = 340 km/h | 25,9 | 22,4 |
| vtr,max = 350 km/h | 25,5 | 22,0 |

Največja hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 0,5 m/s2

Referenčna značilna hitrost vetra za ravna tla (brez gramozne grede in tirnic) v m/s s stranskim pospeškom aq = 1,0 m/s2

vtr,max = 260 km/h

29,1

25,6

vtr,max = 270 km/h

28,7

25,2

vtr,max = 280 km/h

28,3

24,8

vtr,max = 290 km/h

27,9

24,4

vtr,max = 300 km/h

27,5

24,0

vtr,max = 310 km/h

27,1

23,6

vtr,max = 320 km/h

26,7

23,2

vtr,max = 330 km/h

26,3

22,8

vtr,max = 340 km/h

25,9

22,4

vtr,max = 350 km/h

25,5

22,0

Preglednica 13

Referenčne značilne hitrosti vetra za vtr = vtr,max (vozilo na ravnih tleh brez gramozne grede in tirnic na ravni progi)

| Upoštevana največja hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra v m/s za kot βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 32,5 | 33,2 | 35,0 | 38,2 | 43,6 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 260 km/h | 32,1 | 32,8 | 34,5 | 37,7 | 43,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 270 km/h | 31,7 | 32,4 | 34,1 | 37,3 | 42,5 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 280 km/h | 31,3 | 32,0 | 33,7 | 36,8 | 42,0 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 290 km/h | 30,9 | 31,5 | 33,3 | 36,3 | 41,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 300 km/h | 30,5 | 31,1 | 32,8 | 35,9 | 40,9 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 310 km/h | 30,1 | 30,7 | 32,4 | 35,4 | 40,4 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 320 km/h | 29,7 | 30,3 | 32,0 | 34,9 | 39,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 330 km/h | 29,3 | 29,9 | 31,6 | 34,5 | 39,3 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 340 km/h | 28,9 | 29,5 | 31,1 | 34,0 | 38,8 | 45 | 45 | — |
| vtr,max = 350 km/h | 28,5 | 29,1 | 30,7 | 33,5 | 38,2 | 45 | 45 | — |

Upoštevana največja hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra v m/s za kot βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

32,5

33,2

35,0

38,2

43,6

45

45

—

vtr,max = 260 km/h

32,1

32,8

34,5

37,7

43,0

45

45

—

vtr,max = 270 km/h

31,7

32,4

34,1

37,3

42,5

45

45

—

vtr,max = 280 km/h

31,3

32,0

33,7

36,8

42,0

45

45

—

vtr,max = 290 km/h

30,9

31,5

33,3

36,3

41,4

45

45

—

vtr,max = 300 km/h

30,5

31,1

32,8

35,9

40,9

45

45

—

vtr,max = 310 km/h

30,1

30,7

32,4

35,4

40,4

45

45

—

vtr,max = 320 km/h

29,7

30,3

32,0

34,9

39,8

45

45

—

vtr,max = 330 km/h

29,3

29,9

31,6

34,5

39,3

45

45

—

vtr,max = 340 km/h

28,9

29,5

31,1

34,0

38,8

45

45

—

vtr,max = 350 km/h

28,5

29,1

30,7

33,5

38,2

45

45

—

Preglednica 14

Referenčne značilne hitrosti vetra za vtr = vtr,max (vozilo na 6-metrskem nasipu na ravni progi)

| Upoštevana največja hitrost vlaka | Referenčna značilna hitrost vetra v m/s za kot βw |
| --- | --- |
| | 80° | 70° | 60° | 50° | 40° | 30° | 20° | 10° |
| vtr,max = 250 km/h | 24,6 | 25,0 | 26,1 | 28,4 | 32,0 | 38,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 260 km/h | 24,1 | 24,5 | 25,6 | 27,8 | 31,4 | 37,4 | 45 | 45 |
| vtr,max = 270 km/h | 23,6 | 24,0 | 25,1 | 27,2 | 30,7 | 36,6 | 45 | 45 |
| vtr,max = 280 km/h | 23,1 | 23,5 | 24,6 | 26,7 | 30,1 | 35,8 | 45 | 45 |
| vtr,max = 290 km/h | 22,6 | 23,0 | 24,1 | 26,1 | 29,5 | 35,1 | 45 | 45 |
| vtr,max = 300 km/h | 22,1 | 22,5 | 23,5 | 25,5 | 28,8 | 34,3 | 45 | 45 |
| vtr,max = 310 km/h | 21,7 | 22,0 | 23,0 | 25,0 | 28,2 | 33,5 | 43,0 | 45 |
| vtr,max = 320 km/h | 21,2 | 21,5 | 22,5 | 24,4 | 27,5 | 32,8 | 42,1 | 45 |
| vtr,max = 330 km/h | 20,7 | 21,0 | 22,0 | 23,8 | 26,9 | 32,0 | 41,1 | 45 |
| vtr,max = 340 km/h | 20,2 | 20,5 | 21,4 | 23,2 | 26,3 | 31,3 | 40,1 | 45 |
| vtr,max = 350 km/h | 19,7 | 20,0 | 20,9 | 22,7 | 25,6 | 30,5 | 39,1 | 45 |

Upoštevana največja hitrost vlaka

Referenčna značilna hitrost vetra v m/s za kot βw

80°

70°

60°

50°

40°

30°

20°

10°

vtr,max = 250 km/h

24,6

25,0

26,1

28,4

32,0

38,1

45

45

vtr,max = 260 km/h

24,1

24,5

25,6

27,8

31,4

37,4

45

45

vtr,max = 270 km/h

23,6

24,0

25,1

27,2

30,7

36,6

45

45

vtr,max = 280 km/h

23,1

23,5

24,6

26,7

30,1

35,8

45

45

vtr,max = 290 km/h

22,6

23,0

24,1

26,1

29,5

35,1

45

45

vtr,max = 300 km/h

22,1

22,5

23,5

25,5

28,8

34,3

45

45

vtr,max = 310 km/h

21,7

22,0

23,0

25,0

28,2

33,5

43,0

45

vtr,max = 320 km/h

21,2

21,5

22,5

24,4

27,5

32,8

42,1

45

vtr,max = 330 km/h

20,7

21,0

22,0

23,8

26,9

32,0

41,1

45

vtr,max = 340 km/h

20,2

20,5

21,4

23,2

26,3

31,3

40,1

45

vtr,max = 350 km/h

19,7

20,0

20,9

22,7

25,6

30,5

39,1

45

Preseganje referenčnih krivulj ali enakovrednost z njimi obstaja, če so vse točke CWC, ki so pomembne za primerjavo, enake ali višje kakor ustrezne točke CWC referenčnega nabora.

4.2.6.4   Največje nihanje tlaka v predorih

Železniški vozni park mora biti take aerodinamične konstrukcije, da je za dano kombinacijo (referenčni primer) hitrosti vlaka in prečnega prereza predora med samostojno vožnjo v preprostem, nenagnjenem cevastem predoru (brez jaškov ipd.) izpolnjena ustrezna zahteva glede značilnega nihanja tlaka. Zahteve so navedene v preglednici 15.

Preglednica 15

Zahteve za interoperabilni vlak pri samostojni vožnji v nenagnjenem cevastem predoru

| Vrsta vlaka | Referenčni primer | Merila za referenčni primer |
| --- | --- | --- |
| vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| vtr,max < 250 km/h | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 |
| vtr,max ≥ 250 km/h | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 |

Vrsta vlaka

Referenčni primer

Merila za referenčni primer

vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

vtr,max < 250 km/h

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

vtr,max ≥ 250 km/h

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

vtr
  = hitrost vlaka; Atu

  = območje prečnega prereza predora

Skladnost se dokaže na podlagi celovitih preskusov, izvedenih pri referenčni hitrosti ali višji hitrosti v predoru, katerega območje prečnega prereza je čim bliže referenčnemu primeru. Prenos v referenčno stanje se opravi z validirano simulacijsko programsko opremo.

Ocenjevanje skladnosti celotnih vlakov ali vlakovnih kompozicij se izvede pri največji dolžini vlaka ali spojenih vlakovnih kompozicij do 400 m.

Ocenjevanje skladnosti lokomotiv ali voznih vagonov se izvede na podlagi dveh poljubnih vlakovnih kompozicij z najmanjšo dolžino 150 m, pri čemer ima ena lokomotivo ali vozni vagon na začetku (za preverjanje ΔpN), druga pa na koncu (za preverjanje ΔpT). ΔpFr je določen na 1 250 Pa (za vlake z vtr,max < 250 km/h) ali na 1 400 Pa (za vlake z vtr,max ≥ 250 km/h).

Ocenjevanje skladnosti vagonov samih se izvede na podlagi enega vlaka, dolgega 400 m. ΔpN je določen na 1 750 Pa in ΔpT na 700 Pa (za vlake z vtr,max < 250 km/h) ali na 1 600 Pa oziroma 1 100 Pa (za vlake z vtr,max ≥ 250 km/h).

Razdalja xp med vhodnim portalom in mestom merjenja, opredelitve ΔpFr, ΔpN, ΔpT, najmanjša dolžina predora in dodatne informacije o izračunu značilnega nihanja tlaka so navedeni v standardu EN 14067–5:2006.

4.2.6.5   Zunanji hrup

4.2.6.5.1   Uvod

Hrup, ki ga oddaja železniški vozni park, se deli na hrup v mirovanju, hrup ob zagonu in hrup pri prevozu.

Na hrup v mirovanju močno vpliva pomožna oprema, kot so hladilni sistemi, klimatske naprave in kompresorji.

Hrup ob zagonu je kombinacija deleža vlečnih komponent, kot so dizelski motorji in ventilatorji, dodatne opreme in včasih drsenja koles.

Na hrup pri prevozu močno vpliva njegov kotalni hrup, povezan s stikom kolo-tirnica, ki je funkcija hitrosti, in pri višjih hitrostih aerodinamični hrup.

Sam kotalni hrup povzročata kombinacija hrapavosti kolesa in tirnice ter dinamično vedenje tira in kolesne dvojice.

Poleg kotalnega hrupa je pri nižjih hitrostih pomemben tudi hrup dodatne in vlečne opreme.

Oddano raven hrupa označujejo:

| — | raven zvočnega tlaka (izmerjena po opredeljeni metodi, vključno z določenim položajem mikrofona); |
| --- | --- |

—

raven zvočnega tlaka (izmerjena po opredeljeni metodi, vključno z določenim položajem mikrofona);

| — | hitrost voznega parka; |
| --- | --- |

—

hitrost voznega parka;

| — | hrapavost tirnic; |
| --- | --- |

—

hrapavost tirnic;

| — | dinamično vedenje in zvočno sevanje tira. |
| --- | --- |

—

dinamično vedenje in zvočno sevanje tira.

Parametra, določena za opis značilnosti hrupa v mirovanju, zajemata:

| — | raven zvočnega tlaka (izmerjeno po opredeljeni metodi, vključno z določenim položajem mikrofona); |
| --- | --- |

—

raven zvočnega tlaka (izmerjeno po opredeljeni metodi, vključno z določenim položajem mikrofona);

| — | obratovalne pogoje. |
| --- | --- |

—

obratovalne pogoje.

4.2.6.5.2   Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

Mejne vrednosti hrupa v mirovanju so opredeljene na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic. Vozila, ki so predmet preskusa, morajo biti v načinu zadržanega delovanja, se pravi, da sta reostatično prezračevanje in kompresor zračne zavore izključena, ogrevalni, prezračevalni in klimatski sistem v normalnem načinu delovanja (ne v načinu predkondicioniranja) ter vsa druga oprema v običajnem stanju delovanja. Pogoji merjenja so opredeljeni s standardom EN ISO 3095:2005 z odstopanji, opredeljenimi v Prilogi N k tej TSI. Parameter za raven zvočnega tlaka je LpAeq,T. Mejne vrednosti hrupa, ki ga oddajajo vozila v zgoraj navedenih pogojih, so navedene v preglednici 16.

Preglednica 16

Mejne vrednosti LpAeq,T za hrup železniškega voznega parka v mirovanju. Navedena raven hrupa v mirovanju je povprečna energija vseh vrednosti, ki so izmerjene na merilnih točkah, opredeljenih v Prilogi N1.1 k tej TSI.

| Vozila | LpAeq,T [dB(A)] |
| --- | --- |
| Razred 1 | Razred 2 |
| Električne lokomotive | | 75 |
| Dizelske lokomotive | | 75 |
| Električne garniture | 68 | 68 |
| Dizelske garniture | | 73 |
| Potniški vagoni | | 65 |

Vozila

LpAeq,T [dB(A)]

Razred 1

Razred 2

Električne lokomotive

75

Dizelske lokomotive

75

Električne garniture

68

68

Dizelske garniture

73

Potniški vagoni

65

4.2.6.5.3   Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

Mejne vrednosti hrupa ob zagonu so opredeljene na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic. Pogoji merjenja so opredeljeni s standardom EN ISO 3095:2005 z odstopanji, opredeljenimi v Prilogi A1.2. Kazalnik ravni zvočnega tlaka je LpAFmax. Mejne vrednosti hrupa ob zagonu, ki ga oddajajo vozila v zgoraj navedenih pogojih, so navedene v preglednici 17.

Preglednica 17

Mejne vrednosti LpAFmax za hrup železniškega voznega parka ob zagonu

| Vozila | LpAFmax [dB(A)] |
| --- | --- |
| Električne lokomotive
  P ≥ 4 500 KW na platišču | 85 |
| Električne lokomotive
  P < 4 500 KW na platišču | 82 |
| Dizelske lokomotive | 89 |
| Električne garniture razreda 2 | 82 |
| Električne garniture razreda 1 | 85 |
| Dizelske garniture | 85 |

Vozila

LpAFmax [dB(A)]

Električne lokomotive

P ≥ 4 500 KW na platišču

85

Električne lokomotive

P < 4 500 KW na platišču

82

Dizelske lokomotive

89

Električne garniture razreda 2

82

Električne garniture razreda 1

85

Dizelske garniture

85

4.2.6.5.4   Mejne vrednosti hrupa pri prevozu

Mejne vrednosti hrupa pri prevozu so opredeljene na razdalji 25 m od središčnice referenčnega tira, 3,5 m nad zgornjo površino tirnic za hitrosti vozila, navedene v preglednici 18 spodaj. Kazalnik za A-vrednoteno ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka je LpAeq,Tp.

Meritve se izvedejo v skladu s standardom EN ISO 3095:2005 z odstopanji, navedenimi v prilogah N1.3 in N1.4.

Preskusni vlak sestavljajo:

| — | za preskus vlakovne kompozicije: zadevna vlakovna kompozicija; |
| --- | --- |

—

za preskus vlakovne kompozicije: zadevna vlakovna kompozicija;

| — | za preskus lokomotive: lokomotiva, ki se preskuša, plus štirje vagoni. Hrup teh štirih vagonov pri prevozu LpAeq,Tp, izmerjen na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic in pri hitrosti 200 km/h na referenčnem tiru, ne sme presegati 92 dB (A). Namesto tega se lahko uporabijo dve lokomotivi iste vrste in osem vagonov v kateri koli konfiguraciji; |
| --- | --- |

—

za preskus lokomotive: lokomotiva, ki se preskuša, plus štirje vagoni. Hrup teh štirih vagonov pri prevozu LpAeq,Tp, izmerjen na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic in pri hitrosti 200 km/h na referenčnem tiru, ne sme presegati 92 dB (A). Namesto tega se lahko uporabijo dve lokomotivi iste vrste in osem vagonov v kateri koli konfiguraciji;

| — | za preskus vagonov: štirje vagoni, ki se preskušajo, plus ena lokomotiva. Hrup lokomotive pri prevozu LpAeq,Tp, izmerjen na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic in pri hitrosti 200 km/h na referenčnem tiru, ne sme presegati 97 dB (A). Namesto tega se lahko uporabijo dve lokomotivi iste vrste in osem vagonov v kateri koli konfiguraciji. |
| --- | --- |

—

za preskus vagonov: štirje vagoni, ki se preskušajo, plus ena lokomotiva. Hrup lokomotive pri prevozu LpAeq,Tp, izmerjen na razdalji 7,5 m od središčnice tira, 1,2 m nad zgornjo površino tirnic in pri hitrosti 200 km/h na referenčnem tiru, ne sme presegati 97 dB (A). Namesto tega se lahko uporabijo dve lokomotivi iste vrste in osem vagonov v kateri koli konfiguraciji.

Zadnja dva primera sta v tem oddelku opredeljena kot „spremenljiva sestava“.

Mejne vrednosti LpAeq,Tp za hrup, ki ga oddaja preskusni vlak v polni sestavi na razdalji 25 in 3,5 m nad zgornjo površino tirnic, so navedene v preglednici 18.

Preglednica 18

Mejne vrednosti LpAeq,Tp za hrup železniškega voznega parka pri prevozu

| Železniški vozni park | Hitrost [km/h] |
| --- | --- |
| 200 | 250 | 300 | 320 |
| Razred 1 | Vlakovna kompozicija | | 87 dB(A) | 91 dB(A) | 92 dB(A) |
| Razred 2 | Vlakovna kompozicija ali spremenljive sestave | 88 dB(A) | | | |

Železniški vozni park

Hitrost [km/h]

200

250

300

320

Razred 1

Vlakovna kompozicija

87 dB(A)

91 dB(A)

92 dB(A)

Razred 2

Vlakovna kompozicija ali spremenljive sestave

88 dB(A)

Pri vrednostih, navedenih v preglednici 18, je dovoljeno odstopanje za 1 dB(A) navzgor.

4.2.6.6   Zunanje elektromagnetne motnje

Pri vlakih, ne glede na obliko vleke, proizvodnja in distribucija električne energije povzročata motnje visoke ali nizke intenzivnosti s prevajanjem (npr. po vozni mreži in tirnicah) in z elektromagnetnim sevanjem. Poleg tega lahko motnje povzroči tudi oprema, nameščena v vozilu.

4.2.6.6.1   Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju

Odprta točka.

4.2.6.6.2   Elektromagnetne motnje

Da bi se izognili oviranju pravilnega obratovanja železniškega voznega parka zaradi elektromagnetnih motenj, je treba upoštevati zahteve naslednjih standardov:

| — | EN 50121–3–1:2000 za celotni podsistem železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–1:2000 za celotni podsistem železniškega voznega parka;

| — | EN 50121–3–2:2000 za različne vrste v vozilu nameščene opreme, občutljive za motnje. |
| --- | --- |

—

EN 50121–3–2:2000 za različne vrste v vozilu nameščene opreme, občutljive za motnje.

4.2.7   Sistemska zaščita

4.2.7.1   Zasilni izhodi

4.2.7.1.1   Zasilni izhodi za potnike

A   Razporeditev:

Zasilni izhodi morajo biti razporejeni v skladu z naslednjimi pravili:

| — | Razdalja med vsakim potniškim sedežem in zasilnim izhodom je vedno manjša od 16 m. |
| --- | --- |

—

Razdalja med vsakim potniškim sedežem in zasilnim izhodom je vedno manjša od 16 m.

| — | V vsakem vozilu, ki sprejme 40 potnikov ali manj, sta najmanj dva zasilna izhoda, v vsakem vozilu, ki sprejme več kot 40 potnikov, pa najmanj trije zasilni izhodi. Namestitev vseh zasilnih izhodov izključno na eno stran vozila ni dovoljena. |
| --- | --- |

—

V vsakem vozilu, ki sprejme 40 potnikov ali manj, sta najmanj dva zasilna izhoda, v vsakem vozilu, ki sprejme več kot 40 potnikov, pa najmanj trije zasilni izhodi. Namestitev vseh zasilnih izhodov izključno na eno stran vozila ni dovoljena.

| — | Odprtina, ki vodi skozi zasilne izhode, meri najmanj 700 x 550 mm. V tem predelu je dovoljeno namestiti sedeže. |
| --- | --- |

—

Odprtina, ki vodi skozi zasilne izhode, meri najmanj 700 x 550 mm. V tem predelu je dovoljeno namestiti sedeže.

B   Delovanje:

Kot zasilni izhodi se uporabljajo predvsem zunanja vstopna vrata. Če to ni mogoče, je mogoče za evakuacijo bodisi ločeno ali v kombinaciji uporabiti naslednje:

| — | okna, tako da se okno ali šipo s potiskom vrže iz vozila ali razbije steklo; |
| --- | --- |

—

okna, tako da se okno ali šipo s potiskom vrže iz vozila ali razbije steklo;

| — | vrata v kupeje in prehode, tako da se hitro snamejo ali razbije steklo; |
| --- | --- |

—

vrata v kupeje in prehode, tako da se hitro snamejo ali razbije steklo;

| — | zunanja vstopna vrata, tako da se snamejo z vozila ali razbije steklo. |
| --- | --- |

—

zunanja vstopna vrata, tako da se snamejo z vozila ali razbije steklo.

C   Opremljenost z znaki:

Zasilni izhodi so za potnike in reševalne ekipe jasno označeni z ustreznimi znaki.

D   Evakuacija skozi vrata:

Vlaki so opremljeni z napravami za uporabo v sili (zasilne stopnice ali lestve), ki omogočajo evakuacijo potnikov skozi vstopna vrata, kadar ta niso ob peronu.

4.2.7.1.2   Zasilni izhodi v strojevodski kabini

V sili poteka evakuacija iz strojevodske kabine (ali dostop služb za pomoč v sili v notranjost vlaka) navadno skozi vstopna vrata, določena v oddelku 4.2.2.6.a.

Če vrata ne dopuščajo neposrednega zunanjega dostopa, mora biti na obeh straneh vsake strojevodske kabine ustrezno poskrbljeno za evakuacijo skozi stranska okna ali zaklopna vrata. Vsak tak zasilni izhod mora meriti najmanj 500 x 400 mm, da se omogoči osvoboditev ujetih oseb.

4.2.7.2   Požarna varnost

Za namen tega oddelka se uporabljata naslednji opredelitvi:

Električni napajalni vod – vod med tokovnim odjemnikom ali virom toka in glavnim prekinjevalcem električnega tokokroga ali glavno(-imi) varovalko(-ami) na vozilu.

Oprema vlečnega tokokroga – vlečni modul, kot je opredeljen v oddelku 4.2.8.1, in oprema za oskrbo z energijo, ki vlečnemu modulu dovaja tok iz električnega napajalnega voda.

4.2.7.2.1   Uvod

V tem oddelku so opisane zahteve za preprečevanje in zaznavanje požara na vlaku ter omejevanje njegovih posledic.

V tem oddelku sta opredeljeni dve kategoriji, kategorija A in kategorija B, in sicer tako:

Požarna varnost kategorije A:

Železniški vozni park, ki ustreza požarni varnosti kategorije A, je projektiran in zgrajen za obratovanje na infrastrukturi s predori in/ali nadzemnimi odseki, dolžine največ 5 km. Zaporedni predori ne štejejo za en predor, če sta izpolnjeni obe naslednji zahtevi:

| — | razdalja med njima na prostem je daljša od 500 m; |
| --- | --- |

—

razdalja med njima na prostem je daljša od 500 m;

| — | znotraj odprtega odseka obstaja možnost vstopa v varno območje oziroma izhod iz njega. |
| --- | --- |

—

znotraj odprtega odseka obstaja možnost vstopa v varno območje oziroma izhod iz njega.

Požarna varnost kategorije B:

Železniški vozni park, ki ustreza požarni varnosti kategorije B, je projektiran in zgrajen za obratovanje na vseh infrastrukturah (vključno s tistimi s predori in/ali nadzemnimi odseki, daljšimi od 5 km).

Pri železniškem voznem parku, ki ustreza požarni varnosti kategorije B, so potrebni dodatni ukrepi, določeni v 4.2.7.2.3.3 in 4.2.7.2.4, s katerimi se poveča verjetnost, da bo vlak, na katerem je bil ob vstopu v predor zaznan požar, obratoval še naprej. Namen navedenih ukrepov je omogočiti vlaku, da doseže primeren kraj zaustavitve ter omogoči evakuacijo potnikov in vlakovnega osebja iz vlaka na varno mesto.

V zvezi s predori, daljšimi od 20 km, za železniški vozni park ni dodatnih zahtev, saj so ti predori posebej opremljeni tako, da so varni za vlake, skladne s to TSI. Podrobnosti so v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 še vedno odprta točka.

4.2.7.2.2   Ukrepi za preprečevanje požara

Izbor materialov in komponent mora upoštevati njihove požarne lastnosti.

Za preprečevanja vžiga je treba izvajati konstrukcijske ukrepe.

Zahteve glede skladnosti se obravnavajo v 7.1.6.

4.2.7.2.3   Ukrepi za zaznavanje/nadzor požara

4.2.7.2.3.1   Zaznavanje požara

Predeli železniškega voznega parka, izpostavljeni velikemu tveganju za nastanek požara, morajo biti opremljeni s sistemom, ki lahko zazna požar v zgodnji fazi ter sproži primerne samodejne ukrepe za zmanjšanje naknadnega tveganja za potnike in vlakovno osebje.

Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če je verificirana skladnost z naslednjimi zahtevami:

| — | Železniški vozni park mora biti opremljen s sistemom za zaznavanje požara, ki lahko zazna požar v zgodnji fazi v naslednjih območjih:






  — | zapečaten ali nezapečaten tehnični oddelek ali omara, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga; |
| --- | --- | --- |

—

Železniški vozni park mora biti opremljen s sistemom za zaznavanje požara, ki lahko zazna požar v zgodnji fazi v naslednjih območjih:

—

zapečaten ali nezapečaten tehnični oddelek ali omara, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga;

| — | tehnični predel z motorjem na izgorevanje; |
| --- | --- |

—

tehnični predel z motorjem na izgorevanje;

| — | spalni vagoni, spalni oddelki, kabine za osebje in hodniki ter sosednje grelne naprave na zgorevanje goriva. |
| --- | --- |

—

spalni vagoni, spalni oddelki, kabine za osebje in hodniki ter sosednje grelne naprave na zgorevanje goriva.

| — | Ob aktivaciji sistema za zaznavanje v tehničnem predelu se morata izvesti naslednja samodejna ukrepa:






  — | opozorilo strojevodji; |
| --- | --- | --- |

—

Ob aktivaciji sistema za zaznavanje v tehničnem predelu se morata izvesti naslednja samodejna ukrepa:

—

opozorilo strojevodji;

| — | izključitev sistema umetnega prezračevanja in prekinitev dobave visokonapetostne električne energije/goriva prizadeti opremi, ki bi lahko povzročila razvoj požara. |
| --- | --- |

—

izključitev sistema umetnega prezračevanja in prekinitev dobave visokonapetostne električne energije/goriva prizadeti opremi, ki bi lahko povzročila razvoj požara.

| — | Ob aktivaciji sistema za zaznavanje v spalnem oddelku se morata izvesti naslednja samodejna ukrepa:






  — | opozorilo strojevodji in vlakovodji, odgovornemu za prizadeto območje; |
| --- | --- | --- |

—

Ob aktivaciji sistema za zaznavanje v spalnem oddelku se morata izvesti naslednja samodejna ukrepa:

—

opozorilo strojevodji in vlakovodji, odgovornemu za prizadeto območje;

| — | za spalni oddelek – sprožitev lokalnega zvočnega alarma v prizadetem območju, ki je dovolj močan, da zbudi potnike. |
| --- | --- |

—

za spalni oddelek – sprožitev lokalnega zvočnega alarma v prizadetem območju, ki je dovolj močan, da zbudi potnike.

4.2.7.2.3.2   Gasilni aparat

Železniški vozni park mora biti na primernih mestih opremljen z zadostnim številom ustreznih ročnih gasilnih aparatov na vodo in aditive v skladu z zahtevami standardov EN 3–3:1994, EN 3–6:1999 in EN 3–7:2004.

4.2.7.2.3.3   Požarna odpornost

Za požarno varnost kategorije B mora biti železniški vozni park na primernih mestih opremljen z ustreznimi požarnimi pregradami in predelnimi stenami.

Šteje se, da je skladnost s to zahtevo izpolnjena, če je verificirana skladnost z naslednjimi zahtevami:

| — | Železniški vozni park mora biti v prostorih za potnike/osebje vsakega vlaka opremljen s polnimi prečnimi predelnimi stenami, ki so druga od druge oddaljene največ 28 m in izpolnjujejo zahteve glede najmanj 15-minutne odpornosti (ob predpostavki, da lahko požar nastane na eni in drugi strani predelne stene). |
| --- | --- |

—

Železniški vozni park mora biti v prostorih za potnike/osebje vsakega vlaka opremljen s polnimi prečnimi predelnimi stenami, ki so druga od druge oddaljene največ 28 m in izpolnjujejo zahteve glede najmanj 15-minutne odpornosti (ob predpostavki, da lahko požar nastane na eni in drugi strani predelne stene).

| — | Železniški vozni park mora biti opremljen s požarnimi pregradami, ki izpolnjujejo zahteve glede najmanj 15-minutne odpornosti in toplotne izolacije, in sicer:






  — | med strojevodsko kabino in oddelkom za njo (ob predpostavki, da požar nastane v oddelku za strojevodsko kabino); |
| --- | --- | --- |

—

Železniški vozni park mora biti opremljen s požarnimi pregradami, ki izpolnjujejo zahteve glede najmanj 15-minutne odpornosti in toplotne izolacije, in sicer:

—

med strojevodsko kabino in oddelkom za njo (ob predpostavki, da požar nastane v oddelku za strojevodsko kabino);

| — | med motorjem na izgorevanje in sosednjimi prostori za potnike/osebje (ob predpostavki, da požar nastane v motorju na izgorevanje); |
| --- | --- |

—

med motorjem na izgorevanje in sosednjimi prostori za potnike/osebje (ob predpostavki, da požar nastane v motorju na izgorevanje);

| — | med oddelki z električnim napajalnim vodom in/ali opremo vlečnega tokokroga in prostorom za potnike/osebje (ob predpostavki, da požar nastane na električnem napajalnem vodu in/ali opremi vlečnega tokokroga). |
| --- | --- |

—

med oddelki z električnim napajalnim vodom in/ali opremo vlečnega tokokroga in prostorom za potnike/osebje (ob predpostavki, da požar nastane na električnem napajalnem vodu in/ali opremi vlečnega tokokroga).

Preskus se izvede v skladu z zahtevami za preskus predelne stene iz standarda EN 1363–1:1999.

4.2.7.2.4   Dodatni ukrepi za izboljšanje sposobnosti obratovanja

4.2.7.2.4.1   Vlaki, ki ustrezajo obema kategorijama požarne varnosti

Ti ukrepi se uporabljajo za železniški vozni park, ki ustreza požarni varnosti kategorije A in kategorije B iz te TSI.

Ti ukrepi so potrebni za povečanje verjetnosti, da bo vlak, na katerem je bil ob vstopu v predor zaznan požar, obratoval naprej še 4 minute. Namen te zahteve je zagotoviti, da bo vlak dosegel primeren kraj zaustavitve in omogočil evakuacijo potnikov in vlakovnega osebja iz vlaka na varno mesto.

Ta zahteva se šteje za izpolnjeno na podlagi analize delovanja ob okvari v zvezi z naslednjo zahtevo:

Zavore se zaradi okvare sistema, ki jo povzroči požar, ne smejo samodejno sprožiti in tako zaustaviti vlak, ob predpostavki, da je požar nastal v zapečatenem ali nezapečatenem tehničnem oddelku ali omari, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga ali v tehničnem predelu z motorjem na izgorevanje.

4.2.7.2.4.2   Požarna varnost kategorije B

Ti ukrepi se uporabljajo za železniški vozni park, ki ustreza požarni varnosti kategorije B iz te TSI.

Ti ukrepi so potrebni za povečanje verjetnosti, da bo vlak, na katerem je bil ob vstopu v predor zaznan požar, obratoval naprej še 15 minut. Namen te zahteve je zagotoviti, da bo vlak dosegel primeren kraj zaustavitve ter omogočil evakuacijo potnikov in vlakovnega osebja iz vlaka na varno mesto.

Ta zahteva se šteje za izpolnjeno na podlagi analize delovanja ob okvari v zvezi z naslednjima zahtevama:

| — | Zavore: zavore se zaradi okvare sistema, ki jo povzroči požar, ne smejo samodejno sprožiti in tako zaustaviti vlaka, ob predpostavki, da je požar nastal v zapečatenem ali nezapečatenem tehničnem oddelku ali omari, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga ali v tehničnem predelu z motorjem na izgorevanje. |
| --- | --- |

—

Zavore: zavore se zaradi okvare sistema, ki jo povzroči požar, ne smejo samodejno sprožiti in tako zaustaviti vlaka, ob predpostavki, da je požar nastal v zapečatenem ali nezapečatenem tehničnem oddelku ali omari, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga ali v tehničnem predelu z motorjem na izgorevanje.

| — | Vleka: v poslabšanih razmerah obratovanja mora biti na razpolago 50 % minimalne vlečne redundance, kot je opredeljena v 4.2.8.1, ob predpostavki, da je požar nastal v zapečatenem ali nezapečatenem tehničnem oddelku ali omari, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga ali v tehničnem predelu z motorjem na izgorevanje. Če zahteve glede redundance ni mogoče izpolniti zaradi arhitekture vlečne opreme (če je na primer vlečna oprema na enem samem mestu v vlaku), mora biti na mestih, opisanih v tej točki, nameščen sistem za samodejno gašenje požara. |
| --- | --- |

—

Vleka: v poslabšanih razmerah obratovanja mora biti na razpolago 50 % minimalne vlečne redundance, kot je opredeljena v 4.2.8.1, ob predpostavki, da je požar nastal v zapečatenem ali nezapečatenem tehničnem oddelku ali omari, ki vsebuje električni napajalni vod in/ali opremo vlečnega tokokroga ali v tehničnem predelu z motorjem na izgorevanje. Če zahteve glede redundance ni mogoče izpolniti zaradi arhitekture vlečne opreme (če je na primer vlečna oprema na enem samem mestu v vlaku), mora biti na mestih, opisanih v tej točki, nameščen sistem za samodejno gašenje požara.

4.2.7.2.5   Posebni ukrepi za posode, ki vsebujejo vnetljive tekočine

4.2.7.2.5.1   Splošno

Posode transformatorja se vključijo samo, če vsebujejo vnetljive tekočine.

Če so posode v notranjosti ločene s predelnimi stenami, mora zahteve iz tega oddelka izpolnjevati celotna posoda.

Posode morajo biti izdelane, nameščene ali zaščitene tako, da jih drobci, ki jih vlak med vožnjo pobira s tirov, ne morejo prebosti ali počiti, kar velja tudi za cevi teh posod. Posode ne smejo biti nameščene v:

| — | predelih, namenjenih absorpciji energije trka; |
| --- | --- |

—

predelih, namenjenih absorpciji energije trka;

| — | prostorih s potniškimi sedeži in prostorih, kjer se potniki zadržujejo začasno; |
| --- | --- |

—

prostorih s potniškimi sedeži in prostorih, kjer se potniki zadržujejo začasno;

| — | prtljažnih oddelkih; |
| --- | --- |

—

prtljažnih oddelkih;

| — | strojevodskih kabinah. |
| --- | --- |

—

strojevodskih kabinah.

Za posode, zgrajene v skladu s spodaj navedenimi zahtevami, velja, da izpolnjujejo minimalne zahteve glede odpornosti na udare.

Če se uporabljajo drugi materiali, se mora dokazati enakovredna raven varnosti.

Debelina sten posod za vnetljive tekočine mora znašati najmanj:

| Prostornina | Jeklo | Aluminij |
| --- | --- | --- |
| ≤ 2 000 l | 2,0 mm | 3,0 mm |
| > 2 000 l | 3,0 mm | 4,0 mm |

Prostornina

Jeklo

Aluminij

≤ 2 000 l

2,0 mm

3,0 mm

> 2 000 l

3,0 mm

4,0 mm

Temperatura vnetljive tekočine v posodi mora v vseh normalnih obratovalnih pogojih ostati pod svojim plameniščem po standardu EN ISO 2719.

Konstrukcija posod za vnetljive tekočine mora zagotavljati, da, če je to razumno izvedljivo, med polnjenjem ali praznjenjem ali pri puščanju iz posode ali njenega cevovoda, vnetljive tekočine ne morejo:

| — | priti v stik z rotirajočimi stroji, kar bi lahko povzročilo razpršitev; |
| --- | --- |

—

priti v stik z rotirajočimi stroji, kar bi lahko povzročilo razpršitev;

| — | zaiti v katero koli napravo, ki vsesava zrak, npr. ventilatorje, naprave za hlajenje ipd.; |
| --- | --- |

—

zaiti v katero koli napravo, ki vsesava zrak, npr. ventilatorje, naprave za hlajenje ipd.;

| — | priti v stik z vročimi komponentami ali električnimi napravami, ki lahko ustvarijo električno iskrenje; |
| --- | --- |

—

priti v stik z vročimi komponentami ali električnimi napravami, ki lahko ustvarijo električno iskrenje;

| — | prodreti v plasti materiala za toplotno in zvočno izolacijo. |
| --- | --- |

—

prodreti v plasti materiala za toplotno in zvočno izolacijo.

4.2.7.2.5.2   Posebne zahteve za posode za gorivo

Zagotoviti je treba indikatorje maksimalnega nivoja polnjenja, ki kažejo 90 % nazivne prostornine prostora za gorivo.

Prikaz vrednosti indikatorja maksimalnega nivoja polnjenja mora biti z mesta polnjenja dobro razumljiv.

Zagotoviti je treba, da vnetljiva tekočina v normalnih pogojih nagibanja (nadvišanja) ne more uhajati iz cevi za polnjenje ali drugih odprtin.

Da bi se izognili nejasnosti, mora biti vrsta ustrezne vnetljive tekočine jasno označena na cevi za polnjenje posode za gorivo. Označbo vnetljive tekočine mora spremljati tekstovni opis v skladu z varnostnimi listi po standardu ISO 11014–1. V bližini cevi za polnjenje morata biti prikazana naslednja simbola za nevarnost:

simbol za nevarnost v skladu z Direktivo 92/58/EGS:

Image

ali simbol za nevarnost v skladu z Direktivo 92/58/EGS:

Image

4.2.7.3   Zaščita pred električnim šokom

Električne komponente morajo biti projektirane tako, da se pri normalnem delovanju in pri okvari opreme prepreči zavesten ali nezavesten stik z vlakovnim osebjem in potniki.

Vsi vlaki morajo biti opremljeni z ustrezno opremo za ozemljitev vozil. Uporaba take opreme mora biti opisana v pravilniku za strojevodjo, ki je na vlaku, in priročniku za vzdrževanje.

Železniški vozni park mora izpolnjevati zahteve standarda EN 50153:2002.

Železniški vozni park mora izpolnjevati določbe Priloge O k tej TSI glede ozemljitve.

4.2.7.4   Zunanje luči in hupa

4.2.7.4.1   Čelne in zadnje luči

4.2.7.4.1.1   Čelne luči

Dve beli čelni luči morata biti nameščeni na čelnem delu vlaka, na vodoravni osi na enaki višini nad gornjim robom tirnice, simetrično glede na središčnico in najmanj 1 300 mm narazen. Če zaradi koničastega nosnega stožca razdalje 1 300 m ni mogoče doseči, je dovoljeno to razdaljo zmanjšati na 1 000 mm.

Čelne luči je treba pritrditi na višini med 1 500 in 2 000 mm nad gornjim robom tirnice.

Čelne luči je treba na vozilu namestiti tako, da je intenzivnost vertikalne osvetlitve na razdalji, večji ali enaki 100 m, na gornjem robu tirnice manjša od 0,5 luksa.

Zahteve za čelne luči kot komponente interoperabilnosti so določene v oddelku H.2 Priloge H.

4.2.7.4.1.2   Pozicijske luči

Tri bele pozicijske luči morajo biti nameščene na čelnem delu vlaka. Dve pozicijski luči morata biti nameščeni na vodoravni osi na enaki višini nad gornjim robom tirnice, simetrično glede na središčnico in najmanj 1 300 mm narazen. Če zaradi koničastega nosnega stožca razdalje 1 300 m ni mogoče doseči, je dovoljeno to razdaljo zmanjšati na 1 000 mm. Tretjo pozicijsko luč je treba namestiti na sredini nad obema spodnjima lučema.

Spodnji pozicijski luči je treba pritrditi na višini med 1 500 in 2 000 mm nad gornjim robom tirnice.

Zahteve za pozicijske luči kot komponente interoperabilnosti so določene v oddelku H.2 Priloge H.

4.2.7.4.1.3   Zadnje luči

Dve rdeči zadnji luči morata biti nameščeni na zadnjem delu vlaka, na vodoravni osi na enaki višini nad gornjim robom tirnice, simetrično glede na središčnico in najmanj 1 300 mm narazen. Če zaradi koničastega nosnega stožca razdalje 1 300 m ni mogoče doseči, je dovoljeno to razdaljo zmanjšati na 1 000 mm.

Zadnje luči je treba pritrditi na višini med 1 500 in 2 000 mm nad gornjim robom tirnice.

Zahteve za zadnje luči kot komponente interoperabilnosti so določene v oddelku H.3 Priloge H.

4.2.7.4.1.4   Komande luči

Strojevodji mora biti omogočeno, da upravlja čelne in pozicijske luči z običajnega voznega položaja. Zagotovljene morajo biti naslednje funkcije:

| (i) | vse luči izključene; |
| --- | --- |

(i)

vse luči izključene;

| (ii) | zasenčene pozicijske luči vključene (uporaba podnevi in ponoči v slabih vremenskih razmerah); |
| --- | --- |

(ii)

zasenčene pozicijske luči vključene (uporaba podnevi in ponoči v slabih vremenskih razmerah);

| (iii) | dolge pozicijske luči vključene (uporaba podnevi in ponoči v normalnih vremenskih razmerah); |
| --- | --- |

(iii)

dolge pozicijske luči vključene (uporaba podnevi in ponoči v normalnih vremenskih razmerah);

| (iv) | zasenčene čelne luči vključene (uporaba podnevi in ponoči po izbiri strojevodje); |
| --- | --- |

(iv)

zasenčene čelne luči vključene (uporaba podnevi in ponoči po izbiri strojevodje);

| (v) | dolge čelne luči vključene (uporaba podnevi in ponoči po izbiri strojevodje; zasenčene čelne luči se uporabljajo pri vožnji mimo drugih vlakov, prečkanju cest in vožnji mimo postaj). |
| --- | --- |

(v)

dolge čelne luči vključene (uporaba podnevi in ponoči po izbiri strojevodje; zasenčene čelne luči se uporabljajo pri vožnji mimo drugih vlakov, prečkanju cest in vožnji mimo postaj).

Zadnje luči na zadnjem delu vlaka se morajo samodejno vključiti, kadar je izbrana funkcija iz ii), iii), iv) ali v). Ta zahteva ne velja za spremenljive sestave.

Zunanje luči, ki so nameščene na vmesnih točkah v vlaku, morajo biti izključene.

Poleg tega, da te luči opravljajo tradicionalno funkcijo čelnih in zadnjih luči, se lahko v sili uporabijo na posebne načine in v posebnih razporeditvah.

4.2.7.4.2   Hupe

4.2.7.4.2.1   Splošno

Vlaki morajo biti opremljeni s hupami, ki imajo dva različna tona. Tona opozorilnih hup naj bi bila takšna, da je mogoče prepoznati, da gre za zvok vlaka, in ne smeta biti podobna tonom opozorilnih naprav, ki se uporabljajo v cestnem prevozu ali v tovarnah, ali tonom drugih običajnih opozorilnih naprav. Sprejemljivi toni opozorilne hupe so:

| (a) | dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata ločeno. Osnovni frekvenci tonov opozorilne hupe sta naslednji:






  visoki ton: | 370 ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| nizki ton: | 311 ± 20 Hz |

(a)

dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata ločeno. Osnovni frekvenci tonov opozorilne hupe sta naslednji:

visoki ton:

370 ± 20 Hz

nizki ton:

311 ± 20 Hz

ali

| (b) | dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovni frekvenci akordnih tonov sta naslednji:






  visoki ton: | 622 ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| nizki ton: | 370 ± 20 Hz |

(b)

dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovni frekvenci akordnih tonov sta naslednji:

visoki ton:

622 ± 30 Hz

nizki ton:

370 ± 20 Hz

ali

| (c) | dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovni frekvenci akordnih tonov sta naslednji:






  visoki ton: | 470 ± 25 Hz |
| --- | --- | --- |
| nizki ton: | 370 ± 20 Hz |

(c)

dve opozorilni hupi, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovni frekvenci akordnih tonov sta naslednji:

visoki ton:

470 ± 25 Hz

nizki ton:

370 ± 20 Hz

ali

| (d) | tri opozorilne hupe, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovne frekvence akordnih tonov so naslednje:






  visoki ton: | 622 ± 30 Hz |
| --- | --- | --- |
| srednji ton: | 470 ± 25 Hz |
| nizki ton: | 370 ± 20 Hz |

(d)

tri opozorilne hupe, ki zvok oddajata skupaj v obliki akorda (za visoki ton). Osnovne frekvence akordnih tonov so naslednje:

visoki ton:

622 ± 30 Hz

srednji ton:

470 ± 25 Hz

nizki ton:

370 ± 20 Hz

4.2.7.4.2.2   Ravni zvočnega tlaka opozorilnih hup

A- in C-vrednotena raven zvočnega tlaka, ki ga proizvaja vsaka hupa, ki oddaja zvok ločeno (ali v skupini hup, če je zasnovana tako, da oddaja zvok istočasno v obliki akorda), mora biti med 115 in 123 dB, kadar je izmerjena in verificirana v skladu s spodaj opisano metodo. Raven zvočnega tlaka 115 dB mora biti dosežena, kadar zračni tlak sistema znaša 5 barov, raven zvočnega tlaka 123 dB pa ne sme biti presežena, kadar zračni tlak sistema znaša 9 barov.

4.2.7.4.2.3   Zaščita

Opozorilne hupe in njihove krmilne sisteme je treba, kolikor je to izvedljivo, zaščititi pred udarom letečih predmetov, kot so delci, prah, sneg, toča ali ptice, in pred zamašitvijo z njimi.

4.2.7.4.2.4   Verifikacija ravni zvočnega tlaka

Ravni zvočnega tlaka se izmerijo 5 metrov od čelnega dela vlaka na enaki višini kakor hupa in nad tlemi z novo, čisto gramozno gredo.

Meritve hrupa opozorilnih hup se opravijo na lokaciji na prostem, ki na splošno izpolnjuje zahteve iz slike 2, kjer sta:

D = 5 m

R ≥ 1,3 D = 6,5 m

Slika 2

Lokacija merjenja opozorilnih hup

Image

Pri zračnih hupah se meritve hrupa opravijo, kadar zračni tlak v glavnem rezervoarju znaša 5 in 9 barov.

Za čim večje zmanjšanje vplivov na okolje je priporočljivo, da je C-vrednotena raven zračnega tlaka, kadar je izmerjena 5 metrov od strani vlaka na enaki višini kakor hupa ter poravnava s prednjim delom hupe, najmanj 5 dB nižja od ravni, izmerjene pred vlakom.

4.2.7.4.2.5   Zahteve za komponente interoperabilnosti

Osnovne frekvence tonov hup so naslednje:

622 ± 30 Hz

ali

470 ± 25 Hz

ali

370 ± 20 Hz

ali

311 ± 20 Hz.

4.2.7.5   Postopki dviganja/reševanja

Proizvajalec vlaka mora prevozniku priskrbeti ustrezne tehnične informacije.

4.2.7.6   Notranji hrup

Raven notranjega hrupa potniških vozil se ne šteje za osnovni parameter TSI in zato ni predmet te TSI.

Raven hrupa v strojevodski kabini je predmet Direktive 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev fizikalnim dejavnikom (hrup), ki jo morajo upoštevati prevozniki in njihovi zaposleni. Za ES-verifikacijo železniškega voznega parka zadostuje izpolnjevanje zahtev te TSI. Mejne vrednosti so določene v preglednici 19.

Preglednica 19

Mejne vrednost LpAeq,T za hrup v kabini strojevodje železniškega voznega parka

| Hrup v strojevodski kabini | LpAeq,T

  [dB(A)] | Časovni interval merjenja [s] |
| --- | --- | --- |
| V mirovanju
  (med zunanjim zvočnim opozorilom v skladu z oddelkom 4.2.7.4) | 95 | 3 |
| Pri največji hitrosti
  (na prostem brez notranjih in zunanjih zvočnih opozoril) | 80 | 60 |

Hrup v strojevodski kabini

LpAeq,T

[dB(A)]

Časovni interval merjenja [s]

V mirovanju

(med zunanjim zvočnim opozorilom v skladu z oddelkom 4.2.7.4)

95

3

Pri največji hitrosti

(na prostem brez notranjih in zunanjih zvočnih opozoril)

80

60

Meritve je treba opraviti pri naslednjih pogojih:

| — | vrata in okna so zaprta; |
| --- | --- |

—

vrata in okna so zaprta;

| — | vlečena bremena so enaka najmanj dvema tretjinama največje dovoljene vrednosti; |
| --- | --- |

—

vlečena bremena so enaka najmanj dvema tretjinama največje dovoljene vrednosti;

| — | za meritve pri največji hitrosti je mikrofon nameščen na višini voznikovega ušesa (v sedečem položaju), na sredini vodoravne ravnine, ki sega od sprednjih okenskih šip do zadnje stene kabine; |
| --- | --- |

—

za meritve pri največji hitrosti je mikrofon nameščen na višini voznikovega ušesa (v sedečem položaju), na sredini vodoravne ravnine, ki sega od sprednjih okenskih šip do zadnje stene kabine;

| — | za meritve učinka hupe se uporabi 8 enakomerno razporejenih mikrofonov, nameščenih v polmeru 25 cm okrog voznikove glave (v sedečem položaju) v vodoravni ravnini; oceni se aritmetična sredina tako dobljenih 8 vrednosti glede na mejno vrednost; |
| --- | --- |

—

za meritve učinka hupe se uporabi 8 enakomerno razporejenih mikrofonov, nameščenih v polmeru 25 cm okrog voznikove glave (v sedečem položaju) v vodoravni ravnini; oceni se aritmetična sredina tako dobljenih 8 vrednosti glede na mejno vrednost;

| — | kolesa in tir so v dobrem voznem stanju; |
| --- | --- |

—

kolesa in tir so v dobrem voznem stanju;

| — | največja hitrost se vzdržuje najmanj 90 % časa merjenja. |
| --- | --- |

—

največja hitrost se vzdržuje najmanj 90 % časa merjenja.

Da bi se izpolnili zgoraj navedeni pogoji, je dovoljeno čas merjenja razdeliti v nekaj krajših obdobij.

4.2.7.7   Klimatski sistem

Vozniške kabine je treba prezračevati s pretokom svežega zraka 30m3/h na osebo. Med vožnjo v predorih je dovoljeno ta pretok zraka prekiniti, če koncentracija ogljikovega dioksida ne presega 5 000 ppm, ob predpostavki, da je začetna koncentracija ogljikovega dioksida nižja od 1 000 ppm.

4.2.7.8   Budnik

Vsako pomanjkanje pozornosti strojevodje se mora zaznati v 30 do 60 sekundah in, če se strojevodja ne odziva, privesti najmanj do samodejne sprožitve polnega delovnega zaviranja na vlaku in prekinitve polnjenja glavnega zavornega voda.

4.2.7.9   Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije

4.2.7.9.1   Splošno

Značilnosti vmesnika med železniškim voznim parkom in podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so vključene v oddelek 4.2.1.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006. Poleg drugih so pomembne naslednje zahteve te TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti:

| — | minimalne zavorne značilnosti vlaka, obravnavane v 4.2.4.1; |
| --- | --- |

—

minimalne zavorne značilnosti vlaka, obravnavane v 4.2.4.1;

| — | združljivost med zemeljskimi napravami za zaznavanje vlakov in železniškim voznim parkom, obravnavana v 4.2.6.6.1; |
| --- | --- |

—

združljivost med zemeljskimi napravami za zaznavanje vlakov in železniškim voznim parkom, obravnavana v 4.2.6.6.1;

| — | združljivost med detektorji, pritrjenimi pod vozili, in dinamičnimi razmiki teh vozil, obravnavana v 4.2.3.1; |
| --- | --- |

—

združljivost med detektorji, pritrjenimi pod vozili, in dinamičnimi razmiki teh vozil, obravnavana v 4.2.3.1;

| — | okoljski pogoji za opremo, nameščeno v vozilu, obravnavani v 4.2.6.1; |
| --- | --- |

—

okoljski pogoji za opremo, nameščeno v vozilu, obravnavani v 4.2.6.1;

| — | elektromagnetna združljivost z opremo za vodenje-upravljanje, ki je nameščena v vozilu, obravnavana v 4.2.6.6.3; |
| --- | --- |

—

elektromagnetna združljivost z opremo za vodenje-upravljanje, ki je nameščena v vozilu, obravnavana v 4.2.6.6.3;

| — | značilnosti vlaka v zvezi z zaviranjem (obravnavane v 4.2.4) in dolžino vlaka (obravnavane v 4.2.3.5); |
| --- | --- |

—

značilnosti vlaka v zvezi z zaviranjem (obravnavane v 4.2.4) in dolžino vlaka (obravnavane v 4.2.3.5);

| — | elektromagnetna združljivost z zemeljskimi sistemi, obravnavana v 4.2.6.6.2. |
| --- | --- |

—

elektromagnetna združljivost z zemeljskimi sistemi, obravnavana v 4.2.6.6.2.

Poleg tega so s parametri, opredeljenimi v podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija, neposredno povezane naslednje funkcije:

| — | delovanje ob okvari/v poslabšanih razmerah, obravnavano v oddelku 4.2.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006; |
| --- | --- |

—

delovanje ob okvari/v poslabšanih razmerah, obravnavano v oddelku 4.2.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006;

| — | nadzor za zagotovitev, da je hitrost vlaka vedno nižja ali največ enaka kakor največja dovoljena hitrost na zadevni progi. |
| --- | --- |

—

nadzor za zagotovitev, da je hitrost vlaka vedno nižja ali največ enaka kakor največja dovoljena hitrost na zadevni progi.

Informacije o značilnostih teh vmesnikov so navedene v preglednicah 5.1 A, 5.1 B in 6.1 v TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006. Poleg tega so napotila na evropske standarde in specifikacije, ki jih je treba uporabiti v okviru postopka za ocenjevanje skladnosti, za vsako značilnost navedeni v Prilogi A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Položaj anten sistema vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so nameščene na vozilu, je določen v oddelkih 4.2.2 in 4.2.5 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.2.7.9.2   Položaj kolesnih dvojic

Zahteve glede položaja kolesnih dvojic, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so naslednje:

Razdalja med dvema zaporednima osema vozila ne sme presegati vrednosti, določenih v oddelku 2.1.1 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006, in ne sme biti manjša od vrednosti, določene v oddelku 2.1.3 dodatka 1 Priloge A k isti TSI.

Vzdolžna razdalja od prve osi ali zadnje osi do najbližjega konca vozila (tj. najbližjega konca spenjače, odbojnika ali nosu vozila) mora ustrezati zahtevam iz oddelka 2.1.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Razdalja med prvo in zadnjo osjo vozila ne sme biti manjša od vrednosti, določene v oddelku 2.1.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.2.7.9.3   Kolesa

Zahteve za kolesa, povezane s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, so določene v oddelku 2.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Zahteve za feromagnetne lastnosti materiala za kolesa so določene v oddelku 3.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.2.7.10   Koncepti spremljanja in diagnostike

Funkcije in oprema, opisane v tej TSI in znova navedene spodaj, se spremljajo, bodisi same ali od zunaj:

| — | delovanje vrat (4.2.2.4.2.1), |
| --- | --- |

—

delovanje vrat (4.2.2.4.2.1),

| — | zaznavanje nestabilnosti (4.2.3.4.5), |
| --- | --- |

—

zaznavanje nestabilnosti (4.2.3.4.5),

| — | spremljanje stanja osnih ležajev z opremo, nameščeno v vozilu (4.2.3.3.2.1), |
| --- | --- |

—

spremljanje stanja osnih ležajev z opremo, nameščeno v vozilu (4.2.3.3.2.1),

| — | aktiviranje potniškega alarma (4.2.5.3), |
| --- | --- |

—

aktiviranje potniškega alarma (4.2.5.3),

| — | zavorni sistem (4.2.4.3), |
| --- | --- |

—

zavorni sistem (4.2.4.3),

| — | zaznavanje iztirjenja (4.2.3.4.11), |
| --- | --- |

—

zaznavanje iztirjenja (4.2.3.4.11),

| — | zaznavanje požara (4.2.7.2.3), |
| --- | --- |

—

zaznavanje požara (4.2.7.2.3),

| — | odpoved budnika (4.2.7.8), |
| --- | --- |

—

odpoved budnika (4.2.7.8),

| — | informacije o podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija (4.2.7.9). |
| --- | --- |

—

informacije o podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija (4.2.7.9).

To spremljanje funkcij in opreme mora biti stalno ali dovolj pogosto, da se zagotovi zanesljivo odkrivanje napak. Pri vlakih razreda 1 mora biti sistem povezan tudi z zapisovalnikom diagnostičnih podatkov na vlaku, da se omogoči izsledljivost napak. Pri vseh razredih vlakov je obvezna skladnost z zahtevami za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija, povezanimi z zapisovanjem podatkov, kot so opisane v TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Informacije o zaznanih okvarah se sporočijo strojevodji, ki se mora nanje odzvati.

Kadar pride do napake v delovanju budnika ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija, nameščenega na vlaku, se mora sprožiti ustrezno samodejno zaviranje.

4.2.7.11   Posebna specifikacija za predore

4.2.7.11.1   Prostori za potnike in vlakovno osebje, opremljeni s klimatizacijo

Vlakovnemu osebju mora biti omogočeno, da čim bolj omeji širjenje in vdihavanja dima ob požaru. V ta namen mora biti mogoče izključiti ali zapreti vsa sredstva zunanjega prezračevanja in izključiti naprave za klimatizacijo. Navedena dejanja se lahko sprožijo z daljinskim upravljanjem na ravni vlaka ali na ravni posameznega vozila.

4.2.7.11.2   Sistem za obveščanje potnikov

Zahteve za komunikacijske sisteme se obravnavajo v 4.2.5.1.

4.2.7.12   Sistem zasilne razsvetljave

Za zaščito in varnost na vlaku v izrednih razmerah morajo biti vlaki opremljeni s sistemom zasilne razsvetljave. Ta sistem mora zagotavljati ustrezno raven osvetlitve v potniških in službenih predelih, pri čemer velja naslednje:

| — | osvetlitev mora biti zagotovljena za obratovalni čas najmanj tri ure po izpadu glavnega sistema oskrbe z električno energijo; |
| --- | --- |

—

osvetlitev mora biti zagotovljena za obratovalni čas najmanj tri ure po izpadu glavnega sistema oskrbe z električno energijo;

| — | raven osvetlitve mora na ravni tal znašati najmanj 5 luksov. |
| --- | --- |

—

raven osvetlitve mora na ravni tal znašati najmanj 5 luksov.

Vrednosti za specifična območja in preskusne metode so določene v točki 5.3 standarda EN 13272:2001 ter se morajo upoštevati.

Ob požaru mora sistem zasilne razsvetljave v vozilih, ki jih požar ni prizadel, še najmanj 20 minut zagotavljati najmanj 50 % zasilne razsvetljave. Šteje se, da je ta zahteva izpolnjena, če so rezultati analize delovanja ob okvari zadovoljivi.

4.2.7.13   Programska oprema

Programska oprema, ki vpliva na funkcije, povezane z varnostjo, mora biti razvita in ocenjena v skladu z zahtevami standardov EN 50128:2001 in EN 50155:2001/A1:2002.

4.2.7.14   Vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI)

Prikazovalnik sistema ETCS za vozniške kabine ostaja odprta točka.

4.2.7.15   Identifikacija vozila

Odprta točka.

4.2.8   Vlečna in električna oprema

4.2.8.1   Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile

Za zagotovitev dobre združljivosti s preostalim železniškim prometom morajo najmanjši povprečni pospeški, izračunani glede na čas, na ravni progi ustrezati vrednostim, prikazanim v preglednici 20.

Preglednica 20

Izračunani najmanjši povprečni pospeški

| | Pospeški vlakov razreda 1 (m/s2) | Pospeški vlakov razreda 2 (m/s2) |
| --- | --- | --- |
| 0 do 40 km/h | 0,40 | 0,30 |
| 0 do 120 km/h | 0,32 | 0,28 |
| 0 do 160 km/h | 0,17 | 0,17 |

Pospeški vlakov razreda 1 (m/s2)

Pospeški vlakov razreda 2 (m/s2)

0 do 40 km/h

0,40

0,30

0 do 120 km/h

0,32

0,28

0 do 160 km/h

0,17

0,17

Pri največji delovni hitrosti in na ravni progi mora biti vlak še vedno sposoben doseči pospešek najmanj 0,05 m/s2.

Zaradi večje razpoložljivosti, boljšega pretoka prometa in varnega zapuščanja predorov morajo vlaki izpolnjevati vse naslednje pogoje:

| — | zmogljivost je treba doseči z nazivno napetostjo; |
| --- | --- |

—

zmogljivost je treba doseči z nazivno napetostjo;

| — | pri izpadu enega vlečnega modula se nazivna moč vlaka ne sme zmanjšati za več kot 25 % pri vlaku razreda 1 in ne za več kot 50 % pri vlaku razreda 2; |
| --- | --- |

—

pri izpadu enega vlečnega modula se nazivna moč vlaka ne sme zmanjšati za več kot 25 % pri vlaku razreda 1 in ne za več kot 50 % pri vlaku razreda 2;

| — | pri vlaku razreda 1 se zaradi ene same okvare opreme za oskrbo vlečnih modulov z električno energijo vlečna moč vlaka ne sme zmanjšati za več kot 50 %. |
| --- | --- |

—

pri vlaku razreda 1 se zaradi ene same okvare opreme za oskrbo vlečnih modulov z električno energijo vlečna moč vlaka ne sme zmanjšati za več kot 50 %.

Vlečni modul je opredeljen kot elektronska oprema za oskrbo z energijo, ki napaja enega ali več vlečnih motorjev in ki lahko deluje neodvisno od drugih.

Pod temi pogoji mora biti vlak z normalno obremenitvijo (kot je opredeljena v 4.2.3.2) z enim nedelujočim vlečnim modulom sposoben speljati na največjem naklonu, na katerega lahko naleti, s pospeškom okrog 0,05 m/s. V takem stanju mora biti vlak sposoben na enakem naklonu voziti deset minut in doseči hitrost 60 km/h.

4.2.8.2   Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki

| (a) | Da bi se zagotovila visoka razpoložljivost vlečne sile, se pri projektiranju vlaka in izračunu njegove vlečne zmogljivosti ne sme uporabiti adhezija kolo-tirnica, ki presega vrednosti, navedene v preglednici 21.
  Preglednica 21
  Največja dovoljena adhezija kolo-tirnica za izračun vlečne zmogljivosti






  Pri speljevanju in zelo nizki hitrosti | 30 % |
| --- | --- | --- |
| Pri 100 km/h | 27,5 % |
| Pri 200 km/h | 19 % |
| Pri 300 km/h | 10 % |

(a)

Da bi se zagotovila visoka razpoložljivost vlečne sile, se pri projektiranju vlaka in izračunu njegove vlečne zmogljivosti ne sme uporabiti adhezija kolo-tirnica, ki presega vrednosti, navedene v preglednici 21.

Preglednica 21

Največja dovoljena adhezija kolo-tirnica za izračun vlečne zmogljivosti

Pri speljevanju in zelo nizki hitrosti

30 %

Pri 100 km/h

27,5 %

Pri 200 km/h

19 %

Pri 300 km/h

10 %

Za vmesne hitrosti se vrednosti adhezije določijo z uporabo linearne interpolacije.

Te vrednosti se zahtevajo samo za namene projektiranja in izračuna, ne pa tudi za ocenjevanje sistemov proti zdrsavanju.

| (b) | Vlečne osi morajo biti opremljene s sistemom proti zdrsavanju. Ocenjevanje tega sistema ni potrebno. |
| --- | --- |

(b)

Vlečne osi morajo biti opremljene s sistemom proti zdrsavanju. Ocenjevanje tega sistema ni potrebno.

4.2.8.3   Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

Električne značilnosti železniškega voznega parka, ki imajo vlogo vmesnika z energijskim podsistemom, se obravnavajo pod naslednjimi naslovi:

| — | napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju; |
| --- | --- |

—

napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju;

| — | največja moč, ki se lahko dobi z voznega voda; |
| --- | --- |

—

največja moč, ki se lahko dobi z voznega voda;

| — | faktor moči pri oskrbi z izmeničnim električnim tokom; |
| --- | --- |

—

faktor moči pri oskrbi z izmeničnim električnim tokom;

| — | kratkotrajne prenapetosti, povzročene zaradi delovanja železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

kratkotrajne prenapetosti, povzročene zaradi delovanja železniškega voznega parka;

| — | elektromagnetne motnje (glej 4.2.6.6); |
| --- | --- |

—

elektromagnetne motnje (glej 4.2.6.6);

| — | drugi funkcionalni vmesniki, navedeni v 4.2.8.3.7. |
| --- | --- |

—

drugi funkcionalni vmesniki, navedeni v 4.2.8.3.7.

4.2.8.3.1   Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju

4.2.8.3.1.1   Oskrba z električno energijo

Vlaki morajo biti sposobni delovati znotraj območja napetosti in frekvenc, kot je navedeno v oddelku 4.2.2 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006 in določeno v oddelku 4 standarda EN 50163:2004.

4.2.8.3.1.2   Vračanje električne energije v vozno mrežo

Splošni pogoji za vračanje električne energije, proizvedene pri regenerativnem zaviranju, nazaj v vozni vod so določeni v oddelku 4.2.4.3 te TSI in v točki 12.1.1 standarda EN 50388:2005.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točke 14.7.1 standarda EN 50388:2005.

4.2.8.3.2   Največja moč in največji tok, ki se lahko pridobita iz voznega voda

Inštalirana moč na progi za visoke hitrosti določa dovoljeno porabo moči za vlake. Zato je treba na vlaku namestiti naprave za omejevanje električnega toka, kot je določeno v oddelku 7 standarda EN 50388:2005. Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu s točko 14.3 standarda EN 50388:2005.

Pri enosmernih sistemih mora biti tok v mirovanju omejen na vrednosti, določene v oddelku 4.2.20 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.8.3.3   Faktor moči

Konstrukcijski podatki, ki se uporabijo za faktor moči, so navedeni v oddelku 6 standarda EN50388:2005 z naslednjimi izjemami na ranžirnih postajah, stranskih tirih in v depojih:

Faktor moči osnovnega vala je ≥ 0,8 (2) pod naslednjimi pogoji:

| — | vlak je v mirovanju z izključeno vlečno močjo, vsa pomožna oprema pa obratuje
  in |
| --- | --- |

—

vlak je v mirovanju z izključeno vlečno močjo, vsa pomožna oprema pa obratuje

in

| — | aktivna moč, ki jo črpa, je večja od 200 kW. |
| --- | --- |

—

aktivna moč, ki jo črpa, je večja od 200 kW.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami oddelka 6 in točke 14.7.1 standarda EN 50388:2005.

4.2.8.3.4   Motnje sistema v zvezi z energijo

4.2.8.3.4.1   Značilnosti harmoničnih nihanj in s tem povezane prenapetosti v voznem vodu

Vlečna enota s proizvajanjem harmoničnih nihanj ne sme povzročati nesprejemljivih prenapetosti. Ocena združljivosti v zvezi z vlečno enoto se izvede v skladu z zahtevami oddelka 10 standarda EN 50388:2005, z njo pa se dokaže, da vlečna enota ne proizvaja harmoničnih nihanj, ki presegajo določene mejne vrednosti.

4.2.8.3.4.2   Vplivi enosmernega toka na enofazni sistem oskrbe

Enofazne električne vlečne enote morajo biti konstruirane tako, da so neobčutljive za šibek enosmerni tok, katerega vrednost je določena v oddelku 4.2.24 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.8.3.5   Naprave za merjenje porabe energije

Če je treba na vlakih namestiti naprave za merjenje porabe energije, se uporablja ena naprava, ki mora biti sposobna delovati v vseh državah članicah. Specifikacija te naprave ostaja odprta točka.

4.2.8.3.6   Zahteve za podsistem železniškega voznega parka, povezane z odjemniki toka

4.2.8.3.6.1   Kontaktna sila odjemnika toka

(a)   Zahteve za povprečno kontaktno silo

Povprečno kontaktno silo F
  m sestavljajo statične in aerodinamične komponente kontaktne sile z dinamičnim popravkom. F
  m predstavlja ciljno vrednost, ki naj se doseže, da se zagotovi kakovost odjema toka brez nepotrebnega iskrenja ter da se omejita obraba in ogrožanje kontaktnih gibljivih vezi.

Povprečna kontaktna sila je značilnost odjemnika toka za določen železniški vozni park, njegov položaj v sestavi vlaka in določen navpični podaljšek odjemnika toka.

Železniški vozni park in odjemniki toka, nameščeni na njem, morajo biti projektirani tako, da na kontaktni vodnik delujejo s povprečno kontaktno silo (pri hitrostih nad 80 km/h), kot je glede na njihovo predvideno uporabo opisano na naslednjih slikah:

enofazni (AC) sistemi: slika 4.2.15.1 v TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006 (kategorija prog I, II in III);

enosmerni (DC) sistemi: slika 4.2.15.2 v TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

Pri vlakih z več odjemniki toka, ki delujejo hkrati, kontaktna sila Fm za kateri koli posamezni odjemnik toka ne sme biti večja od vrednosti krivulje na sliki 4.2.15.1 (za enofazne sisteme) ali sliki 4.2.15.2 (za enosmerne sisteme) v TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

(b)   Nastavitev povprečne kontaktne sile odjemnikov toka in integracija v podsistem železniškega voznega parka

Železniški vozni park mora omogočati nastavitev odjemnika toka tako, da je skladen z zahtevami iz tega oddelka.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z oddelkom 4.2.16.2.4 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

Odjemnik toka mora biti projektiran tako, da lahko deluje z vrednostjo povprečne kontaktne sile (Fm) ciljnih krivulj, določenih v oddelku 4.2.15 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006. Da bi se zagotovilo, da sta železniški vozni park in njegov delujoči odjemnik toka primerna za proge, na katerih je predvideno delovanje voznega parka, mora ocenjevanje povprečne kontaktne sile vključevati meritve glede na zahteve vlagateljev, in sicer za vsako kategorijo prog, kot so opredeljene v preglednici 4.2.9 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006, in na katerih je predvideno delovanje vlaka, se preskusi izvedejo:

| — | pri razponu nazivnih višin kontaktnega vodnika
  in |
| --- | --- |

—

pri razponu nazivnih višin kontaktnega vodnika

in

| — | do največje hitrosti, |
| --- | --- |

—

do največje hitrosti,

kot zahteva proizvajalec, prevoznik ali njuni pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki zaproša za oceno.

Pri teh preskusih se hitrost povečuje od 150 km/h do največje hitrosti z vmesnimi koraki, ki ne smejo biti večji od 50 km/h, za največjo in najmanjšo višino. Najmanjše število hitrostnih stopenj za železniški vozni park razreda 1 je 5 korakov, za železniški vozni park razreda 2 pa 3 koraki. Za vmesne višine iste kategorije proge preskusi niso potrebni.

V registru železniškega voznega parka mora biti navedena največja uspešno preskušena delovna hitrost za kombinacijo vozni park-odjemnik toka za vsako kategorijo prog in za razpon višin voznega voda za to progo ter na podlagi tega določeno delovno območje železniškega voznega parka.

Vsaka država članica mora sporočiti ustrezne referenčne proge, na katerih je mogoče izvesti ocenjevanje. Za referenčne proge se izberejo proge, ki so skladne s TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006, če so na voljo.

(c)   Dinamična kontaktna sila odjemnika toka

Zahteve glede dinamične kontaktne sile so določene v oddelku 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.8.3.6.2   Razporeditev odjemnikov toka

Vlaki morajo biti projektirani tako, da se lahko premikajo od enega sistema oskrbe z električno energijo ali od enega faznega odseka do sosednjega, ne da bi prečkali odseke ločevanja sistemov ali faz.

Dovoljeno je, da je v stiku z opremo voznega voda istočasno več odjemnikov toka. Slika 3 ponazarja zahteve glede razporeditve odjemnikov toka.

Da bi se omogočila vožnja skozi določene vrste odsekov ločevanja, mora biti glede na največjo dolžino vlaka največja razdalja med prvim in zadnjim odjemnikom toka (L1) manjša od 400 m. Če je v stiku z voznim vodom istočasno več odjemnikov toka, mora biti razdalja med katerim koli odjemnikom toka in tretjim zaporednim odjemnikom toka (L2) večja od 143 m. Razdalja med katerima koli zaporednima odjemnikoma toka, ki sta v stiku z voznim vodom, mora biti za zadevne odseke ločevanja večja od 8 m.

Če razdalja med katerimi koli odjemniki toka ne izpolnjuje prejšnje zahteve, mora obstajati operativno pravilo, po katerem se odjemniki toka spustijo, da se vlakom omogoči vožnja skozi odseke ločevanja.

Pri izbiri števila odjemnikov toka in razdalje med njimi je treba upoštevati zahteve glede zmogljivosti odjema toka (kot so opredeljene v oddelku 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006). Vmesni odjemnik toka se lahko razporedi na katero koli mesto.

Med delovanjem v enofaznih sistemih oskrbe z energijo vlaki z več odjemniki toka ne smejo imeti električnih povezav med delujočimi odjemniki toka.

Če je razdalja med zaporednimi odjemniki toka manjša od razdalje, prikazane v preglednici 4.2.19 v TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006, je treba pri železniškem voznem parku s preskusom dokazati, da je v zvezi z opremo voznega voda, opredeljeno v oddelku 4.2 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006, kakovost odjema toka, opredeljena v oddelku 4.2.16.1 iste TSI, dosežena za najmanj zmogljivi odjemnik toka.

Slika 3

Razporeditev odjemnikov toka

Image

4.2.8.3.6.3   Izolacija odjemnika toka od vozila

Odjemniki toka se morajo namestiti na streho vozil in izolirati od zemlje. Izolacija mora biti primerna za vse sistemske napetosti. Glede podatkov, ki jih je treba preveriti, se uporabljata oddelek 4 standarda EN 50163:2004 za sistemske napetosti in preglednica A2 v standardu EN50124–1:2001 za izolacijske koordinacijske zahteve.

4.2.8.3.6.4   Spuščanje odjemnika toka

Železniški vozni park mora biti opremljen z napravo, skladno z zahtevami točke 4.9 standarda EN 50206–1:1998, ki ob okvari spusti odjemnik toka.

Železniški vozni park mora spustiti odjemnik toka v času, ki izpolnjuje zahteve točke 4.8 standarda EN 50206–1:1998, in do dinamične izolacijske razdalje v skladu s preglednico 9 v standardu EN 50119:2001, bodisi na ukaz strojevodje ali kot odziv na signale sistema za vodenje-upravljanje. Odjemnik toka se mora spustiti v varovani položaj v manj kot 10 sekundah.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točk 6.3.2 in 6.3.3 standarda EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.6.5   Kakovost odjema toka

Pri normalnem delovanju mora kakovost odjema toka izpolnjevati zahteve oddelka 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006. Ocenjevanje skladnosti se izvede z referenčno vozno mrežo. Opredelitev referenčne vozne mreže je v TSI za energijo za visoke hitrosti še vedno odprta točka.

NQ, odstotek trajanja iskrenja, je opredeljen v oddelku 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

Če je ob okvari normalno delujočega odjemnika toka potrebno neprekinjeno delovanje pri normalni hitrosti z uporabo rezervnega odjemnika toka, vrednost NQ ne sme presegati 0,5. Če delovanje pri normalni hitrosti ni potrebno, mora vlak delovati pri taki hitrosti, pri kateri se ohranja normalna vrednost NQ.

4.2.8.3.6.6   Koordinacija električne zaščite

Zasnova koordinacije električne zaščite mora biti v skladu z zahtevami oddelka 11 standarda EN 50388:2005.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točke 14.6 standarda EN 50388:2005.

4.2.8.3.6.7   Vožnja skozi odseke ločevanja faz

Vlaki, namenjeni obratovanju na progah, opremljenih z napravami za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki informacije o zahtevah odsekov ločevanja faz na progi sporočajo vlakom, morajo biti opremljeni s sistemi, ki lahko sprejemajo te informacije.

Pri vlakih razreda 1, ki vozijo na takih progah, se morajo naknadni ukrepi sprožiti samodejno.

Pri vlakih razreda 2, ki vozijo na takih progah, ni treba, da je ukrepanje samodejno, temveč mora vlečna enota spremljati posredovanje strojevodje in ukrepati po potrebi.

Te naprave morajo najmanj omogočiti, da se poraba moči (za vleko in pomožne naprave ter za tok neobremenjenega transformatorja) samodejno zmanjša na nič in da se glavni prekinjevalec električnega tokokroga odpre brez posredovanja strojevodje, preden vlečna enota pripelje v odsek ločevanja. Ko vlak zapusti odsek ločevanja, morajo naprave sprožiti zaprtje glavnega prekinjevalca električnega tokokroga in ponovno vzpostavitev porabe moči.

Poleg tega je v primerih, kadar odseki ločevanja faz zahtevajo, da se odjemniki toka na vlaku spustijo in nato dvignejo, dovoljeno, da se ta dodatna dejanja sprožijo samodejno. Te funkcije se morajo odzivati na vhodne signale iz podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija.

4.2.8.3.6.8   Vožnja skozi odseke ločevanja sistemov

Razpoložljive možnosti glede vožnje skozi odseke ločevanja sistemov so opisane v oddelkih 4.2.22.2 in 4.2.22.3 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

Pred vožnjo skozi odseke ločevanja sistemov se mora glavni prekinjevalec električnega tokokroga vlečne enote odpreti.

Kadar odjemniki toka niso spuščeni, lahko ostanejo priključeni samo tisti električni tokokrogi na vlečnih enotah, ki se v trenutku prilagodijo sistemu oskrbe z električno energijo na odjemniku toka.

Po vožnji skozi odsek ločevanja sistemov mora vlečna enota prepoznati napetost novega sistema na odjemniku toka. Sprememba konfiguracije vlečne opreme se opravi bodisi samodejno ali ročno.

4.2.8.3.6.9   Višina odjemnikov toka

Odjemnik toka mora biti na vlečni enoti nameščen tako, da je omogočeno njegovo vzajemno delovanje s kontaktnimi vodniki na višinah med 4 800 in 6 500 mm nad gornjim robom tirnice.

4.2.8.3.7   Odjemnik toka kot komponenta interoperabilnosti

4.2.8.3.7.1   Splošno

Odjemniki toka so naprave za odjem toka z enega kontaktnega vodnika ali več in za prenos toka na vlečno enoto, na kateri so pritrjeni. Zasnovani so tako, da je omogočen navpični premik glave odjemnika toka. Glava odjemnika toka nosi kontaktne gibljive vezi in njihovo okovje. Konca glave odjemnika toka imata obliko navzdol upognjenega roga.

Odjemnik toka mora izpolnjevati predvideno zmogljivost v zvezi z največjo hitrostjo vožnje in kapaciteto dovajanja toka. Zahteve za odjemnike toka so določene v oddelku 4 standarda EN 50206–1:1998.

Zahteve glede dinamičnega vedenja in kakovosti odjema toka se ocenijo v skladu z oddelkom 4.2.16.2.2 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.2.8.3.7.2   Geometrija glave odjemnika toka

Glave odjemnika toka z enakimi glavnimi merami je treba uporabljati na vseh kategorijah prog, elektrificiranih z enofaznim in enosmernim sistemom. Dolžina, prevodno območje in profil glave odjemnika toka so določeni tako, da se doseže interoperabilnost. Profil glave odjemnika toka mora biti, kot je prikazan na sliki 4.

Slika 4

Profil glave odjemnika toka

Image

| 1 | Rog iz izolacijskega materiala (projicirana dolžina 200 mm) |
| --- | --- |

1

Rog iz izolacijskega materiala (projicirana dolžina 200 mm)

| 2 | Najmanjša dolžina kontaktne gibljive vezi, 800 mm |
| --- | --- |

2

Najmanjša dolžina kontaktne gibljive vezi, 800 mm

| 3 | Prevodno območje glave odjemnika toka, 1 200 mm |
| --- | --- |

3

Prevodno območje glave odjemnika toka, 1 200 mm

| 4 | Dolžina glave odjemnika toka, 1 600 mm |
| --- | --- |

4

Dolžina glave odjemnika toka, 1 600 mm

Glave odjemnika toka, opremljene s kontaktnimi gibljivimi vezmi, ki imajo neodvisno vzmetenje, se morajo še vedno ujemati s celotnim profilom s statično kontaktno silo 70 N, ki deluje na sredino glave. Dovoljena vrednost za nagnjenost glave odjemnika toka je določena v točki 5.2 standarda EN 50367:2006.

V neugodnih razmerah, npr. pri nagibanju vozila v močnem vetru, se lahko na omejenih odsekih proge kontaktni vodnik dotika glave odjemnika toka tudi zunaj kontaktnih gibljivih vezi in v celotnem prevodnem območju glave odjemnika toka.

4.2.8.3.7.3   Statična kontaktna sila odjemnika toka

Statična konstantna sila je navpična kontaktna sila, s katero glava odjemnika toka deluje navpično navzgor na kontaktni vodnik, in ki jo povzroči naprava za dvigovanje odjemnika toka, ko je odjemnik toka dvignjen, vozilo pa v mirovanju.

Statična kontaktna sila, s katero odjemnik toka deluje na kontaktni vodnik in je opredeljena v točki 3.3.5 standarda EN 50206–1:1998, mora biti nastavljiva znotraj naslednjih razponov:

| — | 40 N do 120 N pri enofaznih sistemih, |
| --- | --- |

—

40 N do 120 N pri enofaznih sistemih,

| — | 50 N do 150 N pri enosmernih sistemih. |
| --- | --- |

—

50 N do 150 N pri enosmernih sistemih.

Odjemniki toka in njihovi mehanizmi, ki skrbijo za potrebne kontaktne sile, morajo biti konstruirani tako, da se lahko odjemniki toka uporabljajo na opremi voznega voda, skladni s TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006. Za podrobnosti in ocenjevanje skladnosti se sklicuje na točko 6.3.1 standarda EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.7.4   Delovno območje odjemnikov toka

Delovno območje odjemnikov toka mora meriti najmanj 1 700 mm. Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točk 4.2 in 6.2.3 standarda EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.7.5   Kapaciteta toka

Odjemniki toka morajo biti konstruirati tako, da se nazivni tok prenaša na vozila. Nazivni tok mora navesti proizvajalec. Analiza mora dokazati, da lahko odjemnik prenaša nazivni tok. Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točke 6.13 standarda EN 50206–1:1998.

4.2.8.3.8   Kontaktna gibljiva vez kot komponenta interoperabilnosti

4.2.8.3.8.1   Splošno

Kontaktne gibljive vezi so zamenljivi deli glave odjemnika toka, ki so v neposrednem stiku s kontaktnim vodnikom in so zato podvrženi obrabi. Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točk 5.2.2 do 5.2.4, 5.2.6 in 5.2.7 standarda EN 50405:2006.

4.2.8.3.8.2   Geometrija kontaktne gibljive vezi

Dolžina kontaktne gibljive vezi je opredeljena na sliki 4.

4.2.8.3.8.3   Material

Material, ki se uporablja za kontaktne gibljive vezi, mora biti mehansko in električno združljiv z materialom kontaktnega vodnika (kot je določen v oddelku 4.2.11 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006), da bi se preprečilo čezmerno drgnjenje površine kontaktnih vodnikov ter se tako čim bolj zmanjšala obraba kontaktih vodnikov in kontaktnih gibljivih vezi. Čisti ogljik ali ogljik, impregniran z dodatnim materialom, je treba uporabiti v vzajemnem učinkovanju s kontaktnimi vodniki iz bakra ali bakrenih zlitin. Material za kontaktne gibljive vezi mora biti skladen s točko 6.2 standarda EN 50367:2006.

4.2.8.3.8.4   Zaznavanje preloma kontaktne gibljive vezi

Kontaktne gibljive vezi morajo biti zasnovane tako, da vsaka na njih nastala poškodba, zaradi katere se lahko poškoduje kontaktni vodnik, sproži samodejno napravo za spuščanje odjemnika toka.

Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točke 5.2.5 standarda EN 50405:2006.

4.2.8.3.8.5   Kapaciteta toka

Material in prečni prerez kontaktnih gibljivih vezi se izbereta glede na najvišji tok, za katerega je kontaktna gibljiva vez predvidena. Nazivni tok mora navesti proizvajalec. Preskusi tipa morajo dokazati skladnost, kot je določeno v točki 5.2 standarda EN 50405:2006.

Kontaktne gibljive vezi morajo biti sposobne prenašati tok, ki ga odjemajo vlečne enote v mirovanju. Ocenjevanje skladnosti se izvede v skladu z zahtevami točke 5.2.1 standarda EN 50405:2006.

4.2.8.3.9   Vmesniki s sistemom elektrifikacije

Za elektrificirane vlake so glavni elementi vmesnika med železniškim voznim parkom in energijskim podsistemom opredeljeni v TSI za energijo in železniški vozni park.

Ti so naslednji:

| — | največja moč, ki se lahko odjema z voznega voda [glej oddelek 4.2.8.3.2 te TSI in oddelek 4.2.3 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

največja moč, ki se lahko odjema z voznega voda [glej oddelek 4.2.8.3.2 te TSI in oddelek 4.2.3 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | največji tok, ki se lahko odjema v mirovanju [glej oddelek 4.2.8.3.2 te TSI in oddelek 4.2.20 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

največji tok, ki se lahko odjema v mirovanju [glej oddelek 4.2.8.3.2 te TSI in oddelek 4.2.20 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju [glej oddelek 4.2.8.3.1.1 te TSI in oddelek 4.2.2 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju [glej oddelek 4.2.8.3.1.1 te TSI in oddelek 4.2.2 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | prenapetosti, ki v voznem vodu nastanejo zaradi harmoničnih nihanj [glej oddelek 4.2.8.3.4 te TSI in oddelek 4.2.25 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

prenapetosti, ki v voznem vodu nastanejo zaradi harmoničnih nihanj [glej oddelek 4.2.8.3.4 te TSI in oddelek 4.2.25 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | zaščitni ukrepi v zvezi z elektriko [glej oddelek 4.2.8.3.6.6 te TSI in oddelek 4.2.23 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

zaščitni ukrepi v zvezi z elektriko [glej oddelek 4.2.8.3.6.6 te TSI in oddelek 4.2.23 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | razporeditev odjemnikov toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.2 te TSI ter oddelke 4.2.19, 4.2.21 in 4.2.22 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

razporeditev odjemnikov toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.2 te TSI ter oddelke 4.2.19, 4.2.21 in 4.2.22 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | vožnja skozi odseke ločevanja faz [glej oddelek 4.2.8.3.6.7 te TSI in oddelek 4.2.21 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

vožnja skozi odseke ločevanja faz [glej oddelek 4.2.8.3.6.7 te TSI in oddelek 4.2.21 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | vožnja skozi odseke ločevanja sistemov [glej oddelek 4.2.8.3.6.8 te TSI in oddelek 4.2.22 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

vožnja skozi odseke ločevanja sistemov [glej oddelek 4.2.8.3.6.8 te TSI in oddelek 4.2.22 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | kontaktna sila odjemnika toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.1 te TSI ter oddelka 4.2.14 in 4.2.15 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

kontaktna sila odjemnika toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.1 te TSI ter oddelka 4.2.14 in 4.2.15 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | faktor moči [glej oddelek 4.2.8.3.3 te TSI in oddelek 4.2.3 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

faktor moči [glej oddelek 4.2.8.3.3 te TSI in oddelek 4.2.3 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | regenerativno zaviranje [glej oddelek 4.2.8.3.1.2], opredeljeno v oddelku 4.2.4 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006; |
| --- | --- |

—

regenerativno zaviranje [glej oddelek 4.2.8.3.1.2], opredeljeno v oddelku 4.2.4 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006;

| — | geometrija glave odjemnika toka [glej oddelek 4.2.8.3.7.2 te TSI in oddelek 4.2.13 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]; |
| --- | --- |

—

geometrija glave odjemnika toka [glej oddelek 4.2.8.3.7.2 te TSI in oddelek 4.2.13 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006];

| — | dinamično vedenje in kakovosti odjema toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.5 te TSI in oddelek 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006]. |
| --- | --- |

—

dinamično vedenje in kakovosti odjema toka [glej oddelek 4.2.8.3.6.5 te TSI in oddelek 4.2.16 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006].

4.2.8.3.10   Vmesniki s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija

Najmanjša impedanca med odjemnikom toka in kolesi železniškega voznega parka je določena v oddelku 3.6.1 dodatka Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.2.9   Servisiranje

4.2.9.1   Splošno

Servisiranje in manjša popravila, potrebna za zagotovitev varnega povratka, mora biti mogoče opraviti tudi na delih omrežja, ki so oddaljeni od domače postaje in tudi kadar je vlak postavljen na stranski tir v tujem omrežju.

Vlaki morajo biti opremljeni s funkcijo, ki omogoča postavitev vozila na stranski tir brez osebja v vozilu, pri čemer mora biti zagotovljena električna energija iz vozne mreže ali iz pomožnega napajanja za razsvetljavo, klimatizacijo, hladilne omare ipd.

4.2.9.2   Zunanje čiščenje vlakov

Omogočeno mora biti, da se čelne šipe strojevodske kabine očistijo s tal in z višine perona 550 in 760 mm z uporabo ustrezne (zlasti ob upoštevanju zdravstvenih in varnostnih vidikov) opreme za čiščenje na vseh postajah, napravah in objektih, kjer se vlaki ustavijo ali so postavljeni na stranski tir.

Omogočeno mora biti, da se hitrost, s katero vozi vlak skozi pralnico, prilagodi glede na posamezno pralnico, tj. med 2 in 6 km/h.

4.2.9.3   Sistem za praznjenje stranišč

4.2.9.3.1   Sistem za praznjenje stranišč, nameščen v vozilu

Sistem za praznjenje stranišč mora biti zasnovan tako, da omogoča praznjenje zaprtih stranišč (na izplakovanje s čisto ali reciklirano vodo) v zadostnih časovnih presledkih, tako da se lahko praznjenje izvaja po določenem urniku v za to določenih objektih.

Spodaj navedena priključka na železniškem voznem parku sta komponenti interoperabilnosti:

| — | 3" cev za praznjenje (notranji del) je opredeljena na sliki M VI.1 v Prilogi M VI; |
| --- | --- |

—

3" cev za praznjenje (notranji del) je opredeljena na sliki M VI.1 v Prilogi M VI;

| — | priključek za izplakovanje pri straniščnem kotličku (notranji del), katerega uporaba ni obvezna, je opredeljen na sliki M VI.2 v Prilogi M VI. |
| --- | --- |

—

priključek za izplakovanje pri straniščnem kotličku (notranji del), katerega uporaba ni obvezna, je opredeljen na sliki M VI.2 v Prilogi M VI.

4.2.9.3.2   Drezine za praznjenje

Drezine za praznjenje so komponente interoperabilnosti.

Premične naprave za praznjenje stranišč morajo biti združljive z značilnostmi najmanj enega v vozilu nameščenega zaprtega sistema praznjenja (na izplakovanje s čisto vodo ali na izplakovanje z reciklirano vodo).

Drezine za praznjenje morajo opravljati vse naslednje funkcije:

| — | praznjenje; |
| --- | --- |

—

praznjenje;

| — | sesanje (mejna vrednost sesalnega vakuuma je 0,2 bara); |
| --- | --- |

—

sesanje (mejna vrednost sesalnega vakuuma je 0,2 bara);

| — | izpiranje (velja samo za opremo za praznjenje zadrževalnih stranišč); |
| --- | --- |

—

izpiranje (velja samo za opremo za praznjenje zadrževalnih stranišč);

| — | predhodno polnjenje s kemikalijami ali dodajanje kemikalij (velja samo za opremo za praznjenje zadrževalnih stranišč). |
| --- | --- |

—

predhodno polnjenje s kemikalijami ali dodajanje kemikalij (velja samo za opremo za praznjenje zadrževalnih stranišč).

Priključki na drezinah za praznjenje (3" za praznjenje in 1" za izpiranje) in njihova tesnila morajo biti skladni s sliko M IV.1 oziroma sliko M IV.2 v Prilogi M IV.

4.2.9.4   Notranje čiščenje vlakov

4.2.9.4.1   Splošno

V vsakem vagonu mora biti na razpolago električni priključek 3 000 VA, 230 V, 50Hz, ki oskrbuje industrijsko opremo za čiščenje z električno energijo. To napajanje mora biti na razpolago istočasno v vseh vagonih vlakovne kompozicije. Električne vtičnice v notranjosti vlaka morajo biti razporejene tako, da noben del vlaka, ki ga je treba očistiti, od vtičnice ni oddaljen več kot 12 metrov.

4.2.9.4.2   Električne vtičnice

Električne vtičnice v notranjosti vlaka se morajo ujemati z vtiči, ki ustrezajo standardu CEE 7/VII (16 A – 250 V, primerjaj sliko 5).

Slika 5

Vtič po standardu CEE 7/VII (niso prikazane vse mere)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Mere in tolerance so navedene samo informativno. Mere in tolerance morajo biti skladne z navedenim standardom.

4.2.9.5   Oprema za oskrbo z vodo

4.2.9.5.1   Splošno

Nova oprema za oskrbo z vodo na interoperabilnem omrežju se mora oskrbovati s pitno vodo v skladu z Direktivo 98/83/ES, njen način delovanja pa mora zagotavljati, da kakovost vode na zadnji točki stabilnega dela teh naprav ustreza kakovosti, ki jo navedena direktiva predpisuje za vodo, namenjeno prehrani ljudi.

4.2.9.5.2   Adapter za polnjenje vode

Adapterji za polnjenje vode so komponente interoperabilnosti, ki so opredeljene v Prilogi M V.

4.2.9.6   Oprema za oskrbo s peskom

Zaboji za pesek se navadno polnijo v okviru rednega vzdrževanja v specializiranih delavnicah, pristojnih za vzdrževanje vlakov. Po potrebi se lahko zaboji za pesek napolnijo tudi med potjo s peskom, ki izpolnjuje lokalne pogoje za tako uporabo, tako da lahko železniška vozila nadaljujejo svoje komercialne storitve do povratka v matični vzdrževalni center.

4.2.9.7   Posebne zahteve za postavljanje vlakov na stranski tir

Železniški vozni park mora biti konstruiran tako, da:

| — | ga ni treba redno spremljati, kadar je postavljen na stranski tir in električno povezan s sistemom oskrbe z električno energijo; |
| --- | --- |

—

ga ni treba redno spremljati, kadar je postavljen na stranski tir in električno povezan s sistemom oskrbe z električno energijo;

| — | ga je mogoče konfigurirati za različne stopnje obratovanja (npr. stanje pripravljenosti, priprava ipd.); |
| --- | --- |

—

ga je mogoče konfigurirati za različne stopnje obratovanja (npr. stanje pripravljenosti, priprava ipd.);

| — | se njegove komponente ob izpadu napetosti ne poškodujejo. |
| --- | --- |

—

se njegove komponente ob izpadu napetosti ne poškodujejo.

4.2.9.8   Oprema za polnjenje goriva

Odprta točka.

4.2.10   Vzdrževanje

4.2.10.1   Pristojnosti

Vse vzdrževalne dejavnosti na železniškem voznem parku je treba izvajati v skladu z določbami te TSI.

Celotno vzdrževanje je treba izvajati v skladu z datoteko o vzdrževanju, ki se uporablja za železniški vozni park.

Datoteko o vzdrževanju je treba upravljati v skladu z določbami te TSI.

Potem ko dobavitelj dobavi železniški vozni park in se ga prevzame, odgovornost za upravljanje sprememb, ki vplivajo na celovitost konstrukcije, za vzdrževanje železniškega voznega parka in za upravljanje datoteke o vzdrževanju prevzame en sam subjekt.

V registru železniškega voznega parka mora biti naveden subjekt, ki je odgovoren za vzdrževanje železniškega voznega parka in upravljanje datoteke o vzdrževanju.

4.2.10.2   Datoteka o vzdrževanju

Datoteko o vzdrževanju sestavljata:

| — | datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja in |
| --- | --- |

—

datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja in

| — | dokumentacija o vzdrževanju. |
| --- | --- |

—

dokumentacija o vzdrževanju.

4.2.10.2.1   Datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja

Datoteka o utemeljitvi načrta vzdrževanja:

| — | opisuje metode, ki se uporabljajo za načrtovanje vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

opisuje metode, ki se uporabljajo za načrtovanje vzdrževanja;

| — | opisuje preskuse, preiskave in izračune, opravljene za načrtovanje vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

opisuje preskuse, preiskave in izračune, opravljene za načrtovanje vzdrževanja;

| — | navaja ustrezne podatke, ki se uporabljajo za ta namen, in utemeljuje njihov izvor; |
| --- | --- |

—

navaja ustrezne podatke, ki se uporabljajo za ta namen, in utemeljuje njihov izvor;

| — | opisuje vire, potrebne za vzdrževanje železniškega voznega parka. |
| --- | --- |

—

opisuje vire, potrebne za vzdrževanje železniškega voznega parka.

Datoteka mora vsebovati:

| — | ime in oddelek proizvajalca in/ali prevoznika, odgovornega za datoteko o vzdrževanju; |
| --- | --- |

—

ime in oddelek proizvajalca in/ali prevoznika, odgovornega za datoteko o vzdrževanju;

| — | precedense, načela in metode, ki se uporabljajo za načrtovanje vzdrževanja vozila; |
| --- | --- |

—

precedense, načela in metode, ki se uporabljajo za načrtovanje vzdrževanja vozila;

| — | profil uporabe (omejitve normalne uporabe vozila (npr. km/mesec, podnebne omejitve, dovoljene vrste tovora ipd.), ki se je upošteval pri načrtovanju vzdrževanja); |
| --- | --- |

—

profil uporabe (omejitve normalne uporabe vozila (npr. km/mesec, podnebne omejitve, dovoljene vrste tovora ipd.), ki se je upošteval pri načrtovanju vzdrževanja);

| — | opravljene preskuse, preiskave in izračune; |
| --- | --- |

—

opravljene preskuse, preiskave in izračune;

| — | ustrezne podatke, uporabljene za načrtovanje vzdrževanja, in njihov izvor (izmenjava izkušenj, preskusi ...); |
| --- | --- |

—

ustrezne podatke, uporabljene za načrtovanje vzdrževanja, in njihov izvor (izmenjava izkušenj, preskusi ...);

| — | odgovornost in sledljivost procesa načrtovanja (ime, kvalifikacije in položaj avtorja ter osebe, ki je odobrila vsak dokument); |
| --- | --- |

—

odgovornost in sledljivost procesa načrtovanja (ime, kvalifikacije in položaj avtorja ter osebe, ki je odobrila vsak dokument);

| — | vire, potrebne za vzdrževanje (npr. čas, potreben za preiskave, zamenjava delov, življenjska doba komponent ipd.). |
| --- | --- |

—

vire, potrebne za vzdrževanje (npr. čas, potreben za preiskave, zamenjava delov, življenjska doba komponent ipd.).

4.2.10.2.2   Dokumentacija o vzdrževanju

Dokumentacijo o vzdrževanju sestavljajo vsi dokumenti, potrebni za upravljanje in izvajanje vzdrževanja vozila. Dokumentacijo o vzdrževanju sestavljajo:

| — | hierarhija komponent in funkcionalni opis: hierarhija določa meje železniškega voznega parka z naštevanjem vseh elementov v strukturi izdelave tega železniškega voznega parka in z uporabo ustreznega števila ločenih ravni. Zadnji element mora biti zamenljiva enota; |
| --- | --- |

—

hierarhija komponent in funkcionalni opis: hierarhija določa meje železniškega voznega parka z naštevanjem vseh elementov v strukturi izdelave tega železniškega voznega parka in z uporabo ustreznega števila ločenih ravni. Zadnji element mora biti zamenljiva enota;

| — | shematski diagrami tokokroga, diagrami povezav in diagrami ožičenja; |
| --- | --- |

—

shematski diagrami tokokroga, diagrami povezav in diagrami ožičenja;

| — | seznam delov: vsebuje tehnični opis nadomestnih delov (zamenljivih enot), kar omogoča identifikacijo in nabavo ustreznih nadomestnih delov; |
| --- | --- |

—

seznam delov: vsebuje tehnični opis nadomestnih delov (zamenljivih enot), kar omogoča identifikacijo in nabavo ustreznih nadomestnih delov;

| — | omejitve, povezane z varnostjo/interoperabilnostjo: za komponente ali dele, povezane z varnostjo/interoperabilnostjo v skladu s to TSI, ta dokument navaja izmerljive omejitve, ki se med obratovanjem ne smejo preseči (vključeno je tudi obratovanje v poslabšanih razmerah). Varnostno pomembni podatki (glej člen 14(5)e Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES), ki se nanašajo na načrt vzdrževanja vozila, se morajo vključiti v register železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

omejitve, povezane z varnostjo/interoperabilnostjo: za komponente ali dele, povezane z varnostjo/interoperabilnostjo v skladu s to TSI, ta dokument navaja izmerljive omejitve, ki se med obratovanjem ne smejo preseči (vključeno je tudi obratovanje v poslabšanih razmerah). Varnostno pomembni podatki (glej člen 14(5)e Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES), ki se nanašajo na načrt vzdrževanja vozila, se morajo vključiti v register železniškega voznega parka;

| — | evropske pravne obveznosti: če za nekatere komponente ali sistema veljajo posebne evropske pravne obveznosti, se te obveznosti naštejejo; |
| --- | --- |

—

evropske pravne obveznosti: če za nekatere komponente ali sistema veljajo posebne evropske pravne obveznosti, se te obveznosti naštejejo;

| — | načrt vzdrževanja:






  — | o seznam, urnik in merila vseh načrtovanih preventivnih vzdrževalnih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

—

načrt vzdrževanja:

—

o seznam, urnik in merila vseh načrtovanih preventivnih vzdrževalnih dejavnosti,

| — | o seznam in merila pogojnih preventivnih vzdrževalnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

o seznam in merila pogojnih preventivnih vzdrževalnih dejavnosti,

| — | o seznam ustreznih korektivnih vzdrževalnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

o seznam ustreznih korektivnih vzdrževalnih dejavnosti,

| — | o vzdrževalne dejavnosti, za katere veljajo posebni pogoji uporabe. |
| --- | --- |

—

o vzdrževalne dejavnosti, za katere veljajo posebni pogoji uporabe.

Opiše se raven vzdrževalnih dejavnosti.

Opomba: Nekaterih vzdrževalnih dejavnosti, kot so remonti ali zelo velika popravila, morda ni mogoče opredeliti v času, ko je vozilo dano v obratovanje. V tem primeru se opišejo odgovornost in postopki za opredeljevanje takih vzdrževalnih dejavnosti;

| — | priročniki in brošure o vzdrževanju:
  Za vsako vzdrževalno dejavnost, navedeno v načrtu vzdrževanja, so v priročniku pojasnjene naloge, ki naj se opravijo.
  Če so nekatere vzdrževalne naloge skupne za različne dejavnosti ali za različna vozila, se lahko pojasnijo v posebnih brošurah o vzdrževanju.
  Priročniki in brošure morajo vsebovati naslednje informacije:






  — | posebna orodja in pripomočke, vključno s servisno programsko opremo; |
| --- | --- | --- |

—

priročniki in brošure o vzdrževanju:

Za vsako vzdrževalno dejavnost, navedeno v načrtu vzdrževanja, so v priročniku pojasnjene naloge, ki naj se opravijo.

Če so nekatere vzdrževalne naloge skupne za različne dejavnosti ali za različna vozila, se lahko pojasnijo v posebnih brošurah o vzdrževanju.

Priročniki in brošure morajo vsebovati naslednje informacije:

—

posebna orodja in pripomočke, vključno s servisno programsko opremo;

| — | zahtevano standardizirano ali z zakonom predpisano usposobljenost osebja (varjenje, nedestruktivno preskušanje ...); |
| --- | --- |

—

zahtevano standardizirano ali z zakonom predpisano usposobljenost osebja (varjenje, nedestruktivno preskušanje ...);

| — | splošne zahteve, povezane z znanji iz mehanike, elektrike, izdelave in drugih tehničnih ved; |
| --- | --- |

—

splošne zahteve, povezane z znanji iz mehanike, elektrike, izdelave in drugih tehničnih ved;

| — | določbe o zdravju in varnosti pri delu (vključno z veljavno zakonodajo, ki se nanaša na nadzorovano uporabo snovi, ki lahko ogrozijo zdravje in varnost); |
| --- | --- |

—

določbe o zdravju in varnosti pri delu (vključno z veljavno zakonodajo, ki se nanaša na nadzorovano uporabo snovi, ki lahko ogrozijo zdravje in varnost);

| — | okoljske določbe; |
| --- | --- |

—

okoljske določbe;

| — | podroben opis nalog, ki jih je treba opraviti kot minimum:






  — | navodila za razstavljanje/sestavljanje, |
| --- | --- | --- |

—

podroben opis nalog, ki jih je treba opraviti kot minimum:

—

navodila za razstavljanje/sestavljanje,

| — | merila vzdrževanja, |
| --- | --- |

—

merila vzdrževanja,

| — | preverjanja in preskusi, |
| --- | --- |

—

preverjanja in preskusi,

| — | orodja in materiali, potrebni za nalogo, |
| --- | --- |

—

orodja in materiali, potrebni za nalogo,

| — | potrošni material, ki je potreben za nalogo, |
| --- | --- |

—

potrošni material, ki je potreben za nalogo,

| — | osebna varovalna oprema; |
| --- | --- |

—

osebna varovalna oprema;

| — | potrebne preskuse in postopke, ki se opravijo po vsaki vzdrževalni dejavnosti pred začetkom obratovanja; |
| --- | --- |

—

potrebne preskuse in postopke, ki se opravijo po vsaki vzdrževalni dejavnosti pred začetkom obratovanja;

| — | sledljivost in evidence; |
| --- | --- |

—

sledljivost in evidence;

| — | priročnik za odpravljanje težav (diagnoza okvar), ki vključuje funkcionalne in shematske diagrame sistemov. |
| --- | --- |

—

priročnik za odpravljanje težav (diagnoza okvar), ki vključuje funkcionalne in shematske diagrame sistemov.

4.2.10.3   Upravljanje datoteke o vzdrževanju

Datoteko o vzdrževanju proizvajalec in/ali prevoznik dobavi skupaj s prvim vlakom ali vozilom v seriji, ki se pred začetkom obratovanja predloži v procese, kot je določeno v oddelku 6.2.4 te TSI. Ta oddelek ne velja za prototipe, kadar se uporabljajo za namene vrednotenja.

Potem ko je bil(-o) prvi vlak ali vozilo v seriji dan(-o) v obratovanje, je prevoznik odgovoren za upravljanje datoteke o vzdrževanju, ki se nanaša na železniški vozni park, za katerega upravljanje odgovarja glede na določbe iz te TSI. To vključuje redno pregledovanje datoteke o vzdrževanju, da se zagotovi skladnost z bistvenimi zahtevami.

Datoteka o vzdrževanju se upravlja v skladu s procesi, določenimi v prevoznikovem potrjenem sistemu upravljanja varnosti.

Prevozniki v železniškem prometu, ki sami vzdržujejo železniški vozni park, ki ga uporabljajo, morajo zagotoviti, da imajo na razpolago postopke za upravljanje vzdrževanja in celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, ki vključujejo:

| — | informacije v registru železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

informacije v registru železniškega voznega parka;

| — | upravljanje premoženja, vključno z evidencami o celotnem opravljenem in načrtovanem vzdrževanju železniškega voznega parka (za katere veljajo določeni roki hrambe glede na različne ravni arhivskega shranjevanja); |
| --- | --- |

—

upravljanje premoženja, vključno z evidencami o celotnem opravljenem in načrtovanem vzdrževanju železniškega voznega parka (za katere veljajo določeni roki hrambe glede na različne ravni arhivskega shranjevanja);

| — | zadevno programsko opremo; |
| --- | --- |

—

zadevno programsko opremo;

| — | postopke za prejem in obdelavo specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, ki izhajajo iz kakršnih koli okoliščin, med drugim vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivale na varnostno integriteto železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

postopke za prejem in obdelavo specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, ki izhajajo iz kakršnih koli okoliščin, med drugim vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivale na varnostno integriteto železniškega voznega parka;

| — | postopke za identifikacijo, ustvarjanje in razširjanje specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, ki izhajajo iz kakršnih koli okoliščin, med drugim vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivale na varnostno integriteto železniškega voznega parka in ki se ugotovijo pri kateri koli vzdrževalni dejavnosti; |
| --- | --- |

—

postopke za identifikacijo, ustvarjanje in razširjanje specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, ki izhajajo iz kakršnih koli okoliščin, med drugim vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivale na varnostno integriteto železniškega voznega parka in ki se ugotovijo pri kateri koli vzdrževalni dejavnosti;

| — | profile obratovanja železniškega voznega parka (med drugim vključno s skupnimi prevoženimi kilometri); |
| --- | --- |

—

profile obratovanja železniškega voznega parka (med drugim vključno s skupnimi prevoženimi kilometri);

| — | postopke za zaščito in validacijo takih sistemov. |
| --- | --- |

—

postopke za zaščito in validacijo takih sistemov.

V skladu z določbami Priloge III k Direktivi 2004/49/ES mora biti na podlagi prevoznikovega sistema upravljanja varnosti razvidno, da je vzpostavljena ustrezna ureditev vzdrževanja, kar zagotavlja stalno izpolnjevanje bistvenih zahtev in zahtev te TSI, vključno z zahtevami datoteke o vzdrževanju.

Kadar so za vzdrževanje železniškega voznega parka odgovorni drugi subjekti, in ne prevoznik, ki ta železniški vozni park uporablja, mora prevoznik, ki uporablja železniški vozni park, zagotoviti, da so vzpostavljeni vsi ustrezni vzdrževalni postopki in se tudi dejansko uporabljajo. Tudi to mora biti ustrezno opisano v okviru prevoznikovega sistema upravljanja varnosti.

Subjekt, odgovoren za vzdrževanje železniškega voznega parka, mora zagotoviti, da so zanesljive informacije o vzdrževalnih postopkih in podatki, ki morajo biti na razpolago v skladu s to TSI, dejansko na razpolago prevozniku, ki uporablja železniški vozni park, ter na zahtevo tega prevoznika dokazati, da ti postopki zagotavljajo skladnost železniškega voznega parka z bistvenimi zahtevami Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

4.2.10.4   Upravljanje informacij o vzdrževanju

Subjekt, odgovoren za vzdrževanje železniškega voznega parka, mora zagotoviti, da ima na razpolago postopke za upravljanje informacij v zvezi z upravljanjem, vzdrževanjem in celovitostjo obratovanja železniškega voznega parka ter pravice varnega dostopa do teh informacij. Druge strani, ki so operativno vključene v ta proces, morajo zagotoviti potrebne informacije o vzdrževanju. Te informacije vključujejo:

| — | register železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka;

| — | informacije o upravljanju konfiguracij; |
| --- | --- |

—

informacije o upravljanju konfiguracij;

| — | informacijske sisteme za upravljanje vzdrževanja, vključno z evidencami o celotnem opravljenem in načrtovanem vzdrževanju železniškega voznega parka, za katerega je odgovoren subjekt (za katere veljajo določeni roki hrambe glede na različne ravni arhivskega shranjevanja); |
| --- | --- |

—

informacijske sisteme za upravljanje vzdrževanja, vključno z evidencami o celotnem opravljenem in načrtovanem vzdrževanju železniškega voznega parka, za katerega je odgovoren subjekt (za katere veljajo določeni roki hrambe glede na različne ravni arhivskega shranjevanja);

| — | postopke upravljanja v zvezi s prejemom in obdelavo specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem in/ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivali na varnostno integriteto železniškega voznega parka; |
| --- | --- |

—

postopke upravljanja v zvezi s prejemom in obdelavo specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem in/ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivali na varnostno integriteto železniškega voznega parka;

| — | postopke upravljanja v zvezi z identifikacijo, ustvarjanjem in razširjanjem specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem in/ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivali na varnostno integriteto železniškega voznega parka in ki se ugotovijo pri kateri koli vzdrževalni dejavnosti, vključno s popravilom delov; |
| --- | --- |

—

postopke upravljanja v zvezi z identifikacijo, ustvarjanjem in razširjanjem specifičnih informacij o celovitosti obratovanja železniškega voznega parka, vključno z incidenti v zvezi z obratovanjem in/ali vzdrževanjem, ki bi lahko neugodno vplivali na varnostno integriteto železniškega voznega parka in ki se ugotovijo pri kateri koli vzdrževalni dejavnosti, vključno s popravilom delov;

| — | profile obratovanja železniškega voznega parka (npr. kilometri); |
| --- | --- |

—

profile obratovanja železniškega voznega parka (npr. kilometri);

| — | postopke upravljanja varnosti za zaščito in validacijo informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

—

postopke upravljanja varnosti za zaščito in validacijo informacijskih sistemov.

4.2.10.5   Izvajanje vzdrževanja

Prevoznik mora pripraviti razporede dela, tako da se vsak vlak v ustrezno razporejenih časovnih presledkih vrača na določene postaje, kjer se opravljajo glavna vzdrževalna dela s pogostostjo, ki ustreza konstrukciji in zanesljivosti vlakov za visoke hitrosti.

Kadar je vlak v poslabšanem stanju obratovanja, se pogoji, pod katerimi se lahko opravijo nekatera opravila, da se vlaku omogoči varna vrnitev na določeno postajo, ter posebni pogoji obratovanja za vsak primer posebej določijo s sporazumom med upravljavci infrastrukture in prevoznikom ali z dokumentom, kot zahteva 4.2.1.

4.3   Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

4.3.1   Splošno

V zvezi s tehnično združljivostjo so vmesniki podsistema železniškega voznega parka z drugimi podsistemi naslednji:

| — | konstrukcija vlakov, |
| --- | --- |

—

konstrukcija vlakov,

| — | budnik, |
| --- | --- |

—

budnik,

| — | sistem elektrifikacije, |
| --- | --- |

—

sistem elektrifikacije,

| — | oprema za krmiljenje vlaka, nameščena v vozilu, |
| --- | --- |

—

oprema za krmiljenje vlaka, nameščena v vozilu,

| — | višina perona, |
| --- | --- |

—

višina perona,

| — | komande vrat, |
| --- | --- |

—

komande vrat,

| — | zasilni izhodi, |
| --- | --- |

—

zasilni izhodi,

| — | čelne luči, |
| --- | --- |

—

čelne luči,

| — | zasilne spenjače, |
| --- | --- |

—

zasilne spenjače,

| — | stik kolo-tirnica, |
| --- | --- |

—

stik kolo-tirnica,

| — | spremljanje stanja osnih ležajev, |
| --- | --- |

—

spremljanje stanja osnih ležajev,

| — | potniški alarm, |
| --- | --- |

—

potniški alarm,

| — | učinki tlačnega valovanja, |
| --- | --- |

—

učinki tlačnega valovanja,

| — | učinek bočnega vetra, |
| --- | --- |

—

učinek bočnega vetra,

| — | zavore, neodvisne od adhezije kolo-tirnica, |
| --- | --- |

—

zavore, neodvisne od adhezije kolo-tirnica,

| — | mazanje sledilnega venca, |
| --- | --- |

—

mazanje sledilnega venca,

| — | koeficient fleksibilnosti. |
| --- | --- |

—

koeficient fleksibilnosti.

Da se zagotovi skladnost vseevropskega omrežja za visoke hitrosti, so vmesniki opredeljeni v naslednjih oddelkih.

Glede na bistvene zahteve iz oddelka 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike razvrščene po podsistemih po naslednjem vrstnem redu:

| — | Infrastrukturni podsistem |
| --- | --- |

—

Infrastrukturni podsistem

| — | Energijski podsistem |
| --- | --- |

—

Energijski podsistem

| — | Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

—

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

| — | Obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Obratovalni podsistem

Za vsakega od teh vmesnikov so specifikacije razvrščene po enakem vrstnem redu kakor v oddelku 4.2:

| — | Struktura in mehanski deli |
| --- | --- |

—

Struktura in mehanski deli

| — | Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili |
| --- | --- |

—

Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili

| — | Zaviranje |
| --- | --- |

—

Zaviranje

| — | Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi |
| --- | --- |

—

Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi

| — | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

—

Okoljski pogoji

| — | Sistemska zaščita |
| --- | --- |

—

Sistemska zaščita

| — | Vlečna in električna oprema |
| --- | --- |

—

Vlečna in električna oprema

| — | Servisiranje |
| --- | --- |

—

Servisiranje

| — | Vzdrževanje |
| --- | --- |

—

Vzdrževanje

Naslednji seznam navaja, za katere podsisteme je ugotovljeno, da imajo vmesnik z osnovnimi parametri te TSI:

| — | Struktura in mehanski deli (4.2.2):

  Konstrukcija vlakov (4.2.1.2): Obratovalni podsistem

  Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov (4.2.2.2): Obratovalni podsistem

  Trdnost konstrukcije vozila (4.2.2.3): Ni identificiranih vmesnikov.
  Dostop (4.2.2.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Stranišča (4.2.2.5): Obratovalni podsistem

  Strojevodska kabina (4.2.2.6): Infrastrukturni podsistem in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

  Vetrobran in čelni del vlaka (4.2.2.7): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

—

Struktura in mehanski deli (4.2.2):

Konstrukcija vlakov (4.2.1.2): Obratovalni podsistem

Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov (4.2.2.2): Obratovalni podsistem

Trdnost konstrukcije vozila (4.2.2.3): Ni identificiranih vmesnikov.

Dostop (4.2.2.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Stranišča (4.2.2.5): Obratovalni podsistem

Strojevodska kabina (4.2.2.6): Infrastrukturni podsistem in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

Vetrobran in čelni del vlaka (4.2.2.7): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

| — | Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili (4.2.3):

  Kinematični profil (4.2.3.1): Infrastrukturni podsistem

  Statična osna obremenitev (4.2.3.2): Infrastrukturni podsistem in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

  Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov (4.2.3.3): Infrastrukturni podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija in obratovalni podsistem

  Dinamično vedenje voznega parka (4.2.3.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Največja dolžina vlaka (4.2.3.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Največji nakloni (4.2.3.6): Infrastrukturni podsistem

  Najmanjši polmer loka zavoja (4.2.3.7): Infrastrukturni podsistem

  Mazanje sledilnega venca (4.2.3.8): Infrastrukturni podsistem

  Nagibni koeficient (4.2.3.9): Energijski podsistem

  Posipanje s peskom (4.2.3.10): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

  Aerodinamični vplivi na gramozno gredo (4.2.3.11): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Medsebojno vplivanje vozilo–tir in profili (4.2.3):

Kinematični profil (4.2.3.1): Infrastrukturni podsistem

Statična osna obremenitev (4.2.3.2): Infrastrukturni podsistem in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov (4.2.3.3): Infrastrukturni podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija in obratovalni podsistem

Dinamično vedenje voznega parka (4.2.3.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Največja dolžina vlaka (4.2.3.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Največji nakloni (4.2.3.6): Infrastrukturni podsistem

Najmanjši polmer loka zavoja (4.2.3.7): Infrastrukturni podsistem

Mazanje sledilnega venca (4.2.3.8): Infrastrukturni podsistem

Nagibni koeficient (4.2.3.9): Energijski podsistem

Posipanje s peskom (4.2.3.10): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

Aerodinamični vplivi na gramozno gredo (4.2.3.11): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

| — | Zaviranje (4.2.4):

  Zavorna zmogljivost (4.2.4.1): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

  Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju (4.2.4.2): Ni identificiranih vmesnikov.
  Zahteve glede zavornega sistema (4.2.4.3): Energijski podsistem in obratovalni podsistem

  Zmogljivost zavor v obratovanju (4.2.4.4): Ni identificiranih vmesnikov.
  Zavore na vrtinčne tokove (4.2.4.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Zaščita imobiliziranega vlaka (4.2.4.6): Obratovalni podsistem

  Delovanje zavor na strmih naklonih (4.2.4.7): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Zaviranje (4.2.4):

Zavorna zmogljivost (4.2.4.1): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

Meje potrebne adhezije kolo-tirnica pri zaviranju (4.2.4.2): Ni identificiranih vmesnikov.

Zahteve glede zavornega sistema (4.2.4.3): Energijski podsistem in obratovalni podsistem

Zmogljivost zavor v obratovanju (4.2.4.4): Ni identificiranih vmesnikov.

Zavore na vrtinčne tokove (4.2.4.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Zaščita imobiliziranega vlaka (4.2.4.6): Obratovalni podsistem

Delovanje zavor na strmih naklonih (4.2.4.7): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

| — | Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi (4.2.5):

  Sistem za obveščanje potnikov (4.2.5.1): Obratovalni podsistem

  Informacijski znaki za potnike (4.2.5.2): Ni identificiranih vmesnikov.
  Potniški alarm (4.2.5.3): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Obveščanje potnikov in komuniciranje z njimi (4.2.5):

Sistem za obveščanje potnikov (4.2.5.1): Obratovalni podsistem

Informacijski znaki za potnike (4.2.5.2): Ni identificiranih vmesnikov.

Potniški alarm (4.2.5.3): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

| — | Okoljski pogoji (4.2.6):

  Okoljski pogoji (4.2.6.1): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem (4.2.6.2): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Bočni veter (4.2.6.3): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Največje nihanje tlaka v predorih (4.2.6.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  zunanji hrup (4.2.6.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Zunanje elektromagnetne motnje (4.2.6.6): Energijski podsistem ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija |
| --- | --- |

—

Okoljski pogoji (4.2.6):

Okoljski pogoji (4.2.6.1): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem (4.2.6.2): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Bočni veter (4.2.6.3): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Največje nihanje tlaka v predorih (4.2.6.4): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

zunanji hrup (4.2.6.5): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Zunanje elektromagnetne motnje (4.2.6.6): Energijski podsistem ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

| — | Sistemska zaščita (4.2.7):

  Zasilni izhodi (4.2.7.1): Obratovalni podsistem

  Požarna varnost (4.2.7.2): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Zaščita pred električnim šokom (4.2.7.3): Ni identificiranih vmesnikov.
  Zunanje luči (4.2.7.4): Infrastrukturni podsistem, energijski podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

  Hupa (4.2.7.4): Obratovalni podsistem

  Postopki dviganja/reševanja (4.2.7.5): Obratovalni podsistem

  Notranji hrup (4.2.7.6): Obratovalni podsistem

  Klimatski sistem (4.2.7.7): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Prevoz funkcionalno oviranih oseb(4.2.7.8): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

  Budnik (4.2.7.9): Obratovalni podsistem

  Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije (4.2.7.10): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

  Koncepti spremljanja in diagnostike (4.2.7.11): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

  Posebna specifikacija za predore (4.2.7.12): Infrastrukturni podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

  Sistem zasilne razsvetljave (4.2.7.13). |
| --- | --- |

—

Sistemska zaščita (4.2.7):

Zasilni izhodi (4.2.7.1): Obratovalni podsistem

Požarna varnost (4.2.7.2): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Zaščita pred električnim šokom (4.2.7.3): Ni identificiranih vmesnikov.

Zunanje luči (4.2.7.4): Infrastrukturni podsistem, energijski podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

Hupa (4.2.7.4): Obratovalni podsistem

Postopki dviganja/reševanja (4.2.7.5): Obratovalni podsistem

Notranji hrup (4.2.7.6): Obratovalni podsistem

Klimatski sistem (4.2.7.7): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Prevoz funkcionalno oviranih oseb(4.2.7.8): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

Budnik (4.2.7.9): Obratovalni podsistem

Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije (4.2.7.10): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

Koncepti spremljanja in diagnostike (4.2.7.11): Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

Posebna specifikacija za predore (4.2.7.12): Infrastrukturni podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

Sistem zasilne razsvetljave (4.2.7.13).

| — | Vlečna in električna oprema (4.2.8):

  Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile (4.2.8.1): Obratovalni podsistem

  Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki (4.2.8.2): Obratovalni podsistem

  Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo (4.2.8.3): Energijski podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Vlečna in električna oprema (4.2.8):

Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile (4.2.8.1): Obratovalni podsistem

Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki (4.2.8.2): Obratovalni podsistem

Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo (4.2.8.3): Energijski podsistem, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ter obratovalni podsistem

| — | Servisiranje (4.2.9): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Servisiranje (4.2.9): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

| — | Vzdrževanje (4.2.10): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem |
| --- | --- |

—

Vzdrževanje (4.2.10): Infrastrukturni podsistem in obratovalni podsistem

4.3.2   Infrastrukturni podsistem

4.3.2.1   Dostop

Oddelek 4.2.2.4.1 te TSI obravnava položaj vstopnih stopnic. Ta položaj je odvisen od položaja roba perona, določenega v oddelkih 4.2.20.4 in 4.2.20.5 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.2   Strojevodska kabina

Oddelek 4.2.2.6 te TSI določa, da mora biti kabina dosegljiva z obeh strani vlaka s tal ali perona. Višina perona, merjena od ravni tirnice, je določena v oddelku 4.2.20.4 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.3   Kinematični profil

Oddelek 4.2.3.1 te TSI določa, da mora biti železniški vozni park skladen z enim od kinematičnih profilov vozila, opredeljenih v Prilogi C k TSI za železniški vozni park za konvencionalne hitrosti iz leta 2005. Ustrezni infrastrukturni profili so določeni v oddelku 4.2.3 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo naveden kinematični profil, ki ga mora upoštevati železniški vozni park, ki obratuje na tej progi.

4.3.2.4   Statična osna obremenitev

Oddelek 4.2.3.2 te TSI določa največje statične osne obremenitve, dovoljene za različne vrste železniškega voznega parka. Ustrezne specifikacije so določene v oddelku 4.2.13 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.5   Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

Oddelek 4.2.3.3.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na spremljanje stanja osnih ležajev s progovnimi napravami za zaznavanje pregretosti osnih ležajev. Minimalne zahteve glede infrastrukturnih profilov v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.3 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.6   Dinamično vedenje železniškega voznega parka in profili koles

Oddelek 4.2.3.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na dinamično vedenje železniškega voznega parka in zlasti parametre profila koles. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom in zlasti parametri profila tirnic so določeni v oddelkih 4.2.9, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.12 in 5.3.1.1 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.7   Največja dolžina vlaka

Oddelek 4.2.3.5 te TSI določa največjo dolžino vlaka. Največja dolžina perona je določena v oddelku 4.2.20.2 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo navedena najmanjša dolžina perona, na katerem je predvideno ustavljanje vlakov za visoke hitrosti.

4.3.2.8   Največji nakloni

Oddelek 4.2.3.6 te TSI določa, da morajo biti vlaki sposobni speljati, voziti in se zaustaviti na vseh progah, za katere so predvideni. Največji naklon je določen v oddelku 4.2.5 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo naveden največji naklon.

4.3.2.9   Najmanjši polmer loka zavoja

Oddelek 4.2.3.7 te TSI določa, da morajo biti vlaki sposobni voziti skozi zavoje z najmanjšim polmerom loka na vseh progah, za katere so predvideni. Najmanjši polmer loka zavoja je določen v oddelkih 4.2.6, 4.2.8 in 4.2.25 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo naveden najmanjši polmer loka zavoja na tirih za visoke hitrosti in stranskih tirih.

4.3.2.10   Mazanje sledilnega venca

V zvezi z mazanjem sledilnega venca ni vmesnika s TSI za infrastrukturo.

4.3.2.11   Dviganje gramoza

Oddelek 4.2.3.11 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na aerodinamične vplive na gramozno gredo. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.27 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.12   Zavora na vrtinčne tokove

Oddelek 4.2.4.5 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na uporabo zavore na vrtinčne tokove. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.13 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa so za vsako progo navedeni pogoji za uporabo zavore na vrtinčne tokove.

4.3.2.13   Delovanje zavor na strmih naklonih

Oddelek 4.2.4.7 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na delovanje zavor na strmih naklonih. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.5 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo naveden največji naklon.

4.3.2.14   Potniški alarm

V zvezi s potniškim alarmom ni vmesnika s TSI za infrastrukturo.

4.3.2.15   Okoljski pogoji

V zvezi z okoljskimi pogoji ni vmesnika s TSI za infrastrukturo.

4.3.2.16   Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem

Oddelek 4.2.6.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na aerodinamične obremenitve vlaka na prostem. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelkih 4.2.4, 4.2.14.7 in 4.4.3 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.17   Bočni veter

Oddelek 4.2.6.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na bočni veter. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.17 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.18   Največje nihanje tlaka v predorih

Oddelek 4.2.6.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na največje nihanje tlaka v predorih. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.16 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.19   Zunanji hrup

Oddelek 4.2.6.5 te TSI določa posebno specifikacijo v zvezi z zunanjim hrupom, ki ga oddaja železniški vozni park. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.19 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.20   Požarna varnost

Oddelek 4.2.7.2 te TSI določa posebne specifikacije v zvezi s požarno varnostjo za vlake, ki vozijo v predorih in/ali nadzemnih odsekih, daljših od 5 km. Specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom, ki se nanašajo na predore in/ali nadzemne odseke, so določene v oddelku 4.2.21 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo navedeno, kje so predori in/ali nadzemni odseki, daljši od 5 km, ali kako se prepoznajo.

4.3.2.21   Čelne luči

V zvezi z intenzivnostjo osvetlitve obstaja vmesnik med čelnimi lučmi (oddelek 4.2.7.4.1.1 te TSI) in značilnostmi odsevnih oblačil osebja, ki dela na progi ali ob njej, opisanimi v oddelku 4.7 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.22   Posebna specifikacija za predore

Oddelek 4.2.7.11 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na vožnjo v predorih. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.21 TSI za infrastrukturo iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo navedeno, kje so predori ali kako se prepoznajo.

4.3.2.23   Servisiranje

Oddelek 4.2.9 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na servisiranje. Ustrezne specifikacije v zvezi z infrastrukturnim podsistemom so določene v oddelku 4.2.26 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.2.24   Vzdrževanje

V zvezi z vzdrževanjem ni vmesnika s TSI za infrastrukturo.

4.3.3   Energijski podsistem

4.3.3.1   Pridržano

4.3.3.2   Zahteve glede zavornega sistema

Oddelka 4.2.4.3 in 4.2.8.3.1.2 te TSI določata specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zahteve glede regenerativnega zaviranja. Ustrezne specifikacije v zvezi z energijskim podsistemom so določene v oddelku 4.2.4 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006, v infrastrukturnem registru pa je za vsako progo navedeno, kje se te specifikacije uporabljajo.

4.3.3.3   Zunanje elektromagnetne motnje

Oddelek 4.2.6.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zunanje elektromagnetne motnje. Ustrezne specifikacije v zvezi z energijskim podsistemom so določene v oddelku 4.2.6 TSI za energijo za visoke hitrosti iz leta 2006.

4.3.3.4   Čelne luči

V zvezi z intenzivnostjo osvetlitve obstaja vmesnik med čelnimi lučmi (oddelek 4.2.7.4.1.1 te TSI) in značilnostmi odsevnih oblačil osebja, ki dela na progi ali ob njej, opisanimi v oddelku 4.7 TSI za energijo iz leta 2006.

4.3.3.5   Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

Oddelek 4.2.8.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na oskrbo z električno energijo. Ustrezne specifikacije v zvezi z energijskim podsistemom so določene v oddelkih 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.9.1, 4.2.9.2, 4.2.10, 4.2.11, 4.2.14, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.18, 4.2.19, 4.2.20, 4.2.21, 4.2.22, 4.2.23, 4.2.24 in 4.2.25 TSI za energijo iz leta 2006. Specifikacije v zvezi z energijskim podsistemom, ki se nanašajo na položaj vozne mreže, so določene v oddelku 4.2.9 TSI za energijo iz leta 2006.

4.3.4   Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija

4.3.4.1   Strojevodska kabina

Oddelek 4.2.2.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zunanjo vidljivost signalov s položaja strojevodje. Položaj signalov je določen v oddelku 4.2.16 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.3.4.2   Vetrobran in čelni del vlaka

Oddelek 4.2.2.7 te TSI določa, da vetrobran ne sme spremeniti barve signalov. Barva signalov je določena v oddelku 4.2.16 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.3.4.3   Statična osna obremenitev

Oddelek 4.2.3.2 te TSI določa najmanjše statične osne obremenitve. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelku 4.2.11 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 in oddelku 3.1 dodatka 1 Priloge A k isti TSI.

4.3.4.4   Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

Oddelek 4.2.3.3.2.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na parametre, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov, ter zlasti električno upornost kolesnih dvojic in spremljanje stanja osnih ležajev. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelkih 4.2.10 in 4.2.11 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 ter oddelkih 1 do 4 dodatka 1 Priloge A k isti TSI.

4.3.4.5   Posipanje s peskom

Oddelek 4.2.3.10 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na omejitev uporabe posipanja s peskom ter so povezane z vmesnikom s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelku 4.2.11 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 ter oddelku 4.1 dodatka 1 Priloge A k isti TSI.

4.3.4.6   Zavorna zmogljivost

Oddelek 4.2.4.1 te TSI določa, da lahko upravljavci infrastrukture zaradi različnih sistemov vodenja-upravljanja in signalizacije razreda B na svojih delih omrežja določijo dodatne zahteve. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelku 4.2.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 ter navedene v infrastrukturnem registru.

Oddelek 4.2.4.7 te TSI določa zavorno zmogljivost na strmih naklonih. Oddelek 6.2.1.2 in Priloga C TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 določata, kako se informacije o mejnih naklonih sporočajo vlaku.

4.3.4.7   Elektromagnetne motnje

Oddelek 4.2.6.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na elektromagnetne motnje. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelku 4.2.12.2 točke A6 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.3.4.8   Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije

Oddelek 4.2.7.9 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na sistem vodenja-upravljanja in signalizacije ter zlasti na položaj kolesnih dvojic in kolesa. Ustrezne specifikacije v zvezi s položajem kolesnih dvojic in kolesi so določene v oddelku 4.2.11 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 in v oddelku 1 Priloge A k isti TSI. Položaj anten sistema vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so nameščene na vozilu, je opredeljen v oddelkih 4.2.2 in 4.2.5 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Oddelek 4.2.7.9.1 te TSI navaja, da sta delovanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija v poslabšanih razmerah določena v oddelku 4.2.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006. Oddelek 4.2.7.14 te TSI določa prikazovalnik sistema ETCS za vozniške kabine. Zahteve, značilne za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija, so navedene v oddelku 4.2.2 za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.3.4.9   Koncepti spremljanja in diagnostike

Oddelek 4.2.7.10 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na koncepte spremljanja in diagnostike. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelku 4.2.2 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

4.3.4.10   Posebna specifikacija za predore

Oddelek 4.2.7.11 te TSI določa, da je lahko med vožnjo v predorih loputa za dovod ali odvod zraka na klimatskih sistemih zaprta. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, ki se nanašajo na prenos signala za zapiranje ali odpiranje teh loput z zemlje, so določene v oddelkih 4.2.2 in 4.2.3 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 ter v točkah 7 in 33 Priloge A k isti TSI.

4.3.4.11   Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

Oddelka 4.2.8.3.6.9 in 4.2.8.3.6.10 te TSI določata, da se mora oprema v vozilu odzivati na zahteve, ki jih sporočajo naprave podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija med vožnjo skozi odseke ločevanja faz in sistemov v okviru energijskega podsistema. Ustrezne specifikacije v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija so določene v oddelkih 4.2.2 in 4.2.3 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 ter v točkah 7 in 33 Priloge A k isti TSI.

4.3.4.12   Čelne luči vozila

V zvezi z intenzivnostjo osvetlitve obstaja vmesnik med čelnimi lučmi (oddelek 4.2.7.4.1.1 te TSI) in značilnostmi odsevnih oblačil osebja, ki dela na progi ali ob njej, opisanimi v oddelku 4.7 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Oddelek 4.2.16 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006 določa, da morajo odsevajoči znaki izpolnjevati zahteve za delovanje iz oddelka 4.2.7.4.1.1 TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti.

4.3.5   Obratovalni podsistem

4.3.5.1   Konstrukcija vlakov

Oddelek 4.2.1.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na konstrukcijo vlakov. Oddelek 4.2.2.5 ter priloge H, J in L TSI za obratovanje iz leta 2006 določajo pravila za kompozicijo vlakov.

4.3.5.2   Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov

Oddelek 4.2.2.2 te TSI in njena Priloga K določata specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na končne spenjače in spenjalne sisteme za reševanje vlakov, ter zlasti zahteve glede obratovanja v delu 2 Priloge K. Ustrezne specifikacije so določene v oddelkih 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 in 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.3   Dostop

Oddelek 4.2.2.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na vstopne stopnice in vstopna vrata za potnike. Ustrezne specifikacije so določene v oddelku 4.2.2.4 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.4   Stranišča

Oddelek 4.2.2.5 te TSI določa zahteve za sistem izplakovanja stranišč. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi s pravili za izdelavo razporedov dela in servisiranje stranišč.

4.3.5.5   Vetrobran in čelni del vlaka

Oddelek 4.2.2.7 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na vetrobran. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za vidljivost so določene v oddelku 4.3.2.4 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.6   Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

Oddelek 4.2.3.3.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na spremljanje stanja osnih ležajev. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za obratovanje ob odkritju okvare so določene v oddelku 4.2.3.6 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.7   Dinamično vedenje voznega parka

Oddelek 4.2.3.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na dinamično vedenje voznega parka. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za obratovanje ob odkritju nestabilnosti so določene v oddelku 4.2.3.6 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.8   Največja dolžina vlaka

Oddelek 4.2.3.5 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na največjo dolžino vlaka. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za obratovanje, kadar se dolžina vlaka in dolžina perona ne ujemata, so določene v oddelkih 4.2.2.5, 4.2.3.6.3 in 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.9   Posipanje s peskom

Oddelek 4.2.3.10 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na posipanje s peskom. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za ročno posipanje s peskom ali zaviranje samodejnega posipanja na ukaz strojevodje so določene v oddelku C.1 Priloge B in v Prilogi H k TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.10   Dviganje gramoza

Oddelek 4.2.3.11 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na dviganje gramoza. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za zmanjšanje hitrosti, kadar je to potrebno, so določene v oddelku 4.2.1.2.2.3 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.11   Zavorna zmogljivost

Oddelek 4.2.4.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zavorno zmogljivost. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za uporabo zavor so določene v oddelkih 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 in 4.2.2.6.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.12   Zahteve glede zavornega sistema

Oddelek 4.2.4.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zahteve glede zavornega sistema. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za uporabo zavor so določene v oddelkih 4.2.2.5.1, 4.2.2.6.1 in 4.2.2.6.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.13   Zavore na vrtinčne tokove

Oddelek 4.2.4.5 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zavore na vrtinčne tokove. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za uporabo zavor na vrtinčne tokove so določene v oddelku 4.2.2.6.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.14   Zaščita imobiliziranega vlaka

Oddelek 4.2.4.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zaščito imobiliziranega vlaka. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za zavarovanje vlaka, kadar ročna ali pritrdilna zavora ne zadostuje, so določene v oddelku 4.2.2.6.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.15   Delovanje zavor na strmih naklonih

Oddelek 4.2.4.7 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na delovanje zavor na strmih naklonih. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za omejitve hitrosti so določene v oddelkih 4.2.1.2.2.3 in 4.2.2.6.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.16   Sistem za obveščanje potnikov

Oddelek 4.2.5.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na sistem za obveščanje potnikov. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi s pravili za uporabo sistema za obveščanje potnikov.

4.3.5.17   Potniški alarm

Oddelek 4.2.5.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na potniški alarm. Ustrezne specifikacije so določene v oddelku 4.2.2.4 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.18   Okoljski pogoji

Oddelek 4.2.6.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na okoljske pogoje. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za dopustitev železniškega voznega parka, ki ni skladen z dejanskimi okoljskimi pogoji, so določene v oddelkih 4.2.2.5 in 4.2.3.3.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.19   Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem

Oddelek 4.2.6.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na aerodinamične obremenitve vlaka na prostem. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi z varnostnimi pravili za delavce na tirih ali potnike na peronih.

4.3.5.20   Bočni veter

Oddelek 4.2.6.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na bočni veter. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za omejitev hitrosti, kadar je to potrebno, so določene v oddelkih 4.2.1.2.2.3 in 4.2.3.6 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.21   Največje nihanje tlaka v predorih

Oddelek 4.2.6.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na največje nihanje tlaka v predorih. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za omejitev hitrosti, kadar je to potrebno, so določene v oddelkih 4.2.1.2.2.3 in 4.2.3.6 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.22   Zunanji hrup

Oddelek 4.2.6.5 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zunanji hrup, ki je odvisen od obratovalnih pogojev. Ustrezne specifikacije so določene v oddelku 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.23   Zasilni izhodi

Oddelek 4.2.7.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zasilne izhode. Ustrezne specifikacije so določene v oddelkih 4.2.3.6 in 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.24   Požarna varnost

Oddelek 4.2.7.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na požarno varnost. Ustrezne specifikacije v zvezi s postopki ob požaru na vozilu so določene v oddelkih 4.2.3.6 in 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.25   Zunanje luči in hupa

Oddelek 4.2.7.4 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zunanje luči in hupo. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za uporabo zunanjih luči in hupe so določene v oddelkih 4.2.2.1.2, 4.2.2.1.3 in 4.2.2.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.26   Postopki dviganja/reševanja

Oddelek 4.2.7.5 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na postopke dviganja/reševanja. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za postopke dviganja/reševanja so določene v oddelku 4.2.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.27   Notranji hrup

Oddelek 4.2.7.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na notranji hrup, ki je odvisen od obratovalnih pogojev. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi s tem.

4.3.5.28   Klimatski sistem

Oddelek 4.2.7.7 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na klimatski sistem. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi s pravili za prekinitev pretoka svežega zraka.

4.3.5.29   Budnik

Oddelek 4.2.7.8 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na budnik. Ustrezne specifikacije so določene v oddelkih 4.3.3.2 in 4.3.3.7 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.30   Koncepti spremljanja in diagnostike

Oddelek 4.2.7.10 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na koncepte spremljanja in diagnostike. Dodatne zahteve so določene v oddelku 4.2.3.5.2 ter prilogah H in J TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.31   Posebna specifikacija za predore

Oddelek 4.2.7.11 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na posebno specifikacijo za predore. Ustrezne specifikacije v zvezi s postopki za preprečevanje vdihavanja dima ob požaru v neposredni bližini vlaka so določene v oddelkih 4.2.1.2.2.1, 4.2.3.7 in 4.6.3.2.3.3 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.32   Zahteve glede zmogljivosti vlečne sile

Oddelek 4.2.8.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zahteve glede zmogljivosti vlečne sile. Ustrezne specifikacije v zvezi s postopki za upoštevanje te zmogljivosti so določene v oddelkih 4.2.2.5 in 4.2.3.3.2 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.33   Zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki

Oddelek 4.2.8.2 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na zahteve glede adhezije kolo-tirnica pri vleki. Ustrezne specifikacije v zvezi s postopki pri poslabšani adheziji kolo-tirnica so določene v oddelkih 4.2.3.3.2, 4.2.3.6 in 4.2.1.2.2 TSI za obratovanje iz leta 2006 ter v oddelku C Priloge B k isti TSI.

4.3.5.34   Funkcionalna in tehnična specifikacija v zvezi z oskrbo z električno energijo

Oddelek 4.2.8.3 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na oskrbo z električno energijo. Ustrezne specifikacije v zvezi s postopki ob poslabšanih razmerah delovanja sistema oskrbe z električno energijo, pravili za uporabo odjemnikov toka in pravili, ki se uporabljajo pri vožnji skozi odseke ločevanja faz ali sistemov, so določene v oddelkih 4.2.3.6 in 4.2.1.2.2 TSI za obratovanje iz leta 2006 ter v Prilogi H k isti TSI.

4.3.5.35   Servisiranje

Oddelek 4.2.9 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na servisiranje. V TSI za obratovanje iz leta 2006 ni specifikacij v zvezi s postopki za servisiranje.

4.3.5.36   Identifikacija vozila

Oddelek 4.2.7.15 te TSI določa specifikacije v zvezi z železniškim voznim parkom, ki se nanašajo na identifikacijo vozila. Ustrezne specifikacije v zvezi s pravili za identifikacijo vozila so določene v oddelku 4.2.2.3 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.37   Opažanje signala

Oddelek 4.2.2.6 te TSI določa specifikacije v zvezi z zunanjo vidljivostjo za strojevodjo. Specifikacije v zvezi z ustreznimi operativnimi pravili so določene v oddelkih 4.3.1.1, 4.3.2.4 in 4.3.3.6 TSI za infrastrukturo iz leta 2006.

4.3.5.38   Zasilni izhodi

Oddelek 4.2.7.1 te TSI določa specifikacije v zvezi z zasilnimi izhodi. Ustrezne specifikacije so določene v oddelku 4.2.2.4 TSI za obratovanje iz leta 2006.

4.3.5.39   Vmesnik med strojevodjo in strojem (DMI)

Oddelek 4.2.7.14 te TSI določa specifikacije v zvezi s prikazovalnikom sistema ETCS za vozniške kabine. Specifikacije v zvezi z ustreznimi operativnimi pravili so določene v oddelku 4.3.2.3 TSI za infrastrukturo iz leta 2006 in v Prilogi A1 k isti TSI.

4.4   Operativna pravila

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so operativna pravila za železniški vozni park za visoke hitrosti, ki ga zadeva ta TSI, tista, ki so navedena v 4.3.5 zgoraj.

Naslednja operativna pravila niso del ocenjevanja železniškega voznega parka.

Obratovalni pogoji za poslabšane razmere so del prevoznikovih sistemov upravljanja varnosti (glej 4.2.1 a).

Poleg tega je treba izvajati operativna pravila, s katerimi se zagotovi, da osebje vlak, ki se je zaustavil na klancu, kot je določeno v oddelku 4.2.4.6 te TSI (Zaščita imobiliziranega vlaka), imobilizira z mehaničnimi sredstvi v času, krajšem od dveh ur.

Razporedi dela morajo upoštevati potrebe po servisiranju in rednem vzdrževanju.

Pravila za uporabo sistema za obveščanje potnikov, potniškega alarma in zasilnih izhodov ter tudi pravila za upravljanje vstopnih vrat in loput naprave za klimatizacijo sestavi prevoznik v železniškem prometu.

Varnostna pravila za delavce na tirih ali potnike na peronih izdela upravljavec infrastrukture.

Prevoznik v železniškem prometu izda pogoje obratovanja in s tem zagotovi, da bo raven hrupa v strojevodski kabini ostala pod mejo, ki jo določa Direktiva 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev fizikalnim dejavnikom (hrup), glede na lastnosti železniškega voznega parka, kot je določeno v oddelku 4.2.7.6 te TSI.

Specifikacije v zvezi s postopki pomoči funkcionalno oviranim osebam ostajajo odprta točka, dokler ne bo na voljo TSI za železniški sistem za konvencionalne hitrosti za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe.

Pečati ročajev zavore v sili se zamenjajo po uporabi.

Postopke za dviganje in reševanje določi prevoznik v železniškem prometu ter opisujejo način in sredstva za reševanje iztirjenega vlaka ali vlaka, ki se ne more normalno premikati.

4.5   Pravila glede vzdrževanja

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so posebna pravila o vzdrževanju za podsistem železniškega voznega parka za visoke hitrosti, ki ga zadeva ta TSI, opisana v oddelkih:

| — | 4.2.3.3.1 Električna upornost kolesnih dvojic |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 Električna upornost kolesnih dvojic

| — | 4.2.3.3.2.1 Spremljanje stanja osnih ležajev za vlake razreda 1 |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.1 Spremljanje stanja osnih ležajev za vlake razreda 1

| — | 4.2.3.3.2.2 Spremljanje stanja osnih ležajev za vlake razreda 2, za katere je potrebno zaznavanje pregretosti osnih ležajev |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2.2 Spremljanje stanja osnih ležajev za vlake razreda 2, za katere je potrebno zaznavanje pregretosti osnih ležajev

| — | 4.2.3.4.8 Delovne vrednosti ekvivalentne konicitete |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.8 Delovne vrednosti ekvivalentne konicitete

| — | 4.2.7.3 Zaščita pred električnim šokom |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 Zaščita pred električnim šokom

in zlasti v oddelkih:

| — | 4.2.9 Servisiranje |
| --- | --- |

—

4.2.9 Servisiranje

| — | 4.2.10 Vzdrževanje |
| --- | --- |

—

4.2.10 Vzdrževanje

Pravila glede vzdrževanja so taka, da železniškemu voznemu parku omogočajo izpolniti merila ocenjevanja, določena v oddelku 6, v celotni življenjski dobi.

Udeleženec, odgovoren za upravljanje datoteke o vzdrževanju, kot je opredeljena v 4.2.10, ustrezno opredeli odstopanja in intervale, da zagotovi trajno skladnost. Odgovoren je tudi za določanje delovnih vrednosti, če te niso podrobno določene v tej TSI.

To pomeni, da se postopki ocenjevanja, opisani v oddelku 6 te TSI, opravijo za odobritev tipa, niso pa nujno ustrezni za vzdrževanje. Ob vsaki vzdrževalni dejavnosti ni treba opraviti vseh preskusov in za njih lahko veljajo večja odstopanja.

Kombinacija zgoraj navedenega zagotavlja trajno skladnost z bistvenimi zahtevami v celotni življenjski dobi železniškega voznega parka.

4.6   Strokovna usposobljenost

Strokovna usposobljenost, potrebna za obratovanje podsistema železniškega voznega parka za visoke hitrosti, je opredeljena v TSI za obratovanje za visoke hitrosti iz leta 2006.

Zahteve glede usposobljenosti za vzdrževanje železniškega voznega parka za visoke hitrosti se podrobno navedejo v dokumentaciji o vzdrževanju (glej 4.2.10.2.2).

4.7   Zdravstveni in varnostni pogoji

Določbe o zdravju in varnosti glede hrupa, vibracij in klimatizacije za osebje v službenih oddelkih se ne razlikujejo od minimalnih zahtev, ki so določene za potnike.

Razen zahtev, ki so določene v 4.2.2.6 (strojevodska kabina), 4.2.2.7 (vetrobran in čelni del vlaka), 4.2.7.1.2 (izhodi v sili v strojevodski kabini), 4.2.7.2.3.3 (požarna odpornost), 4.2.7.6 (notranji hrup) in 4.2.7.7 (klimatski sistem) ter v načrtu vzdrževanja (glej 4.2.10), v tej TSI ni dodatnih zahtev, povezanih z zdravjem in varnostjo osebja, ki izvaja vzdrževanje ali upravlja sistem.

4.8   Registri železniške infrastrukture in železniškega voznega parka

4.8.1   Register železniške infrastrukture

Zahteve glede registra železniške infrastrukture za visoke hitrosti v zvezi s podsistemom železniškega voznega parka za visoke hitrosti so določene v naslednjih oddelkih:

| — | 1.2 Geografsko področje uporabe |
| --- | --- |

—

1.2 Geografsko področje uporabe

| — | 4.2.3.4.3 Mejne vrednosti obremenitve tira |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.3 Mejne vrednosti obremenitve tira

| — | 4.2.3.6 Največji nakloni |
| --- | --- |

—

4.2.3.6 Največji nakloni

| — | 4.2.3.7 Največji polmer loka zavoja |
| --- | --- |

—

4.2.3.7 Največji polmer loka zavoja

| — | 4.2.4.1 Minimalne zavorne značilnosti |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 Minimalne zavorne značilnosti

| — | 4.2.4.1 Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 Zahteve glede zavornega sistema

| — | 4.2.4.5 Zavore na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

—

4.2.4.5 Zavore na vrtinčne tokove

| — | 4.2.4.7 Delovanje zavor na strmih naklonih |
| --- | --- |

—

4.2.4.7 Delovanje zavor na strmih naklonih

| — | 4. 2.6.1 Okoljski pogoji |
| --- | --- |

—

4. 2.6.1 Okoljski pogoji

| — | 4.2.6.6.1 Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju |
| --- | --- |

—

4.2.6.6.1 Motnje, povzročene na signalnem sistemu in telekomunikacijskem omrežju

| — | 4.2.7.7 Klimatski sistem |
| --- | --- |

—

4.2.7.7 Klimatski sistem

| — | 4.2.8.3 Značilnosti oskrbe z električno energijo |
| --- | --- |

—

4.2.8.3 Značilnosti oskrbe z električno energijo

| — | 4.3.2.3 Kinematični profil |
| --- | --- |

—

4.3.2.3 Kinematični profil

| — | 4.3.2.7 Največja dolžina vlaka |
| --- | --- |

—

4.3.2.7 Največja dolžina vlaka

| — | 4.3.2.8 Največji nakloni |
| --- | --- |

—

4.3.2.8 Največji nakloni

| — | 4.3.2.9 Najmanjši polmer loka zavoja |
| --- | --- |

—

4.3.2.9 Najmanjši polmer loka zavoja

| — | 4.3.2.12 Zavora na vrtinčne tokove |
| --- | --- |

—

4.3.2.12 Zavora na vrtinčne tokove

| — | 4.3.2.13 Delovanje zavor na strmih naklonih |
| --- | --- |

—

4.3.2.13 Delovanje zavor na strmih naklonih

| — | 4.3.2.14 Potniški alarm |
| --- | --- |

—

4.3.2.14 Potniški alarm

| — | 4.3.2.20 Požarna varnost |
| --- | --- |

—

4.3.2.20 Požarna varnost

| — | 4.3.2.22 Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

—

4.3.2.22 Posebna specifikacija za predore

| — | 4.3.3.2 Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

—

4.3.3.2 Zahteve glede zavornega sistema

| — | 4.3.4.6 Zavorna zmogljivost |
| --- | --- |

—

4.3.4.6 Zavorna zmogljivost

Upravljavec infrastrukture je odgovoren za točnost podatkov, ki se predložijo za vključitev v register železniške infrastrukture.

4.8.2   Register železniškega voznega parka

Register železniškega voznega parka vsebuje naslednje obvezne podatke za celoten železniški vozni park za visoke hitrosti, ki so v skladu s to TSI in našteti v Prilogi I.

Če se država članica registracije spremeni, se vsebina registra železniškega voznega parka za ta železniški vozni park za visoke hitrosti pošlje iz prvotne države registracije v novo državo registracije.

Podatke, ki jih vsebuje register železniškega voznega parka, potrebujejo:

| — | država članica, da potrdi, da železniški vozni park za visoke hitrosti izpolnjuje zahteve v skladu s to TSI; |
| --- | --- |

—

država članica, da potrdi, da železniški vozni park za visoke hitrosti izpolnjuje zahteve v skladu s to TSI;

| — | upravljavec infrastrukture, da potrdi, da je železniški vozni park za visoke hitrosti združljiv z železniško infrastrukturo, na kateri naj bi obratoval; |
| --- | --- |

—

upravljavec infrastrukture, da potrdi, da je železniški vozni park za visoke hitrosti združljiv z železniško infrastrukturo, na kateri naj bi obratoval;

| — | prevoznik v železniškem prometu, da potrdi, da železniški vozni park za visoke hitrosti ustreza svojim prometnih zahtevam. |
| --- | --- |

—

prevoznik v železniškem prometu, da potrdi, da železniški vozni park za visoke hitrosti ustreza svojim prometnih zahtevam.

5.   KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1   Opredelitev

V skladu s členom 2(d) Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, komponente interoperabilnosti pomenijo „vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti“.

Izraz „komponenta“ zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kot je npr. programska oprema.

Komponente interoperabilnosti, opisane v oddelku 5.3, so komponente, katerih tehnologija, projektiranje, material, proizvodni procesi in procesi ocenjevanja so opredeljeni ter omogočajo njihovo specifikacijo in oceno neodvisno od podsistema, katerega del so, v skladu s Prilogo IV k Direktivi 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

5.2   Inovativne rešitve

Kot je navedeno v oddelku 4 te TSI, lahko inovativne rešitve zahtevajo nove specifikacije in/ali nove metode ocenjevanja. Te specifikacije in metode ocenjevanja se razvijejo po postopku, opisanem v 6.1.4.

5.3   Seznam komponent

Komponente interoperabilnosti so zajete v ustreznih določbah Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in so naslednje:

Samodejne sredinske odbojne spenjače

Komponente odbojnih in vlečnih naprav

Vlečne spenjače za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje

Vetrobrani strojevodske kabine

Kolesa

Čelne luči

Pozicijske luči

Zadnje luči

Hupe

Odjemniki toka

Kontaktne gibljive vezi

Priključki sistemov za praznjenje stranišč

Drezine za praznjenje

Adapterji za polnjenje vode

5.4   Zmogljivost in specifikacije komponent

Značilnosti, ki jih mora upoštevati železniški vozni park za visoke hitrosti, so dane v ustreznih določbah oddelka 4.2, navedenih spodaj:

Samodejne sredinske odbojne spenjače [4.2.2.2.2.1]

Komponente odbojnih in vlečnih naprav [4.2.2.2.2.2]

Vlečne spenjače za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje [4.2.2.2.2.3]

Vetrobrani strojevodske kabine [4.2.2.7]

Kolesa [4.2.3.4.9.2]

Čelne luči [oddelek H.2 Priloge H]

Pozicijske luči [oddelek H.2 Priloge H]

Zadnje luči [oddelek H.3 Priloge H]

Hupe [4.2.7.4.2.5]

Odjemniki toka [4.2.8.3.7]

Kontaktne gibljive vezi [4.2.8.3.8]

Priključki sistemov za praznjenje stranišč [Priloga M VI]

Drezine za praznjenje [4.2.9.3.2]

Adapterji za polnjenje vode [4.2.9.5.2]

6.   UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO

6.1.   Komponente interoperabilnosti podsistema železniškega voznega parka

6.1.1   Ocenjevanje skladnosti (splošno)

Proizvajalec komponente interoperabilnosti ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti v skladu s členom 13(1) in poglavjem 3 Priloge IV Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, sestavi ES-izjavo o skladnosti ali ES-izjavo o primernosti za uporabo, preden da komponente interoperabilnosti na trg.

Ocenjevanje skladnost komponente interoperabilnosti se izvede v skladu z naslednjimi moduli. (Moduli so opisani v Prilogi F k tej TSI):

Moduli za komponente interoperabilnosti:

| Modul A | : | Notranja kontrola proizvodnje v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje |
| --- | --- | --- |
| Modul A1 | : | Notranja kontrola projektiranja z verifikacijo proizvoda v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje |
| Modul B | : | Pregled tipa za projektno in razvojno fazo |
| Modul C | : | Skladnost tipa v proizvodni fazi |
| Modul D | : | Sistem vodenja kakovosti v proizvodni fazi |
| Modul F | : | Verifikacija proizvoda v proizvodni fazi |
| Modul H1 | : | Celovit sistem vodenja kakovosti v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje |
| Modul H2 | : | Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje |
| Modul V | : | Validacija tipa z obratovalnimi izkušnjami (primernost za uporabo) |

Modul A

:

Notranja kontrola proizvodnje v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje

Modul A1

:

Notranja kontrola projektiranja z verifikacijo proizvoda v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje

Modul B

:

Pregled tipa za projektno in razvojno fazo

Modul C

:

Skladnost tipa v proizvodni fazi

Modul D

:

Sistem vodenja kakovosti v proizvodni fazi

Modul F

:

Verifikacija proizvoda v proizvodni fazi

Modul H1

:

Celovit sistem vodenja kakovosti v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje

Modul H2

:

Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje

Modul V

:

Validacija tipa z obratovalnimi izkušnjami (primernost za uporabo)

Če mora pri ustreznem modulu sodelovati priglašeni organ:

| — | postopek odobritve in vsebino ocenjevanja določita skupaj izdelovalec ali njegov pooblaščen zastopnik s sedežem v Skupnosti in priglašeni organ, v skladu z zahtevami, določenimi v tej TSI; |
| --- | --- |

—

postopek odobritve in vsebino ocenjevanja določita skupaj izdelovalec ali njegov pooblaščen zastopnik s sedežem v Skupnosti in priglašeni organ, v skladu z zahtevami, določenimi v tej TSI;

| — | za vsako komponento interoperabilnosti, kot je ustrezno, je priglašeni organ, ki ga izbere izdelovalec, pooblaščen, da:






  — | oceni komponente interoperabilnosti podsistema železniškega voznega parka za visoke hitrosti, ali |
| --- | --- | --- |

—

za vsako komponento interoperabilnosti, kot je ustrezno, je priglašeni organ, ki ga izbere izdelovalec, pooblaščen, da:

—

oceni komponente interoperabilnosti podsistema železniškega voznega parka za visoke hitrosti, ali

| — | oceni komponente interoperabilnosti „odjemnik toka in kontaktne gibljive vezi“ energijskega podsistema za visoke hitrosti, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

oceni komponente interoperabilnosti „odjemnik toka in kontaktne gibljive vezi“ energijskega podsistema za visoke hitrosti, kjer je to ustrezno.

V oddelku 6.3 je določba za ravnanje s prehodnimi dogovori za komponente interoperabilnosti, ki se uporabljajo brez certificiranja.

6.1.2   Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli)

Ocenjevanje skladnosti zajema vse faze in značilnosti, kot je označeno z „X“ v preglednici D1 v Prilogi D k tej TSI. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti izbere enega od modulov ali kombinacijo modulov, označenih v naslednji preglednici 22, glede na zahtevano komponento.

Preglednica 22

Moduli ocenjevanja za komponente interoperabilnosti

| Oddelek | Komponente, ki se ocenjujejo | Modul A | Modul A1 (3) | Modul B+C | Modul B+D | Modul B+F | Modul H1 (3) | Modul H2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2.1 | Samodejne sredinske odbojne spenjače | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Komponente odbojnih in vlečnih naprav | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Vlečna spenjača za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.7 | Vetrobrani strojevodske kabine | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Kolesa | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2 | Hupe | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Odjemniki toka | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.8.3.9 | Kontaktne gibljive vezi | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.9.3.2 | Drezine za praznjenje | X | | X | | | X | |
| 4.2.9.5.2 | Adapterji za polnjenje vode | X | | X | | | X | |
| Priloga H
  oddelek H.2 | Čelne luči | | X | X | X | | X | X |
| Priloga H
  oddelek H.2 | Pozicijske luči | | X | X | X | | X | X |
| Priloga H
  oddelek H.3 | Zadnje luči | | X | X | X | | X | X |
| Priloga M VI | Priključki sistema za praznjenje stranišč | X | | X | | | X | |

Oddelek

Komponente, ki se ocenjujejo

Modul A

Modul A1 (3)

Modul B+C

Modul B+D

Modul B+F

Modul H1 (3)

Modul H2

4.2.2.2.2.1

Samodejne sredinske odbojne spenjače

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.2

Komponente odbojnih in vlečnih naprav

X

X

X

X

X

4.2.2.2.2.3

Vlečna spenjača za ponovno vzpostavitev obratovanja in reševanje

X

X

X

X

X

4.2.2.7

Vetrobrani strojevodske kabine

X

X

X

X

X

4.2.3.4.9.2

Kolesa

X

X

X

X

X

4.2.7.4.2

Hupe

X

X

X

X

X

4.2.8.3.7

Odjemniki toka

X

X

X

X

X

4.2.8.3.9

Kontaktne gibljive vezi

X

X

X

X

X

4.2.9.3.2

Drezine za praznjenje

X

X

X

4.2.9.5.2

Adapterji za polnjenje vode

X

X

X

Priloga H

oddelek H.2

Čelne luči

X

X

X

X

X

Priloga H

oddelek H.2

Pozicijske luči

X

X

X

X

X

Priloga H

oddelek H.3

Zadnje luči

X

X

X

X

X

Priloga M VI

Priključki sistema za praznjenje stranišč

X

X

X

6.1.3   Obstoječe rešitve

Če je obstoječa rešitev za komponento interoperabilnosti že ocenjena za uporabo pod primerljivimi pogoji in je na trgu, se uporabi naslednji postopek:

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti dokaže, da so rezultati preskusov in verifikacij za prejšnjo oceno komponente interoperabilnosti v skladu z zahtevami te TSI. V tem primeru ti preskusi in verifikacije ostanejo veljavni za novo oceno. Modula A1 in H1 se smeta uporabiti, če sta označena v preglednici 22.

Če ni mogoče dokazati, da je bila rešitev pozitivno dokazana v preteklosti, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti izbere postopke ocenjevanja v skladu z moduli ali kombinacijo modulov, prikazanih v preglednici 22. Modula A1 in H1 se ne smeta uporabiti, čeprav sta v preglednici 22 označena.

6.1.4   Inovativne rešitve

Če je za komponento interoperabilnosti predlagana inovativna rešitev, kot je določeno v oddelku 5.2, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti navede odstopanja od ustrezne določbe te TSI in jih predloži Evropski agenciji za železniški promet. Evropska agencija za železniški promet izdela in finalizira ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov za komponente ter razvije metode ocenjevanja.

Ustrezne tako izdelane funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov ter metode ocenjevanja se vključijo v TSI v postopku revizije.

Po začetku veljavnosti sklepa Komisije, sprejetega v skladu s členom 21(2) Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, se dovoli uporaba inovativne rešitve pred vključitvijo v TSI.

6.1.5   Ocenjevanje primernosti za uporabo

Ocenjevanje primernosti za uporabo glede na validacijo tipa z obratovalnimi izkušnjami (modul V), kot je določeno v Prilogi F k tej TSI, se zahteva za naslednje komponente interoperabilnosti:

| — | kolesa, |
| --- | --- |

—

kolesa,

| — | končne spenjače. |
| --- | --- |

—

končne spenjače.

6.2   Podsistem železniškega voznega parka

6.2.1   Ocenjevanje skladnosti (splošno)

V skladu s Prilogo VI k Direktivi 96/48/ES naročnik ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti vloži zahtevo za oceno skladnosti podsistema železniškega voznega parka za visoke hitrosti in energijskega podsistema, kjer je ustrezno, pri priglašenem organu po svoji izbiri.

Ta priglašeni organ bo pooblaščen za ocenjevanje podsistema železniškega voznega parka za visoke hitrosti in po potrebi za ocenjevanje energijskega podsistema za visoke hitrosti. Kadar ni pooblaščen za ocenjevanje energijskega podsistema za visoke hitrosti, bo po potrebi sklenil pogodbo z drugim priglašenim organom, ki je priglašen za ocenjevanje energijskega podsistema, za ocenjevanje ustreznih zahtev v zvezi z delom energijskega podsistema, ki je nameščen v vozilu (glej oddelka 4.2.8.3 in 4.3.3.4 te TSI).

Vlagatelj sestavi ES-izjavo(-e) o verifikaciji v skladu s členom 18(1) in Prilogo VI Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in sicer eno za podsistem železniškega voznega parka za visoke hitrosti in eno za del energijskega podsistema, ki je nameščen v vozilu, če je potrebno.

ES-izjava(-e) o verifikaciji je(so) potrebna(-e) za pridobitev odobritve, da se železniški vozni park da v obratovanje.

Ocenjevanje skladnosti podsistema se izvede v skladu z enim od ali kombinacijo naslednjih modulov, v skladu z oddelkom 6.2.2 in Prilogo E k tej TSI (moduli so opisani v Prilogi F k tej TSI).

Moduli za ES-verifikacijo podsistemov

| Modul SB | : | Pregled tipa za projektno in razvojno fazo |
| --- | --- | --- |
| Modul S | : | Sistem vodenja kakovosti izdelave v proizvodni fazi |
| Modul SF | : | Verifikacija proizvoda v proizvodni fazi |
| Modul SH2 | : | Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje |

Modul SB

:

Pregled tipa za projektno in razvojno fazo

Modul S

:

Sistem vodenja kakovosti izdelave v proizvodni fazi

Modul SF

:

Verifikacija proizvoda v proizvodni fazi

Modul SH2

:

Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja v fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje

Postopek odobritve in vsebino ocene določita vlagatelj in priglašeni organ v skladu z zahtevami te TSI ter v skladu s pravili, navedenimi v oddelku 7 te TSI.

6.2.2   Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli)

Vlagatelj izbere enega od modulov ali kombinacije modulov, ki so navedeni v preglednici 23.

Preglednica 23

Moduli za ocenjevanje podsistemov

| Podsistem, ki se ocenjuje | Modul SB+SD | Modul SB+SF | Modul SH2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Podsistem železniškega voznega parka | X | X | X |
| Del energijskega podsistema, ki je nameščen v vozilu, kjer je ustrezno | X | X | X |

Podsistem, ki se ocenjuje

Modul SB+SD

Modul SB+SF

Modul SH2

Podsistem železniškega voznega parka

X

X

X

Del energijskega podsistema, ki je nameščen v vozilu, kjer je ustrezno

X

X

X

Značilnosti podsistema železniškega voznega parka, ki se ocenjujejo v ustreznih fazah, so navedene v preglednici E1 v Prilogi E k tej TSI. Vlagatelj potrdi, da je vsak izdelan podsistem skladen s tipom. „X“ v stolpcu 4 preglednice E1 v Prilogi E označuje, da se ustrezna lastnost verificira s preskušanjem vsakega posameznega podsistema. Preskusno telo se določi glede na modul ocenjevanja, ki se uporablja.

Značilnosti komponent interoperabilnosti, navedene v preglednici D1 v Prilogi D, so navedene tudi v preglednici E1 v Prilogi E. Ocenjevanje teh značilnosti je zajeto v prisotnosti ES-izjave o skladnosti in, če je ustrezno, ES-izjave o primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti. Ocenjevanje podsistema vzdrževanja je opisano v 6.2.4.

6.2.3   Inovativne rešitve

Če železniški vozni park vključuje inovativno rešitev, kot je opredeljena v oddelku 4.1, proizvajalec ali naročnik navede odstopanja od ustreznega oddelka TSI in jih predloži Evropski agenciji za železniški promet. Evropska agencija za železniški promet finalizira ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije te rešitve ter razvije metode ocenjevanja.

Ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije vmesnikov ter metode ocenjevanja se vključijo v TSI v postopku revizije.

Po začetku veljavnosti sklepa Komisije, sprejetega v skladu s členom 21(2) Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, se dovoli uporaba inovativne rešitve pred vključitvijo v TSI.

6.2.4   Ocenjevanje vzdrževanja

V skladu s členom 18 (3) Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, priglašeni organ prejme datoteko o vzdrževanju, ki je sestavni del tehnične dokumentacije.

Priglašeni organ preveri samo, ali datoteka o vzdrževanju vsebuje informacije v skladu s 4.2.10.2. Priglašenemu organu ni treba preveriti vsebovanih informacij.

Za ocenjevanje skladnosti vzdrževanja je odgovorna vsaka zadevna država članica.

Oddelek F.4 Priloge F (ki je odprta točka) opisuje postopek, s katerim vsaka država članica preveri, ali ureditev vzdrževanja izpolnjuje določbe te TSI ter zagotavlja upoštevanje osnovnih parametrov in bistvenih zahtev v celotni življenjski dobi železniškega voznega parka.

6.2.5   Ocenjevanje posameznih vozil

Kadar je potrebna ocena novega, nadgrajenega ali obnovljenega posameznega vozila v skladu z zahtevami oddelka 4.2.1.2 in je na voljo veljaven certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije za druga vozila v sklopu, se zahteva le ocena TSI za novo vozilo, če vlak ostaja v skladu s TSI.

Kadar je potrebna ocena posameznega vozila v skladu z zahtevami oddelka 4.2.1.2 in ni na voljo veljavnega certifikata o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije za druga vozila v sklopu, je dovoljeno sprejeti nacionalno verifikacijo za taka druga vozila, dokler ni na voljo certifikata o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije.

6.3   Komponente interoperabilnosti, ki nimajo izjave o skladnosti

6.3.1   Splošno

Komponente interoperabilnosti, ki nimajo ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo, se lahko omejeno obdobje, imenovano „prehodno obdobje“, izjemoma vgrajujejo v podsisteme, če so izpolnjene določbe iz tega oddelka.

6.3.2   Prehodno obdobje

Prehodno obdobje se začne z začetkom veljavnosti te TSI in traja šest let.

Po koncu prehodnega obdobja morajo imeti komponente interoperabilnosti, razen izjem, dovoljenih na podlagi oddelka 6.3.3.3, pred vgradnjo v podsistem zahtevano ES-deklaracijo o skladnosti in/ali primernosti za uporabo.

6.3.3   Certifikacija podsistemov, ki vsebujejo necertificirane komponente interoperabilnosti, v prehodnem obdobju

6.3.3.1   Pogoji

V prehodnem obdobju lahko priglašeni organ izda certifikat o skladnosti za podsistem, čeprav nekatere komponente interoperabilnosti, ki so vgrajene v podsistem, nimajo ustreznih ES-izjav o skladnosti in/ali primernosti za uporabo v skladu s to TSI, če so izpolnjena naslednja tri merila:

| — | priglašeni organ je preveril skladnost podsistema z zahtevami iz poglavja 4 te TSI; |
| --- | --- |

—

priglašeni organ je preveril skladnost podsistema z zahtevami iz poglavja 4 te TSI;

| — | priglašeni organ z dodatnim ocenjevanjem potrjuje, da je skladnost in/ali primernost za uporabo komponente interoperabilnosti v skladu z zahtevami iz poglavja 5; in |
| --- | --- |

—

priglašeni organ z dodatnim ocenjevanjem potrjuje, da je skladnost in/ali primernost za uporabo komponente interoperabilnosti v skladu z zahtevami iz poglavja 5; in

| — | komponente interoperabilnosti, ki niso zajete v ustrezno ES-izjavo o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, se uporabljajo v podsistemu, ki je pred začetkom veljavnosti te TSI že začel obratovati najmanj v eni državi članici.






  — | ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo se ne sestavijo za komponente interoperabilnosti, ki so bile ocenjene na ta način. |
| --- | --- | --- |

—

komponente interoperabilnosti, ki niso zajete v ustrezno ES-izjavo o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, se uporabljajo v podsistemu, ki je pred začetkom veljavnosti te TSI že začel obratovati najmanj v eni državi članici.

—

ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo se ne sestavijo za komponente interoperabilnosti, ki so bile ocenjene na ta način.

6.3.3.2   Uradno obvestilo

| — | V certifikatu o skladnosti podsistema je jasno navedeno, katere komponente interoperabilnosti je priglašeni organ ocenil v okviru verifikacije podsistema. |
| --- | --- |

—

V certifikatu o skladnosti podsistema je jasno navedeno, katere komponente interoperabilnosti je priglašeni organ ocenil v okviru verifikacije podsistema.

| — | V ES-izjavi o verifikaciji podsistema je jasno navedeno:






  — | katere komponente interoperabilnosti so bile ocenjene kot del podsistema; |
| --- | --- | --- |

—

V ES-izjavi o verifikaciji podsistema je jasno navedeno:

—

katere komponente interoperabilnosti so bile ocenjene kot del podsistema;

| — | potrditev, da podsistem vsebuje komponente interoperabilnosti, ki so bile verificirane kot del podsistema; |
| --- | --- |

—

potrditev, da podsistem vsebuje komponente interoperabilnosti, ki so bile verificirane kot del podsistema;

| — | za te komponente interoperabilnosti razlog(-i), zakaj proizvajalec ni zagotovil ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, preden jo je vključil v podsistem. |
| --- | --- |

—

za te komponente interoperabilnosti razlog(-i), zakaj proizvajalec ni zagotovil ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, preden jo je vključil v podsistem.

6.3.3.3   Izvajanje življenjske dobe

Proizvodnja ali nadgradnja/obnova zadevnega podsistema mora biti zaključena v šestih letih, kolikor traja prehodno obdobje. Kar zadeva življenjsko dobo podsistema:

| — | v času prehodnega obdobja in |
| --- | --- |

—

v času prehodnega obdobja in

| — | v pristojnosti organa, ki je izdal izjavo o ES-verifikaciji podsistema,
  se lahko komponente interoperabilnosti, ki nimajo ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, ter so istega tipa in jih je izdelal isti proizvajalec, uporabljajo za zamenjave, povezane z vzdrževanjem, in kot rezervni deli za podsistem.
  Po zaključku prehodnega obdobja in |
| --- | --- |

—

v pristojnosti organa, ki je izdal izjavo o ES-verifikaciji podsistema,

se lahko komponente interoperabilnosti, ki nimajo ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, ter so istega tipa in jih je izdelal isti proizvajalec, uporabljajo za zamenjave, povezane z vzdrževanjem, in kot rezervni deli za podsistem.

Po zaključku prehodnega obdobja in

| — | do nadgradnje, obnove ali zamenjave podsistema ter |
| --- | --- |

—

do nadgradnje, obnove ali zamenjave podsistema ter

| — | v pristojnosti organa, ki je izdal izjavo o ES-verifikaciji podsistema,
  je dovoljeno komponente interoperabilnosti, ki nimajo ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, ter so istega tipa in jih je izdelal isti proizvajalec, uporabljati za zamenjave, povezane z vzdrževanjem. |
| --- | --- |

—

v pristojnosti organa, ki je izdal izjavo o ES-verifikaciji podsistema,

je dovoljeno komponente interoperabilnosti, ki nimajo ES-izjave o skladnosti in/ali primernosti za uporabo, ter so istega tipa in jih je izdelal isti proizvajalec, uporabljati za zamenjave, povezane z vzdrževanjem.

6.3.4   Ureditev spremljanja

V prehodnem obdobju države članice:

| — | spremljajo število in vrsto komponent interoperabilnosti, uvedenih na trg v svoji državi; |
| --- | --- |

—

spremljajo število in vrsto komponent interoperabilnosti, uvedenih na trg v svoji državi;

| — | zagotovijo, da so, kadar je podsistem predložen v odobritev, ugotovljeni razlogi, zakaj proizvajalec ni certificiral komponent interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da so, kadar je podsistem predložen v odobritev, ugotovljeni razlogi, zakaj proizvajalec ni certificiral komponent interoperabilnosti;

| — | obvestijo Komisijo in druge države članice glede podrobnosti o necertificirani komponenti interoperabilnosti in razlogih za necertifikacijo. |
| --- | --- |

—

obvestijo Komisijo in druge države članice glede podrobnosti o necertificirani komponenti interoperabilnosti in razlogih za necertifikacijo.

7.   IZVAJANJE TSI ZA ŽELEZNIŠKI VOZNI PARK

7.1   Izvajanje TSI

7.1.1   Novo zgrajeni železniški vozni park nove izvedbe

7.1.1.1   Opredelitve

Za namen tega oddelka 7.1.1 in oddelka 7.1.2.1:

| — | Obdobje faze A je obdobje, ki se začne s trenutkom, ko je priglašeni organ imenovan ter prejme opis železniškega voznega parka, ki se namerava razvijati in zgraditi ali pridobiti. |
| --- | --- |

—

Obdobje faze A je obdobje, ki se začne s trenutkom, ko je priglašeni organ imenovan ter prejme opis železniškega voznega parka, ki se namerava razvijati in zgraditi ali pridobiti.

| — | Obdobje faze B je obdobje, ki se začne, ko priglašeni organ izda certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije, in se konča, ko temu certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije preneha veljavnost. |
| --- | --- |

—

Obdobje faze B je obdobje, ki se začne, ko priglašeni organ izda certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije, in se konča, ko temu certifikatu o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije preneha veljavnost.

7.1.1.2   Splošno:

| — | certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije in/ali |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije in/ali

| — | certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije in/ali primernosti uporabe za uporabo komponent interoperabilnosti |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije in/ali primernosti uporabe za uporabo komponent interoperabilnosti

sme zahtevati kateri koli vlagatelj, kot je določeno v 6.2.1 oziroma 6.1.1.

Vlagatelj izjavi svojo namero o razvoju in ocenjevanju novega železniškega voznega parka in/ali komponente interoperabilnosti priglašenemu organu, izbranemu v skladu s poglavjem 6 te TSI. Skupaj s to izjavo vlagatelj zagotovi opis železniškega voznega parka ali komponente interoperabilnosti, ki ga(jo) namerava razviti, zgraditi ali pridobiti.

7.1.1.3   Faza A

Po imenovanju priglašenega organa se podlaga za certifikacijo trenutno veljavnega TSI na dan imenovanja za določeni železniški vozni park določi za sedemletno obdobje faze A, razen za posebne zahteve, kjer se uporabi člen 19 Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Kadar med trajanjem faze A začne veljati revidirana različica TSI, vključno s to različico, je dovoljena uporaba revidirane različice, bodisi v celoti ali po ločenih delih, če se tako dogovorita vlagatelj in priglašeni organ. Ti dogovori se dokumentirajo.

Po pozitivni oceni priglašeni organ izda certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije za podsistem ali certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije in/ali primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti.

7.1.1.4   Faza B

(a)   Zahteve za podsistem

Ta certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije za podsistem velja za sedemletno obdobje faze B, čeprav začne veljati nova TSI, razen ob uporabi člena 19 Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES. V tem obdobju se sme nov železniški vozni park dati v obratovanje brez nove ocene tipa.

Pred koncem sedemletnega obdobja faze B se železniški vozni park oceni glede na novo TSI, ki je takrat v veljavi, po zahtevah, ki so se spremenile ali so nove glede na podlago za certificiranje.

| — | Če se zahtevajo in sprejmejo odstopanja, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje triletno obdobje faze B. Pred potekom treh let se smejo ponovno izvesti isti postopek ocenjevanja in prošnje za odstopanja. |
| --- | --- |

—

Če se zahtevajo in sprejmejo odstopanja, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje triletno obdobje faze B. Pred potekom treh let se smejo ponovno izvesti isti postopek ocenjevanja in prošnje za odstopanja.

| — | Če je konstrukcija podsistema skladna, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje sedemletno obdobje faze B. |
| --- | --- |

—

Če je konstrukcija podsistema skladna, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje sedemletno obdobje faze B.

Če pred koncem obdobja faze B ne začne veljati nobena nova TSI, ocena železniškega voznega parka ni potrebna, ustrezen certifikat pa ostane v veljavi za nadaljnje sedemletno obdobje faze B.

(b)   Zahteva za komponento interoperabilnosti

Certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije ali primernosti za uporabo velja za petletno obdobje faze B, čeprav začne veljati nova TSI, razen pri uporabi člena 19 Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES. V tem obdobju se smejo nove komponente iste vrste dati v obratovanje brez ocene.

Pred koncem petletnega obdobja faze B se komponenta oceni glede na novo TSI, ki je takrat v veljavi, po zahtevah, ki so se spremenile ali so nove glede na podlago za certificiranje.

Če se zahtevajo in sprejmejo odstopanja, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije ali primernosti za uporabo v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje triletno obdobje faze B. Pred potekom treh let se sme le še enkrat ponovno izvesti isti postopek ocenjevanja in prošnje za odstopanja.

7.1.2   Novo zgrajeni železniški vozni park obstoječe izvedbe, ki je certificiran po obstoječi TSI

Obstoječi certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije za sedemletno obdobje faze B od dneva izdaje, čeprav začne veljati nova TSI, razen v posebnih zahtevah, ko se uporabi člen 19 Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES. V tem obdobju se sme nov železniški vozni park dati v obratovanje brez nove ocene tipa.

Pred koncem sedemletnega obdobja faze B se železniški vozni park oceni glede na novo TSI, ki je takrat v veljavi, po zahtevah, ki so se spremenile ali so nove glede na podlago za certificiranje.

| — | Če se zahtevajo in sprejmejo odstopanja, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje triletno obdobje faze B. Pred potekom treh let se sme ponovno izvesti isti postopek ocenjevanja in prošnje za odstopanja. |
| --- | --- |

—

Če se zahtevajo in sprejmejo odstopanja, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje triletno obdobje faze B. Pred potekom treh let se sme ponovno izvesti isti postopek ocenjevanja in prošnje za odstopanja.

| — | Če je konstrukcija podsistema skladna, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje sedemletno obdobje faze B. |
| --- | --- |

—

Če je konstrukcija podsistema skladna, certifikat o pregledu tipa ali ocenjevanju konstrukcije v okviru ES-verifikacije ostane veljaven za nadaljnje sedemletno obdobje faze B.

Če pred koncem obdobja faze B ne začne veljati nobena nova TSI, ocena železniškega voznega parka ni potrebna, ustrezen certifikat pa ostane v veljavi za nadaljnje sedemletno obdobje faze B.

Pri komponentah interoperabilnosti je postopek, opisan v 7.1.1.4, veljaven tudi za novo zgrajeni železniški vozni park obstoječe izvedbe, ki je certificiran po obstoječi TSI.

7.1.3   Železniški vozni park obstoječe izvedbe

Za železniški vozni park, katerega izvedba ni certificirana v skladu s TSI, veljajo pogoji, opisani v oddelku 7.1.7.

Obstoječi železniški vozni park je vozni park, ki je obratoval, preden je začela veljati ta TSI.

Ta TSI se ne uporablja za obstoječi železniški vozni park, če ta ni obnovljen ali nadgrajen.

7.1.4   Nadgrajeni ali obnovljeni železniški vozni park

V zvezi z železniškim voznim parkom, ki že obratuje, se ta oddelek uporablja za obstoječe vlake za visoke hitrosti ali konvencionalni železniški vozni park, ki ga je treba nadgraditi za visoke hitrosti, kot je določeno v točkah (l) in (n) člena 2 Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Nova ocena glede na zahteve TSI, ki je v veljavi na dan prošnje, je potrebna samo za spremembe, ki spadajo v področje uporabe te TSI.

Navodila za tiste spremembe, ki se štejejo za nadgradnje ali obnove, so navedena spodaj.

Naslednji seznam označuje kot informativni vodnik spremembe, ki zahtevajo ponovno oceno konstrukcije vozila. Seznam ni izčrpen (spremembe parametrov, navedene spodaj, so veljavne samo, če je skupna sprememba znotraj omejitev te TSI):

| — | spremembe parametrov vozila, ki vplivajo na vožnjo bolj kot poenostavljeni postopek (λ). λ je določena v točki 5.5.5 standarda EN 14363:2005:






  — | namestitev novih konstrukcij vzmeti, spenjač, aktivnih krmilnih mehanizmov za vozila/nadgradnje itd.; |
| --- | --- | --- |

—

spremembe parametrov vozila, ki vplivajo na vožnjo bolj kot poenostavljeni postopek (λ). λ je določena v točki 5.5.5 standarda EN 14363:2005:

—

namestitev novih konstrukcij vzmeti, spenjač, aktivnih krmilnih mehanizmov za vozila/nadgradnje itd.;

| — | preseganje osnovnih pogojev za sprejemanje poenostavljenih postopkov merjenja: „neobstoj“ varnostnega faktorja λ ≥ 1,1, kar pomeni, da se ocenjeni rezultat za najmanj 10 % razlikuje od mejnih vrednosti, povezanih z varnostjo; |
| --- | --- |

—

preseganje osnovnih pogojev za sprejemanje poenostavljenih postopkov merjenja: „neobstoj“ varnostnega faktorja λ ≥ 1,1, kar pomeni, da se ocenjeni rezultat za najmanj 10 % razlikuje od mejnih vrednosti, povezanih z varnostjo;

| — | spremembe parametrov delovanja, vozila in podstavnih vozičkov, ki presegajo odstopanja, navedena v preglednici 3 standarda EN 14363:2005 „Železniške naprave – preskus vožnje za odobritev železniškega voznega parka – preskus obnašanja pri vožnji in preskusi med mirovanjem“; |
| --- | --- |

—

spremembe parametrov delovanja, vozila in podstavnih vozičkov, ki presegajo odstopanja, navedena v preglednici 3 standarda EN 14363:2005 „Železniške naprave – preskus vožnje za odobritev železniškega voznega parka – preskus obnašanja pri vožnji in preskusi med mirovanjem“;

| — | povečanje Vmax za več kot 10 km/h; |
| --- | --- |

—

povečanje Vmax za več kot 10 km/h;

| — | sprememba skupne mase vozila za več kot 10 %; |
| --- | --- |

—

sprememba skupne mase vozila za več kot 10 %;

| — | sprememba statične osne obremenitve za več kot 1,5 t; |
| --- | --- |

—

sprememba statične osne obremenitve za več kot 1,5 t;

| — | sprememba zasnove za:






  — | zasilne izhode, |
| --- | --- | --- |

—

sprememba zasnove za:

—

zasilne izhode,

| — | požarno varnost, |
| --- | --- |

—

požarno varnost,

| — | varnost pri delu in varstvo okolja, |
| --- | --- |

—

varnost pri delu in varstvo okolja,

| — | sisteme za nadzor vlaka in upravljanje na vozilu, vključno z ustrezno programsko opremo. |
| --- | --- |

—

sisteme za nadzor vlaka in upravljanje na vozilu, vključno z ustrezno programsko opremo.

7.1.5   Hrup

7.1.5.1   Prehodno obdobje

V prehodnem obdobju 24 mesecev od začetka veljavnosti te TSI je za zunanji hrup železniškega voznega parka, ki ga zajema ta TSI, dovoljena uporaba mejnih vrednosti, ki so za 2 dB(A) višje od vrednosti, navedenih v poglavju 4 in oddelku 7.3 te TSI. To dovoljenje je omejeno na:

| — | pogodbe, ki so na dan začetka veljavnosti te TSI že podpisane ali v zaključni fazi razpisnega postopka, ter na pogodbe z opcijami nakupa dodatnih vozil, ali |
| --- | --- |

—

pogodbe, ki so na dan začetka veljavnosti te TSI že podpisane ali v zaključni fazi razpisnega postopka, ter na pogodbe z opcijami nakupa dodatnih vozil, ali

| — | pogodbe za nakup novega železniškega voznega parka obstoječe tipske izvedbe, podpisane v tem prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

—

pogodbe za nakup novega železniškega voznega parka obstoječe tipske izvedbe, podpisane v tem prehodnem obdobju.

Prehodno obdobje 24 mesecev se podaljša na 60 mesecev pri vozilih DMU, kjer je moč na dizelski motor večja ali enaka 500 kW.

7.1.5.2   Nadgradnja ali obnova železniškega voznega parka

Dokazati je treba samo, da hrup zaradi nadgradnje ali obnove ne bo večji od hrupa delovanja vozila pred nadgradnjo ali obnovo.

7.1.5.3   Dvostopenjski pristop

Pri novem železniškem voznem parku, ki bo naročen po 1. januarju 2010, se priporoča, da se oddelka 4.2.1.1 in 4.2.6.5.4 te TSI uporabljata ob zmanjšanju za 2 dB(A) pri hitrosti 250 km/h ter 3 dB(A) pri hitrostih 300 in 320 km/h. To priporočilo se uporablja le kot osnova za revidiranje oddelka 4.2.6.5.4 v okviru postopka revizije TSI, ki je omenjen v oddelku 7.1.10

7.1.6   Drezine za praznjenje [4.2.9.3]

Prvi korak: upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu skupaj preučita projekt delovnih načrtov za železniški vozni park, ki ga je predlagal prevoznik v železniškem prometu, ter določita območja interoperabilnega omrežja na obravnavani progi, na katerih bi bilo mogoče (glede na ta projekt delovnih načrtov za železniški vozni park) izprazniti stranišča na vlaku, kadar je to potrebno, in kjer ni (ali ni dovolj) fiksnih naprav za praznjenje stranišč, ki bi dovoljevale takšno opravilo na teh vlakih.

Drugi korak: upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu skupaj izvedeta ekonomsko študijo, ki vodi do sprememb delovnega načrta za železniški vozni park. Te spremembe, glede na število in/ali položaj območij, kjer bo mogoče izprazniti stranišča na vlaku, kadar je to potrebno, zmanjšujejo število drezin za praznjenje (v skladu s to TSI), ki jih bo treba namestiti na teh območjih.

7.1.7   Ukrepi za preprečevanje požara – skladnost materialov

Do objave standarda EN 45545–2 ali priloge k tej TSI se šteje, da je skladnost z oddelkom 4.2.7.2.2 izpolnjena z verifikacijo skladnosti z zahtevami glede požarne varnosti za materiale po nacionalnih pravilih (z uporabo ustrezne kategorije delovanja) iz enega od naslednjih sklopov standardov:

| — | britanski standardi BS6853, GM/RT2120 izdaja 2 in AV/ST9002 izdaja 1; |
| --- | --- |

—

britanski standardi BS6853, GM/RT2120 izdaja 2 in AV/ST9002 izdaja 1;

| — | francoska standarda NF F 16–101:1988 in NF F 16–102/1992; |
| --- | --- |

—

francoska standarda NF F 16–101:1988 in NF F 16–102/1992;

| — | nemški standard DIN 5510–2:2003, vključno z merjenjem toksičnosti, požarno varnostjo kategorije 2 (standard se trenutno dopolnjuje z zahtevami glede toksičnosti; zahteve glede toksičnosti iz drugih standardov se lahko uporabljajo, kot je primerno, dokler dopolnitev ni končana); |
| --- | --- |

—

nemški standard DIN 5510–2:2003, vključno z merjenjem toksičnosti, požarno varnostjo kategorije 2 (standard se trenutno dopolnjuje z zahtevami glede toksičnosti; zahteve glede toksičnosti iz drugih standardov se lahko uporabljajo, kot je primerno, dokler dopolnitev ni končana);

| — | italijanska standarda UNI CEI 11170–1:2005 in UNI CEI 11170–3:2005; |
| --- | --- |

—

italijanska standarda UNI CEI 11170–1:2005 in UNI CEI 11170–3:2005;

| — | poljska standarda PN-K-02511:2000 in PN-K-02502:1992. |
| --- | --- |

—

poljska standarda PN-K-02511:2000 in PN-K-02502:1992.

7.1.8   Železniški vozni park, ki obratuje na podlagi nacionalnih, dvostranskih, večstranskih ali mednarodnih sporazumov

7.1.8.1   Obstoječi sporazumi

Države članice v 6 mesecih po začetku veljavnosti te TSI obvestijo Komisijo o naslednjih sporazumih, na podlagi katerih obratuje železniški vozni park, povezan s področjem uporabe te TSI (gradnja, obnova, dograditev, začetek obratovanja, vodenje in upravljanje železniškega voznega parka, kot je opredeljeno v poglavju 2 te TSI):

| — | nacionalni, dvostranski ali večstranski sporazumi med državami članicami/organi za varnost in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci infrastrukture, sklenjeni za stalno ali začasno; |
| --- | --- |

—

nacionalni, dvostranski ali večstranski sporazumi med državami članicami/organi za varnost in prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci infrastrukture, sklenjeni za stalno ali začasno;

| — | dvostranski ali večstranski sporazumi med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ali med državami članicami/organi za varnost; |
| --- | --- |

—

dvostranski ali večstranski sporazumi med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ali med državami članicami/organi za varnost;

| — | mednarodni sporazumi med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države. |
| --- | --- |

—

mednarodni sporazumi med eno ali več državami članicami in vsaj eno tretjo državo ali med prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture držav članic in vsaj enim prevoznikom v železniškem prometu ali upravljavcem železniške infrastrukture tretje države.

Neprekinjeno obratovanje/vzdrževanje železniškega voznega parka, ki ga zajemajo ti sporazumi, se dovoli, če so skladni z zakonodajo Skupnosti.

Evropska agencija za železniški promet oceni združljivost teh sporazumov z zakonodajo EU, vključno z načelom nediskriminacije, ter zlasti združljivost s to TSI, Komisija pa sprejme potrebne ukrepe, kot je na primer revizija te TSI, da bi se vključili morebitni posebni primeri ali prehodni ukrepi.

Obveščanje o sporazumu RIC ni potrebno, ker je znan.

7.1.8.2   Prihodnji sporazumi

Morebitni prihodnji sporazumi ali spremembe obstoječih sporazumov, zlasti tistih, ki vključujejo nabavo železniškega voznega parka, katerega zasnova ni certificirana v skladu z ustreznimi TSI, morajo upoštevati zakonodajo EU in to TSI. Države članice o takih sporazumih/spremembah obvestijo Komisijo. Uporabi se isti postopek kot v 7.1.7.1.

7.1.9   Revizija TSI

Skladno s členom 6(3) Direktive 96/48/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, je agencija pristojna za pripravo revizije in posodabljanje TSI ter dajanje ustreznih priporočil odboru, navedenemu v členu 21 navedene direktive, zato da se upošteva(-jo) tehnološki razvoj ali družbene zahteve. Poleg tega lahko na to TSI vpliva tudi postopen sprejem in revizija drugih TSI. Predlagane spremembe te TSI so predmet temeljitega pregleda, posodobljene TSI pa se objavijo približno vsaka 3 leta.

Agencijo o morebitnih predlaganih inovativnih rešitvah obvesti vlagatelj v skladu z oddelkoma 6.1.4 ali 6.2.3 ali, če tega ne stori vlagatelj, priglašeni organi, zato da se določi njihova prihodnja vključitev v TSI.

Agencija nato ravna v skladu z oddelkoma 6.1.4 ali 6.2.3.

7.2   Združljivost železniškega voznega parka z drugimi podsistemi

Izvajanje TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti mora biti skladno z zahtevo po popolni združljivosti med železniškim voznim parkom in stacionarnimi napravami in objekti, vključno z infrastrukturo, električno energijo in vodenjem-upravljanjem vseevropskega omrežja za visoke hitrosti.

Zato so izvedbene metode in faze v zvezi z železniškim voznim parkom odvisne od naslednjih pogojev:

| — | potek izvajanja TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti, energijo, vodenje-upravljanje in signalizacijo ter obratovanje; |
| --- | --- |

—

potek izvajanja TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti, energijo, vodenje-upravljanje in signalizacijo ter obratovanje;

| — | delovni načrti za železniški vozni park (razporedi dela). |
| --- | --- |

—

delovni načrti za železniški vozni park (razporedi dela).

Migracijska strategija za sistem vodenja-upravljanja na vozilu je opisana v oddelku 7.2.2.5 TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Orodji za zagotavljanje zahtev po tehnični združljivosti in upoštevanje zgoraj navedenih pogojev, sta:

| — | register železniške infrastrukture, |
| --- | --- |

—

register železniške infrastrukture,

| — | register železniškega voznega parka. |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka.

7.3   Posebni primeri

7.3.1   Splošno:

Naslednje posebne določbe se odobrijo v naslednjih značilnih primerih.

Ti posebni primeri so klasificirani glede na dve kategoriji: določbe veljajo trajno (primeri „P“) ali začasno (primeri „T“). Glede začasnih primerov se priporoča, da se ciljni sistem doseže do leta 2010 (primeri „Z1“), kar je cilj, postavljen v Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1692/96/ES z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, ali do leta 2020 (primeri „Z2“).

7.3.2   Seznam posebnih primerov

7.3.2.1   Splošni posebni primer na omrežju s tirno širino 1 524 mm

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Na ozemlju Finske in na švedski čezmejni postaji Haparanda (1 524 mm) se podstavni vozički, kolesne dvojice in druge komponente interoperabilnosti in/ali podsistemi, povezane(-i) z vmesniki za tirno širino in zgrajeni(-i) za omrežje s tirno širino 1 524 mm, sprejmejo samo, če so skladni z naslednjimi finskimi posebnimi primeri za vmesnike za tirno širino. Brez poseganja v zgoraj navedeno omejitev (tirna širina 1 524 mm) se vse komponente interoperabilnosti in/ali podsistemi, ki so skladne(-i) z zahtevami TSI po tirni širini 1 435 mm, sprejmejo na finski čezmejni postaji Tornio (1 435 mm) in železniških trajektnih pristaniščih s tiri za 1 435 mm.

7.3.2.2   Končne spenjače in spenjalni sistemi za reševanje vlakov [4.2.2.2]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Razdalja med središčnicama odbojnikov je lahko 1 830 mm. Ta vozni park pa je lahko opremljen tudi s spenjačami SA-3, s stranskimi odbojniki ali brez njih.

Če je razdalja med središčnicama odbojnikov 1 790 mm, se širina plošč odbojnikov navzven poveča za 40 mm.

7.3.2.3   Vstopna stopnica [4.2.2.4.1]

Opomba:
  Posebni primeri iz TSI za dostopnost za funkcionalno ovirane osebe bodo na tem mestu vključeni pozneje.

7.3.2.4   Profil vozila [4.2.3.1]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Železniški vozni park, namenjen uporabi na Finskem (1 524 mm), mora biti skladen s profilom FIN1, kot je določeno v Prilogi R.

Poseben primer za proge v Veliki Britaniji:

Kategorija „P“ – stalna

Vlaki, projektirani za interoperabilno vožnjo na nadgrajenih progah v Veliki Britaniji, morajo biti skladni s profilom „ZK1 (izdaja 2)“, kot je določeno v Prilogi C k tej TSI.

Poseben primer za vlake v irskem in severnoirskem omrežju:

Kategorija „P“ – stalna

Profil vlakov, projektiranih za vožnjo na progah irskega in severnoirskega omrežja, mora biti združljiv z irskim standardnim strukturnim profilom.

7.3.2.5   Masa vozila [4.2.3.2]

Poseben primer za Francijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.1.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za omrežje TEN za visoke hitrosti v Belgiji (razen „L1“):

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.1.5 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.6   Električna upornost kolesnih dvojic [4.2.3.3.1]

Poseben primer za Poljsko:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.5.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Francijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.5.3 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Nizozemsko:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.5.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer na omrežju s tirno širino 1520/1524 mm

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 6.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.7   Zaznavanje pregretosti osnih ležajev pri vlakih razreda 2 [4.2.3.3.2.3]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Funkcionalne zahteve za vozilo

Zahteva se medsebojni sporazum med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom za identifikacijo vlakov s sistemi za identifikacijo vlakov in uporabo posebnih dogovorjenih stopenj alarma. Posebne stopnje alarma morajo biti navedene v registru železniškega voznega parka.

Prečne mere ciljnega območja

Za železniški vozni park, ki se uporablja na finskem omrežju (širina tirov 1 524 mm), morajo biti ciljna območja na spodnji strani ohišja osnih ležajev, ki morajo za spremljanje s progovno opremo HABD ostati neovirana, naslednja:

| — | najmanjša neprekinjena dolžina 50 mm znotraj najmanjše prečne razdalje 1 020 mm od središča kolesne dvojice in največje prečne razdalje 1 140 mm od središča kolesne dvojice; |
| --- | --- |

—

najmanjša neprekinjena dolžina 50 mm znotraj najmanjše prečne razdalje 1 020 mm od središča kolesne dvojice in največje prečne razdalje 1 140 mm od središča kolesne dvojice;

| — | najmanjša neprekinjena dolžina 15 mm znotraj najmanjše prečne razdalje 885 mm od središča kolesne dvojice in največje prečne razdalje 903 mm od središča kolesne dvojice. |
| --- | --- |

—

najmanjša neprekinjena dolžina 15 mm znotraj najmanjše prečne razdalje 885 mm od središča kolesne dvojice in največje prečne razdalje 903 mm od središča kolesne dvojice.

Vzdolžna mera ciljnega območja

Vzdolžna mera ciljnega območja na spodnji strani ohišja osnih ležajev, ki mora za spremljanje s progovno opremo HABD ostati neovirano (glej sliko spodaj), mora:

| — | biti poravnana s središčnico kolesne dvojice; |
| --- | --- |

—

biti poravnana s središčnico kolesne dvojice;

| — | imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 200 mm. |
| --- | --- |

—

imeti najmanjšo dolžino Lmin (mm) = 200 mm.

Image

7.3.2.8   Stik kolo-tirnica (profili koles) [4.2.3.4.4]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Kolesne dvojice vlakov, projektiranih za vožnjo na progah finskega omrežja, morajo biti združljive s tirno širino 1 524 mm.

Poseben primer za vlake v irskem in severnoirskem omrežju:

Kategorija „P“ – stalna

Kolesne dvojice vlakov, projektiranih za vožnjo na progah irskega in severnoirskega omrežja, morajo biti združljive s tirno širino 1 602 mm.

7.3.2.9   Kolesne dvojice [4.2.3.4.9]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Mere kolesnih dvojic in koles za tirne širine 1 520 in 1 524 mm so navedene v preglednici M.2 v Prilogi M.

7.3.2.10   Največja dolžina vlaka [4.2.3.5]

Poseben primer za Veliko Britanijo

Kategorija „P“ – stalna

TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 vsebuje poseben primer za britansko omrežje, ki zahteva, da imajo peroni na nadgrajenih progah uporabno dolžino najmanj 300 m. Dejanska dolžina peronov na nadgrajenih progah v Veliki Britaniji, kjer se bodo vlaki, ki ustrezajo TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, ustavljali med običajnim komercialnim obratovanjem, bo navedena v registru infrastrukture. Dolžina vlakov za visoke hitrosti, ki so namenjeni obratovanju v britanskem omrežju, mora biti združljiva z dolžino peronov, na katerih se bodo ustavljali.

Poseben primer za Grčijo

Kategorija „P“ – stalna

TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti iz leta 2006 vsebuje poseben primer za grško omrežje, ki zahteva, da imajo peroni na nekaterih nadgrajenih progah uporabno dolžino med 150 in 300 m, kot je podrobno opisano v navedenem posebnem primeru.

Dolžina vlakov, ki ustrezajo TSI železniški vozni park za visoke hitrosti iz leta 2006 in so namenjeni obratovanju v grškem omrežju, mora biti združljiva z dolžino peronov, na katerih se bodo ustavljali.

7.3.2.11   Posipanje s peskom [4.2.3.10]

Poseben primer na omrežju s tirno širino 1 520/1 524 mm

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 6 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.12   Zaviranje [4.2.4]

7.3.2.12.1   Splošno:

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Če nazivna hitrost presega 140 km/h, mora biti vsaj en podstavni voziček opremljen z magnetno tirno zavoro. Če nazivna hitrost presega 180 km/h, morata biti oba podstavna vozička opremljena z magnetnima tirnima zavorama. Tirni zavori morata biti v obeh primerih opremljeni z ogrevanjem.

Zahteve, ki so določene za delovanje zavor na strmih naklonih, ne veljajo za vozila za tirno širino 1 524 mm.

Pri vozilih, namenjenih tirni širini 1 524 mm, mora biti ročna ali pritrdilna zavora projektirana tako, da polno naloženi potniški vagoni ostanejo v naklonu 2,5 % z največjo adhezijo kolo-tirnica 0,15, če ni nobenega vetra.

7.3.2.12.2   Zavore na vrtinčne tokove [4.2.4.5]

Poseben primer za Nemčijo

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 5.2.3 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Švedsko

Kategorija „P“ – stalna

Uporaba zavor na vrtinčne tokove za zaviranje v sili ali delovno zaviranje v švedskem omrežju ni dovoljena.

7.3.2.13   Okoljski pogoji [4.2.6.1]

Poseben primer za Finsko, Švedsko in Norveško:

Kategorija „P“ – stalna

Vlažnost

Nenadne spremembe temperature zraka v bližini vlaka je treba upoštevati z največjo spremembo 60o K.

7.3.2.14   Aerodinamika vlaka

7.3.2.14.1   Aerodinamične obremenitve za potnike na peronu [4.2.6.2.2]

Poseben primer za Združeno kraljestvo

Kategorija „P“ – stalna

Vlak polne dolžine, ki vozi na prostem pri hitrosti v = 200 km/h (ali pri svoji največji delovni hitrosti, če je nižja), ne sme povzročiti, da hitrost zraka preseže vrednost u2σ = 11,5 m/s na višini 1,2 m od vrha perona in razdalji 3,0 m od sredine tira, med prevozom celotnega vlaka (vključno z zračno sledjo). Višina perona, ki se uporablja pri ocenjevanju je 915 mm ali manj. Vsi drugi preskusni pogoji so določeni v 4.2.6.2.2.

7.3.2.14.2   Tlačna obremenitev na prostem [4.2.6.2.3]

Poseben primer za Združeno kraljestvo:

Kategorija „P“ – stalna

Na nadgrajenih progah v Združenem kraljestvu je največja dovoljena sprememba tlaka (Δp
  2σ) 665 Pa za vse vlake.

7.3.2.14.3   Največje nihanje tlaka v predorih [4.2.6.4]

Poseben primer za Italijo:

Kategorija „P“ – stalna

Da bi se upoštevali številni predori s premerom 54 m2, ki se prevozijo s hitrostjo 250 km/h, in predori s premerom 82,5 m2, ki se prevozijo s hitrostjo 300 km/h, morajo biti vlaki, ki delujejo na italijanskem omrežju, skladni z zahtevami, ki so določene v preglednici 24.

Preglednica 24

Zahteve za interoperabilni vlak pri samostojni vožnji v nenagnjenem cevastem predoru (poseben primer Italija)

| Vrsta vlaka | Tirna širina | Referenčni primer | Merila za referenčni primer | Največja dovoljena hitrost
  [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr

  [Pa] | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/h | GA ali manjša | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA ali manjša | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA ali manjša | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA ali manjša | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Vrsta vlaka

Tirna širina

Referenčni primer

Merila za referenčni primer

Največja dovoljena hitrost

[km/h]

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN+ΔpFr

[Pa]

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/h

GA ali manjša

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

GA ali manjša

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA ali manjša

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA ali manjša

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Če vlak ne izpolni vrednosti, določenih v preglednici 24, se operativna pravila za ta vlak določijo z uporabo objavljenih pravil upravljavca infrastrukture.

7.3.2.15   Mejne značilnosti, povezane z zunanjim hrupom [4.2.6.5]

7.3.2.15.1   Mejna vrednosti hrupa v mirovanju [4.2.6.5.2]

Poseben primer za Združeno kraljestvo in Irsko:

Kategorija „P“ – stalna

Za dizelske motorne vlake (DMU) je mejna vrednost hrupa v mirovanju LpAEq,T 77 dB(A).

7.3.2.15.2   Mejna vrednosti hrupa pri zagonu [4.2.6.5.3]

Poseben primer za Združeno kraljestvo in Irsko:

Kategorija „P“ – stalna

Za električne lokomotive s P < 4 500 kW na obodu platišča je mejna vrednost hrupa ob zagonu LpAFmax = 84 dB(A).

7.3.2.16   Gasilni aparat [4.2.7.2.3.2]

Poseben primer za Italijo:

Kategorija „T2“ – začasna

Ob upoštevanju dolgotrajnosti posodabljanja nacionalne zakonodaje je dovoljeno, da so domači vlaki, ki obratujejo na italijanskem omrežju na nacionalnih progah, opremljeni s prenosnimi gasilnimi aparati na suhi prah.

Prenosni gasilni aparati na suhi prah morajo biti primerni in zadostni ter nameščeni na ustreznih mestih.

7.3.2.17   Hupe [4.2.7.4.2.1]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Vlaki razreda 2 morajo biti opremljeni s hupami, ki imajo dva različna tona. Tona opozorilnih hup naj bi bila takšna, da je mogoče prepoznati, da gre za zvok vlaka, in ne smeta biti podobna tonom opozorilnih naprav, ki se uporabljajo v cestnem prevozu ali tovarnah, ali tonom drugih običajnih opozorilnih naprav. Uporabita se dve opozorilni hupi, ki ločeno oddajata zvok. Osnovni frekvenci tonov opozorilne hupe sta naslednji:

| — visoki ton | : | 800 ± 20 Hz |
| --- | --- | --- |
| — nizki ton | : | 460 ± 20 Hz |

— visoki ton

:

800 ± 20 Hz

— nizki ton

:

460 ± 20 Hz

Poseben primer za Italijo:

Kategorija „T2“ – začasna

Ob upoštevanju dolgotrajnosti posodabljanja nacionalne zakonodaje je dovoljeno, da so domači vlaki, ki obratujejo na italijanskem omrežju na nacionalnih progah, opremljeni s hupami z osnovnima frekvencama:

| — visoki ton | : | 660 ± 15 Hz |
| --- | --- | --- |
| — nizki ton | : | 370 ± 10 Hz |

— visoki ton

:

660 ± 15 Hz

— nizki ton

:

370 ± 10 Hz

Raven zvočnega tlaka za navedeni frekvenci mora biti med 120 in 125 dB, kar se ugotovi z merilno metodo, opisano v 4.2.7.4.2.

7.3.2.18   Sistem vodenja-upravljanja in signalizacije [4.2.7.10]

7.3.2.18.1   Položaj kolesnih dvojic [4.2.7.10.2]

Poseben primer za Nemčijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.1.5 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Poljsko in Belgijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.1.6 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za omrežje za visoke hitrosti TEN v Franciji in samo progo „L1“ omrežja TEN za visoke hitrosti v Belgiji:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.1.8 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Belgijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.1.9 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer na omrežju s tirno širino 1520/1524 mm

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 6.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.18.2   Kolesa [4.2.7.10.3]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Zaradi nordijskih podnebnih razmer se na Finskem in Norveškem na splošno uporablja poseben material za kolesa. Podoben je ER8, vendar ima večjo vsebnost mangana in silicija zaradi boljših značilnosti glede luščenja. V domačem prometu se ta material lahko uporabi, če se pogodbene stranke tako dogovorijo.

Poseben primer za Francijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.2.2 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

Poseben primer za Litvo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 2.2.4 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.19   Odjemnik toka [4.2.8.3.6]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Vlaki, ki vozijo v finskem omrežju, so opremljeni s 1 950 mm odjemnikom toka. Profil glave odjemnika toka mora biti tak, kot je opisano spodaj:

| — | rog iz izolacijskega materiala (projicirana dolžina 200 mm); |
| --- | --- |

—

rog iz izolacijskega materiala (projicirana dolžina 200 mm);

| — | najmanjša dolžina kontaktne gibljive vezi, 1 100 mm; |
| --- | --- |

—

najmanjša dolžina kontaktne gibljive vezi, 1 100 mm;

| — | prevodno območje glave odjemnika toka, 1 550 mm; |
| --- | --- |

—

prevodno območje glave odjemnika toka, 1 550 mm;

| — | dolžina glave odjemnika toka, 1 950 mm. |
| --- | --- |

—

dolžina glave odjemnika toka, 1 950 mm.

Normalna višina kontaktnega vodnika je 6 150 mm (najmanj 5 600 mm in največ 6 500 mm).

Največja širina glav odjemnikov toka vzdolž tira je 400 mm.

Poseben primer za Francijo:

Kategorija T2

Na omrežju z enosmernim tokom so lahko kontaktne gibljive vezi izdelane iz jeklenih in bakrenih materialov.

Kategorija P

Vlaki na progah z enosmernim tokom so lahko opremljeni z glavami odjemnikov toka širine 1 950 mm.

Kategorija P

Vlaki za visoke hitrosti, za katere se zahteva, da obratujejo v Franciji in Švici, so lahko opremljeni z glavami odjemnikov toka širine 1 450 mm.

Poseben primer za Nemčijo in Avstrijo:

Kategorija „P“ – stalna

Investicija v spreminjanje opreme voznih vodov na progah kategorije II in III ter postajah, da bi bile izpolnjene zahteve 1 600 mm evroodjemnika toka, je prepovedana. Vlaki, ki prečkajo te proge, morajo imeti dodatne 1 950 mm odjemnike toka za delovanje pri srednjih hitrostih do 230 km/h, tako da opreme voznih vodov na teh delih vseevropskega omrežja ni treba pripraviti na uporabo evroodjemnika toka. Na teh območjih je najvišji dovoljeni bočni položaj kontaktnega vodnika 550 mm od navpičnice na središčnico tira pri delovanju bočnega vetra. Nadaljnje študije prog kategorije II in III morajo upoštevati evroodjemnik toka, da se dokaže tehtnost izbranih odločitev.

Poseben primer za vlake, ki obratujejo na omrežju v Veliki Britaniji:

Kategorija „P“ – stalna

Pri progah kategorije II in III glave odjemnikov toka ne smejo imeti izoliranih rogov, razen če je to dovoljeno za določene proge z vnosom v registru infrastrukture.

Pri progah kategorije II in III mora biti prevodno območje glave odjemnika toka dolgo 1 300 mm.

Odjemniki toka morajo imeti delovni razpon 2,1 m.

Največja širina glav odjemnikov toka vzdolž tira je 400 mm.

Poseben primer za vlake, ki obratujejo v švedskem omrežju:

Kategorija „P“ – stalna

Vlaki, ki prečkajo proge kategorije II in III, morajo imeti dodatne 1 800 mm odjemnike toka za delovanje pri srednjih hitrostih do 230 km/h.

Za promet prek mosta Öresund na Švedsko so dovoljeni 1 950 mm odjemniki toka.

Pri napetostih, ki presegajo 16,5 kV, kapacitivni faktor moči ni dovoljen zaradi tveganja, da bi bilo zaradi previsoke napetosti na voznem vodu drugim vozilom otežena ali onemogočena uporaba regenerativnega zaviranja.

Vlak se v regenerativnem načinu (električno zaviranje) ne sme obnašati kot kondenzator, močnejši od 60 kVAr, pri kateri koli regenerirani moči, tj. kapacitivni faktor moči med regeneracijo ni dovoljen. Izjema kapacitivne reakcijske moči 60 kVAr omogoča uporabo filtrov pri visokih napetostih vlaka/vlečne enote. Ti filtri ne smejo presegati kapacitivne reakcijske moči 60 kVAr pri osnovni frekvenci.

Poseben primer za vlake, ki obratujejo v španskem omrežju:

Kategorija „P“ – stalna

Na nekaterih progah kategorije II in III ter na postajah 1 600 mm evroodjemnik toka ni dovoljen. Vlaki, ki prečkajo te proge, morajo imeti dodatne 1 950 mm odjemnike toka za delovanje pri srednjih hitrostih do 230 km/h.

Investicija v spreminjanje voznih vodov na progah kategorije II in III ter postajah, da bi bile izpolnjene zahteve 1 600 mm evroodjemnika toka, je prepovedana. Vlaki, ki prečkajo te proge, morajo imeti dodatne 1 950 mm odjemnike toka za delovanje pri srednjih hitrostih do 230 km/h, tako da voznih vodov na teh delih vseevropskega omrežja ni treba pripraviti na delovanje evroodjemnika toka. Na teh območjih je najvišji dovoljeni bočni položaj kontaktnega vodnika 550 mm od navpičnice na središčnico tira pri delovanju bočnega vetra. Nadaljnje študije prog kategorije I in II morajo upoštevati evro odjemnik toka, da se dokaže tehtnost izbranih odločitev.

Okvir profila odjemnika toka

Pri progah kategorije II in III morajo odjemniki toka vozil, ki se uporabljajo v Veliki Britaniji, ostati znotraj profila, opredeljenega v spodnjem diagramu. To je absolutni profil in ne referenčni profil, ki se prilagaja. Način dokazovanja skladnosti ostaja odprta točka.

Okvir odjemnika toka

Image

Diagram prikazuje največji okvir, v katerem se sme gibati glava odjemnika toka. Okvir se postavi na skrajno mesto središčnic tira, ki ga dopuščajo odstopanja tira, ki niso vključene. Okvir ni referenčni profil.

Pri vseh hitrostih do hitrosti proge, najvišjem nadvišanju; najvišji hitrosti vetra, pri kateri je mogoče obratovanje brez omejitev, in skrajni hitrosti vetra, opredeljeni v registru infrastrukture:

| W = 990 mm, če | je H ≤ 4 300 mm; |
| --- | --- |

W = 990 mm, če

je H ≤ 4 300 mm;

in

| W’ = 990 + (0,040 x (H – 4 300)) mm, če | je H > 4 300 mm. |
| --- | --- |

W’ = 990 + (0,040 x (H – 4 300)) mm, če

je H > 4 300 mm.

Kjer je:

H = višina do vrha okvira nad višino tira (v mm). Dimenzija je vsota višine kontaktnega voda in prostora za dvig.

Dodatno se upošteva obraba kontaktnih gibljivih vezi.

Poseben primer za Italijo:

Kategorija „P“ – stalna

Vlaki za visoke hitrosti, za katere se zahteva, da obratujejo v Italiji in Švici, so lahko opremljeni z glavami odjemnikov toka širine 1 450 mm.

7.3.2.20   Vmesniki s sistemom vodenja-upravljanja in signalizacije [4.2.8.3.8]

Poseben primer za Belgijo:

Kategorija „P“ – stalna

Ta posebni primer je določen v oddelku 3.6.1 dodatka 1 Priloge A k TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo iz leta 2006.

7.3.2.21   Priključki sistemov za praznjenje stranišč [4.2.9.3]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Priključki za praznjenje in izpiranje ter njihova tesnila morajo biti skladni s sliko M VI1 oziroma sliko M VI2 v Prilogi M VI.

7.3.2.22   Adapterji za polnjenje vode [4.2.9.5]

Poseben primer za Finsko:

Kategorija „P“ – stalna

Adapterji za polnjenje vode morajo ustrezati sliki M VII3 v Prilogi M VII.

7.3.2.23   Požarni standardi [7.1.6]

Poseben primer za Španijo

Kategorija „T“ – začasna

Do objave standarda EN45545–2 veljajo španska pravila o požarnih standardih (DT-PCI/5A).

---

(1)  V primerih, kjer obremenitev ni mogoča, so dovoljeni tudi drugi načini, na primer simulacija z izključitvijo dodatnih zavornih enot, če to ne povzroči pomembnih napak v postopku.

(2)  S faktorji moči, večjimi od 0,8, se izboljša ekonomska učinkovitost, saj se zmanjša potreba po zagotavljanju stabilne opreme.

(3)  Modula A1 in H1 sta dovoljena samo za že obstoječe rešitve pod pogoji, določenimi v 6.1.3.

PRILOGE K TSI

Podsistem „Železniški vozni park“

| PRILOGA A: | Pasivna varnost – odpornost pri trku |
| --- | --- |

PRILOGA A:

| A.1 | Podrobna navedba zahtev glede statične in dinamične varnosti |
| --- | --- |

A.1

| A.1.1 | Podrobne mehanske mejne značilnosti glede statične odpornosti |
| --- | --- |

A.1.1

| A.1.2 | Podrobne mehanske mejne značilnosti glede trdnosti za pasivno varnost |
| --- | --- |

A.1.2

| A.1.2.1 | Opredelitev mase |
| --- | --- |

A.1.2.1

| A.1.2.2 | Dinamična trdnost |
| --- | --- |

A.1.2.2

| A.1.2.3 | Ocenjevalna merila |
| --- | --- |

A.1.2.3

| A.2 | Podrobna specifikacija pasivne varnosti |
| --- | --- |

A.2

| A.3 | Merila sprejemljivosti |
| --- | --- |

A.3

| A.3.1 | Zmanjšanje nevarnosti naleta |
| --- | --- |

A.3.1

| A.3.2 | Mejni pojemek |
| --- | --- |

A.3.2

| A.3.3 | Vzdrževanje prostora preživetja in strukturne trdnosti prostorov s potniki |
| --- | --- |

A.3.3

| A.3.4 | Zaščita proti nizki oviri |
| --- | --- |

A.3.4

| A.4 | Metoda validacije |
| --- | --- |

A.4

| A.4.1 | Postopek |
| --- | --- |

A.4.1

| A.4.2 | Specifikacije preizkusov |
| --- | --- |

A.4.2

| A.4.3 | Merila sprejemljivosti za kalibriranje |
| --- | --- |

A.4.3

| A.5 | Opredelitve ovir |
| --- | --- |

A.5

| A.5.1 | Za trke med vlakom in 80-tonskim vagonom s stranskimi odbojniki: |
| --- | --- |

A.5.1

| A.5.2 | Za trke med vlakom in težko oviro na nivojskem prehodu |
| --- | --- |

A.5.2

| PRILOGA B | Antropometrični podatki in vidljivost naprej za strojevodje |
| --- | --- |

PRILOGA B

| B.1 | Splošno |
| --- | --- |

B.1

| B.2 | Antropometrični podatki strojevodij |
| --- | --- |

B.2

| B.3 | Položaj signala glede na kabino strojevodje. |
| --- | --- |

B.3

| B.4 | Referenčne lege oči strojevodje |
| --- | --- |

B.4

| PRILOGA C | Profil UK1 (izdaja2) |
| --- | --- |

PRILOGA C

| C.1 | Profili UK1 (izdaja 2) |
| --- | --- |

C.1

| C.2 | Profil UK1[A] za spodnje območje pod višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice |
| --- | --- |

C.2

| C.3 | Profil UK1[B] za zgornje območje nad višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice |
| --- | --- |

C.3

| C.4 | Profil UK1[D] za zgornje območje nad višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice |
| --- | --- |

C.4

| C.5 | Uporaba profila UK1[A] |
| --- | --- |

C.5

| C.6 | Uporaba profila UK1[B] |
| --- | --- |

C.6

| C.7 | Uporaba profila UK1[D] |
| --- | --- |

C.7

| C.8 | Izračun zmanjšanja širine |
| --- | --- |

C.8

| PRILOGA D | Ocena komponent interoperabilnosti |
| --- | --- |

PRILOGA D

| D.1 | Področje uporabe |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Značilnosti |
| --- | --- |

D.2

| PRILOGA E | Ocena podsistema železniškega voznega parka |
| --- | --- |

PRILOGA E

| E.1 | Področje uporabe |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Značilnosti in moduli |
| --- | --- |

E.2

| PRILOGA F | Postopki ocenjevanja skladnosti in primernosti za uporabo |
| --- | --- |

PRILOGA F

| F.1 | Seznam modulov |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Moduli za komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

F.2

| F.2.1 | Modul A: Notranja kontrola proizvodnje |
| --- | --- |

F.2.1

| F.2.2 | Modul A1: Notranja kontrola projektiranja s preverjanjem proizvodnje |
| --- | --- |

F.2.2

| F.2.3 | Modul B: Pregled tipa |
| --- | --- |

F.2.3

| F.2.4 | Modul C: Skladnost s tipom |
| --- | --- |

F.2.4

| F.2.5 | Modul D: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje |
| --- | --- |

F.2.5

| F.2.6 | Modul F: Verifikacija proizvoda |
| --- | --- |

F.2.6

| F.2.7 | Modul H1: Sistem celovitega vodenja kakovosti |
| --- | --- |

F.2.7

| F.2.8 | Modul H2: Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja |
| --- | --- |

F.2.8

| F.2.9 | Modul V: Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo) |
| --- | --- |

F.2.9

| F.3 | Moduli za verifikacijo ES podsistemov |
| --- | --- |

F.3

| F.3.1 | Modul SB: Pregled tipa |
| --- | --- |

F.3.1

| F.3.2 | Modul SD: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje |
| --- | --- |

F.3.2

| F.3.3 | Modul SF: Verifikacija proizvoda |
| --- | --- |

F.3.3

| F.3.4 | Modul SH2: Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja |
| --- | --- |

F.3.4

| F.4 | Ocena ureditve vzdrževanja: Postopek ocenjevanja skladnosti |
| --- | --- |

F.4

| PRILOGA G | Vplivi bočnih vetrov |
| --- | --- |

PRILOGA G

| G.1 | Splošne opombe |
| --- | --- |

G.1

| G.2 | Uvod |
| --- | --- |

G.2

| G.3 | Splošna načela |
| --- | --- |

G.3

| G.4 | Področje uporabe |
| --- | --- |

G.4

| G.5 | Ocena karakterističnih vetrnih krivulj |
| --- | --- |

G.5

| G.5.1 | Določanje aerodinamičnih lastnosti |
| --- | --- |

G.5.1

| G.5.1.1 | Splošne opombe |
| --- | --- |

G.5.1.1

| G.5.1.2 | Zahteve za preizkušanje v vetrovnem tunelu |
| --- | --- |

G.5.1.2

| G.5.1.2.1 | Mere preizkusnega odseka |
| --- | --- |

G.5.1.2.1

| G.5.1.2.2 | Raven turbulence |
| --- | --- |

G.5.1.2.2

| G.5.1.2.3 | Mejna plast |
| --- | --- |

G.5.1.2.3

| G.5.1.2.4 | Reynoldsovo število |
| --- | --- |

G.5.1.2.4

| G.5.1.2.5 | Merilne naprave |
| --- | --- |

G.5.1.2.5

| G.5.1.3 | Zahteve glede modela |
| --- | --- |

G.5.1.3

| G.5.1.4 | Zahteve glede programa preizkušanja |
| --- | --- |

G.5.1.4

| G.5.2 | Opis scenarijev vetra |
| --- | --- |

G.5.2

| G.5.3 | Izračun značilnosti turbulence |
| --- | --- |

G.5.3

| G.5.3.1 | Intenzivnost turbulence |
| --- | --- |

G.5.3.1

| G.5.3.2 | Trajanje vetrovnega sunka |
| --- | --- |

G.5.3.2

| G.5.3.3 | Izpeljava časovnega poteka vetrovnega sunka |
| --- | --- |

G.5.3.3

| G.5.4 | Določanje dinamike vozila |
| --- | --- |

G.5.4

| G.5.4.1 | Splošne opombe |
| --- | --- |

G.5.4.1

| G.5.4.2 | Modeliranje |
| --- | --- |

G.5.4.2

| G.5.4.3 | Verifikacija modela vozila |
| --- | --- |

G.5.4.3

| G.6 | Aerodinamične sile in navori kot vhodne vrednosti za simulacijo več teles |
| --- | --- |

G.6

| G.7 | Izračun in predstavitev karakterističnih vetrovnih krivulj |
| --- | --- |

G.7

| G.7.1 | Ovrednotenje merila |
| --- | --- |

G.7.1

| G.7.2 | Izračun vrednosti vetra in mejnih vrednosti ΔQ/Q0 |
| --- | --- |

G.7.2

| G.7.3 | Obravnava različnih kotov vetra |
| --- | --- |

G.7.3

| G.7.4 | Predstavitev vetrovnih karakteristik z značilnimi točkami |
| --- | --- |

G.7.4

| G.7.4.1 | Vozilo na ravni progi |
| --- | --- |

G.7.4.1

| G.7.4.2 | Vozilo v zavoju |
| --- | --- |

G.7.4.2

| G.8 | Zahtevana dokumentacija |
| --- | --- |

G.8

| PRILOGA H | Sprednje in zadnje luči |
| --- | --- |

PRILOGA H

| H.1 | Opredelitve |
| --- | --- |

H.1

| H.2 | Sprednje luči |
| --- | --- |

H.2

| H.3 | Zadnje luči |
| --- | --- |

H.3

| H.4 | Preizkušanje tipa komponente interoperabilnosti za oceno skladnosti |
| --- | --- |

H.4

| PRILOGA I | Podatki, ki jih mora zajemati „register železniškega voznega parka“ |
| --- | --- |

PRILOGA I

| I.1 | Splošni podatki |
| --- | --- |

I.1

| I.2 | Oddelek A: Opredelitev območja uporabe registra železniškega voznega parka |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | Oddelek B. Imena udeleženih strank |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | Oddelek C: Ocena skladnosti |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | Oddelek D: Značilnosti železniškega voznega parka |
| --- | --- |

I.5

| I.5.1 | Pododdelek D.1 za podsistem železniškega voznega parka |
| --- | --- |

I.5.1

| I.5.2 | Pododdelek D.2 za podsistem vodenja-upravljanja in signalizacije |
| --- | --- |

I.5.2

| I.5.3 | Pododdelek D.3 za energijski podsistem |
| --- | --- |

I.5.3

| I.6 | Oddelek E: Podatki o vzdrževanju |
| --- | --- |

I.6

| PRILOGA J | Lastnosti vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

PRILOGA J

| J.1 | Optične lastnosti |
| --- | --- |

J.1

| J.1.1 | Optično popačenje |
| --- | --- |

J.1.1

| J.1.2 | Sekundarne slike |
| --- | --- |

J.1.2

| J.1.3 | Bleščanje |
| --- | --- |

J.1.3

| J.1.4 | Prehodnost svetlobe |
| --- | --- |

J.1.4

| J.1.5 | Kromatičnost |
| --- | --- |

J.1.5

| J.2 | Zahteve glede strukture |
| --- | --- |

J.2

| J 2.1 | Udarci |
| --- | --- |

J 2.1

| J.2.2 | Luščenje |
| --- | --- |

J.2.2

| PRILOGA K | Spenjača |
| --- | --- |

PRILOGA K

| K.1 | Skica spenjače |
| --- | --- |

K.1

| K.2 | Vlečna spenjača za reševanje |
| --- | --- |

K.2

| K.2.1 | Opredelitev izrazov |
| --- | --- |

K.2.1

| K.2.2 | Splošni pogoji |
| --- | --- |

K.2.2

| K.2.2.1 | Hitrosti |
| --- | --- |

K.2.2.1

| K.2.2.2 | Zavore |
| --- | --- |

K.2.2.2

| K.2.2.3 | Splošni pnevmatski priključek |
| --- | --- |

K.2.2.3

| K.2.2.4 | Postopek spenjanja |
| --- | --- |

K.2.2.4

| K.2.2.5 | Pogoji za odpenjanje |
| --- | --- |

K.2.2.5

| K.2.3 | Vleka vlaka, opremljenega s samodejno spenjačo, preko vlečne spenjače |
| --- | --- |

K.2.3

| K.2.3.1 | Splošni pogoji |
| --- | --- |

K.2.3.1

| K.2.3.2 | Pogoji spenjanja |
| --- | --- |

K.2.3.2

| K.2.4 | Vleka vlaka, opremljenega z vlečno kljuko, prek vlečne spenjače |
| --- | --- |

K.2.4

| K.2.4.1 | Splošni pogoji |
| --- | --- |

K.2.4.1

| K.2.4.2 | Pogoji spenjanja |
| --- | --- |

K.2.4.2

| PRILOGA L | Vidiki, ki jih ne predpisuje TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti in za katere je zahtevano uradno obvestilo o nacionalnih pravilih |
| --- | --- |

PRILOGA L

| PRILOGA M | Obratovalne omejitve geometrijskih mer koles in kolesnih dvojic |
| --- | --- |

PRILOGA M

| PRILOGA M I | Se ne uporablja |
| --- | --- |

PRILOGA M I

| PRILOGA M II | Se ne uporablja |
| --- | --- |

PRILOGA M II

| PRILOGA M III | Se ne uporablja |
| --- | --- |

PRILOGA M III

| PRILOGA M IV | Tesnila za priključke sistema za praznjenje sanitarij |
| --- | --- |

PRILOGA M IV

| PRILOGA M V | Dovodni priključki vodnega rezervoarja |
| --- | --- |

PRILOGA M V

| PRILOGA M VI | Priključki za sistem praznjenja sanitarij na železniškem voznem parku |
| --- | --- |

PRILOGA M VI

| PRILOGA N | Pogoji merjenja hrupa |
| --- | --- |

PRILOGA N

| N.1 | Odstopanja od en ISO 3095:2005 |
| --- | --- |

N.1

| N.1.1 | Hrup v mirovanju |
| --- | --- |

N.1.1

| N.1.2 | Hrup ob speljevanju |
| --- | --- |

N.1.2

| N.1.3 | Hrup pri prevozu |
| --- | --- |

N.1.3

| N.1.4 | Referenčna proga za hrup pri prevozu |
| --- | --- |

N.1.4

| N.2 | Ugotavljanje značilnosti dinamičnega obnašanja referenčnih tirnic |
| --- | --- |

N.2

| N.2.1 | Merilni postopek |
| --- | --- |

N.2.1

| N.2.2 | Merilni sistem |
| --- | --- |

N.2.2

| N.2.3 | Obdelava podatkov |
| --- | --- |

N.2.3

| N.2.4 | Poročila o preizkusih |
| --- | --- |

N.2.4

| PRILOGA O | Zaščitna ozemljitev kovinskih delov vozila |
| --- | --- |

PRILOGA O

| O.1 | Načela ozemljitve |
| --- | --- |

O.1

| O.2 | Ozemljitev karoserije vozila |
| --- | --- |

O.2

| O.3 | Ozemljitev delov vozila |
| --- | --- |

O.3

| O.4 | Ozemljitev električnih napeljav |
| --- | --- |

O.4

| O.5 | Antene |
| --- | --- |

O.5

| PRILOGA P | Metoda izračuna pojemkov v poslabšanih razmerah in neugodnih vremenskih pogojih |
| --- | --- |

PRILOGA P

| P.1 | Uvod |
| --- | --- |

P.1

| P.2 | Opredelitev preizkusov |
| --- | --- |

P.2

| P.2.1 | Dinamični preizkusi |
| --- | --- |

P.2.1

| P.2.1.1 | Pogoji preizkušanja |
| --- | --- |

P.2.1.1

| P.2.1.2 | Rezultati dinamičnih preizkusov |
| --- | --- |

P.2.1.2

| P.2.1.3 | Dinamični preizkusi zavor, ki delujejo na adhezijo |
| --- | --- |

P.2.1.3

| P.2.2 | Preizkusi na preizkuševališču za določanje učinkov zmanjšanega trenja |
| --- | --- |

P.2.2

| P.3 | Izračuni pojemkov |
| --- | --- |

P.3

| P.3.1 | Določanje zavornih sil F |
| --- | --- |

P.3.1

| P.3.2 | Vrednotenje kw-koeficienta zmanjšanja zaradi poslabšanja adhezije |
| --- | --- |

P.3.2

| P.3.3 | Ovrednotenje kh-koeficienta zmanjšanja zaradi zmanjšanega trenja |
| --- | --- |

P.3.3

| P.3.4 | Izračuni pojemkov |
| --- | --- |

P.3.4

| PRILOGA Q | Oznake na omarici, ki vsebuje opremo za ponastavitev alarma v sili |
| --- | --- |

PRILOGA Q

| PRILOGA R | Posebni primer – profil za Finsko |
| --- | --- |

PRILOGA R

| R.1 | Splošna pravila |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | Spodnji del vozila |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | Deli vozila v bližini sledilnih vencev |
| --- | --- |

R.3

| R.4 | Širina vozila |
| --- | --- |

R.4

| R.5 | Spodnje stopnice in vstopna vrata na potniških vagonih in motornih vlakih, ki se odpirajo navzven |
| --- | --- |

R.5

| R.6 | Odjemniki toka in neizolirani deli pod napetostjo na strehi |
| --- | --- |

R.6

| R.7 | Pravila in poznejša navodila |
| --- | --- |

R.7

DODATEK R. A

DODATEK R. B1

DODATEK R. B2

DODATEK R. B3

DODATEK R. C

DODATEK R. D1

DODATEK R. D2

DODATEK R. E Odjemnik toka in neizolirani deli pod napetostjo

PRILOGA A

Pasivna varnost – odpornost pri trku

A.1   Podrobna navedba zahtev glede statične in dinamične varnosti

A.1.1   Podrobne mehanske mejne značilnosti glede statične odpornosti

Podrobne mehanske mejne značilnosti glede mase in statične odpornosti so navedene v standardu EN12663:2000; vzdolžne in navpične statične obremenitve koša vozila, ki ustrezajo najmanj kategoriji P-II.

Ocena tlačne obremenitve se izvaja z uporabo statičnih zahtev, opredeljenih v določbi 4.2.6.4 te TSI.

A.1.2   Podrobne mehanske mejne značilnosti glede trdnosti za pasivno varnost

A.1.2.1   Opredelitev mase

Masa vključuje 50 % mase potnikov na sedežih, pritrjenih na tla koša vozila.

A.1.2.2   Dinamična trdnost

Za potrjevanje pasivne varnosti se uporabijo štirje projektni scenariji trkov, ki upoštevajo vse kombinacije čelne konfiguracije (ravna proga, brez zaviranja).

| — | Scenarij 1

  Trk med dvema enakima vlakoma (motorni vlaki in motorne garnitureiz posamičnih enot ali opredeljena sestava) pri relativni hitrosti 36 km/h. |
| --- | --- |

—

Scenarij 1

Trk med dvema enakima vlakoma (motorni vlaki in motorne garnitureiz posamičnih enot ali opredeljena sestava) pri relativni hitrosti 36 km/h.

| — | Scenarij 2

  Trk med vlakom (motorni vlak ali motorna garnitura iz posameznih enot ali opredeljena sestava) in železniškim vozilom, opremljenim z bočnimi odbojniki, pri hitrosti 36 km/h. Železniško vozilo je štiriosni tovorni vagon z maso 80 ton, kakor je opredeljeno v določbi A 5. |
| --- | --- |

—

Scenarij 2

Trk med vlakom (motorni vlak ali motorna garnitura iz posameznih enot ali opredeljena sestava) in železniškim vozilom, opremljenim z bočnimi odbojniki, pri hitrosti 36 km/h. Železniško vozilo je štiriosni tovorni vagon z maso 80 ton, kakor je opredeljeno v določbi A 5.

| — | Scenarij 3

  Trk pri hitrosti 110 km/h na nivojskem prehodu z oviro, enakovredno 15-tonskemu tovornjaku, kakor je opredeljeno v določbi A 5. |
| --- | --- |

—

Scenarij 3

Trk pri hitrosti 110 km/h na nivojskem prehodu z oviro, enakovredno 15-tonskemu tovornjaku, kakor je opredeljeno v določbi A 5.

| — | Scenarij 4

  Trk z majhno ali nizko oviro, kakršna je avto ali žival, ki se obravnava glede na opredelitev značilnosti odbojnika ovir. |
| --- | --- |

—

Scenarij 4

Trk z majhno ali nizko oviro, kakršna je avto ali žival, ki se obravnava glede na opredelitev značilnosti odbojnika ovir.

A.1.2.3   Ocenjevalna merila

Pri ocenjevanju lokomotive, motornika ali vlečnega vozila se uporablja opredeljena sestava. Pri projektiranju lokomotive, motornika ali vlečnega vozila za odpornost proti trku se lokomotiva, motornik ali vlečno vozilo upoštevajo le kot čelno vozilo.

Pri ocenjevanju vlaka z različnimi zadnjimi vozili se pri izračunu po scenariju 1 upoštevajo samo enaka vozila.

Pri ocenjevanju vozila se uporablja opredeljena sestava, v kateri je obravnavano vozilo za lokomotivo, motornikom oziroma vlečnim vozilom.

Vsekakor je opredeljena sestava, za katero je opravljena validacija, jasno opredeljena.

Vsa vozila, ki so skladna s to TSI in ki izpolnjujejo spodaj navedene značilnosti prvega vagona za čelnim vozilom opredeljene sestave, se sprejmejo v uporabo v interoperabilnih vlakih brez nadaljnjega certificiranja vlaka.

| — | Masa je enaka ali manjša od mase prvega vagona za čelnim vozilom opredeljene sestave. |
| --- | --- |

—

Masa je enaka ali manjša od mase prvega vagona za čelnim vozilom opredeljene sestave.

| — | Največja sila mora biti enaka ali manjša od največje sile prvega vagona za čelnim vozilom opredeljene sestave. |
| --- | --- |

—

Največja sila mora biti enaka ali manjša od največje sile prvega vagona za čelnim vozilom opredeljene sestave.

| — | Srednja sila je enaka ali manjša od srednje sile, s katero prvi vagon opredeljene sestave za čelnim vozilom deluje na čelno vozilo. Pri primerjanju srednjih ravni po metodi deformacijskega hoda se uporablja značilnost energija-hod. Krivulja energija-hod mora biti enaka ali nižja kot pri referenčnem vozilu. |
| --- | --- |

—

Srednja sila je enaka ali manjša od srednje sile, s katero prvi vagon opredeljene sestave za čelnim vozilom deluje na čelno vozilo. Pri primerjanju srednjih ravni po metodi deformacijskega hoda se uporablja značilnost energija-hod. Krivulja energija-hod mora biti enaka ali nižja kot pri referenčnem vozilu.

A.2   Podrobna specifikacija pasivne varnosti

Tveganje naleta na koncih vlaka in med vozili, ki sestavljajo vlak, je zmanjšano.

Sile, ki nastopajo v zmečkljivih območjih, ne povzročijo, da bi srednji pojemek v območjih potniških sedežev in prostorih za preživetje presegel merila sprejemljivosti iz določbe A.3.

Pri nobenem scenariju v območjih s potniki ni nobenih deformacij ali vdorov, ki bi ogrozili projektno območje preživetja ali konstrukcijsko trdnost območij, v katerih so potniki.

Na čelnem delu vlaka mora biti nameščen odbojnik ovir, ki zmanjšuje nevarnost iztirjenja vlaka zaradi objektov, kakršni so avtomobili ali velike živali.

Kabini strojevodje na koncih vozila imata najmanj ena vrata ali prehod, ki v sili omogoča dostop reševalnemu osebju.

Merila sprejemljivosti so določena v odločbi A.3, postopek validacije pa je v skladu z odločbo A.4.

A.3   Merila sprejemljivosti

A.3.1   Zmanjšanje nevarnosti naleta

Merilo sprejemljivosti glede omejitve naleta je: dodatna simulacija po scenariju 1 pokaže, da pri začetnem navpičnem zamiku 40 mm ne pride do dviga vseh kolesnih parov nobenega vozička in da so izpolnjene zahteve glede prostora preživetja in glede omejitve pojemkov. Ta merila sama zadostujejo za validacijo odpornosti proti naletu.

A.3.2   Mejni pojemek

Merilo sprejemljivosti za srednji pojemek je 5 g v prostorih s potniki. Čas, ki se upošteva pri izračunu srednjega pojemka, ustreza času od trenutka, ko čista kontaktna sila prvič preseže vrednost nič, do trenutka, ko čista kontaktna sila spet doseže vrednost nič (prvič) pri vseh vozilih vlaka, udeleženih v trčenju.

A.3.3   Vzdrževanje prostora preživetja in strukturne trdnosti prostorov s potniki

Kabina strojevodje ima prostor za preživetje namenjen vozniku, ki ima dolžino najmanj 0,75 m.

Cilj meril sprejemljivosti v zvezi s trdnostjo prostorov za potnike je omejitev vseh znižanj, tako da ne presegajo 1 % nad 5 m začetne dolžine koša vozila (razen zmečkljivih območij) ali, da so plastične deformacije v zaščitenih območjih manjše od 10 %.

Če se kot zmečkljiva območja uporabljajo območja, ki so poleg prostorov, v katerih se potniki zadržujejo občasno, kakor je opredeljeno v določbi 4.2.2.3.2, katerih mere v prečni smeri presegajo 250 mm, se v teh območjih nobena vzdolžna prosta razdalja ne sme zmanjšati za več kot 30 %.

Primeri območij, za katera veljajo zahteve glede vzdolžnih prostih razdalj, so prikazani na naslednji sliki.

Image

A.3.4   Zaščita proti nizki oviri

Na čelnem koncu vlaka mora biti nameščen odbojnik ovir, katerega spodnji rob mora biti tako nizko, kakor dopušča proga; ta odbojnik se preverja v skladu z naslednjima vzdolžnima statičnima zahtevama, ki morata biti obe izpolnjeni:

| — | 300 kN na središčni osi; |
| --- | --- |

—

300 kN na središčni osi;

| — | 250 kN na razdalji 750 mm od središčne osi. |
| --- | --- |

—

250 kN na razdalji 750 mm od središčne osi.

Vodoravne sile delujejo na površini največ 500 mm krat 500 mm (kakor dopuščata obseg gibanja spenjače in največja ustrezna površina odbojnika).

Višina rezultante sil ni višja od 500 mm nad gornjim robom tirnice.

Te obremenitve ne povzročijo nobene trajne deformacije. Statična odpornost odbojnika ovir je skladna z odločbo 3.4.2 standarda EN12663:2000.

A.4   Metoda validacije

A.4.1   Postopek

Cilji pasivne varnosti so navedeni za celoten vlak. Obnašanja celotnega vlaka ni praktično ocenjevati s preizkušanjem, zato se doseganje ciljev potrjuje z dinamično simulacijo, ki ustreza projektnim scenarijem trkov. Že z numerično simulacijo je mogoče natančno napovedati konstrukcijsko obnašanje v območjih, katerih deformiranje je omejeno. Program validacije zmečkljivih območij pa obsega tudi preverjanje numeričnih modelov z ustreznimi preizkusi (kombinirana metoda).

Glavni koraki te kombinirane metode pri novem projektiranju konstrukcije so navedeni v nadaljevanju.

| — | Korak 1: Preizkus nenosilnih absorpcijskih naprav in zmečkljivih območij:
  Opravi se dinamično preizkušanje vzorcev v naravni velikosti, s katerim se preveri zmogljivost elementov odpornosti proti trku in pridobijo podatki, potrebni za kalibriranje.
  Preizkusna konfiguracija se opredeli ob upoštevanju naslednjih ciljev:






  — | kolikor mogoče verno posnemanje enega od scenarijev; |
| --- | --- | --- |

—

Korak 1: Preizkus nenosilnih absorpcijskih naprav in zmečkljivih območij:

Opravi se dinamično preizkušanje vzorcev v naravni velikosti, s katerim se preveri zmogljivost elementov odpornosti proti trku in pridobijo podatki, potrebni za kalibriranje.

Preizkusna konfiguracija se opredeli ob upoštevanju naslednjih ciljev:

—

kolikor mogoče verno posnemanje enega od scenarijev;

| — | olajšanje kalibriranja; |
| --- | --- |

—

olajšanje kalibriranja;

| — | izraba največje zmogljivosti absorbiranja energije; |
| --- | --- |

—

izraba največje zmogljivosti absorbiranja energije;

| — | prikaz pomembnega/določenega obnašanja projektirane konstrukcije. |
| --- | --- |

—

prikaz pomembnega/določenega obnašanja projektirane konstrukcije.

| — | Korak 2: Kalibriranje numeričnega modela konstrukcije:
  Po opravljenih preizkusih vzorcev v naravni velikosti, opisanih v koraku 1, proizvajalec kalibrira numerični model s primerjanjem rezultatov preizkusa in ustreznih rezultatov numerične simulacije.
  Za validacijo modela se v okviru primerjanja preizkusa in numerične simulacije uporabita dve bistveni fazi:






  — | splošno obnašanje konstrukcije, območij, kjer pride do plastičnih deformacij, in zaporedje pojavov absorpcije energije; |
| --- | --- | --- |

—

Korak 2: Kalibriranje numeričnega modela konstrukcije:

Po opravljenih preizkusih vzorcev v naravni velikosti, opisanih v koraku 1, proizvajalec kalibrira numerični model s primerjanjem rezultatov preizkusa in ustreznih rezultatov numerične simulacije.

Za validacijo modela se v okviru primerjanja preizkusa in numerične simulacije uporabita dve bistveni fazi:

—

splošno obnašanje konstrukcije, območij, kjer pride do plastičnih deformacij, in zaporedje pojavov absorpcije energije;

| — | podrobne analize vseh preizkusnih rezultatov in še zlasti ravni sil ter premikov pomembnih točk konstrukcije. |
| --- | --- |

—

podrobne analize vseh preizkusnih rezultatov in še zlasti ravni sil ter premikov pomembnih točk konstrukcije.

| — | Korak 3: Numerična simulacija projektnih scenarijev trkov:
  Izdela se model 3-D vsake konstrukcije vozila, ki bo izpostavljena trajnim deformacijam.
  Ta model obsega kabino strojevodje ali deformacijske konstrukcije na koncu vozila, kalibrirani model iz koraka 2 in popoln model 3-D preostanka konstrukcije koša vozila. (Normalno vsebuje/vsebujeta elemente absorpcije energije in deformacijske konstrukcije v podrobnostih samo model/modela prvega ali prvih dveh vozil. Preostala vozila vlaka so lahko predstavljena kot točkovni sistemi mas/vzmeti itd., ki predstavljajo obnašanje teh vozil.)
  Če so koši vozil simetrični glede na središčno črto, je mogoče uporabiti polovični model.
  Končno se za odobritev vozil glede na zahteve te TSI opravijo simulacije vseh projektnih scenarijev trkov. Za validacijo obnašanja na mestu udarca model celotne enote vlaka vsebuje potrjene modele vozil iz koraka 2, preostala vozila enote vlaka pa so predstavljena v poenostavljeni obliki.
  Dovoljena je tudi uporaba omejenega programa validacije, in sicer pri spremembah predhodno preverjenega projektiranja, in če:






  — | je varnostna rezerva glede na zahteve dovolj velika, da upošteva morebitne negotovosti zaradi postopka, in |
| --- | --- | --- |

—

Korak 3: Numerična simulacija projektnih scenarijev trkov:

Izdela se model 3-D vsake konstrukcije vozila, ki bo izpostavljena trajnim deformacijam.

Ta model obsega kabino strojevodje ali deformacijske konstrukcije na koncu vozila, kalibrirani model iz koraka 2 in popoln model 3-D preostanka konstrukcije koša vozila. (Normalno vsebuje/vsebujeta elemente absorpcije energije in deformacijske konstrukcije v podrobnostih samo model/modela prvega ali prvih dveh vozil. Preostala vozila vlaka so lahko predstavljena kot točkovni sistemi mas/vzmeti itd., ki predstavljajo obnašanje teh vozil.)

Če so koši vozil simetrični glede na središčno črto, je mogoče uporabiti polovični model.

Končno se za odobritev vozil glede na zahteve te TSI opravijo simulacije vseh projektnih scenarijev trkov. Za validacijo obnašanja na mestu udarca model celotne enote vlaka vsebuje potrjene modele vozil iz koraka 2, preostala vozila enote vlaka pa so predstavljena v poenostavljeni obliki.

Dovoljena je tudi uporaba omejenega programa validacije, in sicer pri spremembah predhodno preverjenega projektiranja, in če:

—

je varnostna rezerva glede na zahteve dovolj velika, da upošteva morebitne negotovosti zaradi postopka, in

| — | morebitne spremembe ne spreminjajo bistveno mehanizmov, ki zagotavljajo pasivno varnost. |
| --- | --- |

—

morebitne spremembe ne spreminjajo bistveno mehanizmov, ki zagotavljajo pasivno varnost.

V takem primeru se odpornost proti trku potrjuje v obsegu, ki ustreza obsegu sprememb:

| — | s primerjavo z drugo podobno rešitvijo (po tehničnih risbah ali drugih tehničnih podatkih) ali |
| --- | --- |

—

s primerjavo z drugo podobno rešitvijo (po tehničnih risbah ali drugih tehničnih podatkih) ali

| — | s kombinacijo računalniške simulacije/izračunov (npr. analizo s končnimi elementi ali večtelesnimi modeli) in preizkušanja (kvazistatičnega ali dinamičnega). |
| --- | --- |

—

s kombinacijo računalniške simulacije/izračunov (npr. analizo s končnimi elementi ali večtelesnimi modeli) in preizkušanja (kvazistatičnega ali dinamičnega).

A.4.2   Specifikacije preizkusov

Pri dinamičnem preizkusu se izberejo hitrost udarca, vrsta ovire in njena masa tako, da energija, ki jo absorbira preizkušanec, znaša najmanj 50 % največje energije, ki se odvede pri scenariju 1 ali 2 kot vsota vseh korakov scenarija 1 in 2.

Preizkusijo se vsi posebni elementi, ki so predvideni za kontrolirano absorbiranje energije.

Dopustna je izvedba ločenih preizkusov, ki ne zajemajo vseh elementov za absorbiranje energije skupaj, v istem preizkusu pa morajo biti zajeti vsi koraki absorpcije energije, ki bi lahko vplivali drug na drugega. Tako se lahko obravnavajo elementi, kot so odbojnik ovir, elementi za absorpcijo energije, spenjača itd.

Podobno se pri posamičnem preizkušanju naprav med vozili (spenjač, naprav za preprečevanje naleta in naprav za absorpcijo energije) efektivna hitrost in masa izbereta tako, da so energija, absorbirana na vmesniku, in obnašanja elementov, ki sestavljajo vmesnik, enakovredni tistim, ki so ugotovljeni v teh območjih pri projektnih scenarijih trkov.

V skladu s specifikacijo za preizkus odpornosti proti trku rezultati meritev, opravljenih med preizkušanjem z ustrezno točnostjo, vsebujejo naslednje zapise, potrebne za kalibriranje numeričnega modela:

| — | meritve sil, zapisi deformacij, hitrost trka, pojemki za primerjave zmogljivosti (energije, deformacije itd.) različnih naprav za absorpcijo energije med tem preizkusom in med preizkusi sestavnih delov; |
| --- | --- |

—

meritve sil, zapisi deformacij, hitrost trka, pojemki za primerjave zmogljivosti (energije, deformacije itd.) različnih naprav za absorpcijo energije med tem preizkusom in med preizkusi sestavnih delov;

| — | meritve dimenzij pred preizkusi in po njih v območjih, opredeljenih in dogovorjenih pred preizkusom; |
| --- | --- |

—

meritve dimenzij pred preizkusi in po njih v območjih, opredeljenih in dogovorjenih pred preizkusom;

| — | zapisi preizkusne konfiguracije, splošne in podrobne risbe z uporabo, kadar je to potrebno, video tehnike visoke hitrosti, ki omogočajo primerjavo kinematike preizkusa z ustrezno simulacijo; |
| --- | --- |

—

zapisi preizkusne konfiguracije, splošne in podrobne risbe z uporabo, kadar je to potrebno, video tehnike visoke hitrosti, ki omogočajo primerjavo kinematike preizkusa z ustrezno simulacijo;

| — | hitrost udarca in masa vozila. |
| --- | --- |

—

hitrost udarca in masa vozila.

A.4.3   Merila sprejemljivosti za kalibriranje

Korelacija se potrjuje po naslednjih merilih:

| — | upoštevanje zaporedja dogodkov med trkom (scenariji obsegajo več faz absorpcije energije); |
| --- | --- |

—

upoštevanje zaporedja dogodkov med trkom (scenariji obsegajo več faz absorpcije energije);

| — | deformacije, ugotovljene med preizkusi, ustrezne tistim, ki so ugotovljene z analizo; |
| --- | --- |

—

deformacije, ugotovljene med preizkusi, ustrezne tistim, ki so ugotovljene z analizo;

| — | raven energije, ki jo sprosti model (glede na razvoj skupne kinetične energije in hitrosti) ob sprejemljivi razliki manj kot 10 %; |
| --- | --- |

—

raven energije, ki jo sprosti model (glede na razvoj skupne kinetične energije in hitrosti) ob sprejemljivi razliki manj kot 10 %;

| — | raven premikov (hodov) modela ob sprejemljivi razliki manj kot 10 %; |
| --- | --- |

—

raven premikov (hodov) modela ob sprejemljivi razliki manj kot 10 %;

| — | raven celotne krivulje sile na modelu ob sprejemljivi razliki manj kot 10 % za srednje vrednosti celotne krivulje in za dele, ki ustrezajo vsakemu koraku deformacije. |
| --- | --- |

—

raven celotne krivulje sile na modelu ob sprejemljivi razliki manj kot 10 % za srednje vrednosti celotne krivulje in za dele, ki ustrezajo vsakemu koraku deformacije.

A.5   Opredelitve ovir

A.5.1   Za trke med vlakom in 80-tonskim vagonom s stranskimi odbojniki:

80–tonski vagon je standarden tovorni vagon s podstavnimi vozički s stranskimi odbojniki (kakor je opredeljeno v TSI za konvencionalne železniške tovorne vagone) z delovnim gibom 105 mm. Ovira (vagon) je opredeljena na naslednjih slikah:

Image

A.5.2   Za trke med vlakom in težko oviro na nivojskem prehodu

Uporablja se ovira z ekvivalentno maso 15 000 kg, ki se lahko deformira (kakor je opredeljeno na naslednjih slikah). Simulira se kot popoln numerični model z uporabo posebne programske opreme za izračun trkov.

Image

Za opredelitev togosti ovire so vrednosti krivulje sile (glede na premik), dobljene pri 50-tonski krogli premera 3 m pri hitrosti 30 m/s, višje kot na naslednji krivulji:

Image

z naslednjimi vrednostmi za opredelitev krivulje:

| Absolutni premik krogle (mm) | Kontaktna sila (kN) |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 700 | 4 500 |
| 1 500 | 3 000 |

Absolutni premik krogle (mm)

Kontaktna sila (kN)

0

0

700

4 500

1 500

3 000

PRILOGA B

Antropometrični podatki in vidljivost naprej za strojevodje

B.1   Splošno

Mere položaja strojevodjevega očesa temeljijo na spodaj navedenem razponu telesne višine strojevodij.

B.2   Antropometrični podatki strojevodij

Slika B.1

Glavne antropometrične meritve strojevodij navišje in najnižje rasti

Image

| | a | a (1) | b (1) | c | d | e | f (1) | g (1) | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MIN | 1 600 | 1 630 | 1 530 | 840 | 740 | 555 | 530 | 425 | 120 | 440 |
| MAKS | 1 900 | 1 930 | 1 805 | 980 | 855 | 660 | 635 | 505 | 180 | 520 |

a

a (1)

b (1)

c

d

e

f (1)

g (1)

h

i

MIN

1 600

1 630

1 530

840

740

555

530

425

120

440

MAKS

1 900

1 930

1 805

980

855

660

635

505

180

520

B.3   Položaj signala glede na kabino strojevodje.

Slika B.2

Položaj signala

Image

B.4   Referenčne lege oči strojevodje

Slika B.3

Pult s polico in togim naslonom za nogo

Image

Slika B.4

Pult s polico in nastavljivim naslonom za nogo

Image

Slika B.5

Pult brez police in s togim naslonom za nogo

Image

---

(1)  Merjeno vključno z obutvijo (30 mm)

PRILOGA C

Profil UK1 (izdaja2)

C.1   Profili UK1 (izdaja 2)

Image

Profili UK1 (izdaja 2)

Profil UK1 (izdaja 2) je opredeljen ob uporabi vrste metodologij, primernih za britansko železniško infrastrukturo, ki omogoča kar največjo izrabljenost omejenega prostora.

Profil UK1 (izdaja 2) obsega 3 profile: UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Po tej razvrstitvi so profili [A] profili vozil, ki niso odvisni od parametrov infrastrukture, profili [B] so profili vozil z omejenim (specifičnim) gibanjem vzmetenja vozila, ki pa ne vključujejo odklonov vozila, in profili [D] so predloge, ki opredeljujejo največji prostor infrastrukture, razpoložljiv na ravnih in ravninskihprogah.

Za višino pod 1 100 mm nad gornjim robom tirnice je fiksni svetli profil opredeljen v Železniškem standardu GC/RT5212 (izdaja 1. februar 2003), ki zagotavlja optimalni mejni položaj za ploščadi in opremo v neposredni bližini vlaka. UK1[A] je komplementarni profil vozila, ki vključuje vse potrebne tolerance, gibanja in odmike od infrastrukture.

Vozilo ne sega čez profil UK1[A], ki je prikazan s črtkano črto.

Za višino nad 1 100 mm nad gornjim robom tirnice sta dva profila, od katerih je notranji UK1[B] (pikčasta črta), zunanji pa UK1[D] (neprekinjena črta).

Ta dva profila opredeljujeta tipično vozilo UK1[B] in teoretično največjo velikost vozila UK1[D], ki lahko vozi po progah, za katere je profil deklariran.

UK1[B] je opredeljen v skladu z značilno konfiguracijo vozila, ki lahko vozi po vseh progah, ki so potrjene za skladne z UK1. Opomniti velja, da je to vozilo projektirano po preprostih statičnih pravilih profila in ne izrablja optimalno infrastrukture, ki jo upravlja železniško omrežje.

UK1[D] opredeljuje najmanjšo statično velikost infrastrukture, ki jo upravlja železniško omrežje, na progah, skladnih z UK1, kakor je opredeljeno dne 1. januarja 2004. Ni prilagojen ukrivljenosti prog. Pri uporabi z odobreno metodologijo in ob upoštevanju odmikov ter toleranc, opredeljenih v Železniškem standardu GC/RT5212 (izdaja 1. februar 2003) ta profil opredeljuje največje možne mere na ravni ravninski progi. Na posameznih mestih je lahko na voljo dodaten prostor za odklon in za dinamično gibanje zaradi ukrivljenosti proge. Z izboljšavami v omrežju je lahko na voljo več prostora, kot je prikazano zgoraj.

Podatki omrežja, ki se lahko uporabijo za projektiranje vozil v skladu z odobreno metodologijo, so na voljo pri Network Rail Infrastructure Ltd.

UK1[D] se lahko uporablja tudi za opredeljevanje vozil poljubnih geometrijskih mer in konfiguracij podvozja. Ta vozila pa bi bila manjša od UK1[B], saj je pri modeliranju za razvoj UK1[B] bila upoštevana oblika infrastrukture, prilagojena gibanju vozila. Tako bi bilo na odsekih proge z zavoji na voljo več infrastrukturnega prostora kot kaže profil UK1[D]. To pojasnjuje, zakaj ima profil UK1[B] drugačno obliko kot profil UK1[D].

Če se za oblikovanje vozila uporabljajo podatki o infrastrukturi, se lahko prostor med UK1[B] in UK1[D] uporabi za gibanja vzmetenja, ne pa za omejevanje tirne širine.

Pomembno je upoštevati in razumeti zgoraj navedene metodologije, ki se uporabljajo pri razvoju največjih vozil, primernih za britansko infrastrukturo.

C.2   Profil UK1[A] za spodnje območje pod višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice

Image

Osenčena ploskev, ki jo omejujejo točke 17 do 20, se običajno uporablja za stopnice.

Osenčena ploskev, omejena s točkami 4, 5 in 6, je na voljo samo za kolesa, ograje itd.

Koordinate profila UK1[A]

| Točka | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 90 |
| 2 | 117 | 90 |
| 3 | 117 | 75 |
| 4 | 679,5 | 75 |
| 5 | 679,5 | 0 |
| 6 | 825,5 | 0 |
| 7 | 825,5 | 114 |
| 8 | 899 | 114 |
| 9 | 899 | 152,5 |
| 10 | 1 041,5 | 152,5 |
| 11 | 1 041,5 | 160 |
| 12 | 1 191 | 160 |
| 13 | 1 191 | 179 |
| 14 | 1 356 | 179 |
| 15 | 1 351 | 945 |
| 16 | 1 391 | 985 |
| 17 | 1 496 | 985 |
| 18 | 1 496 | 1 100 |
| 19 | 1 601 | 1 100 |
| 20 | 1 601 | 985 |

Točka

X (mm)

Y (mm)

1

0

90

2

117

90

3

117

75

4

679,5

75

5

679,5

0

6

825,5

0

7

825,5

114

8

899

114

9

899

152,5

10

1 041,5

152,5

11

1 041,5

160

12

1 191

160

13

1 191

179

14

1 356

179

15

1 351

945

16

1 391

985

17

1 496

985

18

1 496

1 100

19

1 601

1 100

20

1 601

985

C.3   Profil UK1[B] za zgornje območje nad višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice

Image

Koordinate profila UK1[B]

| Točka | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 3 890 |
| 2 | 405 | 3 890 |
| 3 | 1 100 | 3 600 |
| 4 | 1 422 | 3 100 |
| 5 | 1 422 | 1 138 |
| 6 | 1 392 | 1 100 |

Točka

X (mm)

Y (mm)

1

0

3 890

2

405

3 890

3

1 100

3 600

4

1 422

3 100

5

1 422

1 138

6

1 392

1 100

C.4   Profil UK1[D] za zgornje območje nad višino 1 100 mm nad gornjim robom tirnice

Image

Koordinate profila UK1[D]

| Točka | X (mm) | Y (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 4 110 |
| 2 | 405 | 4 033 |
| 3 | 782 | 3 950 |
| 4 | 1 100 | 3 825 |
| 5 | 1 530 | 3 400 |
| 6 | 1 580 | 3 200 |
| 7 | 1 640 | 2 400 |
| 8 | 1 640 | 1 400 |
| 9 | 1 580 | 1 100 |

Točka

X (mm)

Y (mm)

1

0

4 110

2

405

4 033

3

782

3 950

4

1 100

3 825

5

1 530

3 400

6

1 580

3 200

7

1 640

2 400

8

1 640

1 400

9

1 580

1 100

C.5   Uporaba profila UK1[A]

Profil UK1[A] zajema vsa kinematična gibanja, obrabo ter bočne in navpične odklone vozila.

Točke 14 do 20 se lahko v zavojih z radijem pod 360 m bočno razširijo v skladu z enačbo:

dX = (26 000 / R) – 72,

pri čemer je R radij zavoja, izražen v metrih, dX pa je izražen v mm.

Najmanjša razdalja med progo in podvozjem se ne sme zmanjšati pod nobenimi pogoji obremenitve in obrabe. Pri navpičnem gibanju vzmetenja je treba upoštevati omejitev s trdnim nasedom ali nasedom na omejilniku.

Pod zgornjimi pogoji obremenitve in obrabe se pri vozilu upošteva najmanjše razdalje med progo in podvozjem, kadar je na konveksni ali konkavni navpični krivulji radija 500o m. Odkloni vozila na navpični krivulji se izračunajo z uporabo enačbe za Ei in Eo v oddelku 8 v nadaljevanju (ob uporabi K = 0).

C.6   Uporaba profila UK1[B]

Mera 1 100 mm nad gornjim robom tirnice je absolutna najmanjša vrednost.

Če je razdalja med središči podstavnih vozičkov manjša od 17 m, ni treba uporabiti nobenega zmanjšanja širine.

Če je razdalja med središči podstavnih vozičkov večja od 17 m, se bočne mere profila zmanjšajo za vrednost, izračunano z uporabo enačbe iz oddelka 8. V enačbah se uporabita vrednosti:

| R | = | 200 m |
| --- | --- | --- |
| K | = | 0,181 m |

R

=

200 m

K

=

0,181 m

Profil UK1[B] vključuje dodatnih 100 mm za dinamična gibanja, tolerance vozila in nekatera geometrična gibanja. Sem spadajo:

| | bočna, navpična in nihajna gibanja vzmetenja podvozja; |
| --- | --- |

bočna, navpična in nihajna gibanja vzmetenja podvozja;

| | tolerance, ki jih zahteva izdelovalec vozila; |
| --- | --- |

tolerance, ki jih zahteva izdelovalec vozila;

| | geometrični učinki navpične ukrivljenosti. |
| --- | --- |

geometrični učinki navpične ukrivljenosti.

Kadar zgornji učinki presegajo 100 mm, se uporabi ustrezno zmanjšanje mer koša vozila. Podobno je dovoljeno povečanje mer koša vozila, če so ti učinki manjši od 100 mm.

C.7   Uporaba profila UK1[D]

Vozilo se sme izdelati tako, da sega do prikazanih skrajnih mer, ki jih dopušča infrastruktura, ob upoštevanju ocene proge in uporabi odobrene metodologije ter v dogovoru z upravljavcem infrastrukture glede razmikov, toleranc in trdnosti proge, primernih obratovanju vozila. Zunaj opisanega profila je lahko na voljo dodatni prostor za kinematična gibanja in odklone vozila v zavojih, kakor je opisano v bazi podatkov o progi, ki jo vzdržuje Network Rail Ltd.

C.8   Izračun zmanjšanja širine

Ta oddelek določa izračun zmanjšanja širine krivulje profila, ki se uporablja za to, da omogoča odklone vozila v zavojih. Izračuni so enaki, vendar izraženi drugače kot izračuni, navedeni v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti 2006 za izračun odklonov vozila v zavojih. Enaki izračuni se lahko uporabljajo tudi za izračune zmanjšanj v navpični smeri.

Pri izdelavi vozila po profilu vozila se bočne mere vozila, opredeljene s profilom, zmanjšajo, kadar skupna dolžina ali središča podstavnih vozičkov presegajo mere, predpisane s profilom. Kadar pa se uporabljajo skrajšana dolžina vozila ali zmanjšana razdalja med središči podstavnih vozičkov, ni dovoljeno razširiti profil vozila.

V naslednjih računih so spremenljivke:

| A | = | medosna razdalja kolesnih dvojic/razdalje med središči podstavnih vozičkov v metrih |
| --- | --- | --- |
| Ni | = | razdalja prereza, izračunanega iz položaja vrtišča podstavnega vozička/položaja osi (v metrih), kadar je ta znotraj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov |
| No | = | razdalja prereza, izračunanega iz položaja vrtišča podstavnega vozička/položaja osi (v metrih), kadar je ta zunaj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov |
| R | = | radij zavoja (v metrih), pri katerem se računa zmanjšanje |
| K | = | dovoljeni odkloni vozila pri opredeljenem radiju (v metrih) |
| Ei | = | zmanjšanje širine (v metrih) znotraj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov |
| Eo | = | zmanjšanje širine (v metrih) zunaj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov |

A

=

medosna razdalja kolesnih dvojic/razdalje med središči podstavnih vozičkov v metrih

Ni

=

razdalja prereza, izračunanega iz položaja vrtišča podstavnega vozička/položaja osi (v metrih), kadar je ta znotraj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov

No

=

razdalja prereza, izračunanega iz položaja vrtišča podstavnega vozička/položaja osi (v metrih), kadar je ta zunaj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov

R

=

radij zavoja (v metrih), pri katerem se računa zmanjšanje

K

=

dovoljeni odkloni vozila pri opredeljenem radiju (v metrih)

Ei

=

zmanjšanje širine (v metrih) znotraj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov

Eo

=

zmanjšanje širine (v metrih) zunaj medosne razdalje/središč podstavnih vozičkov

Enačbe:

Ei = ((ANi – Ni2) / 2R)–K

Eo = ((ANo + No2) / 2 R)–K

Opomba: Ei in Eo ne smeta biti negativni.

PRILOGA D

Ocena komponent interoperabilnosti

D.1   Področje uporabe

Ta priloga navaja oceno skladnosti in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti v podsistemu železniški vozni park.

D.2   Značilnosti

Značilnosti komponent interoperabilnosti, ki se ocenjujejo v različnih fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje, so označene z X v preglednici D.1.

Preglednica D.1

Ocena komponent interoperabilnosti železniškega voznega parka

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Komponente interoperabilnosti, ki se ocenjujejo | Ocenjevanje v naslednji fazi |
| Faza projektiranja in razvoja | Proizvodna faza |
| Pregled projektiranja in/ali preučitev projektiranja | Pregled proizvodnega procesa | Preizkus tipa | Preveritev skladnosti s tipom |
| 4.2.2.2.2.1 | Samodejne srednje spenjače-odbijači | X | n.v. | X | X |
| 4.2.2.2.2.2 | Deli odbijačev in vlečnih naprav | X | n. v. | X | X |
| 4.2.2.2.2.3 | Vlečne spenjače za reševanje | X | n. v. | X | X |
| 4.2.2.7 | Vetrobransko steklo kabine strojevodje | X | n. v. | X | X |
| 4.2.3.4.9.2 | Kolesa | X | X | X | X |
| 4.2.7.4.2.5 | Hupe | X | n. v. | X | X |
| 4.2.8.3.7 | Odjemniki toka | X | n. v. | X | X |
| 4.2.8.3.8 | Kontaktne drsalke | X | n. v. | X | X. |
| 4.2.9.3.2 | Mobilni praznilni vozički | X | n. v. | n.a. | X |
| 4.2.9.5.2 | Adapterji za polnjenje z vodo | X | n. v. | n.a. | X |
| Priloga H
  Klavzula H.2 | Žarometi | X | n. v. | X | X |
| Priloga H
  Klavzula H.2 | Označevalne luči | X | n. v. | X | X |
| Priloga H
  Klavzula H.3 | Zadnje luči | X | n. v. | X | X |
| Priloga M VI | Priključki sistemov za praznjenje sanitarij | X | n. v. | n. v. | X |

1

2

3

4

5

Komponente interoperabilnosti, ki se ocenjujejo

Ocenjevanje v naslednji fazi

Faza projektiranja in razvoja

Proizvodna faza

Pregled projektiranja in/ali preučitev projektiranja

Pregled proizvodnega procesa

Preizkus tipa

Preveritev skladnosti s tipom

4.2.2.2.2.1

Samodejne srednje spenjače-odbijači

X

n.v.

X

X

4.2.2.2.2.2

Deli odbijačev in vlečnih naprav

X

n. v.

X

X

4.2.2.2.2.3

Vlečne spenjače za reševanje

X

n. v.

X

X

4.2.2.7

Vetrobransko steklo kabine strojevodje

X

n. v.

X

X

4.2.3.4.9.2

Kolesa

X

X

X

X

4.2.7.4.2.5

Hupe

X

n. v.

X

X

4.2.8.3.7

Odjemniki toka

X

n. v.

X

X

4.2.8.3.8

Kontaktne drsalke

X

n. v.

X

X.

4.2.9.3.2

Mobilni praznilni vozički

X

n. v.

n.a.

X

4.2.9.5.2

Adapterji za polnjenje z vodo

X

n. v.

n.a.

X

Priloga H

Klavzula H.2

Žarometi

X

n. v.

X

X

Priloga H

Klavzula H.2

Označevalne luči

X

n. v.

X

X

Priloga H

Klavzula H.3

Zadnje luči

X

n. v.

X

X

Priloga M VI

Priključki sistemov za praznjenje sanitarij

X

n. v.

n. v.

X

PRILOGA E

Ocena podsistema železniškega voznega parka

E.1   PODROČJE UPORABE

Ta priloga navaja oceno skladnosti podsistema železniški vozni park.

E.2   ZNAČILNOSTI IN MODULI

Značilnosti podsistema, ki se ocenjujejo v različnih fazah projektiranja, razvoja in proizvodnje, so označene z X v preglednici E.1. Znak X v stolpcu 4 v preglednici E.1 pomeni, da se ustrezne značilnosti preverjajo s preizkusom vsakega posameznega podsistema.

Preglednica E.1

Ocena podsistema železniški vozni park

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Značilnosti, ki se ocenjujejo | Faza projektiranja in razvoja | Proizvodna faza |
| Pregled projektiranja in/ali proučitev projektiranja | Preizkus tipa | Redni preizkus |
| 4.2   Funkcionalne in tehnične specifikacije za področje |
| 4.2.1   Splošno |
| 4.2.1.1 b | Največja progovna hitrost motornih vlakov in motornih garnitur |

1

2

3

4

Značilnosti, ki se ocenjujejo

Faza projektiranja in razvoja

Proizvodna faza

Pregled projektiranja in/ali proučitev projektiranja

Preizkus tipa

Redni preizkus

Funkcionalne in tehnične specifikacije za področje

Splošno

4.2.1.1 b

Največja progovna hitrost motornih vlakov in motornih garnitur

X

X

n.v.

Konstrukcijski in mehanski deli

| 4.2.2.2 | Končne spenjače in spenjalne naprave za reševanje vlakov |
| --- | --- |

4.2.2.2

Končne spenjače in spenjalne naprave za reševanje vlakov

| 4.2.2.2.1 | Zahteve glede podsistema |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Zahteve glede podsistema

X

X

n.v.

| 4.2.2.2.2 | Zahteve za komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Zahteve za komponente interoperabilnosti

Izjava ES o skladnosti in po potrebi

Izjava ES o primernosti za uporabo

| 4.2.2.3 | Trdnost konstrukcije vozila |
| --- | --- |

4.2.2.3

Trdnost konstrukcije vozila

| 4.2.2.3.2 | Načela (funkcionalne zahteve) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

Načela (funkcionalne zahteve)

X

n.v.

n.v.

| 4.2.2.3.3a | Statična odpornost |
| --- | --- |

4.2.2.3.3a

Statična odpornost

X

X

n.v.

| 4.2.2.3.3b | Scenariji trkov (po Prilogi A) |
| --- | --- |

4.2.2.3.3b

Scenariji trkov (po Prilogi A)

X

X

n.v.

| 4.2.2.4 | Dostop |
| --- | --- |

4.2.2.4

Dostop

| 4.2.2.4.1 | Vstopne stopnice (do uveljavitve zahtev PRM TSI) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Vstopne stopnice (do uveljavitve zahtev PRM TSI)

| 4.2.2.4.2 | Zunanja vstopna vrata |
| --- | --- |

4.2.2.4.2

Zunanja vstopna vrata

| 4.2.2.4.2.1 | Vstopna vrata za potnike |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1

Vstopna vrata za potnike

X

X

n.v.

| 4.2.2.4.2.2 | Vrata za tovor in za posadko vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2

Vrata za tovor in za posadko vlaka

X

X

n.v.

| 4.2.2.5 | Sanitarije |
| --- | --- |

4.2.2.5

Sanitarije

X

n.v.

n.v.

| 4.2.2.6 | Kabina strojevodje |
| --- | --- |

4.2.2.6

Kabina strojevodje

X

n.v.

n.v.

| 4.2.2.7 | Čelo vlaka |
| --- | --- |

4.2.2.7

Čelo vlaka

X

X

n.v.

| 4.2.2.7 | Vetrobransko steklo kabine strojevodje |
| --- | --- |

4.2.2.7

Vetrobransko steklo kabine strojevodje

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.2.8 | Prostori za prtljago za posadko |
| --- | --- |

4.2.2.8

Prostori za prtljago za posadko

X

n.v.

n.v.

| 4.2.2.9 | Zunanje stopnice za ranžirno osebje |
| --- | --- |

4.2.2.9

Zunanje stopnice za ranžirno osebje

X

n.v.

n.v.

Medsebojno vplivanje vozilo-tir in profili

| 4.2.3.1 | Kinematični profil |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinematični profil

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.2 | Statična osna obremenitev |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statična osna obremenitev

X

X

X

| 4.2.3.3 | Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov |
| --- | --- |

4.2.3.3

Parametri železniškega voznega parka, ki vplivajo na zemeljske sisteme za spremljanje vlakov

| 4.2.3.3.1 | Električna upornost |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Električna upornost

X

X

X

| 4.2.3.3.2 | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev

X

X

n.v.

| 4.2.3.4 | Dinamično obnašanje voznega parka |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dinamično obnašanje voznega parka

| 4.2.3.4.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.3.4.1

Splošno

n.v.

X

n.v.

| 4.2.3.4.2 | Mejne vrednosti vozne varnosti |
| --- | --- |

4.2.3.4.2

Mejne vrednosti vozne varnosti

X

X

n.v.

| 4.2.3.4.3 | Mejne vrednosti obremenitve tira |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

Mejne vrednosti obremenitve tira

X

X

n.v.

| 4.2.3.4.4 | Vmesnik kolo/tir |
| --- | --- |

4.2.3.4.4

Vmesnik kolo/tir

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.4.5 | Projektiranje za stabilnost vozila |
| --- | --- |

4.2.3.4.5

Projektiranje za stabilnost vozila

X

X

n.v.

| 4.2.3.4.6 | Opredelitev ekvivalentne koničnosti |
| --- | --- |

4.2.3.4.6

Opredelitev ekvivalentne koničnosti

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.4.7 | Projektne vrednosti kolesnih profilov |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Projektne vrednosti kolesnih profilov

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.4.8 | Vrednosti ekvivalentne koničnosti med uporabo |
| --- | --- |

4.2.3.4.8

Vrednosti ekvivalentne koničnosti med uporabo

Za oceno po tej klavzuli so odgovorne države članice, v katerih se vozni park uporablja

| 4.2.3.4.9 | Kolesne dvojice |
| --- | --- |

4.2.3.4.9

Kolesne dvojice

| 4.2.3.4.9.1 | Kolesne dvojice |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.1

Kolesne dvojice

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.4.9.2 | Kolesa, ki so komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

4.2.3.4.9.2

Kolesa, ki so komponente interoperabilnosti

Izjava ES o skladnosti

Izjava ES o primernosti za uporabo

| 4.2.3.4.10 | Posebne zahteve za vozila z neodvisno vrtečimi se kolesi |
| --- | --- |

4.2.3.4.10

Posebne zahteve za vozila z neodvisno vrtečimi se kolesi

X

X

n.v.

| 4.2.3.4.11 | Odkrivanje iztirjenja |
| --- | --- |

4.2.3.4.11

Odkrivanje iztirjenja

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.5 | Največja dolžina vlaka |
| --- | --- |

4.2.3.5

Največja dolžina vlaka

X

n.v.

n.v.

| 4.2.3.6 | Največji vzdolžni nagibi proge |
| --- | --- |

4.2.3.6

Največji vzdolžni nagibi proge

X

X

n.v.

| 4.2.3.7 | Najmanjši polmer loka zavoja |
| --- | --- |

4.2.3.7

Najmanjši polmer loka zavoja

X

X

n.v.

| 4.2.3.8 | Mazanje sledilnega venca |
| --- | --- |

4.2.3.8

Mazanje sledilnega venca

X

X

n.v.

| 4.2.3.9 | Koeficient vzmetenja |
| --- | --- |

4.2.3.9

Koeficient vzmetenja

X

X

n.v.

| 4.2.3.10 | Posipanje s peskom |
| --- | --- |

4.2.3.10

Posipanje s peskom

X

X

n.v.

Zaviranje

| 4.2.4.1 | Najmanjša zavorna zmogljivost |
| --- | --- |

4.2.4.1

Najmanjša zavorna zmogljivost

X

X

n.v.

| 4.2.4.2 | Mejne zahteve prileganja med kolesom in tirom zaradi zaviranja |
| --- | --- |

4.2.4.2

Mejne zahteve prileganja med kolesom in tirom zaradi zaviranja

X

n.v.

n.v.

| 4.2.4.3 | Zahteve glede zavornega sistema |
| --- | --- |

4.2.4.3

Zahteve glede zavornega sistema

X

X

n.v.

| 4.2.4.4 | Zmogljivost zavor v obratovanju |
| --- | --- |

4.2.4.4

Zmogljivost zavor v obratovanju

X

X

n.v.

| 4.2.4.5 | Tokovno vrtinčne zavore |
| --- | --- |

4.2.4.5

Tokovno vrtinčne zavore

X

X

n.v.

| 4.2.4.6 | Zaščita imobiliziranega vlaka |
| --- | --- |

4.2.4.6

Zaščita imobiliziranega vlaka

X

X

n.v.

| 4.2.4.7 | Delovanje zavor na strmih nagibih |
| --- | --- |

4.2.4.7

Delovanje zavor na strmih nagibih

X

X

n.v.

| 4.2.4.8 | Zahteve glede zavor za potrebe reševanja |
| --- | --- |

4.2.4.8

Zahteve glede zavor za potrebe reševanja

X

X

n.v.

Informiranje potnikov in komuniciranje z njimi

| 4.2.5.1 | Sistem za obveščanje potnikov |
| --- | --- |

4.2.5.1

Sistem za obveščanje potnikov

X

X

n.v.

| 4.2.5.2 | Informacijski znaki za potnike |
| --- | --- |

4.2.5.2

Informacijski znaki za potnike

X

X

n.v.

| 4.2.5.3 | Alarmiranje potnikov |
| --- | --- |

4.2.5.3

Alarmiranje potnikov

X

X

X

Okoljski pogoji

| 4.2.6.1 | Okoljski pogoji |
| --- | --- |

4.2.6.1

Okoljski pogoji

X

n.v.

n.v.

| 4.2.6.2 | Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem |
| --- | --- |

4.2.6.2

Aerodinamične obremenitve vlaka na prostem

| 4.2.6.2.1 | Aerodinamične obremenitve na progovne delavce ob progi |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodinamične obremenitve na progovne delavce ob progi

X

X

n.v.

| 4.2.6.2.2 | Aerodinamične obremenitve na potnike na ploščadi |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

Aerodinamične obremenitve na potnike na ploščadi

X

X

n.v.

| 4.2.6.2.3 | Tlačne obremenitve na prostem |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

Tlačne obremenitve na prostem

X

X

n.v.

| 4.2.6.3 | Bočni vetrovi |
| --- | --- |

4.2.6.3

Bočni vetrovi

X

X

n.v.

| 4.2.6.4 | Največja nihanja tlaka v predorih |
| --- | --- |

4.2.6.4

Največja nihanja tlaka v predorih

X

X

n.v.

| 4.2.6.5 | Zunanji hrup |
| --- | --- |

4.2.6.5

Zunanji hrup

| 4.2.6.5.2 | Mejne vrednosti hrupa v mirovanju |
| --- | --- |

4.2.6.5.2

Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

X

X

n.v.

| 4.2.6.5.3 | Mejne vrednosti hrupa ob speljevanju |
| --- | --- |

4.2.6.5.3

Mejne vrednosti hrupa ob speljevanju

X

X

n.v.

| 4.2.6.5.4 | Mejne vrednosti hrupa pri srečanju |
| --- | --- |

4.2.6.5.4

Mejne vrednosti hrupa pri srečanju

X

X

n.v.

| 4.2.6.6 | Zunanje elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.2.6.6

Zunanje elektromagnetne motnje

| 4.2.6.6.2 | Elektromagnetne motnje |
| --- | --- |

4.2.6.6.2

Elektromagnetne motnje

X

X

n.v.

Sistemska zaščita

| 4.2.7.1 | Izhodi v sili |
| --- | --- |

4.2.7.1

Izhodi v sili

| 4.2.7.1.1 | Izhodi v sili za potnike |
| --- | --- |

4.2.7.1.1

Izhodi v sili za potnike

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.1.2 | Izhodi v sili v kabini strojevodje |
| --- | --- |

4.2.7.1.2

Izhodi v sili v kabini strojevodje

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.2 | Požarna varnost |
| --- | --- |

4.2.7.2

Požarna varnost

| 4.2.7.2.2 | Ukrepi za preprečevanje požara |
| --- | --- |

4.2.7.2.2

Ukrepi za preprečevanje požara

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.3 | Ukrepi za zaznavanje/obvladovanje požara |
| --- | --- |

4.2.7.3

Ukrepi za zaznavanje/obvladovanje požara

| 4.2.7.2.3.1 | Zaznavanje požara |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.1

Zaznavanje požara

X

X

n.v.

| 4.2.7.2.3.2 | Gasilni aparat |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.2

Gasilni aparat

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.2.3.3 | Požarna odpornost |
| --- | --- |

4.2.7.2.3.3

Požarna odpornost

X

X

n.v.

| 4.2.7.2.4 | Dodatni ukrepi za izboljšanje obratovalnih sposobnosti |
| --- | --- |

4.2.7.2.4

Dodatni ukrepi za izboljšanje obratovalnih sposobnosti

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.2.5 | Posebni ukrepi za rezervoarje, ki vsebujejo vnetljive tekočine |
| --- | --- |

4.2.7.2.5

Posebni ukrepi za rezervoarje, ki vsebujejo vnetljive tekočine

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.3 | Zaščita pred udarcem električnega toka |
| --- | --- |

4.2.7.3

Zaščita pred udarcem električnega toka

X

X

n.v.

| 4.2.7.4 | Zunanje luči in hupa |
| --- | --- |

4.2.7.4

Zunanje luči in hupa

| 4.2.7.4.1 | Sprednje in zadnje luči (zahteve za podsistem) |
| --- | --- |

4.2.7.4.1

Sprednje in zadnje luči (zahteve za podsistem)

X

X

n.v.

| 4.2.7.4.1.1 | Komponenta interoperabilnosti: Žarometi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Komponenta interoperabilnosti: Žarometi

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.7.4.1.2 | Komponenta interoperabilnosti: Označevalne luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.2

Komponenta interoperabilnosti: Označevalne luči

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.7.4.1.3 | Komponenta interoperabilnosti: Zadnje luči |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.3

Komponenta interoperabilnosti: Zadnje luči

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.7.4.2 | Hupe |
| --- | --- |

4.2.7.4.2

Hupe

X

X

n.v.

| 4.2.7.4.2.5 | Zahteve za komponente interoperabilnosti (hupe) |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.5

Zahteve za komponente interoperabilnosti (hupe)

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.7.5 | Postopki dviga/reševanja |
| --- | --- |

4.2.7.5

Postopki dviga/reševanja

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.6 | Notranji hrup |
| --- | --- |

4.2.7.6

Notranji hrup

X

X

n.v.

| 4.2.7.7 | Sistem kimatizacije |
| --- | --- |

4.2.7.7

Sistem kimatizacije

X

X

n.v.

| 4.2.7.8 | Budnik |
| --- | --- |

4.2.7.8

Budnik

X

X

X

| 4.2.7.9 | Sistem nadzora, vodenja in signalizacije |
| --- | --- |

4.2.7.9

Sistem nadzora, vodenja in signalizacije

| 4.2.7.9.2 | Lokacije kolesnih dvojic |
| --- | --- |

4.2.7.9.2

Lokacije kolesnih dvojic

X

X

n.v.

| 4.2.7.9.3 | Kolesa |
| --- | --- |

4.2.7.9.3

Kolesa

X

X

n.v.

| 4.2.7.10 | Koncepti spremljanja in diagnostike |
| --- | --- |

4.2.7.10

Koncepti spremljanja in diagnostike

X

X

n.v.

| 4.2.7.11 | Posebna specifikacija za predore |
| --- | --- |

4.2.7.11

Posebna specifikacija za predore

X

n.v.

n.v.

| 4.2.7.12 | Sistem osvetlitve v sili |
| --- | --- |

4.2.7.12

Sistem osvetlitve v sili

X

X

n.v.

| 4.2.7.13 | Programska oprema |
| --- | --- |

4.2.7.13

Programska oprema

X

X

n.v.

Oprema za vleko in električna oprema

| 4.2.8.1 | Zahteve glede vlečne zmogljivosti |
| --- | --- |

4.2.8.1

Zahteve glede vlečne zmogljivosti

X

X

n.v.

| 4.2.8.2 | Zahteve adhezije koles in tira zaradi vleke |
| --- | --- |

4.2.8.2

Zahteve adhezije koles in tira zaradi vleke

X

n.v.

n.v.

| 4.2.8.3 | Funkcionalne in tehnične specifikacije v zvezi z električnim napajanjem |
| --- | --- |

4.2.8.3

Funkcionalne in tehnične specifikacije v zvezi z električnim napajanjem

| 4.2.8.3.1 | Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju (1) |
| --- | --- |

4.2.8.3.1

Napetost in frekvenca v električnem napajalnem omrežju (1)

X

X

n.v.

| 4.2.8.3.2 | Največja moč in največji tok, ki ju je dovoljeno črpati iz vozne mreže |
| --- | --- |

4.2.8.3.2

Največja moč in največji tok, ki ju je dovoljeno črpati iz vozne mreže

X

X

n.v.

| 4.2.8.3.3 | Faktor moči |
| --- | --- |

4.2.8.3.3

Faktor moči

X

X

n.v.

| 4.2.8.3.4 | Prekinitve sistemskega napajanja |
| --- | --- |

4.2.8.3.4

Prekinitve sistemskega napajanja

X

n.v.

n.v.

| 4.2.8.3.5 | Naprave za merjenje porabe energije |
| --- | --- |

4.2.8.3.5

Naprave za merjenje porabe energije

X

n.v.

n.v.

| 4.2.8.3.6 | Zahteve za vozni park v zvezi z odjemniki toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.6

Zahteve za vozni park v zvezi z odjemniki toka

X

X

n.v.

| 4.2.8.3.7 | Komponenta interoperabilnosti: Odjemnik toka |
| --- | --- |

4.2.8.3.7

Komponenta interoperabilnosti: Odjemnik toka

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.8.3.8 | Komponenta interoperabilnosti: Kontaktna drsalka |
| --- | --- |

4.2.8.3.8

Komponenta interoperabilnosti: Kontaktna drsalka

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.8.3.9 | Vmesniki s sistemom elektrifikacije |
| --- | --- |

4.2.8.3.9

Vmesniki s sistemom elektrifikacije

X

X

n.v.

| 4.2.8.3.10 | Vmesniki s podsistemom za upravljanje-vodenje in signalizacijo |
| --- | --- |

4.2.8.3.10

Vmesniki s podsistemom za upravljanje-vodenje in signalizacijo

X

X

n.v.

Servisiranje

| 4.2.9.2 | Priprave za čiščenje zunanjosti vlaka |
| --- | --- |

4.2.9.2

Priprave za čiščenje zunanjosti vlaka

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.3 | Sistem za praznjenje sanitarij |
| --- | --- |

4.2.9.3

Sistem za praznjenje sanitarij

| 4.2.9.3.1 | Sistem za praznjenje sanitarij na vlaku |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Sistem za praznjenje sanitarij na vlaku

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.3.1 | Priključki za sistem za praznjenje sanitarij |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Priključki za sistem za praznjenje sanitarij

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.9.3.2 | Mobilni praznilni vozički |
| --- | --- |

4.2.9.3.2

Mobilni praznilni vozički

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.9.4 | Čiščenje notranjosti vlaka |
| --- | --- |

4.2.9.4

Čiščenje notranjosti vlaka

| 4.2.9.4.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.9.4.1

Splošno

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.4.2 | Električne vtičnice |
| --- | --- |

4.2.9.4.2

Električne vtičnice

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.5 | Oprema za preskrbo z vodo |
| --- | --- |

4.2.9.5

Oprema za preskrbo z vodo

| 4.2.9.5.1 | Splošno |
| --- | --- |

4.2.9.5.1

Splošno

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.5.2 | Adapter za polnjenje z vodo |
| --- | --- |

4.2.9.5.2

Adapter za polnjenje z vodo

Izjava ES o skladnosti

| 4.2.9.6 | Oprema za dopolnjevanje zaloge peska |
| --- | --- |

4.2.9.6

Oprema za dopolnjevanje zaloge peska

X

n.v.

n.v.

| 4.2.9.7 | Posebne zahteve za parkiranje vlakov na stranskih tirih |
| --- | --- |

4.2.9.7

Posebne zahteve za parkiranje vlakov na stranskih tirih

X

n.v.

n.v.

Vzdrževanje

| 4.2.10.1 | Odgovornosti |
| --- | --- |

4.2.10.1

Odgovornosti

X

n.v.

n.v.

| 4.2.10.2 | Datoteka o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.2

Datoteka o vzdrževanju

| 4.2.10.2.1 | Datoteka o utemeljitvi projektiranja vzdrževanja |
| --- | --- |

4.2.10.2.1

Datoteka o utemeljitvi projektiranja vzdrževanja

X

n.v.

n.v.

| 4.2.10.2.2 | Dokumentacija o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.2.2

Dokumentacija o vzdrževanju

X

n.v.

n.v.

| 4.2.10.3 | Upravljanje datoteke o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.3

Upravljanje datoteke o vzdrževanju

X

n.v.

n.v.

| 4.2.10.4 | Upravljanje podatkov o vzdrževanju |
| --- | --- |

4.2.10.4

Upravljanje podatkov o vzdrževanju

X

n.v.

n.v.

| 4.2.10.5 | Izvajanje vzdrževanja |
| --- | --- |

4.2.10.5

Izvajanje vzdrževanja

X

n.v.

n.v.

---

(1)  Preizkus tipa obvezen samo pri nazivni frekvenci

PRILOGA F

Postopki ocenjevanja skladnosti in primernosti za uporabo

F.1   Seznam modulov

Moduli za komponente interoperabilnosti:

| — | Modul A: Notranja kontrola proizvodnje |
| --- | --- |

—

Modul A: Notranja kontrola proizvodnje

| — | Modul A1: Notranja kontrola projektiranja s preverjanjem proizvoda |
| --- | --- |

—

Modul A1: Notranja kontrola projektiranja s preverjanjem proizvoda

| — | Modul B: Pregled tipa |
| --- | --- |

—

Modul B: Pregled tipa

| — | Modul C: Skladnost s tipom |
| --- | --- |

—

Modul C: Skladnost s tipom

| — | Modul D: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje |
| --- | --- |

—

Modul D: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje

| — | Modul F: Verifikacija proizvoda |
| --- | --- |

—

Modul F: Verifikacija proizvoda

| — | Modul H1: Sistem celovitega vodenja kakovosti |
| --- | --- |

—

Modul H1: Sistem celovitega vodenja kakovosti

| — | Modul H2: Sistem celovitega vodenja kakovosti s pregledom projektiranja |
| --- | --- |

—

Modul H2: Sistem celovitega vodenja kakovosti s pregledom projektiranja

| — | Modul V: Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo) |
| --- | --- |

—

Modul V: Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo)

Moduli za podsisteme

| — | Modul SB: Pregled tipa |
| --- | --- |

—

Modul SB: Pregled tipa

| — | Modul SD: Sistem vodenja kakovosti proizvodov |
| --- | --- |

—

Modul SD: Sistem vodenja kakovosti proizvodov

| — | Modul SF: Verifikacija proizvoda |
| --- | --- |

—

Modul SF: Verifikacija proizvoda

| — | Modul SH2: Sistem celovitega vodenja kakovosti s pregledom projektiranja |
| --- | --- |

—

Modul SH2: Sistem celovitega vodenja kakovosti s pregledom projektiranja

Moduli za ureditev vzdrževanja

| — | Postopek ocenjevanja skladnosti modulov |
| --- | --- |

—

Postopek ocenjevanja skladnosti modulov

F.2   Moduli za komponente interoperabilnosti

F.2.1   Modul A: Notranja kontrola proizvodnje

1.   Ta modul navaja postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izvaja obveznosti iz točke 2, zagotavlja in potrjuje, da zadevna komponenta interoperabilnosti izpolnjuje zahteve iz TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo, opisano v točki 3.

3.   Tehnična dokumentacija omogoča oceno skladnosti komponente interoperabilnosti z zahtevami TSI. V obsegu, pomembnem za tako oceno, zajema projektiranje, proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti. Dokumentacija mora v obsegu, potrebnem za oceno, vsebovati:

| — | splošen opis komponente interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

splošen opis komponente interoperabilnosti;

| — | projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.; |
| --- | --- |

—

projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.;

| — | opise in pojasnila, potrebna za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje ter obratovanje komponente interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

opise in pojasnila, potrebna za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje ter obratovanje komponente interoperabilnosti;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno;

| — | navedbe rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti; |
| --- | --- |

—

navedbe rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti;

| — | rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.; |
| --- | --- |

—

rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.;

| — | poročila o preizkusih. |
| --- | --- |

—

poročila o preizkusih.

4.   Proizvajalec mora izvesti vse ukrepe, potrebne za to, da proizvodni proces zagotovi skladnost proizvedene komponente interoperabilnosti s tehnično dokumentacijo iz točke 3 in z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo.

5.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti pisno izjavo o skladnosti komponente interoperabilnosti. Vsebina te izjave mora vključevati najmanj informacije, določene v Prilogi IV (3) in členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti so datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

6.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik hrani izvod izjave ES o skladnosti skupaj s tehnično dokumentacijo še 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, mora obveznost do shranjevanja tehnične dokumentacije, ki je na voljo, prevzeti oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

7.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo, je to izjavo treba dodati, potem ko jo izda proizvajalec pod pogoji iz modula V.

F.2.2   Modul A1: Notranja kontrola projektiranja s preverjanjem proizvodnje

1.   Ta modul navaja postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izvaja obveznosti iz točke 2, zagotavlja in potrjuje, da zadevna komponenta interoperabilnosti izpolnjuje zahteve iz TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec vzpostavi tehnično dokumentacijo, navedeno v točki 3.

3.   Tehnična dokumentacija omogoča oceno skladnosti komponente interoperabilnosti z zahtevami TSI.

Iz tehnične dokumentacije je tudi razvidno, da je projektiranje komponente interoperabilnosti, ki je bila že sprejeta pred izvajanjem te TSI, v skladu s to TSI, in da je bila komponenta interoperabilnosti uporabljana na istem področju uporabe.

V obsegu, pomembnem za tako oceno, zajema projektiranje, proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti. Dokumentacija v obsegu, potrebnem za oceno, vsebuje:

| — | splošen opis komponente interoperabilnosti in njene pogoje za uporabo; |
| --- | --- |

—

splošen opis komponente interoperabilnosti in njene pogoje za uporabo;

| — | projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.; |
| --- | --- |

—

projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.;

| — | opise in pojasnila, potrebne za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

opise in pojasnila, potrebne za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno;

| — | opise rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti; |
| --- | --- |

—

opise rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti;

| — | rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.; |
| --- | --- |

—

rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.;

| — | poročila o preizkusih. |
| --- | --- |

—

poročila o preizkusih.

4.   Proizvajalec izvede vse ukrepe, potrebne za to, da proizvodni proces zagotovi skladnost vsake proizvedene komponente interoperabilnosti s tehnično dokumentacijo iz točke 3 in z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo.

Priglašeni organ, ki ga izbere proizvajalec, opravi ustrezne preglede in preizkuse, da preveri skladnost proizvedene komponente interoperabilnosti s tipom, opisanim v tehnični dokumentaciji iz točke 3 in z zahtevami TSI. Proizvajalec (2) lahko izbere enega od naslednjih postopkov:

Verifikacija s pregledom in preizkušanjem vsake komponente interoperabilnosti

5.1.1   Vsak proizvod se posamično pregleda in opravijo se potrebni preizkusi za preverjanje skladnosti proizvoda s tipom, opisanim v tehnični dokumentaciji, in zahtevami TSI, ki veljajo zanj. Kadar v TSI (ali v evropskem standardu, navedenem v TSI) preizkus ni določen, se uporabljajo ustrezne evropske specifikacije ali enakovredni preizkusi.

5. 1. 2   Priglašeni organ po opravljenih preizkusih pripraviti pisni certifikat o skladnosti za odobrene proizvode.

Statistična verifikacija

5.2.1   Proizvajalec predloži svoje proizvode v obliki homogenih serij in izpeljati vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces zagotovi homogenost vsake od proizvedenih serij.

5. 2. 2   Vse komponente interoperabilnosti morajo biti na voljo za verifikacijo v obliki homogenih serij. Naključni vzorec se vzame iz vsake serije. Vsaka komponenta interoperabilnosti v vzorcu se posamično pregleda in opravijo se ustrezni preizkusi za zagotavljanje skladnosti proizvoda s tipom, opisanim v tehnični dokumentaciji, in zahtevami TSI, ki velja zanj, ter za odločanje, ali je serija sprejeta ali zavrnjena. Kadar v TSI (ali v evropskem standardu, navedenem v TSI) preizkus ni določen, se uporabljajo ustrezne evropske specifikacije ali enakovredni preizkusi.

5. 2. 3   Statistični postopek mora uporabljati ustrezne elemente (statistično metodo, načrt vzorčenja itn.), odvisne od ocenjevanih značilnosti, kakor je določeno v TSI.

5. 2. 4   Za sprejete serije priglašeni organ pripravi pisni certifikat o skladnosti glede na opravljene preizkuse. Na trg se lahko dajo vse komponente interoperabilnosti v seriji, razen tistih komponent interoperabilnosti iz vzorca, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladne.

5. 2. 5   Če se serija zavrne, mora priglašeni organ ali pristojni organ sprejeti ustrezne ukrepe, da prepreči dajanje navedene serije na trg. Pri pogostih zavrnitvah serij priglašeni organ lahko začasno ustavi statistično preverjanje.

6.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave mora obsegati vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava mora biti napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in mora vsebovati:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov;

| — | sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kjer je ustrezno, sklicevanja na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kjer je ustrezno, sklicevanja na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

Navedeni certifikat je certifikat o skladnosti, kakor je navedeno v točki 5. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti priglašenemu organu na zahtevo predloži certifikat o skladnosti.

7.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik hrani izvod izjave ES o skladnosti skupaj s tehnično dokumentacijo še 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nima sedeža v Skupnosti, mora obveznost do shranjevanja tehnične dokumentacije, ki je na voljo, prevzeti oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

8.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo, je to izjavo treba dodati, potem ko jo izda proizvajalec pod pogoji iz modula V.

F.2.3   Modul B: Pregled tipa

1.   Ta modul opisuje tisti del postopka, s katerim priglašeni organ ugotovi in potrdi, da je tip, ki predstavlja predvideni proizvod, v skladu s predpisi TSI, ki se zanj uporablja.

2.   Vlogo za pregled tipa ES mora predložiti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov proizvajalca in, če vlogo vloži pooblaščeni zastopnik, še njegovo ime in naslov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca in, če vlogo vloži pooblaščeni zastopnik, še njegovo ime in naslov;

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu;

| — | tehnično dokumentacijo, kakor je opisana v točki 3. |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo, kakor je opisana v točki 3.

Vlagatelj priglašenemu organu predloži vzorec, ki je primerek predvidene proizvodnje in se v nadaljevanju navaja kot „tip“.

Tip lahko zajema več izvedenk komponente interoperabilnosti, pod pogojem, da razlike med izvedenkami ne vplivajo na določbe TSI.

Priglašeni organ lahko zahteva nadaljnje vzorce, če je potrebno za izvedbo programa preizkušanja.

Če se med postopkom pregleda tipa ne zahtevajo preizkusi tipa in je tip ustrezno opredeljen v tehnični dokumentaciji, kakor je opisano v točki 3, priglašeni organ izda soglasje, da mu vzorcev ni treba dati na razpolago.

3.   Tehnična dokumentacija omogoča oceno skladnosti komponente interoperabilnosti z zahtevami TSI. V obsegu, pomembnem za tako oceno, mora zajemati projektiranje, proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti.

Tehnična dokumentacija vsebuje:

| — | splošen opis tipa; |
| --- | --- |

—

splošen opis tipa;

| — | projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice in sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.; |
| --- | --- |

—

projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice in sheme komponent, podsestavov, tokokrogov itn.;

| — | opise in pojasnila, potrebne za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

opise in pojasnila, potrebne za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje in obratovanje komponente interoperabilnosti;

| — | pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike; |
| --- | --- |

—

pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike;

| — | pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.); |
| --- | --- |

—

pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.);

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno;

| — | opise rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti; |
| --- | --- |

—

opise rešitev, sprejetih za izpolnjevanje zahtev TSI, kadar se evropske specifikacije iz te TSI ne uporabijo v celoti;

| — | rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.; |
| --- | --- |

—

rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.;

| — | poročila o preizkusih. |
| --- | --- |

—

poročila o preizkusih.

4.   Priglašeni organ:

4.1   pregleda tehnično dokumentacijo;

4.2   preveri, ali je bil vzorec/vzorci, potreben/potrebni za preizkus, proizveden/proizvedeni v skladu s tehnično dokumentacijo, in opravi preizkuse tipa ali zagotovi, da se ti preizkusi opravijo v skladu z določbami TSI in/ali ustreznimi evropskimi specifikacijami;

4.3   kadar je v TSI zahtevan pregled metod projektiranja, izvrši preučitev metod, orodij in rezultatov projektiranja za vrednotenje njihove sposobnosti, da izpolnjujejo zahteve glede skladnosti za komponento interoperabilnosti ob koncu procesa projektiranja;

4.4   kadar je v TSI zahtevan pregled proizvodnega postopka, izvrši preučitev proizvodnega postopka, predvidenega za proizvodnjo komponente interoperabilnosti, za vrednotenje njenega prispevka k skladnosti proizvoda, in/ali preučiti pregled, ki ga je opravil proizvajalec ob koncu procesa projektiranja;

4.5   ugotovi elemente, ki so bili projektirani v skladu z ustreznimi določbami TSI in evropskimi specifikacijami, ter elemente, ki so bili projektirani brez uporabe ustreznih določb iz navedenih evropskih specifikacij;

4.6   izvede ali zagotovi izvedbo ustreznih pregledov in potrebnih preizkusov v skladu s točkami 4.2, 4.3 in 4.4, da ugotovi, ali se, kadar proizvajalec za uporabo izbere ustrezne evropske specifikacije, te dejansko uporabljajo;

4.7   izvede ali zagotovi izvedbo ustreznih pregledov in potrebnih preizkusov v skladu s točkami 4.2, 4.3 in 4.4, da ugotovi, ali, kadar se ustrezne evropske specifikacije iz TSI ne uporabljajo, rešitve, ki jih sprejme proizvajalec, izpolnjujejo zahteve TSI;

4.8   z vlagateljem doseže soglasje glede mesta, kjer se bodo opravljali pregledi in potrebni preizkusi.

5.   Kadar tip izpolnjuje določbe TSI, priglašeni organ vlagatelju izda certifikat o pregledu tipa. Certifikat mora vsebovati ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, pogoje za njegovo veljavnost in vse potrebne podatke za prepoznavanje odobrenega tipa.

Obdobje veljavnosti ni daljše od 5 let.

Priglašeni organ k certifikatu priloži seznam pomembnih delov tehnične dokumentacije in obdrži en izvod.

Če se proizvajalcu ali njegovemu pooblaščenemu zastopniku s sedežem v Skupnosti zavrne izdaja certifikata o pregledu tipa, priglašeni organ predloži podrobne razloge za tako zavrnitev.

Določbe morajo predvideti pritožbeni postopek.

6.   Vlagatelj priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom o pregledu tipa, obvesti o vseh spremembah odobrenega proizvoda, ki lahko vplivajo na skladnost z zahtevami TSI ali predpisanimi pogoji za uporabo proizvoda. V takih primerih priglašeni organ, ki je izdal certifikat o pregledu tipa ES, dodatno odobri komponento interoperabilnosti. V tem primeru priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so ustrezni in potrebni v zvezi s spremembami. Dodatna odobritev se lahko izda v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o pregledu tipa ali pa se po preklicu starega certifikata izda nov certifikat.

7.   Če se spremembe, kakor so navedene v točki 6, ne izvedejo, se lahko veljavnost pretečenega certifikata podaljša za nadaljnje obdobje veljavnosti. Vlagatelj bo zaprosil za tako podaljšanje s pisnim potrdilom, da do takih sprememb ni prišlo, priglašeni organ pa izda podaljšanje za še eno obdobje veljavnosti, kakor določa točka 5, če ni podatkov o nasprotnem. Ta postopek se lahko ponovi.

8.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči ustrezne informacije v zvezi s certifikati o pregledu tipa in njihovimi dodatki, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

9.   Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo izvode izdanih certifikatov o pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Priloge k certifikatom (glej § 5) so na razpolago drugim priglašenim organom.

10.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti poleg tehnične dokumentacije hrani tudi izvode certifikatov o pregledu tipa in njihove dodatke za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti. Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na voljo, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

F.2.4   Modul C: Skladnost s tipom

1.   V tem modulu je opisan tisti del postopka, po katerem proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti zagotavlja in potrjuje, da je zadevna komponenta interoperabilnosti skladna s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in izpolnjuje zahteve Direktive TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec izvede vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces zagotovi skladnost vsake proizvedene komponente interoperabilnosti s tipom, kakor je opisan v certifikatu ES o pregledu tipa, in z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo.

3.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave mora obsegati vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenegavključenih v postopek v zvezi s skladnostjo pregleda tipa, in datum certifikata ES o pregledu tipa (in njegovih dodatkov) skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenegavključenih v postopek v zvezi s skladnostjo pregleda tipa, in datum certifikata ES o pregledu tipa (in njegovih dodatkov) skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata;

| — | sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije (1); |
| --- | --- |

—

sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije (1);

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti; |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti;

| — | proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti. |
| --- | --- |

—

proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti.

| — | Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti; |
| --- | --- |

—

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti;

| — | Če TSI poleg izjave ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo, je to izjavo treba dodati, potem ko jo izda proizvajalec pod pogoji iz modula V. |
| --- | --- |

—

Če TSI poleg izjave ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo, je to izjavo treba dodati, potem ko jo izda proizvajalec pod pogoji iz modula V.

F.2.5   Modul D: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje

1.   V tem modulu je opisan postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zagotavlja in potrjuje, da je zadevna komponenta interoperabilnosti skladna s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in izpolnjuje zahteve TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec upravlja odobreni sistem kakovosti za proizvodnjo, opravlja inšpekcijski pregled končnega proizvoda in preizkušanje komponent, kakor je določeno v točki 3, in je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 4.

Sistem vodenja kakovosti

3.1   Proizvajalec za zadevne komponente interoperabilnosti vloži vlogo za ocenitev svojega sistema vodenja kakovosti pri priglašenem organu po svoji izbiri.

Vloga vključuje:

| — | vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti;

| — | dokumentacijo v zvezi s sistemom vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo v zvezi s sistemom vodenja kakovosti;

| — | tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o pregledu tipa, izdanega ob koncu postopka o pregledu tipa modula B; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o pregledu tipa, izdanega ob koncu postopka o pregledu tipa modula B;

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu.

3.2   Sistem kakovosti zagotavlja skladnost komponent interoperabilnosti s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih proizvajalec sprejme, se sistematično in organizirano dokumentirajo v obliki pisnih usmeritev, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu vodenja kakovosti omogoča enotno razlaganje programov, načrtov, priročnikov in evidenc kakovosti.

Vsebuje zlasti ustrezen opis:

| — | ciljev kakovosti in organizacijske strukture; |
| --- | --- |

—

ciljev kakovosti in organizacijske strukture;

| — | pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

—

pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede kakovosti proizvodov;

| — | proizvodnih postopkov, metod kontrole kakovosti in vodenja kakovosti ter postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

—

proizvodnih postopkov, metod kontrole kakovosti in vodenja kakovosti ter postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| — | pregledov in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

—

pregledov in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja;

| — | zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.; |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;

| — | sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti proizvodov in dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti proizvodov in dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti.

3.3   Priglašeni organ oceni sistem vodenja kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Priglašeni organ domneva skladnost z zahtevami, kadar proizvajalec izvaja sistem kakovosti za proizvodnjo, inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda glede na standard EN/ISO 9001:2000, ki upošteva specifičnost komponente interoperabilnosti, za katero se izvaja.

Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva v oceni.

Revizijaje določena za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za komponento interoperabilnosti. Revizijska skupina ima najmanj enega člana z izkušnjami ocenjevalca zadevne tehnologije proizvoda. Postopek vrednotenja vključuje inšpekcijski obisk prostorov proizvajalca.

Postopek vrednotenja vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

3.4   Proizvajalec se obveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema vodenja kakovosti, kakor je odobren, in ga bo vzdrževal na primerni in učinkoviti ravni.

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti redno obvešča priglašeni organ, ki je sistem vodenja kakovosti odobril, o vsaki predvideni posodobitvi sistema vodenja kakovosti.

Priglašeni organ morebitne predlagane spremembe ovrednoti in odloči, ali bo spremenjeni sistem vodenja kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

O svoji odločitvi proizvajalca uradno obvesti. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

Nadzor sistema vodenja kakovosti, za katerega je odgovoren priglašeni organ

4.1   Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec pravilno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema vodenja kakovosti.

4.2   Proizvajalec za inšpekcijski pregled priglašenemu organu dovoli dostop do lokacij proizvodnje, inšpekcije in preizkušanja ter skladiščenja in mu predloži vse potrebne podatke in zlasti:

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti;

| — | evidenco o kakovosti, kot so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn. |
| --- | --- |

—

evidenco o kakovosti, kot so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.

4.3   Priglašeni organ izvaja občasne revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem vodenja kakovosti, proizvajalcu pa priskrbi poročilo o reviziji.

Revizije se izvajajo vsaj enkrat letno.

Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva pri nadzoru.

4.4   Poleg tega sme priglašeni organ nenapovedano obiskati proizvajalca. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preizkuse ali zagotovi izvedbo preizkusov, da preveri pravilno delovanje sistema vodenja kakovosti. Priglašeni organ mora proizvajalcu predložiti poročilo o obisku in, če je bil izveden preizkus, poročilo o preizkusu.

5.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistemov vodenja kakovosti, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo izvode izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti.

6.   Proizvajalec 10 let po izdelavi zadnjega proizvoda hrani na razpolago državnim oblastem:

| — | dokumentacijo iz druge alinee točke 3.1, |
| --- | --- |

—

dokumentacijo iz druge alinee točke 3.1,

| — | posodobitve iz drugega odstavka točke 3.4, |
| --- | --- |

—

posodobitve iz drugega odstavka točke 3.4,

odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v zadnjem odstavku točk 3.4, 4.3 in 4.4.

7.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave obsega vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov;

| — | sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kjer je ustrezno, sklicevanja na evropsko specifikacijo (1); |
| --- | --- |

—

sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kjer je ustrezno, sklicevanja na evropsko specifikacijo (1);

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

Certifikati, na katere se lahko sklicuje, so:

| — | odobritev sistema vodenja kakovosti, navedena v točki 3; |
| --- | --- |

—

odobritev sistema vodenja kakovosti, navedena v točki 3;

| — | certifikat o pregledu tipa in njegovi dodatki. |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa in njegovi dodatki.

8.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

9.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti, je treba to izjavo dodati potem, ko jo proizvajalec izda pod pogoji iz modula V.

F.2.6   Modul F: Verifikacija proizvoda

1.   Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti preveri in potrdi, da je zadevna komponenta interoperabilnosti, za katerega veljajo določbe točke 3, skladna s tipom, kakor je opisan v certifikatu ES o pregledu tipa, ter izpolnjuje zahteve TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec opravi vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces zagotovi skladnost vsake komponente interoperabilnosti s tipom, kakor je opisan v certifikatu ES o pregledu tipa, in z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo.

3.   Priglašeni organ opravi ustrezne preglede in preizkuse, da preveri skladnost komponente interoperabilnosti s tipom, kakor je opisan v certifikatu ES o pregledu tipa, in z zahtevami TSI. Proizvajalec (3) lahko izbere bodisi pregled in preizkušanje vsake komponente interoperabilnosti, kakor je navedeno v točki 4, bodisi pregled in preizkušanje komponent interoperabilnosti na statistični podlagi, kakor je navedeno v točki 5.

Verifikacija s pregledom in preizkušanjem vsake komponente interoperabilnosti

4. 1   Vsak proizvod se posamično pregleda in opravijo se potrebni preizkusi za preverjanje skladnosti proizvoda s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in zahtevami TSI, ki se zanj uporabljajo. Kadar v TSI (ali v evropskem standardu, navedenem v TSI) preizkus ni določen, se uporabljajo ustrezne evropske specifikacije (1) ali enakovredni preizkusi.

4. 2   Priglašeni organ po opravljenih preizkusih pripraviti pisni certifikat o skladnosti za odobrene proizvode.

4. 3   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik zagotovi, da lahko na zahtevo predloži certifikate o skladnosti priglašenega organa.

Statistična verifikacija

5.1   Proizvajalec predloži svoje komponente interoperabilnosti v obliki homogenih serij in izvede vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces zagotovi homogenost vsake od proizvedenih serij.

5.2   Vse komponente interoperabilnosti so na razpolago za verifikacijo v obliki homogenih serij. Naključni vzorec se vzame iz vsake serije. Vsaka komponenta interoperabilnosti v vzorcu se posamično pregleda in opravijo se ustrezni preizkusi za zagotavljanje skladnosti proizvoda s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in zahtevami TSI, ki velja zanj, in za odločanje, ali je serija sprejeta ali zavrnjena. Kadar v TSI (ali v evropskem standardu, navedenem v TSI) preizkus ni določen, se uporabljajo ustrezne evropske specifikacije ali enakovredni preizkusi.

5.3   Statistični postopek uporablja ustrezne elemente (statistično metodo, načrt vzorčenja itn.), odvisne od ocenjevanih značilnosti, kakor je določeno v TSI.

5.4   Pri sprejetih serijah priglašeni organ po opravljenih preizkusih pripravi pisni certifikat o skladnosti. Na trg se lahko dajo vse komponente interoperabilnosti v seriji, razen tistih komponent interoperabilnosti iz vzorca, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladne.

Če se serija zavrne, priglašeni organ ali pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe, da prepreči dajanje navedene serije na trg. Pri pogostih zavrnitvah serij priglašeni organ začasno ustavi statistično preverjanje.

5.5   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti zagotovi, da lahko na zahtevo predloži certifikate o skladnosti priglašenega organa.

6.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave vključuje vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov;

| — | sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kadar je ustrezno, sklicevanje na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI ter, kadar je ustrezno, sklicevanje na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti; |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti;

Certifikati, na katere se sklicuje, so:

| — | certifikat o pregledu tipa in njegovi dodatki; |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa in njegovi dodatki;

| — | certifikat o skladnosti, naveden v točki 4 ali 5. |
| --- | --- |

—

certifikat o skladnosti, naveden v točki 4 ali 5.

7.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

8.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti, je treba to izjavo dodati potem, ko jo proizvajalec izda pod pogoji iz modula V.

F.2.7   Modul H1: Sistem celovitega vodenja kakovosti

1.   Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izvaja obveznosti iz točke 2, zagotavlja in potrjuje, da zadevna komponenta interoperabilnosti izpolnjuje zahteve iz TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec upravlja odobreni sistem vodenja kakovosti za projektiranje, proizvodnjo ter opravi inšpekcijski pregled končnega proizvoda in preizkušanje, kakor je določeno v točki 3, in je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 4.

Sistem vodenja kakovosti

3.1   Proizvajalec za zadevne komponente interoperabilnosti vloži vlogo za ocenitev svojega sistema vodenja kakovosti pri priglašenem organu po svoji izbiri.

Vloga vključuje:

| — | vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti;

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti;

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu.

3.2   Sistem vodenja kakovosti zagotavlja skladnost komponente interoperabilnosti z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih proizvajalec sprejme, se sistematično in organizirano dokumentirajo v obliki pisnih usmeritev, postopkov in navodil. Ta dokumentacija o sistemu vodenja kakovosti zagotavlja enotno razlago usmeritev in postopkov kakovosti, kakor so programi, načrti, priročniki in zapisi o kakovosti.

Vsebuje zlasti ustrezen opis:

| — | ciljev kakovosti in organizacijsko strukturo; |
| --- | --- |

—

ciljev kakovosti in organizacijsko strukturo;

| — | pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede projektiranja in kakovosti proizvoda; |
| --- | --- |

—

pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede projektiranja in kakovosti proizvoda;

| — | tehničnih specifikacij projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstev, ki bodo uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za komponento interoperabilnosti, izpolnjene; |
| --- | --- |

—

tehničnih specifikacij projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstev, ki bodo uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za komponento interoperabilnosti, izpolnjene;

| — | tehnik kontrole in verifikacije projektiranja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljale pri projektiranju komponent interoperabilnosti, ki se nanašajo na zajeto kategorijo proizvoda; |
| --- | --- |

—

tehnik kontrole in verifikacije projektiranja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljale pri projektiranju komponent interoperabilnosti, ki se nanašajo na zajeto kategorijo proizvoda;

| — | ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja sistema kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

—

ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja sistema kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| — | pregledov, preverjanj in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

—

pregledov, preverjanj in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja;

| — | zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.; |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;

| — | sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in proizvoda ter dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in proizvoda ter dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti.

Pravila in postopki za zagotavljanje kakovosti zlasti zajemajo faze ocenjevanja, kakor so pregled projektiranja, pregled proizvodnega postopka in preizkušanja tipov, določenih v TSI za različne značilnosti in zmogljivosti komponente interoperabilnosti.

3.3   Priglašeni organ oceni sistem vodenja kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami, če proizvajalec izvaja sistem kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda glede na standard EN/ISO 9001:2000, ki upošteva specifičnost komponente interoperabilnosti, za katero se izvaja.

Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva v oceni.

Revizija je določena za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za komponento interoperabilnosti. Revizijska skupina ima najmanj enega člana z izkušnjami ocenjevalca zadevne tehnologije proizvoda. Postopek vrednotenja vključuje ocenjevalni obisk prostorov proizvajalca.

Proizvajalec bo uradno obveščen o odločitvi. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

3.4   Proizvajalec se obveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema vodenja kakovosti, kakor je odobren, in ga bo vzdrževal na primerni in učinkoviti ravni.

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti redno obvešča priglašeni organ, ki je sistem vodenja kakovosti odobril, o vsaki predvideni posodobitvi sistema vodenja kakovosti.

Priglašeni organ morebitne predlagane spremembe ovrednoti in odloči, ali bo spremenjeni sistem vodenja kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

O svoji odločitvi proizvajalca uradno obvesti. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve vrednotenja in utemeljitev odločitve o oceni.

Nadzor sistema vodenja kakovosti, za katerega je odgovoren priglašeni organ

4.1   Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec pravilno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema vodenja kakovosti.

4.2   Proizvajalec za inšpekcijski pregled priglašenemu organu dovoli dostop do lokacij projektiranja, proizvodnje, inšpekcije in preizkušanja ter skladiščenja in mu predloži vse potrebne podatke in zlasti:

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti;

| — | evidence o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.; |
| --- | --- |

—

evidence o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.;

| — | evidence o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti, in sicer poročila o inšpekcijskih pregledih in podatke o preizkušanju, podatke o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn. |
| --- | --- |

—

evidence o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti, in sicer poročila o inšpekcijskih pregledih in podatke o preizkušanju, podatke o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.

4.3   Priglašeni organ izvaja občasne revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem vodenja kakovosti, proizvajalcu pa priskrbi poročilo o reviziji. Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva pri nadzoru.

Revizije se izvajajo vsaj enkrat letno.

4.4   Poleg tega sme priglašeni organ nenapovedano obiskati proizvajalca. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi opravi preizkuse ali zagotovi izvedbo preizkusov, da preveri pravilno delovanje sistema vodenja kakovosti, kadar je potrebno. Proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in poročilo o preizkusu, če je bil preizkus opravljen.

5.   Proizvajalec 10 let po izdelavi zadnjega proizvoda hrani na razpolago državnim oblastem:

| — | dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 3.1; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 3.1;

| — | posodobitve iz drugega pododstavka točke 3.4; |
| --- | --- |

—

posodobitve iz drugega pododstavka točke 3.4;

| — | odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v zadnjem pododstavku točk 3.4, 4.3 in 4.4. |
| --- | --- |

—

odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v zadnjem pododstavku točk 3.4, 4.3 in 4.4.

6.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistemov vodenja kakovosti, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo izvode izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti in dodatnih izdanih odobritev.

7.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripraviti izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave vključuje vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim ustreza komponenta interoperabilnosti, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikata skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikata skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata;

| — | sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

Certifikat, na katerega se lahko sklicuje, je:

| — | odobritev sistema vodenja kakovosti, navedenega v točki 3. |
| --- | --- |

—

odobritev sistema vodenja kakovosti, navedenega v točki 3.

8.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

9.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti, je treba to izjavo dodati potem, ko jo proizvajalec izda pod pogoji iz modula V.

F.2.8   Modul H2: Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja

1.   V tem modulu je opisan postopek, s katerim priglašeni organ opravlja pregled projektiranja komponente interoperabilnosti in s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavi, da zadevna komponenta interoperabilnosti izpolnjuje zahteve TSI, ki se zanjo uporabljajo.

2.   Proizvajalec upravlja odobreni sistem vodenja kakovosti za projektiranje, proizvodnjo ter opravi inšpekcijski pregled končnega proizvoda in preizkušanje, kakor je določeno v točki 3, in je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 4.

Sistem vodenja kakovosti.

3.1   Proizvajalec za zadevne komponente interoperabilnosti vloži vlogo za ocenitev svojega sistema vodenja kakovosti pri priglašenem organu po svoji izbiri.

Vloga vključuje:

| — | vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

vse pomembne informacije za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za predvideno komponento interoperabilnosti;

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti;

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu.

3.2   Sistem vodenja kakovosti zagotavlja skladnost komponente interoperabilnosti z zahtevami TSI, ki se zanjo uporabljajo. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih proizvajalec sprejme, se sistematično in organizirano dokumentirajo v obliki pisnih usmeritev, postopkov in navodil. Ta dokumentacija o sistemu vodenja kakovosti zagotavlja enotno razlago usmeritev in postopkov kakovosti, kakor so programi, načrti, priročniki in zapisi o kakovosti.

Vsebuje zlasti ustrezen opis:

| — | ciljev kakovosti in organizacijsko strukturo; |
| --- | --- |

—

ciljev kakovosti in organizacijsko strukturo;

| — | pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede projektiranja in kakovosti proizvoda; |
| --- | --- |

—

pristojnosti in pooblastil, ki jih ima uprava glede projektiranja in kakovosti proizvoda;

| — | tehničnih specifikacij projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstev, ki bodo uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za komponento interoperabilnosti, izpolnjene; |
| --- | --- |

—

tehničnih specifikacij projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstev, ki bodo uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za komponento interoperabilnosti, izpolnjene;

| — | tehnik kontrole in verifikacije projektiranja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljale pri projektiranju komponent interoperabilnosti, ki se nanašajo na zajeto kategorijo proizvoda; |
| --- | --- |

—

tehnik kontrole in verifikacije projektiranja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljale pri projektiranju komponent interoperabilnosti, ki se nanašajo na zajeto kategorijo proizvoda;

| — | ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja sistema kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

—

ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja sistema kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| — | pregledov, preverjanj in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

—

pregledov, preverjanj in preizkusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji z navedbo pogostosti njihovega izvajanja;

| — | zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.; |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;

| — | sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in proizvoda ter dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in proizvoda ter dejanskega delovanja sistema vodenja kakovosti.

Pravila in postopki za zagotavljanje kakovosti zlasti zajemajo faze ocenjevanja, kakor so pregled projektiranja, pregled proizvodnega postopka in preizkušanja tipov, določenih v TSI za različne značilnosti in zmogljivosti komponente interoperabilnosti.

3.3   Priglašeni organ oceni sistem vodenja kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Priglašeni organ domneva skladnost z zahtevami, če proizvajalec izvaja sistem kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda glede na standard EN/ISO 9001:2000, ki upošteva specifičnost komponente interoperabilnosti, za katero se izvaja.

Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva v oceni.

Revizija je določena za kategorijo proizvoda, ki je reprezentativna za komponento interoperabilnosti. Revizijska skupina ima najmanj enega člana z izkušnjami ocenjevalca zadevne tehnologije proizvoda. Postopek vrednotenja vključuje ocenjevalni obisk prostorov proizvajalca.

Proizvajalec bo uradno obveščen o odločitvi. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljitev odločitve o oceni.

3.4   Proizvajalec se obveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema vodenja kakovosti, kakor je odobren, in ga bo vzdrževal na primerni in učinkoviti ravni.

Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti redno obvešča priglašeni organ, ki je sistem vodenja kakovosti odobril, o vsaki predvideni posodobitvi sistema vodenja kakovosti.

Priglašeni organ morebitne predlagane spremembe ovrednoti in odloči, ali bo spremenjeni sistem vodenja kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

O svoji odločitvi proizvajalca uradno obvesti. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve vrednotenja in utemeljitev odločitve o oceni.

Nadzor sistema vodenja kakovosti, za katerega je odgovoren priglašeni organ

4.1   Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec pravilno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema vodenja kakovosti.

4.2   Proizvajalec za inšpekcijski pregled priglašenemu organu dovoli dostop do lokacij projektiranja, proizvodnje, inšpekcije in preizkušanja ter skladiščenja in mu predloži vse potrebne podatke in zlasti:

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti;

| — | evidence o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.; |
| --- | --- |

—

evidence o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.;

| — | evidence o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti, in sicer poročila o inšpekcijskih pregledih in podatke o preizkušanju, podatke o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn. |
| --- | --- |

—

evidence o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti, in sicer poročila o inšpekcijskih pregledih in podatke o preizkušanju, podatke o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.

4.3   Priglašeni organ izvaja občasne revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem vodenja kakovosti, proizvajalcu pa priskrbi poročilo o reviziji. Kadar proizvajalec upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva pri nadzoru.

Revizije se izvajajo vsaj enkrat letno.

4.4   Poleg tega sme priglašeni organ nenapovedano obiskati proizvajalca. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi opravi preizkuse ali zagotovi izvedbo preizkusov, da preveri pravilno delovanje sistema vodenja kakovosti, kadar je potrebno. Proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in poročilo o preizkusu, če je bil preizkus opravljen.

5.   Proizvajalec 10 let po izdelavi zadnjega proizvoda hrani na razpolago državnim oblastem:

| — | dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 3.1; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 3.1;

| — | posodobitve iz drugega pododstavka točke 3.4; |
| --- | --- |

—

posodobitve iz drugega pododstavka točke 3.4;

| — | odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v zadnjem pododstavku točk 3.4, 4.3 in 4.4. |
| --- | --- |

—

odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v zadnjem pododstavku točk 3.4, 4.3 in 4.4.

Pregled projektiranja

6.1   Proizvajalec pri priglašenem organu po svoji izbiri vloži vlogo za pregled projektiranja komponente interoperabilnosti.

6.2   Vloga omogoča razumevanje projektiranja, proizvodnje, vzdrževanja in obratovanja komponente interoperabilnosti ter omogoči oceno skladnosti z zahtevami TSI.

Vsebuje:

| — | splošen opis tipa; |
| --- | --- |

—

splošen opis tipa;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami, z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami, z ustreznimi določbami, uporabljene v celoti ali delno;

| — | morebitna potrebna dokazila o njihovi ustreznosti, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo; |
| --- | --- |

—

morebitna potrebna dokazila o njihovi ustreznosti, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo;

| — | program preizkušanja; |
| --- | --- |

—

program preizkušanja;

| — | pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike; |
| --- | --- |

—

pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike;

| — | pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.); |
| --- | --- |

—

pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.);

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu.

6.3   Vlagatelj predloži rezultate preizkusov (4), po potrebi tudi preizkusov tipa, ki jih je opravil ali jih je naročil njegov ustrezni laboratorij.

6.4   Priglašeni organ pregleda vlogo in oceni rezultate preizkusov. Kadar projektiranje izpolnjuje določbe TSI, ki se zanj uporabljajo, priglašeni organ vlagatelju izda certifikat ES o pregledu projektiranja. Certifikat vsebuje ugotovitve pregleda, pogoje za njegovo veljavnost, potrebne podatke za označitev odobrenega projektiranja in, če je primerno, opis delovanja proizvoda.

Obdobje veljavnosti ni daljše od 5 let.

6.5   Vlagatelj priglašeni organ, ki je izdal certifikat o pregledu načrtovanja ES, obvesti o vseh spremembah odobrenega projekta, ki lahko vplivajo na skladnost z zahtevami TSI ali predpisanimi pogoji za uporabo komponente interoperabilnosti. V takih primerih priglašeni organ, ki je izdal certifikat o pregledu načrtovanja ES, dodatno odobri komponento interoperabilnosti. V tem primeru priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so ustrezni in potrebni v zvezi s spremembami. Ta dodatna odobritev se izda v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu ES o pregledu projektiranja.

6.6   Če se spremembe, kakor so navedene v točki 6.4, ne izvedejo, se lahko veljavnost pretečenega certifikata podaljša za nadaljnje obdobje veljavnosti. Vlagatelj zahteva tako podaljšanje s pisnim potrdilom, da take spremembe niso bile izvedene, in priglašeni organ izda podaljšanje za nadaljnje obdobje veljavnosti, kakor je določeno v točki 6.3, če ni informacij, ki bi kazale nasprotno. Ta postopek se lahko ponovi.

7.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistema vodenja kakovosti in certifikati ES o pregledu projektiranja, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

Drugi priglašeni organi na zahtevo prejmejo izvode:

| — | izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti in dodatnih izdanih odobritev ter |
| --- | --- |

—

izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti in dodatnih izdanih odobritev ter

| — | izdanih certifikatov ES o pregledu projektiranja in izdanih dodatkov. |
| --- | --- |

—

izdanih certifikatov ES o pregledu projektiranja in izdanih dodatkov.

8.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripravi izjavo ES o skladnosti komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave obsega vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o skladnosti in spremni dokumenti morajo biti datirani in podpisani.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktive (Direktiva 2001/16/ES in druge direktive, katerih predmet je lahko komponenta interoperabilnosti);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti; |
| --- | --- |

—

opis postopka (modula), uporabljenega pri izjavi o skladnosti;

| — | vse ustrezne opise, ki jim komponenta interoperabilnosti ustreza, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim komponenta interoperabilnosti ustreza, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, in datum certifikatov skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikatov;

| — | sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI in, kadar je ustrezno, na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na TSI in katero koli veljavno TSI in, kadar je ustrezno, na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

Certifikati, na katere se sklicuje, so:

| — | odobritev sistema vodenja kakovosti in poročila o nadzoru iz točk 3 in 4; |
| --- | --- |

—

odobritev sistema vodenja kakovosti in poročila o nadzoru iz točk 3 in 4;

| — | certifikat ES o pregledu projektiranja in njegovi dodatki. |
| --- | --- |

—

certifikat ES o pregledu projektiranja in njegovi dodatki.

9.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za obdobje 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti hrani izvod izjave ES o skladnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

10.   Če TSI poleg izjave ES o skladnosti zahteva tudi izjavo ES o primernosti za uporabo za komponento interoperabilnosti, je treba to izjavo dodati potem, ko jo proizvajalec izda pod pogoji iz modula V.

F.2.9   Modul V: Validacija tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (primernost za uporabo)

1.   Ta modul opisuje tisti del postopka, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi, da vzorec, ki je reprezentativen za predvideno proizvodnjo, izpolnjuje določbe TSI, ki se zanj uporabljajo, glede primernosti za uporabo z validacijo tipa na podlagi izkušenj pri obratovanju (5).

2.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti vloži vlogo za validacijo tipa z obratovalnimi izkušnjami pri priglašenem organu po svoji izbiri.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov proizvajalca in, če vlogo vloži pooblaščeni zastopnik, še njegovo ime in naslov; |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca in, če vlogo vloži pooblaščeni zastopnik, še njegovo ime in naslov;

| — | pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

—

pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu;

| — | tehnično dokumentacijo, kakor je opisana v točki 3; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo, kakor je opisana v točki 3;

| — | program validacije na podlagi obratovalnih izkušenj, opisan v točki 4; |
| --- | --- |

—

program validacije na podlagi obratovalnih izkušenj, opisan v točki 4;

| — | ime in naslov podjetja ali podjetij (upraviteljev infrastrukture in/ali železniških podjetij), s katerim je vlagatelj sklenil dogovor o prispevanju k oceni primernosti za uporabo z obratovalnimi izkušnjami: |
| --- | --- |

—

ime in naslov podjetja ali podjetij (upraviteljev infrastrukture in/ali železniških podjetij), s katerim je vlagatelj sklenil dogovor o prispevanju k oceni primernosti za uporabo z obratovalnimi izkušnjami:

| — | z upravljanjem obratujoče komponente interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

z upravljanjem obratujoče komponente interoperabilnosti;

| — | z nadzorovanjem vedenja med obratovanjem in |
| --- | --- |

—

z nadzorovanjem vedenja med obratovanjem in

| — | z izdajo končnega poročila o obratovalnih izkušnjah; |
| --- | --- |

—

z izdajo končnega poročila o obratovalnih izkušnjah;

| — | ime in naslov podjetja, ki vzdržuje komponento interoperabilnosti v časovnem obdobju ali na razdalji, ki se zahteva za obratovalne izkušnje; |
| --- | --- |

—

ime in naslov podjetja, ki vzdržuje komponento interoperabilnosti v časovnem obdobju ali na razdalji, ki se zahteva za obratovalne izkušnje;

| — | izjavo ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti in |
| --- | --- |

—

izjavo ES o skladnosti za komponento interoperabilnosti in

| — | certifikat ES o pregledu tipa, če TSI zahteva modul B; |
| --- | --- |

—

certifikat ES o pregledu tipa, če TSI zahteva modul B;

| — | certifikat ES o pregledu projektiranja, če TSI zahteva modul H2. |
| --- | --- |

—

certifikat ES o pregledu projektiranja, če TSI zahteva modul H2.

Vlagatelj podjetju ali podjetjem, ki prevzamejo upravljanje obratujoče komponente interoperabilnosti, da na razpolago vzorec ali zadostno število vzorcev, ki predstavljajo predvideno proizvodnjo in se v nadaljevanju navajajo kot „tip“. Tip lahko zajema več izvedenk komponente interoperabilnosti, pod pogojem, da so vse razlike med izvedenkami zajete v izjavah ES o skladnosti in zgoraj navedenih certifikatih.

Priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če so potrebni za izvajanje validacije na podlagi izkušenj pri obratovanju.

3.   Tehnična dokumentacija omogoča oceno skladnosti proizvoda z zahtevami TSI. Dokumentacija zajema obratovanje komponente interoperabilnosti, in, v obsegu, pomembnem za tako oceno, tudi projektiranje, proizvodnjo in vzdrževanje.

Tehnična dokumentacija vsebuje:

| — | splošen opis tipa; |
| --- | --- |

—

splošen opis tipa;

| — | tehnično specifikacijo, glede na katero se ocenita zmogljivost in obnašanje komponente interoperabilnosti med obratovanjem (ustrezna TSI in/ali evropske specifikacije z ustreznimi določbami); |
| --- | --- |

—

tehnično specifikacijo, glede na katero se ocenita zmogljivost in obnašanje komponente interoperabilnosti med obratovanjem (ustrezna TSI in/ali evropske specifikacije z ustreznimi določbami);

| — | pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike; |
| --- | --- |

—

pogoje vključitve komponente interoperabilnosti v njeno sistemsko okolje (podsestav, sestav, podsistem) in potrebne pogoje za vmesnike;

| — | pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.); |
| --- | --- |

—

pogoje za uporabo in vzdrževanje komponente interoperabilnosti (omejitve časa vožnje ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.);

| — | opise in pojasnila, potrebna za razumevanje projektiranja, proizvodnje in delovanja komponente interoperabilnosti |
| --- | --- |

—

opise in pojasnila, potrebna za razumevanje projektiranja, proizvodnje in delovanja komponente interoperabilnosti

ter, v obsegu, potrebnem za oceno:

| — | konceptualne, konstrukcijske in proizvodne načrte; |
| --- | --- |

—

konceptualne, konstrukcijske in proizvodne načrte;

| — | rezultate projektnih izračunov in opravljenih pregledov; |
| --- | --- |

—

rezultate projektnih izračunov in opravljenih pregledov;

| — | poročila o preizkusih. |
| --- | --- |

—

poročila o preizkusih.

Če TSI zahteva nadaljnje informacije za tehnično dokumentacijo, jih je treba vključiti.

Priložiti je treba seznam evropskih specifikacij, na katere se sklicuje tehnična dokumentacija in so uporabljene v celoti ali delno.

4.   Program za validacijo na podlagi izkušenj pri obratovanju vsebuje:

| — | zahtevano zmogljivost ali obnašanje preizkušane komponente interoperabilnosti med preskušanjem; |
| --- | --- |

—

zahtevano zmogljivost ali obnašanje preizkušane komponente interoperabilnosti med preskušanjem;

| — | priprave za namestitev; |
| --- | --- |

—

priprave za namestitev;

| — | trajanje programa – čas ali razdaljo; |
| --- | --- |

—

trajanje programa – čas ali razdaljo;

| — | pričakovane pogoje obratovanja in obratovalni program; |
| --- | --- |

—

pričakovane pogoje obratovanja in obratovalni program;

| — | vzdrževalni program; |
| --- | --- |

—

vzdrževalni program;

| — | posebne preizkuse med obratovanjem, če naj se ti izvedejo: |
| --- | --- |

—

posebne preizkuse med obratovanjem, če naj se ti izvedejo:

| — | velikost serij vzorcev – če jih je več: |
| --- | --- |

—

velikost serij vzorcev – če jih je več:

| — | inšpekcijski program (vrsto, število in pogostost inšpekcij, dokumentacija); |
| --- | --- |

—

inšpekcijski program (vrsto, število in pogostost inšpekcij, dokumentacija);

| — | merila za dopustne okvare in njihov vpliv na program; |
| --- | --- |

—

merila za dopustne okvare in njihov vpliv na program;

| — | informacije, ki se vključijo v poročilo podjetja, ki upravlja z obratujočo komponento interoperabilnosti (glej točko 2). |
| --- | --- |

—

informacije, ki se vključijo v poročilo podjetja, ki upravlja z obratujočo komponento interoperabilnosti (glej točko 2).

Priglašeni organ:

5.1   pregleda tehnično dokumentacijo in program za validacijo na podlagi obratovalnih izkušenj;

5.2   preveri, ali je tip reprezentativen in proizveden v skladu s tehnično dokumentacijo;

5.3   preveri, ali je program validacije z obratovalnimi izkušnjami dobro prilagojen za oceno zahtevane zmogljivosti in obnašanja komponente interoperabilnosti med obratovanjem;

5.4   z vlagateljem doseže dogovor o programu in kraju, kjer se izvedejo inšpekcijski pregledi in potrebni preizkusi, ter o organu, ki jih opravi (priglašeni organ ali drug pristojni laboratorij);

5.5   spremlja in pregleduje napredek obratovanja, delovanja in vzdrževanja komponente interoperabilnosti;

5.6   oceni poročilo, ki ga izda podjetje ali podjetja (upravitelji infrastrukture in/ali železniška podjetja), ki upravlja/upravljajo komponento interoperabilnosti, in vso drugo dokumentacijo in informacije, pridobljene med postopkom (poročila o preizkusih, izkušnje pri vzdrževanju itn.);

5.7   oceni, ali obnašanje med obratovanjem izpolnjuje zahteve TSI.

6.   Kadar tip ustreza določbam TSI, mora priglašeni organ vlagatelju izdati certifikat o primernosti za uporabo. Certifikat vsebuje ime in naslov proizvajalca, ugotovitve validacije, pogoje za njegovo veljavnost in podatke, potrebne za označitev odobrenega tipa.

Obdobje veljavnosti ni daljše od 5 let.

Priglašeni organ k certifikatu priloži seznam pomembnih delov tehnične dokumentacije in obdrži en izvod.

Če se vlagatelju zavrne izdaja certifikata o primernosti za uporabo, priglašeni organ navede podrobne razloge za tako zavrnitev.

Z določbe se predvidi pritožbeni postopek.

7.   Vlagatelj priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom o primernosti za uporabo, obvesti o vseh spremembah odobrenega proizvoda, ki so naknadno odobrene, kadar take spremembe lahko vplivajo na primernost za uporabo ali predpisane pogoje za uporabo proizvoda. V tem primeru priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so ustrezni in potrebni v zvezi s spremembami. Dodatna odobritev se lahko izda v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o primernosti za uporabo ali pa se po preklicu starega certifikata izda nov certifikat.

8.   Če se spremembe, kakor so navedene v točki 7, ne izvedejo, se lahko veljavnost pretečenega certifikata podaljša za nadaljnje obdobje veljavnosti. Vlagatelj bo zaprosil za tako podaljšanje s pisnim potrdilom, da do takih sprememb ni prišlo, priglašeni organ pa izda podaljšanje za še eno obdobje veljavnosti, kakor določa točka 6, če ni podatkov o nasprotnem. Ta postopek se lahko ponovi.

9.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči ustrezne informacije v zvezi s certifikati o primernosti za uporabo, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

10.   Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo kopijo izdanih certifikatov o primernosti za uporabo in/ali njihovih dodatkov. Na voljo so jim tudi priloge k certifikatom.

11.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pripravi izjavo ES o primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti.

Vsebina te izjave vključuje vsaj podatke, navedene v Prilogi IV (3) in v členu 13–3 Direktive 2001/16/ES. Izjava ES o primernosti za uporabo, priloženi dokumenti pa morajo biti opremljeni z datumom in podpisom.

Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje:

| — | sklicevanja na direktivo (Direktiva 2001/16/ES); |
| --- | --- |

—

sklicevanja na direktivo (Direktiva 2001/16/ES);

| — | ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja); |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti (navesti je treba trgovsko ime in polni naslov ter pri pooblaščenem zastopniku tudi ime podjetja proizvajalca ali konstruktorja);

| — | opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.); |
| --- | --- |

—

opis komponente interoperabilnosti (znamka, tip itn.);

| — | vse ustrezne opise, ki jim komponenta interoperabilnosti ustreza, in zlasti pogoje za njeno uporabo; |
| --- | --- |

—

vse ustrezne opise, ki jim komponenta interoperabilnosti ustreza, in zlasti pogoje za njeno uporabo;

| — | ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja primernosti za uporabo, in datum certifikata o primernosti za uporabo, skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata; |
| --- | --- |

—

ime in naslov priglašenega organa/organov, vključenega/vključenih v postopek ugotavljanja primernosti za uporabo, in datum certifikata o primernosti za uporabo, skupaj s trajanjem in pogoji veljavnosti certifikata;

| — | sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na to TSI ali katero koli drugo veljavno TSI, in, kadar je primerno, sklicevanje na evropske specifikacije;

| — | navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. |
| --- | --- |

—

navedbo podpisnika, ki je pooblaščen za prevzem obveznosti v imenu proizvajalca, ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti.

12.   Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti hrani izvod izjave ES o primernosti za uporabo 10 let po izdelavi zadnje komponente interoperabilnosti.

Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za to, da je tehnična dokumentacija na razpolago, odgovorna oseba, ki daje komponento interoperabilnosti na trg Skupnosti.

F.3   Moduli za verifikacijo ES podsistemov

Opomba: v tem oddelku F.3 podsistem pomeni podsistem železniškega voznega parka, oziroma, kadar je ustrezno, energijski podsistem.

F.3.1   Modul SB: Pregled tipa

1.   V tem modulu je opisan tisti del postopka verifikacije ES, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi na zahtevo naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti, da je tip podsistema, ki je reprezentativen za predvideno proizvodnjo,

| — | skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene; |
| --- | --- |

—

skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene;

| — | v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe.

Pregled tipa, opredeljen s tem modulom, lahko vključuje določene faze ocenjevanja – pregled projektiranja, preizkus tipa ali pregled procesa izdelave, ki so navedene v ustrezni TSI.

2.   Naročnik (7) mora vložiti vlogo za verifikacijo ES (na podlagi pregleda tipa) podsistema pri priglašenem organu, ki ga izbere sam.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

—

ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika;

| — | tehnično dokumentacijo, kakor je navedena v točki 3. |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo, kakor je navedena v točki 3.

3.   Vlagatelj da priglašenemu organu na voljo vzorec podsistema (8), ki je reprezentativen za predvideno proizvodnjo, v nadaljevanju „tip“.

Tip lahko zajema več izvedenk podsistema, pod pogojem, da razlike med njimi ne vplivajo na določbe TSI.

Priglašeni organ lahko zahteva nadaljnje vzorce, če je potrebno za izvedbo programa preizkušanja.

Če se tako zahteva za posebne metode preizkušanja ali pregledov in je tako določeno v TSI ali evropski specifikaciji (1), navedeni v TSI, je treba zagotoviti tudi vzorec ali vzorce podsestava ali sestava ali vzorec podsistema v stanju pred sestavljanjem.

Tehnična dokumentacija in vzorec/vzorci omogoča/omogočajo razumevanje projektiranja, proizvodnje, namestitve, vzdrževanja in obratovanja podsistema in zagotovi/zagotovijo ocenitev skladnosti z določbami TSI.

Tehnična dokumentacija vsebuje:

| — | splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture; |
| --- | --- |

—

splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture;

| — | register železniške infrastrukture, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI; |
| --- | --- |

—

register železniške infrastrukture, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI;

| — | projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme sestavni delov, podsestavov, sestavov, tokokrogov itn.; |
| --- | --- |

—

projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme sestavni delov, podsestavov, sestavov, tokokrogov itn.;

| — | opise in pojasnila, potrebna za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje ter obratovanje podsistema; |
| --- | --- |

—

opise in pojasnila, potrebna za razumevanje informacij za projektiranje in proizvodnjo, vzdrževanje ter obratovanje podsistema;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami, ki se uporabljajo;

| — | morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe teh specifikacij, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti; |
| --- | --- |

—

morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe teh specifikacij, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti;

| — | seznam komponent interoperabilnosti, namenjenih vgradnji v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti, namenjenih vgradnji v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam;

| — | dokazilo o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati); |
| --- | --- |

—

dokazilo o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati);

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema;

| — | seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema; |
| --- | --- |

—

seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema;

| — | pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.); |
| --- | --- |

—

pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.);

| — | pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema; |
| --- | --- |

—

pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema;

| — | morebitne tehnične zahteve, ki jih je treba upoštevati pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema; |
| --- | --- |

—

morebitne tehnične zahteve, ki jih je treba upoštevati pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema;

| — | rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.; |
| --- | --- |

—

rezultate izvedenih projektnih izračunov, opravljenih preiskav itn.;

| — | poročila o preizkusih. |
| --- | --- |

—

poročila o preizkusih.

Če TSI zahteva nadaljnje informacije za tehnično dokumentacijo, je to treba vključiti.

Priglašeni organ:

4.1   pregleda tehnično dokumentacijo;

4.2   preveri, ali je/so vzorec/vzorci podsistema ali sestavov ali podsestavov podsistema proizveden/proizvedeni skladno s tehnično dokumentacijo, in izvede ali zagotovi izvedbo preizkusov tipa v skladu z določbami TSI in ustreznimi evropskimi specifikacijami. Taka proizvodnja se preveri z uporabo ustreznega modula za ocenjevanje;

4.3   kadar je v TSI zahtevan pregled projektiranja, pregleda metode, orodja in rezultate projektiranja za vrednotenje njihove sposobnosti izpolnjevati zahteve o skladnosti za podsistem ob koncu procesa projektiranja;

4.4   ugotovi elemente, ki so projektirani v skladu z ustreznimi določbami TSI in evropskimi specifikacijami, ter elemente, ki so projektirani brez uporabe ustreznih določb navedenih evropskih specifikacij;

4.5   izvede ali zagotovi izvedbo ustreznih pregledov in potrebnih preizkusov v skladu s točkama 4.2 in 4.3, da se ugotovi, ali se, kadar so za uporabo izbrane ustrezne evropske specifikacije, te dejansko uporabljajo;

4.6   izvede ali zagotovi izvedbo ustreznih pregledov in potrebnih preizkusov v skladu s točkama 4.2 in 4.3, da se ugotovi, ali sprejete rešitve, kadar se ustrezne evropske specifikacije ne uporabljajo, izpolnjujejo zahteve TSI;

4.7   z vlagateljem sklene soglasje glede mesta, kjer se bodo opravljali pregledi in potrebni preizkusi.

5.   Kadar tip izpolnjuje določbe TSI, priglašeni organ vlagatelju izda certifikat o pregledu tipa. Certifikat vsebuje ime in naslov naročnika in proizvajalca/proizvajalcev, navedenega/navedenih v tehnični dokumentaciji, ugotovitve pregleda, pogoje za njegovo veljavnost in podatke, potrebne za identifikacijo odobrenega tipa.

Priglašeni organ k certifikatu priloži seznam pomembnih delov tehnične dokumentacije in obdrži en izvod.

Če se naročniku zavrne izdaja certifikata o pregledu tipa, priglašeni organ podrobno navede razloge za tako zavrnitev.

Z določbo se predvidi pritožbeni postopek.

6.   Vsak priglašeni organ drugim priglašenim organom sporoči pomembne informacije v zvezi s certifikati o pregledu tipa, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

7.   Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo izvode izdanih certifikatov o pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Na voljo jim morajo biti tudi priloge k certifikatom.

8.   Naročnik skupaj s tehnično dokumentacijo hrani izvode certifikatov o pregledu tipa ter morebitne dodatke do konca obratovalne dobe podsistema. Spis je treba poslati vsaki drugi državi članici, ki to zahteva.

9.   V proizvodni fazi vlagatelj priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom ES o pregledu tipa, obvesti o vseh spremembah, ki lahko vplivajo na skladnost z zahtevami TSI ali predpisanimi pogoji za uporabo podsistema. V takih primerih podsistem pridobi dodatno odobritev. V tem primeru priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so ustrezni in potrebni v zvezi s spremembami. Ta dodatna odobritev se lahko izda v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o pregledu tipa ali pa se po preklicu starega certifikata izda nov certifikat.

F.3.2   Modul SD: Sistem vodenja kakovosti proizvodnje

1.   V tem modulu je opisan postopek verifikacije ES, s katerim priglašeni organ na zahtevo naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti pregleda in potrdi, da je podsistem, za katerega je priglašeni organ že izdal certifikat o pregledu tipa:

| — | skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene; |
| --- | --- |

—

skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene;

| — | skladen z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe |
| --- | --- |

—

skladen z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe

in lahko začne obratovati.

2.   Priglašeni organ izvede postopek pod pogojem, da:

| — | certifikat o pregledu tipa, izdan pred ocenjevanjem, še naprej velja za podsistem, ki je predmet vloge; |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa, izdan pred ocenjevanjem, še naprej velja za podsistem, ki je predmet vloge;

| — | naročnik (7) in glavni izvajalci izpolnjujejo obveznosti iz točke 3. |
| --- | --- |

—

naročnik (7) in glavni izvajalci izpolnjujejo obveznosti iz točke 3.

„Glavni izvajalci“ so podjetja, ki s svojimi dejavnostmi prispevajo izpolnjevanju bistvenih zahtev TSI. Nanašajo se na:

| — | podjetje, odgovorno za celoten projekt podsistema (vključno z odgovornostjo za vključitev podsistema); |
| --- | --- |

—

podjetje, odgovorno za celoten projekt podsistema (vključno z odgovornostjo za vključitev podsistema);

| — | druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer sestavljanje ali namestitev podsistema). |
| --- | --- |

—

druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer sestavljanje ali namestitev podsistema).

Mednje ne spadajo proizvajalčevi podizvajalci, ki dobavljajo sestavne dele in komponente interoperabilnosti.

3.   Naročnik ali glavni izvajalec, kadar sodeluje, vodita za podsistem, ki je predmet postopka verifikacije ES, odobreni sistem vodenja kakovosti za proizvodnjo ter inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda, kakor je določeno v točki 5, ki je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 6.

Kadar je naročnik sam odgovoren za celoten projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema) ali če naročnik neposredno sodeluje pri proizvodnji (vključno s sestavo in namestitvijo), mora za navedene dejavnosti upravljati odobreni sistem vodenja kakovosti, ki je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 6.

Če je glavni izvajalec odgovoren za celotni projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema), mora vsekakor voditi odobreni sistem vodenja kakovosti za proizvodnjo ter inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda, ki je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 6.

Postopek verifikacije ES

4.1   Naročnik vloži vlogo za verifikacijo ES podsistema (na podlagi sistema za vodenje kakovosti proizvodnje), vključno z usklajevanjem nadzora sistemov vodenja kakovosti, kakor je določeno v točkah 5.3 in 6.5, pri priglašenem organu po lastni izbiri. Naročnik udeležene proizvajalce obvesti o izbiri priglašenega organa in vloženi vlogi.

4.2   Vloga omogoča razumevanje projektiranja, proizvodnje, sestavljanja, namestitve, vzdrževanja in obratovanja podsistema ter omogoča oceniti skladnost s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, ter zahtevami TSI.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

—

ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika;

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi z odobrenim tipom, vključno s certifikatom o pregledu tipa, kakor je bil izdan ob koncu postopka iz modula SB, |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi z odobrenim tipom, vključno s certifikatom o pregledu tipa, kakor je bil izdan ob koncu postopka iz modula SB,

in, če ni vključeno v tej dokumentaciji:

| — | splošen opis podsistema, njegovega celovitega projektiranja in strukture; |
| --- | --- |

—

splošen opis podsistema, njegovega celovitega projektiranja in strukture;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo;

| — | morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe navedenih specifikacij, zlasti kadar se te evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti. To podporno dokazilo mora vsebovati rezultate preizkusov, ki jih je izvedel ustrezen laboratorij proizvajalca ali so bili izvedeni v njegovem imenu; |
| --- | --- |

—

morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe navedenih specifikacij, zlasti kadar se te evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti. To podporno dokazilo mora vsebovati rezultate preizkusov, ki jih je izvedel ustrezen laboratorij proizvajalca ali so bili izvedeni v njegovem imenu;

| — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI; |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI;

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema;

| — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati), za proizvodno fazo; |
| --- | --- |

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati), za proizvodno fazo;

| — | seznam komponent interoperabilnosti za vgradnjo v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti za vgradnjo v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ter vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ter vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam;

| — | seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema, |
| --- | --- |

—

seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema,

| — | prikaz, da so vse faze, kakor so navedene v točki 5.2, zajete v sistemih vodenja kakovosti naročnika, če ta sodeluje, in/ali glavnih izvajalcev, ter dokazila o učinkovitosti teh sistemov; |
| --- | --- |

—

prikaz, da so vse faze, kakor so navedene v točki 5.2, zajete v sistemih vodenja kakovosti naročnika, če ta sodeluje, in/ali glavnih izvajalcev, ter dokazila o učinkovitosti teh sistemov;

| — | navedbo priglašenega organa, odgovornega za odobritev in nadzor teh sistemov vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

navedbo priglašenega organa, odgovornega za odobritev in nadzor teh sistemov vodenja kakovosti.

4.3   Priglašeni organ v vlogi najprej pregleda veljavnost pregleda tipa in certifikata o pregledu tipa.

Če priglašeni organ meni, da certifikat o pregledu tipa ni več veljaven, ali da ni ustrezen ter da je potreben nov pregled tipa, svojo odločitev utemelji.

Sistem vodenja kakovosti

5.1   Naročnik, če sodeluje, in glavni proizvajalci, kadar sodelujejo, morajo vložiti vlogo za ocenitev svojega sistema vodenja kakovosti pri priglašenem organu, ki ga izberejo sami.

Vloga vključuje:

| — | vse pomembne informacije za predvideni podsistem; |
| --- | --- |

—

vse pomembne informacije za predvideni podsistem;

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti, |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti,

| — | tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o pregledu tipa, izdanega ob koncu postopka o pregledu tipa modula SB. |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o pregledu tipa, izdanega ob koncu postopka o pregledu tipa modula SB.

Tisti, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema, morajo zagotoviti le informacije o tem delu.

5.2   Sistemi vodenja kakovosti zagotavljajo naročniku ali glavnemu izvajalcu, odgovornemu za celoten projekt podsistema, celovito skladnost podsistema s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in celovito skladnost podsistema z zahtevami TSI. Drugim glavnim izvajalcem mora sistem kakovosti zagotavljati skladnost njihovega prispevka k podsistemu s tipom, kakor je opisan v certifikatu ES o pregledu tipa, in zahtevami TSI.

Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih vlagatelj/vlagatelji sprejme/sprejmejo, morajo biti sistematično in organizirano dokumentirani v obliki pisnih usmeritev, postopkov in navodil. Ta dokumentacija o sistemu vodenja kakovosti zagotavlja enotno razlago usmeritev in postopkov kakovosti, kakor so programi, načrti, priročniki in zapisi o kakovosti.

Vsebuje zlasti ustrezen opis naslednjih postavk za vse vlagatelje:

| — | cilje kakovosti in organizacijsko strukturo; |
| --- | --- |

—

cilje kakovosti in organizacijsko strukturo;

| — | ustrezne tehnike proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja kakovosti, postopke in sistematične ukrepe, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

—

ustrezne tehnike proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja kakovosti, postopke in sistematične ukrepe, ki se bodo uporabljali;

| — | preglede, preverjanja in preizkuse, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji, sestavljanju in namestitvi, z navedbo pogostosti njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

—

preglede, preverjanja in preizkuse, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo in med njo ter po končani proizvodnji, sestavljanju in namestitvi, z navedbo pogostosti njihovega izvajanja;

| — | zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;
  ter za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema: |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;

ter za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema:

| — | pristojnosti in pooblastila, ki jih ima uprava glede celovite kakovosti podsistema, vključno zlasti glede upravljanja integracije podsistema. |
| --- | --- |

—

pristojnosti in pooblastila, ki jih ima uprava glede celovite kakovosti podsistema, vključno zlasti glede upravljanja integracije podsistema.

Pregledi, preizkusi in preverjanja zajemajo naslednje faze:

| — | strukturo podsistema, zlasti dejavnosti na področju nizkih gradenj, sestavljanja komponent, končne prilagoditve; |
| --- | --- |

—

strukturo podsistema, zlasti dejavnosti na področju nizkih gradenj, sestavljanja komponent, končne prilagoditve;

| — | končno preizkušanje podsistema |
| --- | --- |

—

končno preizkušanje podsistema

| — | in, kadar je tako določeno v TSI, validacijo pod pogoji polnega obratovanja. |
| --- | --- |

—

in, kadar je tako določeno v TSI, validacijo pod pogoji polnega obratovanja.

5.3   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik, mora pregledati, ali so vse faze podsistema, kakor so navedene v točki 5.2, zadostno in ustrezno zajete v odobritvi in nadzoru sistema/sistemov vodenja kakovosti naročnika/naročnikov (9).

Če skladnost podsistema s tipom, kakor je navedeno v certifikatu ES o pregledu tipa, in skladnost podsistema z zahtevami TSI temeljita na več kakor enem sistemu vodenja kakovosti, priglašeni organ preuči predvsem,

| — | ali so razmerja in vmesniki med sistemi vodenja kakovosti jasno dokumentirani; |
| --- | --- |

—

ali so razmerja in vmesniki med sistemi vodenja kakovosti jasno dokumentirani;

| — | ali so splošne pristojnosti in pooblastila uprave za skladnost celotnega podsistema za glavnega izvajalca zadostno in ustrezno opredeljene. |
| --- | --- |

—

ali so splošne pristojnosti in pooblastila uprave za skladnost celotnega podsistema za glavnega izvajalca zadostno in ustrezno opredeljene.

5.4   Priglašeni organ iz točke 5.1 oceni sistem vodenja kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 5.2 Priglašeni organ domneva skladnost z zahtevami, če vlagatelj izvaja sistem kakovosti za proizvodnjo, inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda glede na standard EN/ISO 9001:2000, ki upošteva specifičnost podsistema, za katerega se izvaja.

Kadar vlagatelj upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva v oceni.

Revizija je specifična za zadevni podsistem, upoštevajoč specifični prispevek vlagatelja k podsistemu. Revizijska skupina ima najmanj enega člana z izkušnjami ocenjevalca tehnologije zadevnega podsistema. Postopek vrednotenja vključuje inšpekcijski obisk prostorov vlagatelja.

Vlagatelj je o odločitvi uradno. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

5.5   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalci se obvežejo, da bodo izpolnjevali obveznosti, ki izhajajo iz sistema vodenja kakovosti, kakor je odobren, in ga bodo ustrezno in učinkovito vzdrževali na primerni in učinkoviti ravni.

Priglašeni organ, ki je sistem vodenja kakovosti odobril, obveščajo o vsaki predvideni večji spremembi, ki bo vplivala na izpolnjevanje zahtev TSI.

Priglašeni organ predlagane spremembe ovrednoti in odloči, ali bo spremenjeni sistem vodenja kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 5.2 in ali je potrebna ponovna ocenitev.

O svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

Nadzor sistema/sistemov za vodenje kakovosti v pristojnosti priglašenega organa

6.1   Namen nadzora je zagotoviti, da naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalci pravilno izpolnjujejo obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega/odobrenih sistema/sistemov vodenja kakovosti.

6.2   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalci priglašenemu organu v točki 5.1 izročijo (ali zagotovijo izročitev) vse dokumente (vseh dokumentov), potrebne/potrebnih za to, vključno z načrti izvajanja ter tehnično evidenco v zvezi s podsistemom (če je to pomembno za poseben prispevek vlagateljev k podsistemu), zlasti:

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti, vključno z določenimi sredstvi, ki se izvajajo za zagotovitev, da: |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti, vključno z določenimi sredstvi, ki se izvajajo za zagotovitev, da:

| — | za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema:
  so skupne odgovornosti in pooblastila upravljanja za skladnost s celotnim podsistemom zadovoljivo in ustrezno določene; |
| --- | --- |

—

za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema:

so skupne odgovornosti in pooblastila upravljanja za skladnost s celotnim podsistemom zadovoljivo in ustrezno določene;

| — | za vsakega vlagatelja:
  se sistem vodenja kakovosti pravilno upravlja za doseganje integracije na ravni podsistema; |
| --- | --- |

—

za vsakega vlagatelja:

se sistem vodenja kakovosti pravilno upravlja za doseganje integracije na ravni podsistema;

| — | zapise o kakovosti, kakor jo predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti (vključno z montažo, namestitvijo in integracijo), kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn. |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor jo predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti (vključno z montažo, namestitvijo in integracijo), kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.

6.3   Priglašeni organ izvaja občasne revizije, da se prepriča, ali naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec/izvajalci vzdržujeta/vzdržujejo in uporabljata/uporabljajo sistem vodenja kakovosti ter jima predložiti poročilo o reviziji. Kadar ta/ti upravljata/upravljajo potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to pri nadzoru upošteva.

Revizije se izvajajo najmanj enkrat na leto z najmanj eno revizijo v obdobju izvajanja pomembnih dejavnosti (proizvodnja, sestavljanje ali namestitev) za podsistem, ki je predmet postopka verifikacije ES v točki 8.

6.4   Poleg tega sme priglašeni organ nenapovedano obiskati lokacije vlagatelja/vlagateljev. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi opravi celovite ali delne revizije in izvede ali zagotovi izvedbo preizkusov, da preveri pravilno delovanje sistema vodenja kakovosti. Vlagatelju/vlagateljem mora izdati poročilo o inšpekcijskem pregledu in po potrebi tudi poročilo o inšpekcijskem pregledu in/preizkusih.

6.5   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik in je odgovoren za verifikacijo ES, če ne opravlja nadzora nad vsemi zadevnimi sistemi vodenja kakovosti, uskladi nadzorne dejavnosti drugih priglašenih organov, odgovornih za to nalogo, tako da:

| — | se zagotovi pravilno upravljanje vmesnikov med različnimi sistemi vodenja kakovosti, povezanimi z vključitvijo podsistema; |
| --- | --- |

—

se zagotovi pravilno upravljanje vmesnikov med različnimi sistemi vodenja kakovosti, povezanimi z vključitvijo podsistema;

| — | se v povezavi z naročnikom zberejo potrebni elementi za oceno, da se zagotovi doslednost in celoten nadzor nad različnimi sistemi vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

se v povezavi z naročnikom zberejo potrebni elementi za oceno, da se zagotovi doslednost in celoten nadzor nad različnimi sistemi vodenja kakovosti.

To usklajevanje vključuje pravice priglašenega organa:

| — | do sprejemanja vse dokumentacije (o odobritvi in nadzoru), ki jo izdajo drugi priglašeni organi; |
| --- | --- |

—

do sprejemanja vse dokumentacije (o odobritvi in nadzoru), ki jo izdajo drugi priglašeni organi;

| — | do navzočnosti pri nadzornih revizijah v točki 6.3; |
| --- | --- |

—

do navzočnosti pri nadzornih revizijah v točki 6.3;

| — | do sprožitve dodatnih revizij, kakor je določeno v točki 6.4, na svojo odgovornost in v sodelovanju z drugimi priglašenimi organi. |
| --- | --- |

—

do sprožitve dodatnih revizij, kakor je določeno v točki 6.4, na svojo odgovornost in v sodelovanju z drugimi priglašenimi organi.

7.   Priglašeni organ iz točke 5.1 ima za namene inšpekcijskih pregledov, revizij in nadzora stalen dostop do lokacij gradnje, proizvodnih delavnic, mest sestavljanja in namestitve, območij skladiščenja in po potrebi montažnih ali preizkusnih objektov ter na splošno do vseh prostorov, ki jih šteje za potrebne za izvajanje svoje naloge, v skladu s specifičnim prispevkom vlagatelja k projektu podsistema.

8.   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalci 10 let po izdelavi zadnjega podsistema hranijo na razpolago državnim oblastem:

| — | dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 5.1; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 5.1;

| — | posodobitve iz drugega pododstavka točke 5.5; |
| --- | --- |

—

posodobitve iz drugega pododstavka točke 5.5;

| — | odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v točkah 5.4, 5.5 in 6.4. |
| --- | --- |

—

odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v točkah 5.4, 5.5 in 6.4.

9.   Kadar podsistem izpolnjuje zahteve TSI, priglašeni organ na podlagi pregleda tipa ter odobritve in nadzora sistema/sistemov vodenja kakovosti pripravi certifikat o skladnosti za naročnika, ki nato pripravi izjavo ES o verifikaciji za nadzorni organ v državi članici, kjer podsistem obstaja in/ali obratuje.

Izjava ES o verifikaciji in priloženi dokumenti so opremljeni z datumom in podpisom. Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje najmanj informacije, vključene v Prilogo V k Direktivi.

10.   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik, je odgovoren za sestavljanje tehnične dokumentacije, ki mora spremljati izjavo ES o verifikaciji. Tehnična dokumentacija mora vključevati najmanj informacije, navedene v členu 18 (3) Direktive, in zlasti:

| — | vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema; |
| --- | --- |

—

vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema;

| — | seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o primernosti za uporabo, ki morajo biti predložene za navedene komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistema vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o primernosti za uporabo, ki morajo biti predložene za navedene komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistema vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi;

| — | vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in z omejitvami za uporabo podsistema; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in z omejitvami za uporabo podsistema;

| — | vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja;

| — | certifikat o pregledu tipa za podsistem in spremne tehnične dokumentacije, opredeljene v modulu SB; |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa za podsistem in spremne tehnične dokumentacije, opredeljene v modulu SB;

| — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati); |
| --- | --- |

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati);

| — | certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za preverjanje in/ali izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen z Direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni. Certifikat morajo prav tako spremljati poročila o inšpekcijskih pregledih in revizijah, sestavljena v zvezi z verifikacijo, kakor je navedeno v točkah 6.3 in 6.4, in zlasti: |
| --- | --- |

—

certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za preverjanje in/ali izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen z Direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni. Certifikat morajo prav tako spremljati poročila o inšpekcijskih pregledih in revizijah, sestavljena v zvezi z verifikacijo, kakor je navedeno v točkah 6.3 in 6.4, in zlasti:

| — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI. |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI.

11.   Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom sporočiti ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistemov vodenja kakovosti, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

Drugi priglašeni organi lahko na zahtevo prejmejo izvode izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti.

12.   Evidence, ki spremljajo certifikat o skladnosti, je treba predložiti naročniku.

Naročnik s sedežem v Skupnosti mora hraniti izvod tehnične mape do konca dobe obratovanja podsistema in še tri leta; na zahtevo ga mora poslati kateri koli drugi državi članici.

Preverite glede na zahteve iz Priloge VI k Direktivi (predlog spreminja direktivo).

F.3.3   Modul SF: Verifikacija proizvoda

1.   V tem modulu je opisan postopek verifikacije ES, s katerim priglašeni organ na zahtevo naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti pregleda in potrdi, da je podsistem, za katerega je priglašeni organ že izdal certifikat o pregledu tipa:

| — | skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene; |
| --- | --- |

—

skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene;

| — | skladen z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe |
| --- | --- |

—

skladen z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe

in lahko začne obratovati.

2.   Naročnik (7) vloži vlogo za verifikacijo ES (na podlagi verifikacije proizvoda) podsistema pri priglašenem organu, ki ga izbere sam.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

—

ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika;

| — | tehnično dokumentacijo. |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo.

3.   V navedenem delu postopka naročnik preveri in potrdi, da je zadevni podsistem v skladu s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in izpolnjuje zahteve TSI, ki veljajo zanj.

Priglašeni organ izvede postopek pod pogojem, da je certifikat o pregledu tipa, izdan pred ocenitvijo, še vedno veljaven za podsistem, ki je predmet vloge.

4.   Naročnik izvede vse potrebne ukrepe, da lahko proizvodni postopek (vključno s sestavljanjem in vključitvijo komponent interoperabilnosti, ki jo izvede glavni izvajalec (10), če sodeluje) zagotovi skladnost podsistema s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in zahtevami TSI, ki veljajo zanj.

5.   Vloga omogoča razumevanje projektiranja, proizvodnje, namestitve, vzdrževanja in obratovanja podsistema ter omogoča, da se oceni skladnost s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, ter zahtevami TSI.

Vloga vključuje:

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi z odobrenim tipom, vključno s certifikatom o pregledu tipa, kakor je bil izdan ob koncu postopka iz modula SB, |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi z odobrenim tipom, vključno s certifikatom o pregledu tipa, kakor je bil izdan ob koncu postopka iz modula SB,

in, če ni vključeno v tej dokumentaciji:

| — | splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture; |
| --- | --- |

—

splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture;

| — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI; |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI;

| — | projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme sestavnih delov, podsestavovo, sestavov, tokokrogov itn.; |
| --- | --- |

—

projektne načrte in informacije za proizvodnjo, na primer skice, sheme sestavnih delov, podsestavovo, sestavov, tokokrogov itn.;

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema;

| — | tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo;

| — | morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe teh specifikacij, zlasti kadar se te evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti; |
| --- | --- |

—

morebitna potrebna dokazila o primernosti uporabe teh specifikacij, zlasti kadar se te evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti;

| — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati), za proizvodno fazo; |
| --- | --- |

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati), za proizvodno fazo;

| — | seznam komponent interoperabilnosti, ki se bodo vključile v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti, ki se bodo vključile v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, ki morajo spremljati omenjene komponente, in vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, ki morajo spremljati omenjene komponente, in vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam;

| — | seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema. |
| --- | --- |

—

seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema.

Če TSI zahteva nadaljnje informacije za tehnično dokumentacijo, jih je treba vključiti.

6.   Priglašeni organ v vlogi najprej pregleda veljavnost pregleda tipa in certifikata o pregledu tipa.

Če priglašeni organ meni, da certifikat o pregledu tipa ni več veljaven ali da ni ustrezen ter da je potreben nov pregled tipa, svojo odločitev utemelji.

Priglašeni organ opravi ustrezne preglede in preizkuse, da preveri skladnost podsistema s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa, in z zahtevami TSI. Priglašeni organ pregleda in preizkusi vsak podsistem, ki se proizvaja kot serijski proizvod, kakor je določeno v točki 4.

Preverjanje s pregledi in preizkušanjem vsakega podsistema (kot serijskega proizvoda)

7.1   Priglašeni organ opravi preizkuse, preglede in preverjanja, da zagotovi skladnost podsistemov kot serijskih proizvodov z določili TSI. Pregledi, preizkusi in preverjanja se razširijo na faze, kakor je predvideno v TSI.

7.2   Vsak podsistem (kot serijski proizvod) je treba posamično pregledati, preizkusiti in preveriti (11), da bi preverili njegovo skladnost s tipom, kakor je opisan v certifikatu o pregledu tipa in v zahtevah TSI, ki veljajo zanj. Kadar v TSI (ali v evropskem standardu, navedenem v TSI) preizkus ni določen, se uporabljajo ustrezne evropske specifikacije ali enakovredni preizkusi.

8.   Priglašeni organ lahko z naročnikom (in glavnim izvajalcem) sklene soglasje o mestih, kjer se bodo preizkusi izvajali, in da bo končne preizkuse podsistema in, kadar tako zahtevajo TSI, preizkuse ali validacijo pod pogoji polnega obratovanja izvedel naročnik pod neposrednim nadzorom in v navzočnosti priglašenega organa.

Priglašeni organ ima za namene preizkusov in preverjanj dostop do proizvodnih delavnic, mest sestavljanja in namestitve ter, po potrebi, montažnih in preizkusnih objektov, da lahko izvaja svoje naloge, kakor je določeno v TSI.

9.   Kadar podsistem izpolnjuje zahteve TSI, priglašeni organ pripravi certifikat o skladnosti za naročnika, ki nato pripravi izjavo ES o verifikaciji za nadzorni organ v državi članici, kjer podsistem obstaja in/ali obratuje.

Priglašeni organ te dejavnosti opravi na podlagi pregleda tipa in preizkusov, preverjanj in pregledov, opravljenih na vseh serijskih proizvodih, kakor je navedeno v točki 7 in zahtevano v TSI in/ali v ustreznih evropskih specifikacijah.

Izjava ES o verifikaciji in spremni dokumenti so opremljeni z datumom in podpisom. Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje najmanj informacije, vključene v Prilogo V k Direktivi.

10.   Priglašeni organ je odgovoren za pripravo tehnične mape, ki mora biti priložena izjavi ES o verifikaciji. Tehnična mapa vključuje najmanj informacije, navedene v členu 18 (3) direktiv, in zlasti naslednje:

| — | vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema; |
| --- | --- |

—

vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema;

| — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI; |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI;

| — | seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o primernosti za uporabo, ki morajo biti predložene za navedene komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistemov vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o primernosti za uporabo, ki morajo biti predložene za navedene komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistemov vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi;

| — | vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in omejitvami za uporabo podsistema; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in omejitvami za uporabo podsistema;

| — | vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja;

| — | certifikat o pregledu tipa za podsistem in spremno tehnično dokumentacijo, opredeljeno v modulu SB; |
| --- | --- |

—

certifikat o pregledu tipa za podsistem in spremno tehnično dokumentacijo, opredeljeno v modulu SB;

| — | certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen s to direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni. Če je primerno, certifikat prav tako spremljajo poročila o inšpekcijskem pregledu in reviziji, sestavljena v zvezi z verifikacijo. |
| --- | --- |

—

certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen s to direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni. Če je primerno, certifikat prav tako spremljajo poročila o inšpekcijskem pregledu in reviziji, sestavljena v zvezi z verifikacijo.

11.   Evidence, ki spremljajo certifikat o skladnosti, je treba predložiti naročniku.

Naročnik hrani izvod tehnične mape do konca dobe obratovanja podsistema in še tri leta; na zahtevo ga mora poslati kateri koli drugi državi članici.

F.3.4   Modul SH2: Celovit sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja

1.   V tem modulu je opisan postopek verifikacije ES, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi na zahtevo naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti, da je podsistem:

| — | skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene; |
| --- | --- |

—

skladen s to TSI in vsemi drugimi veljavnimi TSI, kar dokazuje, da so bistvene zahteve (6) Direktive 01/16/ES izpolnjene;

| — | v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe, |
| --- | --- |

—

v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe,

in lahko začne obratovati.

2.   Priglašeni organ izvede postopek, vključno s pregledom projektiranja podsistema, pod pogojem, da naročnik (7) in glavni izvajalec, če sodeluje, izpolnjujejo obveznosti iz točke 3

„Glavni izvajalci“ so podjetja, ki s svojimi dejavnostmi sodelujejo pri izpolnjevanju bistvenih zahtev TSI. Nanašajo se na:

| — | podjetje, odgovorno za celoten projekt podsistema (zlasti za integriranje podsistema); |
| --- | --- |

—

podjetje, odgovorno za celoten projekt podsistema (zlasti za integriranje podsistema);

| — | druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer projektiranje, sestavljanje ali namestitev podsistema). |
| --- | --- |

—

druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer projektiranje, sestavljanje ali namestitev podsistema).

Mednje ne spadajo proizvajalčevi podizvajalci, ki dobavljajo sestavne dele in komponente interoperabilnosti.

3.   Naročnik ali glavni izvajalec, kadar sodeluje, vodijo za podsistem, ki je predmet postopka verifikacije ES, odobreni sistem vodenja kakovosti za projektiranje, proizvodnjo in inšpekcijski pregled ter preizkus končnega proizvoda, kakor je določeno v točki 5, ki je pod nadzorom, kakor je določeno v točki 6.

Glavni izvajalec, odgovoren za celoten projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema), vsekakor upravlja odobreni sistem vodenja kakovosti za projektiranje, proizvodnjo ter inšpekcijski pregled in preizkušanje končnega proizvoda, ki je predmet nadzora, kakor je določeno v točki 6.

Če je naročnik sam odgovoren za celoten projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema) ali če naročnik neposredno sodeluje pri projektiranju in/ali proizvodnji (vključno z sestavljanem in namestitvijo), upravlja odobreni sistem vodenja kakovosti za tiste dejavnosti, ki so predmet nadzora, kakor je določeno v točki 6.

Vlagatelji, ki sodelujejo le pri sestavljanju in namestitvi, lahko upravljajo le odobreni sistem vodenja kakovosti za proizvodnjo in inšpekcijske preglede in preizkušanje končnega proizvoda.

Postopek verifikacije ES

4.1   Naročnik vloži vlogo za verifikacijo ES podsistema (na podlagi celovitega sistema za vodenje kakovosti s pregledom projektiranja), vključno z usklajevanjem nadzora sistemov za vodenje kakovosti, kakor je določeno v točkah 5.4 in 6.6, pri priglašenem organu, ki ga izbere sam. Naročnik udeležene proizvajalce obvesti o izbiri priglašenega organa in vloženi vlogi.

4.2   Vloga omogoča razumevanje projektiranja, proizvodnje, sestavljanja, namestitve, vzdrževanja ter obratovanje podsistema in zagotovi ocenitev skladnosti z zahtevami TSI.

Vloga vključuje:

| — | ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

—

ime in naslov naročnika ali njegovega pooblaščenega zastopnika;

| — | tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:






  — | splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture; |
| --- | --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:

—

splošen opis podsistema, celovitega projektiranja in strukture;

| — | tehnične specifikacije projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami (1), ki se uporabljajo;

| — | morebitna potrebna dokazila o primernosti za uporabo teh specifikacij, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti; |
| --- | --- |

—

morebitna potrebna dokazila o primernosti za uporabo teh specifikacij, zlasti kadar se evropske specifikacije in ustrezne določbe ne uporabljajo v celoti;

| — | program preizkušanja; |
| --- | --- |

—

program preizkušanja;

| — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI; |
| --- | --- |

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor so določene v TSI;

| — | tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema;






  — | seznam komponent interoperabilnosti, namenjenih vgradnji v podsistem; |
| --- | --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo v zvezi s proizvodnjo in sestavljanjem podsistema;

—

seznam komponent interoperabilnosti, namenjenih vgradnji v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ter vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam; |
| --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ter vse potrebne elemente, opredeljene v Prilogi VI k direktivam;

| — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati); |
| --- | --- |

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati);

| — | seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema; |
| --- | --- |

—

seznam proizvajalcev, ki sodelujejo pri projektiranju, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi podsistema;

| — | pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.); |
| --- | --- |

—

pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, mejne vrednosti obrabe itn.);

| — | pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema; |
| --- | --- |

—

pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema;

| — | morebitne tehnične zahteve, ki jih je treba upoštevati pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema; |
| --- | --- |

—

morebitne tehnične zahteve, ki jih je treba upoštevati pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema;

| — | razlago, kako so vse faze, kakor so navedene v točki 5.2, zajete v sistemih vodenja kakovosti glavnega izvajalca in/ali naročnika, če sodeluje, ter dokaze o njihovi učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

razlago, kako so vse faze, kakor so navedene v točki 5.2, zajete v sistemih vodenja kakovosti glavnega izvajalca in/ali naročnika, če sodeluje, ter dokaze o njihovi učinkovitosti;

| — | navedbo priglašenega/priglašenih organa/organov, odgovornega/odgovornih za odobritev in nadzor teh sistemov vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

navedbo priglašenega/priglašenih organa/organov, odgovornega/odgovornih za odobritev in nadzor teh sistemov vodenja kakovosti.

4. 3   Naročnik predloži rezultate pregledov, preverjanj in preizkusov (4), po potrebi tudi preizkusov tipa, ki jih je opravil ali jih je naročil njegov ustrezni laboratorij.

4.4   Priglašeni organ pregleda vlogo v zvezi s pregledom projektiranja in oceni rezultate preizkusov. Kadar projektiranje izpolnjuje določbe direktive in TSI, ki veljajo zanj, vlagatelju izda certifikat o pregledu. Certifikat vsebuje ugotovitve pregleda projektiranja, pogoje njegove veljavnosti, potrebne podatke za označitev pregledanega projektiranja in, kadar je to ustrezno, opis delovanja podsistema.

Če se naročniku zavrne izdaja certifikata o pregledu projektiranja, priglašeni organ podrobno navede razloge za tako zavrnitev.

Z določbo se predvidi pritožbeni postopek.

4.5   V proizvodni fazi vlagatelj obvesti priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom ES o pregledu projektiranja, o vseh spremembah, ki lahko vplivajo na skladnost z zahtevami TSI ali predpisanimi pogoji za uporabo podsistema. V takih primerih podsistem pridobi dodatno odobritev. V tem primeru priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so ustrezni in potrebni v zvezi s spremembami. Ta dodatna odobritev se lahko izda v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o pregledu projektiranja ali pa se po preklicu starega certifikata izda nov certifikat.

Sistem vodenja kakovosti

5.1   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec, kadar sodeluje, predložita vlogo za ocenitev svojega sistema vodenja kakovosti pri priglašenem organu, ki ga izberejo sami.

Vloga vključuje:

| — | vse pomembne informacije za predvideni podsistem; |
| --- | --- |

—

vse pomembne informacije za predvideni podsistem;

| — | dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti: |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti:

Tisti, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema, zagotovijo le informacije o tem delu.

5.2   Sistem vodenja kakovosti zagotavlja naročniku ali glavnemu izvajalcu, odgovornemu za celoten projekt podsistema, celovito skladnost podsistema z zahtevami TSI.

Drugim izvajalcem sistem/sistemi vodenja kakovosti zagotavlja/zagotavljajo skladnost njihovega prispevka k podsistemu z zahtevami TSI.

Vsi elementi, zahteve in določbe, ki so jih sprejeli vlagatelji, so dokumentirani na sistematičen in urejen način v obliki pisnih usmeritev, postopkov in navodil. Ta dokumentacija o sistemu vodenja kakovosti zagotavlja enotno razlago usmeritev in postopkov kakovosti, kakor so programi, načrti, priročniki in zapisi o kakovosti.

Sistem vsebuje zlasti ustrezen opis naslednjih postavk:

| — | za vse vlagatelje:






  — | cilje kakovosti in organizacijsko strukturo; |
| --- | --- | --- |

—

za vse vlagatelje:

—

cilje kakovosti in organizacijsko strukturo;

| — | ustrezne tehnike proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja kakovosti, postopke in sistematične ukrepe, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

—

ustrezne tehnike proizvodnje, nadzora kakovosti in vodenja kakovosti, postopke in sistematične ukrepe, ki se bodo uporabljali;

| — | preglede, preverjanja in preizkuse, ki se bodo izvajali pred projektiranjem, med njim in po njem, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi, z navedbo pogostosti njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

—

preglede, preverjanja in preizkuse, ki se bodo izvajali pred projektiranjem, med njim in po njem, proizvodnji, sestavljanju in namestitvi, z navedbo pogostosti njihovega izvajanja;

| — | zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.; |
| --- | --- |

—

zapise o kakovosti, kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkusih, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.;

| — | za glavnega izvajalca, samo kadar je pomembno za njegov prispevek k projektiranju podsistema:






  — | tehnične specifikacije projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami, ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstva, uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za podsistem, izpolnjene; |
| --- | --- | --- |

—

za glavnega izvajalca, samo kadar je pomembno za njegov prispevek k projektiranju podsistema:

—

tehnične specifikacije projektiranja, vključno z evropskimi specifikacijami, ki bodo uporabljene, in kadar evropske specifikacije ne bodo uporabljene v celoti, sredstva, uporabljena za zagotavljanje, da bodo zahteve TSI, ki veljajo za podsistem, izpolnjene;

| — | tehnike nadzora in preverjanja projektiranja ter postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali pri projektiranju podsistema; |
| --- | --- |

—

tehnike nadzora in preverjanja projektiranja ter postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali pri projektiranju podsistema;

| — | sredstva za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in podsistema ter učinkovitega delovanja sistema vodenja kakovosti v vseh fazah, vključno s proizvodnjo; |
| --- | --- |

—

sredstva za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti projektiranja in podsistema ter učinkovitega delovanja sistema vodenja kakovosti v vseh fazah, vključno s proizvodnjo;

| — | in tudi za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema:






  — | pristojnosti in pooblastila, ki jih ima uprava glede celovite kakovosti podsistema, vključno zlasti glede upravljanja vključitve podsistema. |
| --- | --- | --- |

—

in tudi za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema:

—

pristojnosti in pooblastila, ki jih ima uprava glede celovite kakovosti podsistema, vključno zlasti glede upravljanja vključitve podsistema.

Pregledi, preizkusi in preverjanja zajemajo naslednje faze:

| — | celovito projektiranje; |
| --- | --- |

—

celovito projektiranje;

| — | strukturo podsistema, vključno zlasti dejavnosti na področju nizkih gradenj, sestavljanja komponent, končne prilagoditve; |
| --- | --- |

—

strukturo podsistema, vključno zlasti dejavnosti na področju nizkih gradenj, sestavljanja komponent, končne prilagoditve;

| — | končno preizkušanje podsistema |
| --- | --- |

—

končno preizkušanje podsistema

| — | in, kadar je tako določeno v TSI, validacijo pod pogoji polnega obratovanja. |
| --- | --- |

—

in, kadar je tako določeno v TSI, validacijo pod pogoji polnega obratovanja.

5.3   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik, pregleda, ali so vse faze podsistema, kakor so navedene v točki 5.2, zadostno in ustrezno zajete v odobritvi in nadzoru sistema/sistemov vodenja kakovosti vlagatelja/vlagateljev (11).

Če skladnost podsistema z zahtevami TSI temelji na več kakor enem sistemu vodenja kakovosti, priglašeni organ preuči predvsem,

| — | ali so razmerja in vmesniki med sistemi vodenja kakovosti jasno dokumentirani
  in ali so splošne pristojnosti in pooblastila uprave za skladnost celotnega podsistema za glavnega izvajalca zadostno in ustrezno opredeljene. |
| --- | --- |

—

ali so razmerja in vmesniki med sistemi vodenja kakovosti jasno dokumentirani

in ali so splošne pristojnosti in pooblastila uprave za skladnost celotnega podsistema za glavnega izvajalca zadostno in ustrezno opredeljene.

5.4   Priglašeni organ iz točke 5.1 oceni sistem vodenja kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 5.2. Priglašeni organ domneva skladnost z zahtevami, če vlagatelj izvaja sistem kakovosti za projektiranje, proizvodnjo, inšpekcijski pregled in preizkus končnega proizvoda glede na standard EN/ISO 9001: 2000, ki upošteva specifičnost podsistema, za katerega se izvaja.

Kadar vlagatelj upravlja potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to upošteva v oceni.

Revizija je specifična za zadevni podsistem, upoštevajoč specifični prispevek vlagatelja k podsistemu. Revizijska skupina ima najmanj enega člana z izkušnjami ocenjevalca tehnologije tega podsistema. Postopek vrednotenja vključuje inšpekcijski obisk prostorov vlagatelja.

Vlagatelj je o odločitvi obveščen. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

5.5   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec se obvežejo, da bodo izpolnjevali obveznosti, ki izhajajo iz sistema vodenja kakovosti, kakor je odobren, in ga bodo ustrezno in učinkovito vzdrževali na primerni in učinkoviti ravni.

Priglašeni organ, ki je njihov sistem vodenja kakovosti odobril, obveščajo o vsaki predvideni večji spremembi, ki bo vplivala na izpolnjevanje zahtev podsistema.

Priglašeni organ morebitne predlagane spremembe ovrednoti in odloči, ali bo spremenjeni sistem vodenja kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 5.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

O svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljitev odločitve o oceni.

Nadzor sistema/sistemov za vodenje kakovosti v pristojnosti priglašenega organa

6.1   Namen nadzora je zagotoviti, da naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec pravilno izpolnjujejo obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega/odobrenih sistema/sistemov vodenja kakovosti.

6.2   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec priglašenemu organu iz točke 5.1 izročijo (ali zagotovijo izročitev) vse dokumente, ki so za to potrebni, in zlasti načrte izvajanja ter tehnične zapise v zvezi s podsistemom (kadar je to pomembno za posebni prispevek vlagatelja k podsistemu), vključno:

| — | z dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti, vključno s posebnimi sredstvi, ki se izvajajo za zagotovitev: |
| --- | --- |

—

z dokumentacijo o sistemu vodenja kakovosti, vključno s posebnimi sredstvi, ki se izvajajo za zagotovitev:

| — | da so za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema,
  skupne odgovornosti in pooblastila upravljanja za skladnost celotnega podsistema zadostno in ustrezno opredeljene; |
| --- | --- |

—

da so za naročnika ali glavnega izvajalca, odgovornega za celoten projekt podsistema,

skupne odgovornosti in pooblastila upravljanja za skladnost celotnega podsistema zadostno in ustrezno opredeljene;

| — | da se za vsakega vlagatelja,
  sistem vodenja kakovosti pravilno upravlja za doseganje vključitve na ravni podsistema; |
| --- | --- |

—

da se za vsakega vlagatelja,

sistem vodenja kakovosti pravilno upravlja za doseganje vključitve na ravni podsistema;

| — | z evidencami o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.; |
| --- | --- |

—

z evidencami o kakovosti, kakor jih predvideva projektni del sistema vodenja kakovosti, kakor so rezultati analiz, izračunov, preizkusov itn.;

| — | z evidencami o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti (vključno s sestavljanjem, namestitvijo in vključitvijo), kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn. |
| --- | --- |

—

z evidencami o kakovosti, kakor jih predvideva proizvodni del sistema vodenja kakovosti (vključno s sestavljanjem, namestitvijo in vključitvijo), kakor so poročila o inšpekcijskih pregledih in podatki o preizkušanju, podatki o kalibraciji, poročila o usposobljenosti zadevnega osebja itn.

6.3   Priglašeni organ v rednih časovnih presledkih izvaja revizije, da se prepriča, ali naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec vzdržujejo in uporabljajo sistem vodenja kakovosti ter jim predloži poročilo o reviziji. Kadar ti upravljajo potrjeni sistem vodenja kakovosti, priglašeni organ to pri nadzoru upošteva.

Revizije se izvajajo najmanj enkrat na leto z najmanj eno revizijo v obdobju izvajanja pomembnih dejavnosti (projektiranje, proizvodnja, sestavljanje ali namestitev) za podsistem, ki je predmet postopka verifikacije ES v točki 4.

6.4   Poleg tega sme priglašeni organ nenapovedano obiskati lokacije vlagatelja/vlagateljev iz točke 5.2. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi opravi celotne ali delne revizije in izvede ali zagotovi izvedbo preizkusov, da preveri pravilno delovanje sistema vodenja kakovosti. Vlagatelju/vlagateljem izda poročilo o inšpekcijskem pregledu in po potrebi tudi poročilo o reviziji in/ali preizkusih.

6.5   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik in je odgovoren za verifikacijo ES, mora, če ne opravlja nadzora nad vsemi zadevnimi sistemi vodenja kakovosti iz točke 5, uskladi nadzorne dejavnosti drugih priglašenih organov, odgovornih za to nalogo, tako da:

| — | zagotovi pravilno upravljanje vmesnikov med različnimi sistemi vodenja kakovosti, povezanimi z vključitvijo podsistema; |
| --- | --- |

—

zagotovi pravilno upravljanje vmesnikov med različnimi sistemi vodenja kakovosti, povezanimi z vključitvijo podsistema;

| — | se v povezavi z naročnikom zberejo potrebni elementi za oceno, da se zagotovi doslednost in celoten nadzor nad različnimi sistemi vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

—

se v povezavi z naročnikom zberejo potrebni elementi za oceno, da se zagotovi doslednost in celoten nadzor nad različnimi sistemi vodenja kakovosti.

To usklajevanje vključuje pravico priglašenega organa:

| — | do prejemanja vse dokumentacije (odobritev in nadzor), ki jo izdaja/izdajajo drug/drugi priglašeni organ/organi; |
| --- | --- |

—

do prejemanja vse dokumentacije (odobritev in nadzor), ki jo izdaja/izdajajo drug/drugi priglašeni organ/organi;

| — | do navzočnosti pri nadzornih revizijah iz točke 5.4; |
| --- | --- |

—

do navzočnosti pri nadzornih revizijah iz točke 5.4;

| — | do sprožitve dodatnih revizij, kakor je določeno v točki 5.5, na svojo odgovornost in v sodelovanju z drugimi priglašenimi organi. |
| --- | --- |

—

do sprožitve dodatnih revizij, kakor je določeno v točki 5.5, na svojo odgovornost in v sodelovanju z drugimi priglašenimi organi.

7.   Priglašeni organ iz točke 5.1 ima za inšpekcijske preglede, revizije in nadzor stalen dostop do lokacij projektiranja, gradnje, proizvodnih delavnic, mest sestavljanja in namestitve, območij skladiščenja in po potrebi montažnih ali preizkusnih objektov ter na splošno do vseh prostorov, ki jih šteje za potrebne za izvajanje svoje naloge, v skladu s specifičnim prispevkom vlagatelja k projektu podsistema.

8.   Naročnik, če sodeluje, in glavni izvajalec 10 let po izdelavi zadnjega podsistema hranijo na razpolago nacionalnim organom:

| — | dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 5.1; |
| --- | --- |

—

dokumentacijo iz druge alinee drugega pododstavka točke 5.1;

| — | posodobitve iz drugega pododstavka točke 5.5; |
| --- | --- |

—

posodobitve iz drugega pododstavka točke 5.5;

| — | odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v točkah 5.4, 5.5 in 6.4. |
| --- | --- |

—

odločitve in poročila priglašenega organa, ki so navedeni v točkah 5.4, 5.5 in 6.4.

9.   Kadar podsistem izpolnjuje zahteve TSI, priglašeni organ na podlagi pregleda projektiranja ter odobritve in nadzora sistema/sistemov vodenja kakovosti pripravi certifikat o skladnosti za naročnika, ki nato pripravi izjavo ES o verifikaciji za nadzorni organ v državi članici, kjer podsistem obstaja in/ali obratuje.

Izjava ES o verifikaciji in spremni dokumenti so opremljeni z datumom in podpisom. Izjava je napisana v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija in vsebuje najmanj informacije, vključene v Prilogo V k Direktivi.

10.   Priglašeni organ, ki ga je izbral naročnik, je odgovoren za sestavljanje tehnične dokumentacije, ki mora spremljati izjavo ES o verifikaciji. Tehnična dokumentacija vključuje najmanj informacije, navedene v členu 18 (3) Direktive, in zlasti:

| — | vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema; |
| --- | --- |

—

vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema;

| — | seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem; |
| --- | --- |

—

seznam komponent interoperabilnosti, vključenih v podsistem;

| — | izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o ustreznosti za uporabo, ki so predložene za te komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistema vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi;






  — | dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati); |
| --- | --- | --- |

—

izvode izjav ES o skladnosti in po potrebi izjav ES o ustreznosti za uporabo, ki so predložene za te komponente v skladu s členom 13 Direktive, ki jih po potrebi spremljajo ustrezni dokumenti (certifikati, odobritve sistema vodenja kakovosti in dokumenti o nadzoru), ki jih izdajo priglašeni organi;

—

dokazila o skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz pogodbe (vključno s certifikati);

| — | vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in z omejitvami za uporabo podsistema; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z vzdrževanjem, pogoji in z omejitvami za uporabo podsistema;

| — | vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

vse elemente v zvezi z navodili glede servisiranja, stalnega ali rutinskega spremljanja, prilagajanja in vzdrževanja;

| — | certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za preverjanje in/ali izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen z Direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni.
  Certifikat naj bi po potrebi spremljala tudi poročila o inšpekcijskih pregledih in revizijah, sestavljena v zvezi s preverjanjem, kakor je navedeno v točkah 6.4 in 6.5;






  — | register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor je določeno v TSI. |
| --- | --- | --- |

—

certifikat o skladnosti, ki ga izda priglašeni organ, kakor je navedeno v točki 9, skupaj z ustreznimi navodili za preverjanje in/ali izračun, ki jih sopodpiše priglašeni organ, ki izjavlja, da je projekt skladen z Direktivo in TSI, in po potrebi navaja pridržke, ki so bili evidentirani med izvajanjem dejavnosti in niso bili umaknjeni.

Certifikat naj bi po potrebi spremljala tudi poročila o inšpekcijskih pregledih in revizijah, sestavljena v zvezi s preverjanjem, kakor je navedeno v točkah 6.4 in 6.5;

—

register železniškega voznega parka, vključno z vsemi informacijami, kakor je določeno v TSI.

11.   Vsak priglašeni organ sporoči drugim priglašenim organom ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistema vodenja kakovosti in certifikati ES o pregledu projektiranja, ki jih je izdal, preklical ali zavrnil.

Drugi priglašeni organi na zahtevo prejmejo izvode:

| — | izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti in dodatnih izdanih odobritev ter |
| --- | --- |

—

izdanih odobritev sistemov vodenja kakovosti in dodatnih izdanih odobritev ter

| — | izdanih certifikatov ES o pregledu projektiranja in izdanih dodatkov. |
| --- | --- |

—

izdanih certifikatov ES o pregledu projektiranja in izdanih dodatkov.

12.   Evidence, ki spremljajo certifikat o skladnosti, je treba predložiti naročniku.

Naročnik hrani izvod tehnične mape do konca dobe obratovanja podsistema in še tri leta po tem; na zahtevo ga mora poslati kateri koli drugi državi članici.

F.4   Ocena ureditve vzdrževanja: Postopek ocenjevanja skladnosti

To je odprto vprašanje.

---

(1)  Opredelitev evropske specifikacije je navedena v direktivah 96/48/ES in 2001/16/ES. V navodilu za uporabo TSI za visoke hitrosti je razložen način uporabe evropskih specifikacij

(2)  Kadar je potrebno, je za posebne komponente presoja proizvajalca lahko omejena. V tem primeru je ustrezni zahtevani postopek preverjanja za komponento interoperabilnosti naveden v TSI (ali v njenih prilogah).

(3)  V nekaterih TSI je presoja proizvajalca lahko omejena.

(4)  Rezultati teh preizkusov se lahko predložijo hkrati z vlogo ali pozneje.

(5)  Med zbiranjem izkušenj pri obratovanju se komponenta interoperabilnosti ne da na trg.

(6)  Bistvene zahteve so izražene v tehničnih parametrih, vmesnikih in zahtevah glede zmogljivosti, določenih v poglavju 4 te TSI.

(7)  V modulu „naročnik“ pomeni „naročnik podsistema, kakor je opredeljeno v direktivi, ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti“.

(8)  V ustreznem oddelku TSI so lahko opredeljene posamezne zahteve v zvezi s tem.

(9)  Za TSI za železniški vozni park lahko priglašeni organ sodeluje pri končnem preizkusu obratovanja lokomotiv ali motornih vlakov in motornih garnitur pod pogoji, ki so določeni v ustreznem poglavju TSI.

(10)  „Glavni izvajalci“ so podjetja, ki s svojimi dejavnostmi sodelujejo pri izpolnjevanju bistvenih zahtev te TSI. Nanaša se na podjetje, ki je lahko odgovorno za celoten projekt podsistema, ali druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer sestavljanje ali namestitev podsistema).

(11)  Zlasti za TSI za železniški vozni park priglašeni organ sodeluje pri končnem preizkusu med obratovanjem železniškega voznega parka ali motornega vlaka in motorne garniture. To bo označeno v ustreznem poglavju TSI.

PRILOGA G

Vplivi bočnih vetrov

G.1   Splošne opombe

V tej prilogi je opredeljen pristop k ocenjevanju stabilnosti vlakov razreda 1 v skladu z opredelitvijo v TSI.

V tem dokumentu vlaki z nagibno tehnikoniso izrecno obravnavani. Pač pa je mogoče vlake z nagibno tehniko pri vožnji po progah s konvencionalnim primanjkljajem nadvišanja v nenagibnem režimu, obravnavati kot vlake brez nagibne tehnike. Vlaki z nagibno tehniko, ki vozijo po progi s konvencionalnim primanjkljajem nadvišanja z vklopljenim nagibnim mehanizmom, se označijo v položaju nagnjenega koša.

G.2   Uvod

Splošna ideja metodologije je:

| — | stabilnost pri bočnem vetru je mogoče oceniti s karakterističnimi vetrnimi krivuljami; |
| --- | --- |

—

stabilnost pri bočnem vetru je mogoče oceniti s karakterističnimi vetrnimi krivuljami;

| — | značilnosti proge in njenega obratovanja glede bočnih vetrov je mogoče oceniti z upoštevanjem nevarnosti bočnih vetrov, ki jim bo izpostavljen natančno opredeljen referenčni vlak pri vožnji po tej progi. |
| --- | --- |

—

značilnosti proge in njenega obratovanja glede bočnih vetrov je mogoče oceniti z upoštevanjem nevarnosti bočnih vetrov, ki jim bo izpostavljen natančno opredeljen referenčni vlak pri vožnji po tej progi.

Če vlak ne izpolnjuje teh splošnih zahtev, je še vedno dovoljeno dokazati njegovo varnost pri bočnem vetru na določeni progi.

G.3   Splošna načela

Kritični dogodek, ki se obravnava, je prevračanje vlaka. Interoperabilni vlaki imajo zagotovljeno osnovno raven varnosti proti temu kritičnemu dogodku. Prispevek vlaka k ravni varnosti je opredeljen kot nabor karakterističnih referenčnih vetrovnih krivulj (CRWC). Vlak se lahko šteje za interoperabilnega z vidika obnašanja pri bočnem vetru, če so njegove karakteristične vetrovne krivulje (CWC) vsaj tako dobre kot CRWC.

Lastnosti posameznega vlaka določa njegovo najbolj kritično vozilo. Navadno je to eno od dveh čelnih ali zadnjih vozil. Če katero drugo vozilo vlaka velja za bolj občutljivo na veter (npr. zelo visoka ali lahka vozila), je treba upoštevati to vozilo. Izbira najbolj občutljivega vozila mora biti utemeljena.

Pri določenem vlaku, ki vozi v določenem območju hitrosti, CWC opredeljujejo najvišjo naravno hitrost vetra, ki ga lahko prenese vlak, ne da bi bila presežena karakteristična omejitev razbremenitve koles. Merilo, ki opredeljuje CWC, je povprečna vrednost razbremenitve koles ΔQ najbolj kritičnega tekalnega mehanizma. Izraz „povprečni“ pomeni, da se pri podstavnem vozičku izračuna povprečna vrednost razbremenitve koles obeh kolesnih dvojic podstavnega vozička.

G.4   Področje uporabe

Način obratovanja vlakov za visoke hitrosti se za vlake brez nagibne tehnike in za vlake z nagibno tehniko šteje za nenagibni način, kadar vozijo po progi s primanjkljajem nadvišanja, opredeljenem v TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti 2006.

Predvideva se, da vlak vozi pod evropskimi obratovalnimi in vetrnimi pogoji.

G.5   Ocena karakterističnih vetrnih krivulj

G.5.1   Določanje aerodinamičnih lastnosti

G.5.1.1   Splošne opombe

Trenutno velja, da je mogoče aerodinamične lastnosti vlaka dovolj zanesljivo določiti samo s preizkusi v vetrovnem tunelu.

Aerodinamične lastnosti se določijo za proge, poravnane z okolico, in za proge na nasipu, pri čemer se upošteva referenčni 6-metrski nasip.

Pri preiskavi novega vozila se preizkusi in izmeri na isti način in v istem vetrovnem tunelu eno referenčno vozilo, in sicer čelno vozilo ICE3 ali TGV Duplex ali ETR500, za katerim je obravnavano vozilo kot drugo.

Opredelitev aerodinamičnega koordinatnega sistema in aerodinamični koeficienti morajo biti skladni z EN14067–1:2003.

G.5.1.2   Zahteve za preizkušanje v vetrovnem tunelu

Mere vetrovnega tunela naj bodo kolikor mogoče velike, da ne pride do učinkov robnih motenj (npr. od sten, mejne plasti strehe in tal) in učinkov blokade vetrovnega tunela. Pri obravnavi aerodinamičnih sil in navorov na nasipu je treba zlasti upoštevati učinke blokade.

G.5.1.2.1   Mere preizkusnega odseka

Pri vpadnih kotih do 30° blokada ne sme presegati 10 %, čeprav je prisoten nasip.

Pri vetrovnih tunelih z zaprtim preizkusnim odsekom se pri deležih blokade nad 5 % priporoča korekcija za blokado.

Pri vetrovnih tunelih z odprtim ali delno odprtim preizkusnim odsekom mora biti delež blokade pri vpadnem kotu 30° manjši od 5 % in korekcija za blokado se ne uporablja.

G.5.1.2.2   Raven turbulence

Pri preizkusih v vetrovnih tunelih ne sme biti sloja atmosferske turbulence. Zagotoviti je treba raven turbulence Tux≤ 2,5 %, pri čemer je Formula in u označuje komponento hitrosti v smeri toka.

G.5.1.2.3   Mejna plast

Profil hitrosti vetra v tunelu mora biti enoten, tj. blokovni profil. Hitrost toka mora biti neodvisna od višine nad tlemi, razen v tankem mejnem sloju na tleh vetrovnega tunela. Debelina mejne plasti, δ95 %, mora biti majhna v primerjavi z višino vozila.

G.5.1.2.4   Reynoldsovo število

Reynoldsovo število na podlagi hitrosti v vetrovnem tunelu in za karakteristično dolžino 3 m (deljeno z merilom modela) mora presegati kritično mejo, nad katero se z večanjem Reynoldsovega števila sile in navori ne spreminjajo več bistveno. To je treba dokazati z rezultati preizkusa.

Machovo število ne sme presegati 0,3. Pri preizkusih vlakov, ki pri vožnji presegajo Machovo število 0,3, Machovo število pri preizkusu ne sme presegati Machovega števila dejanskega vlaka.

G.5.1.2.5   Merilne naprave

Ugotavljajo se gostota zraka v vetrovnem tunelu ter njegova temperatura, tlak in vlažnost.

Aerodinamične sile in aerodinamični navori se določajo s petkomponentnim dinamometrom (CFx ni potrebna). Občutljivost in namestitev dinamometra morata biti primerna za območje merjenih obremenitev.

G.5.1.3   Zahteve glede modela

Mere modela morajo biti znotraj območja točnosti 10 mm glede na največje mere. Vse podrobnosti, pomembne za aerodinamiko, npr. sprednje vetrobransko steklo ali izključitev odjemnika toka, morajo biti modelirane v pravem merilu.

Odjemnik toka se ne modelira.

Dopustno je poenostavljeno modeliranje podstavnih vozičkov; v modelu se predstavijo samo njihove osnovne geometrijske lastnosti, da se zagotovita pravi masni pretok in padec tlaka v območju zračnega toka pod vozilom.

Model mora biti simetričen, čeprav pravi vlak ni izdelan popolnoma simetrično (npr. zaradi podrobnosti v območju pod podom). To omogoča preverjanje simetrije v vetrovnem tunelu v okviru ugotavljanja izvorov merilnih pogreškov zaradi nesimetričnosti zračnega toka.

G.5.1.4   Zahteve glede programa preizkušanja

Veljavnost rezultatov se potrjuje s preverjanjem simetričnosti in ponovljivosti.

Vpadni koti

Obravnavajo se vpadni koti med 0° in 70° v korakih po 5°.

Za vse vmesne vpadne kote se uporablja linearna interpolacija ali interpolacija višjega reda.

Telesa v smeri toka ali proti smeri toka

Za vsako obravnavano vozilo se poleg modela postavi telo v smeri toka, katerega dolžina je najmanj polovico dolžine obravnavanega vozila. Dejanski prečni prerez je enak najmanj eni tretjini dolžine vozila, zadnji konec telesa pa je aerodinamično oblikovan.

Če obravnavano vozilo ni čelno vozilo, mora biti modelirano vsaj še eno celo vozilo pred njim, da so zagotovljeni realni pogoji zračnega toka pred obravnavanim vozilom. Modeliran mora biti dejanski presledek med vozili. Med preizkušanim modelom in pasivnimi telesi ne sme prihajati do mehanskih stikov. Izogibati se je treba vibracijam modela in sosednjih pasivnih teles.

Konfiguracije tal

Do jasne opredelitve konfiguracij tal z evropskim standardom se uporablja naslednje:

Meritve se opravijo za dva scenarija:

| — | scenarij ravnih tal
  Konfiguracija z ravnimi tlemi ne zajema balastnih nasipov in tirnic. Razmik med ravnimi tlemi in spodnjo točko koles je modeliran na podlagi razdalje 235 mm pri polnem merilu. |
| --- | --- |

—

scenarij ravnih tal

Konfiguracija z ravnimi tlemi ne zajema balastnih nasipov in tirnic. Razmik med ravnimi tlemi in spodnjo točko koles je modeliran na podlagi razdalje 235 mm pri polnem merilu.

| — | in za scenarij standardnega nasipa:






  — | o Preizkus z nasipom ustreza standardnemu 6-metrskemu nasipu z naklonom 2:3 in širino na dnu 32 m pri polnem merilu, slika G.3. Na vrhu nasipa sta dva tira z merami, prikazanimi na sliki G.2. Lahko pa se uporabi tudi konfiguracija z balastom in tirnicami na ravnih tleh, kakor je prikazano na sliki G.2, ob uporabi transformacije za ugotavljanje sile in navorov na 6-metrskem nasipu, kakor je določeno v določbi G.6. Pri hitrostih vlakov pod 200 km/h (in kotih β nad 40°) se preizkusi opravljajo v smeri proti vetru in v smeri z vetrom. |
| --- | --- | --- |

—

in za scenarij standardnega nasipa:

—

o Preizkus z nasipom ustreza standardnemu 6-metrskemu nasipu z naklonom 2:3 in širino na dnu 32 m pri polnem merilu, slika G.3. Na vrhu nasipa sta dva tira z merami, prikazanimi na sliki G.2. Lahko pa se uporabi tudi konfiguracija z balastom in tirnicami na ravnih tleh, kakor je prikazano na sliki G.2, ob uporabi transformacije za ugotavljanje sile in navorov na 6-metrskem nasipu, kakor je določeno v določbi G.6. Pri hitrostih vlakov pod 200 km/h (in kotih β nad 40°) se preizkusi opravljajo v smeri proti vetru in v smeri z vetrom.

| — | o Pri hitrostih vlakov 200 km/h in več se obravnava samo konfiguracija v smeri proti vetru. Zato je za to območje hitrosti dopusten tudi nasip z eno progo in zmanjšano širino na dnu. |
| --- | --- |

—

o Pri hitrostih vlakov 200 km/h in več se obravnava samo konfiguracija v smeri proti vetru. Zato je za to območje hitrosti dopusten tudi nasip z eno progo in zmanjšano širino na dnu.

Aerodinamični koeficient Cmx,lee za ustrezne vpadne kote, ugotovljen s preizkusi na referenčnem vozilu, mora potrditi kakovost v območju 10 % pri konfiguraciji z ravnimi tlemi in v območju 20 % pri konfiguraciji z nasipom.

Slika G.2

Balast in tir.

Image

Slika G.3

Standardni 6-metrski nasip

Image

G.5.2   Opis scenarijev vetra

Vetrni sunek po tej metodi ustreza fiksni amplitudi (ki ustreza stopnji verjetnosti amplitude ~99 %) in stopnji verjetnosti trajanja sunka nad 50 % (oblika porazdelitve). Izbrani pristop ima naslednje značilnosti:

| — | Krajevno-časovni model vetrovnega sunka (bieksponencialni) temelji na modelu vetrovnega sunka, ki ga je raziskoval Deufrako, in ustreza najboljšemu približku naključnega procesa v okolici lokalnega maksimuma. |
| --- | --- |

—

Krajevno-časovni model vetrovnega sunka (bieksponencialni) temelji na modelu vetrovnega sunka, ki ga je raziskoval Deufrako, in ustreza najboljšemu približku naključnega procesa v okolici lokalnega maksimuma.

| — | Privzeto je, da je srednji veter vodoraven (uporablja se samo vzdolžna komponenta U). Ta komponenta predstavlja prevladujoči del nihanj vetra in je projekcija vektorja trenutnega vetra v smeri srednjega vetra. |
| --- | --- |

—

Privzeto je, da je srednji veter vodoraven (uporablja se samo vzdolžna komponenta U). Ta komponenta predstavlja prevladujoči del nihanj vetra in je projekcija vektorja trenutnega vetra v smeri srednjega vetra.

| — | Variacije smeri vetra se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

—

Variacije smeri vetra se ne upoštevajo.

| — | Časovne variacije se zanemarijo v prid krajevnim variacijam. |
| --- | --- |

—

Časovne variacije se zanemarijo v prid krajevnim variacijam.

Vhodni podatki za scenarije so:

| Vtr | hitrost vlaka, |
| --- | --- |
| Umax | maksimalna hitrost vetra, |
| γ | smer vetra glede na smer proge. |

Vtr

hitrost vlaka,

Umax

maksimalna hitrost vetra,

γ

smer vetra glede na smer proge.

Naslednji parametri so fiksni:

| z = 4 m | referenčna višina, |
| --- | --- |
| Ã = 2.84 | normalizirana amplituda vetrovnega sunka Ã = (Umax – U)/σu s srednjo hitrostjo vetra U, |
| z0 = 0,07 m | dolžina hrapavosti mest, značilnih za interoperabilne proge, |
| Pr(T) = 0,5 | verjetnost vetrovnega sunka trajanja T za dano amplitudo A. |

z = 4 m

referenčna višina,

Ã = 2.84

normalizirana amplituda vetrovnega sunka Ã = (Umax – U)/σu s srednjo hitrostjo vetra U,

z0 = 0,07 m

dolžina hrapavosti mest, značilnih za interoperabilne proge,

Pr(T) = 0,5

verjetnost vetrovnega sunka trajanja T za dano amplitudo A.

G.5.3   Izračun značilnosti turbulence

G.5.3.1   Intenzivnost turbulence

Na mestu na višini z = 4m intenzivnost turbulence I znaša 0,245. Faktor sunka se izračuna iz intenzivnosti turbulence in normalizirane amplitude vetrovnega sunka.

G = 1 + Ã · l = 1,6946.

Za normalizirano amplitudo, torej tudi za faktor vetrovnega sunka, je izbrana fiksna vrednost. V posebnih območjih ali pri specifičnih uporabah se lahko na podlagi analize meteoroloških meritev izbere tudi drugačna vrednost.

Iz faktorja vetrovnega sunka se lahko pri dani maksimalni vrednost Umax ugotovi srednja vrednost za veter Umean:

Formula.

Nato se iz srednje hitrosti vetra in intenzivnosti turbulence ugotovi standardni odklon vzdolžne komponente (na podlagi srednje hitrosti vetra) σu:

Formula.

G.5.3.2   Trajanje vetrovnega sunka

Izračun časovnih konstant vetrovnega sunka je izpeljan iz spektralnih karakteristik (PSD) vdolžne karakteristične dolžine Formula (tj. glede na vetrovni sunek, smer x, komponento u).

Formula

Srednje trajanje vetrovnega sunka Formula določi naslednji integralni količnik

Formula,

kadar je spektralna gostota moči (PSD) turbulence Formula določena z Von Karmanovo enačbo

Formula kjer sta

Formula, normalizirana frekvenca in

n frekvenca v območju od najmanjše (n1) do največje (n2) vrednosti. Ti dve vrednosti, n1 in n2, sta mejni vrednosti integracije frekvenčnega spektra vetrovnega sunka. Za spodnjo frekvenco n1 je privzeta vrednost 1/300 Hz, za zgornjo frekvenco n2 pa 1 Hz.

Trajanje največjega vetrovnega sunka nato določi enačba:

Formula,

kjer je bil eksponent q določen z meritvami in ima privzeto vrednost 1,42).

G.5.3.3   Izpeljava časovnega poteka vetrovnega sunka

Iz znanih časovnih konstant se lahko izpelje časovni potek brezdimenzijskih sprememb vetra v vzdolžni in v prečni smeri glede na srednjo smer vetra. Nato je mogoče izraziti brezdimenzijske spremembe hitrosti vetra komponente u v vzdolžni smeri ax in v prečni smeri ay na razdalji s od maksimuma vetrovnega sunka z enačbama:

Formula

Formula

kjer so s koordinata vzdolž proge v s = Vtr · (t–tmax), tmax čas od najmočnejšega delovanja vetrovnega sunka na vlak, D pa kot med progo in smerjo vetra.

Iz upadanja koherence in eksponentnega koeficienta vetrovnega sunka vzporedno in pravokotno na srednjo hitrost vetra se lahko izračuna trenutna korelacijska funkcija po enačbi:

Formula

kjer so

C(t) korelacijska funkcija med amplitudo vetrovnega sunka v trenutku t in največjo amplitudo vetrovnega sunka;

Formula: koeficient upadanja koherence v srednji smeri vetra (vrednost parametra: 5,0);

Formula: koeficient upadanja koherence pravokotno na srednjo smer vetra (vrednost parametra: 16,0);

Formula: eksponentni koeficient v srednji smeri vetra (vrednost parametra: 1,0);

Formula: eksponentni koeficient pravokotno na srednjo smer vetra (vrednost parametra: 1,0).

Vse vrednosti parametrov temeljijo na meritvah.

Hitrost vetra, ki deluje na vlak, se nato lahko izrazi z naslednjo enačbo:

Formula.

Za scenarij vetra se upošteva naslednji časovni potek (čas najmočnejšega sunka je t3 = 14 sek):

Od t = 0 do t = t1 = 0,5 s: vwind(t) = 0;

Od t = t1= 0,5 s do t = t2 = 3 s: linearno večanje vwind, tako da doseže Umean pri t = t2 = 3 s;

Od t = t2 = 3 s do t = t3 = 10 s: vwind(t) = Umean;

Od t = t3 = 10 s do t = t4 = 14 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

Od t = t4 = 14 s do t = t5 = 17 s: vwind(t) = Umean + Ã · σu · C(t);

Od t = t5 = 17 s do t = t6 = 30 s: vwind(t) = Umean.

Časovni potek hitrosti vetra je prikazan na sliki G.1.

Slika G.1

Prikaz časovnega poteka hitrosti vetra

Image

Opomba: Ta scenarij vetrovnega sunka ni primeren za popolnoma pregibne motorne vlake in motorne garniture. Za take motorne vlake in motorne garniture je treba oblikovati drugačen scenarij vetrovnega sunka.

Prostorski scenarij vetra se filtrira s filtrom za prostorsko povprečenje na podlagi velikosti okna, enaki dolžini vozila, in koraka, manjšega od 0,5 m.

G.5.4   Določanje dinamike vozila

G.5.4.1   Splošne opombe

Za določanje dinamike vozila v močnem vetru se lahko uporabljajo simulacije več teles (MBS).

S scenarijem vetrovnega sunka se uporablja splošni, validirani program MBS. Modeliranje mora zajeti najbolj kritično vozila vlaka, in sicer prazno ter v voznem stanju. Preveriti je treba, ali je še bolj kot prazno vozilo kritično vozilo z enakomerno porazdeljenimi potniki (npr. zaradi premika težišča), npr. s poenostavljenim preverjanjem s popolnoma statičnim pristopom.

Če sukanja ne omejujejo spenjače, je treba modelirati samo kritično vozilo, drugače pa je treba modelirati tudi sosednji vozili.

Nepravilnosti na progi se ne upoštevajo.

Izračun se opravi za standardni profil, progovni profil UIC60, nov kolesni profil ter za naklona proge 1/20 in 1/40. Za oceno glede na mejne vrednosti se uporabi najneugodnejši primer.

Vključijo se tudi aerodinamične sile in navori.

Merilo, ki opredeljuje CWC, je srednja vrednost razbremenitve kolesa, ΔQ, najbolj kritičnega tekalnega mehanizma (podstavnega vozička ali posamezne osi pri tekalnem mehanizmu, ki ga sestavlja ena sama os). Ta razbremenitev ne sme presegati 90 % statične osne obremenitve, Q0
  , tekalnega mehanizma, po naslednji enačbi:

Formula.

G.5.4.2   Modeliranje

Modeliranje vozila mora biti primerno za raziskavo značilnosti pri bočnem vetru. Dinamični model vozila mora biti tridimenzionalen.

Dinamični model vozila mora zajemati vsaj naslednje elemente:

| — | koš vozila, podstavne vozičke in kolesne dvojice ter druge pomembne dele vozila (mase, vztrajnosti, geometrijo in težišča); |
| --- | --- |

—

koš vozila, podstavne vozičke in kolesne dvojice ter druge pomembne dele vozila (mase, vztrajnosti, geometrijo in težišča);

| — | vzmetenje (togosti vzmeti v navpični, prečni in vzdolžni smeri, nelinearnost togosti, dušenje v navpični in prečni smeri, nelinearnost dušenja); |
| --- | --- |

—

vzmetenje (togosti vzmeti v navpični, prečni in vzdolžni smeri, nelinearnost togosti, dušenje v navpični in prečni smeri, nelinearnost dušenja);

| — | omejilnike, ki lahko sodelujejo; |
| --- | --- |

—

omejilnike, ki lahko sodelujejo;

| — | stik med kolesom in tirom (nazivna profila kolesa in tira, opredeljena v TSI za visoke hitrosti, kontaktne sile, izračunane ob upoštevanju nelinearne geometrije kontakta ter razmerje med silo lezenje ter lezenjem. Vse posebne naprave v sistemu vzmetenja, ki lahko vplivajo na mehanizem prevračanja. |
| --- | --- |

—

stik med kolesom in tirom (nazivna profila kolesa in tira, opredeljena v TSI za visoke hitrosti, kontaktne sile, izračunane ob upoštevanju nelinearne geometrije kontakta ter razmerje med silo lezenje ter lezenjem. Vse posebne naprave v sistemu vzmetenja, ki lahko vplivajo na mehanizem prevračanja.

G.5.4.3   Verifikacija modela vozila

Opravljena mora biti verifikacija modela MSB na podlagi podatkov preizkusov dejanskega vozila. Bistveno je primerjati koeficiente vzmetenja in mase ter težišča med simulacijo in preizkusi, pri praznem (neobremenjenem) vozilu.

Opredelitev koeficienta vzmetenja „s“ je skladna z določbo 4.2.3.9 te TSI. Če je na voljo več vrednosti iz preizkusov, se upošteva povprečna vrednost. Razlika med rezultati simulacije in rezultati preizkusov ne sme presegati 10 %.

Treba je dokazati pravilnost modeliranja omejilnikov. Rezultati simulacije glede premikov na omejilnikih se morajo ujemati s projektnimi podatki.

Skupna masa vozila se meri kot vsota vseh navpičnih sil Q0. Povprečna izmerjena masa prvih dveh proizvedenih vozil ne sme biti manjša od 99 % mase vozila, uporabljane pri simulaciji. Nadalje povprečne vrednosti izmerjenih obremenitev posameznih osi prvih dveh proizvedenih vozil ne smejo biti manjše od 99 % obremenitev posameznih osi, uporabljenih pri simulaciji.

Kadar so na voljo podatki, je treba ovrednotiti naslednje rezultate preizkusov:

| — | zapise prehodnih pojavov sil Q na vsakem kolesu dveh čelnih kolesnih dvojic pri radijih zavoja različnih razredov (v skladu z določbo 5 standarda EN14363:2005) pri vožnji po progi s primanjkljajem nadvišanja; |
| --- | --- |

—

zapise prehodnih pojavov sil Q na vsakem kolesu dveh čelnih kolesnih dvojic pri radijih zavoja različnih razredov (v skladu z določbo 5 standarda EN14363:2005) pri vožnji po progi s primanjkljajem nadvišanja;

| — | razširjeno obdelavo podatkov („dvodimenzionalno“ ovrednotenje) za 50 % vrednosti sil Q kakor je v določbi 5.5 EN14363:2005. |
| --- | --- |

—

razširjeno obdelavo podatkov („dvodimenzionalno“ ovrednotenje) za 50 % vrednosti sil Q kakor je v določbi 5.5 EN14363:2005.

G.6   Aerodinamične sile in navori kot vhodne vrednosti za simulacijo več teles

Za vsak primer, opredeljen v oddelku G.7.4, se opravijo izračuni odziva vozila na vetrovne sunke, ki jih opredeljujejo njihove največje hitrosti Umax, za naraščajoče vrednosti Umax, dokler ni doseženo merilo, opredeljeno v oddelku G.7.1. Izrisi vrednosti Umax, pri katerih je doseženo merilo največje razbremenitve, v odvisnosti od hitrosti vozila in/ali kota vetra, se imenujejo karakteristične vetrovne krivulje (CWC). Predstavitev krivulj CWC je podrobno opisana v oddelku G.7.4.

Simulacija odziva vozila na vetrovni sunek se opravi z uporabo scenarija vetrovnega sunka, opisanega v oddelku G.5.

Za konfiguracijo ravnih tal in za konfiguracijo nasipa se izračuna pet komponent sil in navorov (Fy, Fz, Mx, My in Mz) po naslednjih enačbah:

| | , |
| --- | --- |
| |

Formula

Formula

Formula

| | za konfiguracijo z nasipom |
| --- | --- |
| In |
| |

Formula

za konfiguracijo z nasipom

Formula

Formula

kjer so:

| — | U(t) hitrost vetra pred vozilom |
| --- | --- |

—

U(t) hitrost vetra pred vozilom

| — | CSV
  = 1,2416 za primer smeri proti vetru
  in |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,2416 za primer smeri proti vetru

in

| — | CSV
  = 1,1705 za primer smeri z vetrom. Za konfiguracijo ravnih tal je C(t) = 1,0. |
| --- | --- |

—

CSV
  = 1,1705 za primer smeri z vetrom. Za konfiguracijo ravnih tal je C(t) = 1,0.

G(t) je trenutni faktor vetrovnega sunka, izračunan kot količnik med trenutno hitrostjo vetra po kitajskem klobuku in srednjo hitrostjo.

Pri izračunih aerodinamičnih sil in navorov se uporablja gostota ρ = 1,225 kg/m3.

Simulacija se izvaja brez upoštevanja nepravilnosti proge.

Dokazati je treba, da integracijska metoda opravi integracijski korak pri vršni točki vetra. Izhodni korak računanja mora biti krajši od 1/30 s.

G.7   Izračun in predstavitev karakterističnih vetrovnih krivulj

G.7.1   Ovrednotenje merila

Iz vsakega simulacijskega teka s spreminjanjem parametrov se pridobijo časovni podatki o silah Q na vsako kolo.

Potrebni so naslednji računski koraki:

| — | Izračun vrednosti ΔQ/Q0 za časovne podatke sil Q |
| --- | --- |

—

Izračun vrednosti ΔQ/Q0 za časovne podatke sil Q

Formula

| — | Nizkoprepustno filtriranje vrednosti z Butterworthovim filtrom 2 Hz četrtega reda ali drugim izkazano enakovrednim filtrom. |
| --- | --- |

—

Nizkoprepustno filtriranje vrednosti z Butterworthovim filtrom 2 Hz četrtega reda ali drugim izkazano enakovrednim filtrom.

| — | Ugotovitev največje vrednosti ΔQ/Q0 na tekalnem mehanizmu. |
| --- | --- |

—

Ugotovitev največje vrednosti ΔQ/Q0 na tekalnem mehanizmu.

Pri tem so Q0 sile Q za prazno (neobremenjeno) vozilo brez vzbujanja, Qi1 so sile Q razbremenjenega kolesa prve kolesne dvojice podstavnega vozička, Qj1 pa sile Q razbremenjenega kolesa druge kolesne dvojice podstavnega vozička.

G.7.2   Izračun vrednosti vetra in mejnih vrednosti ΔQ/Q0

Pri ukrivljeni progi na vozilo poleg bočnega vetra deluje tudi centrifugalna sila.

Izračun se opravi z MSB za ravno progo z nadvišanjem po vrednostih aq.

G.7.3   Obravnava različnih kotov vetra

Izračunane karakteristične hitrosti vetra se lahko prenesejo na druge kombinacije hitrosti vlaka in kote.

Običajno je dana karakteristična hitrost vetra za vpadni kot vetra 90° glede na progo. Za ugotovitev CWC pri drugih kotih se najprej izvede geometrično razstavljanje/seštevanje hitrostnih vektorjev (glej sliko G.4).

Slika G.4

Geometrični pristop ob upoštevanju vpadnega kota

Image

Tu v
  a
  pomeni veter, ki deluje na vozilo. Vrednost v
  a
  se lahko razstavi v komponento, ki izvira iz hitrosti vlaka (vtr0 in v tr1), ter na komponento, ki izvira iz hitrosti vetra (vW0 in vW1), na različne načine. Za vektorski niz vW0 in vtr0 je kot vetra βw0, za vektorski niz vW1 in vtr1 pa je kot vetra βw1. Nato se za novo trojico (vtr, vw, βw) lahko izpelje karakteristična hitrost vetra iz CWC, ki je prvotno temeljila na drugi trojici (vtr, vw, βw). Pri ravni progi se lahko hitrost vetra pri različnih vpadnih kotih odčita neposredno iz diagrama. Primer je prikazan na sliki G.5.

Slika G.5

Geometrijski pristop z upoštevanjem vpadnega kota pri CWC za ravno progo

Image

G.7.4   Predstavitev vetrovnih karakteristik z značilnimi točkami

Karakteristične vetrovne krivulje temeljijo na naslednjih točkah. Za te točke se računajo karakteristične hitrosti vetra.

G.7.4.1   Vozilo na ravni progi

Pri vpadnem kotu vetra na progo βw = 90° se izračunajo karakteristične hitrosti vetra pri hitrostih vlaka vtr = 120 km/h; 160 km/h; 200 km/h; 250 km/h; 300 km/h; vtr,max za konfiguracijo ravnih tal in za konfiguracijo z nasipom.

Poleg tega se pri največji obratovalni hitrosti vlaka izračunajo karakteristične hitrosti vetra pri kotih βw = 80°; 70°; 60°; 50°; 40°; 30°; 20° za konfiguracijo ravnih tal in za konfiguracijo z nasipom. Za konfiguracijo z nasipom je potreben še dodaten izračun pri βw = 10°.

G.7.4.2   Vozilo v zavoju

Vožnja vozila v zavojih se upošteva tako, da se vrednosti ΔQ/Q0,curve za konfiguracijo ravnih tal izračunajo za aq = 0,5 m/s2 in 1 m/s2 pri hitrostih vlaka vtr = 250 km/h, vtr = 300 km/h in vtr = vtr? max, pri neugodnih pogojih za aq.

G.8   Zahtevana dokumentacija

Za določanje in oceno CWC je potrebna podrobna dokumentacija, ki kaže in razlaga privzete parametre in predpostavke ter sprejete ugotovitve. Glavni koraki obdelave in ocenjevanja CWC in skladnost s prilogo G so jasno dokazani.

Zato je treba predložiti naslednje dokumente:

| — | poročilo o preizkusih v vetrovnem tunelu (gl. poglavje G.3); |
| --- | --- |

—

poročilo o preizkusih v vetrovnem tunelu (gl. poglavje G.3);

| — | poročilo o izvedbi preizkusov med vožnjo v skladu z določbo 5.6 EN14363:2004 za verifikacijo modela; |
| --- | --- |

—

poročilo o izvedbi preizkusov med vožnjo v skladu z določbo 5.6 EN14363:2004 za verifikacijo modela;

| — | poročilo o modeliranju dinamike vozila z verifikacijo (glejte poglavje G.5); |
| --- | --- |

—

poročilo o modeliranju dinamike vozila z verifikacijo (glejte poglavje G.5);

| — | poročilo o obdelavi karakterističnih vetrovnih krivulj (glejte poglavji G.6 in G.7); |
| --- | --- |

—

poročilo o obdelavi karakterističnih vetrovnih krivulj (glejte poglavji G.6 in G.7);

| — | zbirno poročilo z oceno karakterističnih vetrovnih krivulj (glejte poglavje G.8). |
| --- | --- |

—

zbirno poročilo z oceno karakterističnih vetrovnih krivulj (glejte poglavje G.8).

PRILOGA H

Sprednje in zadnje luči

H.1   Opredelitve

Žaromet

bela luč na sprednjem koncu vlaka, namenjena za vizualno opozarjanje na bližajoči se vlak in za osvetlitev znakov ob progi.

Označevalna luč

bela luč na sprednjem koncu vlaka, ki kaže na prisotnost vlaka.

Zadnja luč

rdeča luč na zadnjem koncu vlaka, ki kaže na prisotnost vlaka.

Kombinirana luč

Kombinirane luči (tj. luči, ki lahko opravljajo več funkcij), so dovoljene le, kadar so izpolnjene zahteve glede funkcij za posamezne luči.

Standardni kolorimetrični sistem CIE(1931) (x, y, z)

Sistem določanje barv s trojnimi vrednostmi spektralne porazdelitve moči barvne svetlobe z uporabo referenčnih barvnih dražljajev [X], [Y], [Z] in treh barvnih funkcij CIE x(λ), y(λ), z(λ), ki ga je sprejela CIE leta 1931 (Glej publikacijo CIE št. 15.2–1986).

H.2   Sprednje luči

(a)   Žarometi

Vsak žaromet mora imeti vir bele svetlobe premera 170 mm. Dovoljena je uporaba neokroglih žarometov; v takih primerih mora biti ploščina osvetljene površine 22 000 mm2, najmanjša mera te površine pa 110 mm.

Fotometrične zahteve

Svetilnost žarometa, merjena vzdolž srednjice žarometa, mora dosegati vrednosti v preglednici H.1.

Zahtevane svetilnosti morajo biti dosežene pri žarometu, nameščenem na vozilu.

Preglednica H.1

Svetilnost žarometa

| | Žaromet z zasenčenim snopom | Žaromet z dolgim snopom |
| --- | --- | --- |
| Svetilnost (cd) vzdolž srednjice | 12 000–16 000 | > 40 000 |
| Svetilnost (cd) pri poljubnem kotu v območju 5° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini | > 3 000 | > 10 000 |

Žaromet z zasenčenim snopom

Žaromet z dolgim snopom

Svetilnost (cd) vzdolž srednjice

12 000–16 000

> 40 000

Svetilnost (cd) pri poljubnem kotu v območju 5° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini

> 3 000

> 10 000

Ocenjevanje je opredeljeno v oddelku (b) določbe H.4.

(b)   Označevalne luči

Vsaka označevalna luč mora imeti vir bele svetlobe premera najmanj 170 mm. Dovoljena je uporaba neokroglih označevalnih luči; v takih primerih mora biti ploščina osvetljene površine 22 000 mm2, najmanjša mera te površine pa 110 mm.

Fotometrične zahteve

Svetilnost označevalnih luči, merjena vzdolž srednjice označevalne luči, mora dosegati vrednosti v preglednicah H.2 in H.3.

Preglednica H.2

Svetilnost spodnjih označevalnih luči

| | Spodnja označevalna luč z zasenčenim snopom | Spodnja označevalna luč z nezasenčenim snopom |
| --- | --- | --- |
| Svetilnost (cd) vzdolž srednjice | Najmanj 100 | 300–700 |
| Svetilnost (cd) pri kotu 45° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini | 20–40 |

Spodnja označevalna luč z zasenčenim snopom

Spodnja označevalna luč z nezasenčenim snopom

Svetilnost (cd) vzdolž srednjice

Najmanj 100

300–700

Svetilnost (cd) pri kotu 45° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini

20–40

Preglednica H.3

Svetilnost zgornjih označevalnih luči

| | Zgornja označevalna luč z zasenčenim snopom | Zgornja označevalna luč z nezasenčenim snopom |
| --- | --- | --- |
| Svetilnost (cd) vzdolž srednjice | Najmanj 50 | 150–350 |

Zgornja označevalna luč z zasenčenim snopom

Zgornja označevalna luč z nezasenčenim snopom

Svetilnost (cd) vzdolž srednjice

Najmanj 50

150–350

Ocenjevanje je opredeljeno v oddelku (b) določbe H.4.

(c)   Kolorimetrične in spektralne zahteve

Barva svetlobe, ki jo oddajajo žarometi in označevalne luči, mora biti skladna z zahtevami CIE S004/E-2001, prikazanimi v preglednici H.4:

Preglednica H.4

Presečišča barvnega območja

| Barva svetlobe | Barvne koordinate CIE(1931) na presečiščih |
| --- | --- |
| Bela, razred A | Presečišče | I | J | K | L |
| x | 0,300 | 0,440 | 0,440 | 0,300 |
| y | 0,342 | 0,432 | 0,382 | 0,276 |

Barva svetlobe

Barvne koordinate CIE(1931) na presečiščih

Bela, razred A

Presečišče

I

J

K

L

x

0,300

0,440

0,440

0,300

y

0,342

0,432

0,382

0,276

Ocenjevanje je opredeljeno v oddelku (a) določbe H.4.

Spektralna porazdelitev sevanja svetlobe

Uporabljena spektralna porazdelitev sevanja svetlobe je glavni dejavnik barvnega razpoznavanja znakov. Vsa svetila morajo zagotavljati, da pri barvnem razpoznavanju znakov in drugih predmetov ne pride do znatnega popačenja barv.

Kot dokaz skladnosti s to zahtevo se uporablja količnik kcolour med celotnim spektrom vidne svetlobe in posameznimi obravnavanimi deli barvnega spektra.

Količnik kcolour se določa po naslednji enačbi:

Formula

| S(λ) | – | spektralna energetska porazdelitev (po spektralnem merjenju) kot spektralna sevalnost v W/m2sr ali kot spektralna porazdelitev obsevanosti v W/m2 |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | – | relativna spektralna svetilnost [relativna svetilna učinkovitost enobarvnega sevanja z valovno dolžino λ] |
| λcolour | – | območje valovnih dolžin celotnega obravnavanega barvnega spektra (glejte preglednico H.5) |
| λtotal | – | območje valovnih dolžin celotnega spektra vidne svetlobe 380–780 nm |

S(λ)

–

spektralna energetska porazdelitev (po spektralnem merjenju) kot spektralna sevalnost v W/m2sr ali kot spektralna porazdelitev obsevanosti v W/m2

V(λ)

–

relativna spektralna svetilnost [relativna svetilna učinkovitost enobarvnega sevanja z valovno dolžino λ]

λcolour

–

območje valovnih dolžin celotnega obravnavanega barvnega spektra (glejte preglednico H.5)

λtotal

–

območje valovnih dolžin celotnega spektra vidne svetlobe 380–780 nm

Preglednica H.5

Barvno razmerje

| | λcolour [nm] | k colour |
| --- | --- | --- |
| k red | 610–780 | ≥ 0,14 |
| k orange | 560–660 | ≥ 0,50 |
| k yellow | 505–780 | ≥ 0,90 |
| k blue | 380–505 | ≤ 0,10 |

λcolour [nm]

k colour

k red

610–780

≥ 0,14

k orange

560–660

≥ 0,50

k yellow

505–780

≥ 0,90

k blue

380–505

≤ 0,10

H.3   Zadnje luči

(a)   Luči na zadku

Vsaka luč mora imeti vir rdeče svetlobe premera najmanj 170 mm. Dovoljena je uporaba neokroglih luči na zadku; v takih primerih mora biti ploščina osvetljene površine 22 000 mm2, najmanjša mera te površine pa 110 mm.

(b)   Fotometrične zahteve

Svetilnost luči na zadku, merjena vzdolž srednjice luči na zadku, mora dosegati vrednosti v preglednici H.6 spodaj.

Preglednica H.6

Svetilnost luči na zadku

| | Luč na zadku |
| --- | --- |
| Svetilnost (cd) vzdolž srednjice | 15–40 |
| Svetilnost (cd) pri kotu 7,5° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini | Najmanj 10 |
| Svetilnost (cd) pri kotu 2,5° na obeh straneh od srednjice, v navpični ravnini | Najmanj 10 |

Luč na zadku

Svetilnost (cd) vzdolž srednjice

15–40

Svetilnost (cd) pri kotu 7,5° na obeh straneh od srednjice, v vodoravni ravnini

Najmanj 10

Svetilnost (cd) pri kotu 2,5° na obeh straneh od srednjice, v navpični ravnini

Najmanj 10

Ocenjevanje je opredeljeno v oddelku (b) določbe H.4.

(c)   Kolorimetrične zahteve

Barva svetlobe, ki jo oddajajo luči na zadku, mora biti skladna z zahtevami CIE S004/E-2001, prikazanimi v preglednici H.7:

Preglednica H.7

Presečišča barvnega spektra (ocenjevanje je opredeljeno v oddelku (a) določbe H.4).

| Barva svetlobe | Barvne koordinate CIE(1931) na presečiščih |
| --- | --- |
| Rdeča | Presečišče | A | B | C | D |
| x | 0,690 | 0,705 | 0,705 | 0,720 |
| y | 0,295 | 0,295 | 0,280 | 0,280 |

Barva svetlobe

Barvne koordinate CIE(1931) na presečiščih

Rdeča

Presečišče

A

B

C

D

x

0,690

0,705

0,705

0,720

y

0,295

0,295

0,280

0,280

H.4   Preizkušanje tipa komponente interoperabilnosti za oceno skladnosti

(a)   Kolorimetrični preizkusi

S temi preizkusi se določa barva svetlobe, ki jo seva luč v območju kotov, za katerega so predpisane svetilnosti, velja pa za celotno površino, ki jo luč osvetljuje.

Zahteve za preizkuse

Kolorimetrični preizkusi se opravijo na najmanj eni luči vsake vrste, pri nazivni napetosti, predvideni za vsako posamezno luč.

Kolorimetrični preizkusi se opravljajo v ustrezni temnici z nadzorovano temperaturo v območju 20 ±2 °C.

Preizkušanje svetlobe, ki jo sevajo luči, se opravlja z natančnim kolorimetrom za absolutno merjenje. Publikacija CIE št. 15.2 vsebuje podatke in priporočila za kolorimetrične prakse ter enačbe in še za izračun vrednosti tristimulus in kromatičnih koordinat. ISO/CIE 10527 vsebuje navodila za delno filtriranje za zahtevano velikost polja 2°.

Merilni sistem za kolorimetrijo se pred vsakim preizkusom preveri z ustrezno umerjenim virom svetlobe. Preizkus mora biti dokumentiran.

Umerjanje kolorimetra in vira svetlobe mora biti sledljivo v skladu z nacionalnim standardom države, v kateri se luč preizkuša.

Kolorimetrični preizkusi se opravljajo ob uporabi goniometra. Luč se pritrdi na goniometer in nagiba v vodoravni ter navpični smeri okoli središča osvetljenega območja luči.

Merilna razdalja med lučjo in kolorimetrom mora biti dovolj velika, da je zagotovljena polna in enakomerna osvetlitev površine detektorja brez strukturnih posebnosti snopa svetlobe iz luči. Merilna razdalja mora biti dokumentirana.

Med preizkušanjem luč z električnim napajanjem deluje pri konstantni preizkusni napetosti, enaki nazivni napetosti luči. Za točnost rezultatov se napetost meri kolikor mogoče blizu luči. Preizkusna napetost in tok morata biti dokumentirana.

Pred preizkušanjem se električni vir svetlobe stara, neposredno pred preizkusom pa še stabilizira; zahtevana obdobja so prikazana v spodnji preglednici H.8.

Preglednica H.8

Obdobja staranja in stabiliziranja za različne vrste virov svetlobe

| Vrsta vira svetlobe | Obdobje staranja | Obdobje stabiliziranja |
| --- | --- | --- |
| Žarnica z žarilno nitko | 1 % nazivne življenjske dobe, vendar najmanj 1 uro | 15 minut |
| LED | 50 ur | 1 ura |
| Sijalka s kovinsko halogensko paro | 100 ur | 30 minut |
| Visokotlačna sijalka z živosrebrno paro | 100 ur | 20 minut |
| Visokotlačna sijalka z natrijevo paro | 100 ur | 20 minut |

Vrsta vira svetlobe

Obdobje staranja

Obdobje stabiliziranja

Žarnica z žarilno nitko

1 % nazivne življenjske dobe, vendar najmanj 1 uro

15 minut

LED

50 ur

1 ura

Sijalka s kovinsko halogensko paro

100 ur

30 minut

Visokotlačna sijalka z živosrebrno paro

100 ur

20 minut

Visokotlačna sijalka z natrijevo paro

100 ur

20 minut

(b)   Fotometrični preizkusi

S temi preizkusi se določa svetilnost svetlobe, ki jo seva luč v območju kotov, za katerega so predpisane svetilnosti, velja pa za celotno osvetljeno površino luči.

Fotometrični preizkusi se opravijo na najmanj eni luči vsake vrste, pri nazivni napetosti za posamezno luč.

Fotometrični preizkusi se opravljajo v ustrezni temnici z nadzorovano temperaturo v območju 20 ±2 °C.

Svetilnost se meri s fotometrom z merilnim območjem najmanj 1 do 100 000 cd.

Napaka f1 fotometra glede na spektralni odziv V(λ) v skladu s publikacijo CIE št. 69 ne sme presegati 1,5 %. Fotometer mora biti opremljen z napravo ali napravami za zmanjšanje notranjih odsevov brez zakrivanja delov površine detektorja.

Merilni sistem za fotometrijo se pred vsakim preizkusom preveri z ustrezno umerjenim virom svetlobe. Preizkus mora biti dokumentiran.

Umerjanje fotometra in vira svetlobe mora biti sledljivo v skladu z nacionalnim standardom države, v kateri se luč preizkuša.

Fotometrični preizkusi se izvajajo ob uporabi ustrezno umerjenega goniometra. Luč se pritrdi na goniometer in nagiba v vodoravni ter navpični smeri okoli središča osvetljenega območja luči.

Merilna razdalja med lučjo in fotometrom mora biti dovolj velika, da je zagotovljena polna in enakomerna osvetlitev površine detektorja brez strukturnih posebnosti snopa svetlobe iz luči. Merilna razdalja mora biti dokumentirana.

Med preizkušanjem luč z električnim napajanjem deluje pri konstantni preizkusni napetosti, enaki nazivni napetosti luči. Za točnost rezultatov se napetost meri kolikor mogoče blizu luči. Preizkusna napetost in tok morata biti dokumentirana.

Pred preizkušanjem se električni vir svetlobe stara, neposredno pred preizkusom pa še stabilizira; zahtevana obdobja so prikazana v preglednici H.8.

Kadar se fotometrični preizkusi opravljajo samo na sestavu luči, se preizkus tipa opravi v nameščenem stanju, zato da se lahko upošteva odstopanja zaradi napajanja, leč in zaščitnih pokrovov.

PRILOGA I

Podatki, ki jih mora zajemati „register železniškega voznega parka“

I.1   Splošni podatki

Register železniškega voznega parka obsega naslednje oddelke.

| A. | Opredelitev področja uporabe |
| --- | --- |

A.

Opredelitev področja uporabe

| B. | Imena udeleženih strank |
| --- | --- |

B.

Imena udeleženih strank

| C. | Postopek ocene skladnosti in primernosti za uporabo |
| --- | --- |

C.

Postopek ocene skladnosti in primernosti za uporabo

| D. | Značilnosti železniškega voznega parka |
| --- | --- |

D.

Značilnosti železniškega voznega parka

| E. | Za varnost bistveni vzdrževalni podatki |
| --- | --- |

E.

Za varnost bistveni vzdrževalni podatki

I.2   Oddelek A: Opredelitev območja uporabe registra železniškega voznega parka

Ta oddelek registra vsebuje identifikacijo in predvideno uporabo železniškega voznega parka, ki ga zajema ta register. Ta oddelek vsebuje naslednje podatke:

Identifikacija tipa (enoznačna značilnost, po kateri je mogoče razpoznati vozila, ki jih zajema ta register)

Oznaka tipa (ime železniškega voznega parka, neobvezno)

Identifikacija vozila (alfanumerična identifikacijska koda)

Razred (razred 1 ali 2)

Tip (motorni vlaki in motorne garniture, EMU, DMU, vlečno vozilo, električna ali dizelska lokomotiva ali vozilo, za električno lokomotivo P>4500 kW ali P<4500 kW).

Opredeljene sestave; pri posamičnih vozilih se navede tudi opredeljene sestave, za vožnjo v katerih je vozilo certificirano.

Področje uporabe (pri motornih vlakih in motornih garniturah: možnost spenjanja motornikov; pri vozilih: pravila za sestavljanje interoperabilnih vlakov z uporabo tega vozila).

I.3   Oddelek B. Imena udeleženih strank

Ta oddelek registra vsebuje identifikacijske podatke strank, ki so ali so bile udeležene pri projektiranju, proizvodnji in obratovanju podsistema železniškega voznega parka in vgrajenih sestavov ali drugih podsistemov. Navaja identifikacijske podatke vsake od naslednjih strank.

Kadar za določeno vlogo odgovarja več kot ena stranka, se v registru navede vsako stranko z navedbo deleža odgovornosti vsake izmed strank.

Posestnik (Stranka, ki je bodisi lastnik bodisi imetnik pravice do razpolaganja, ki trajno ekonomsko izkorišča železniško prevozno sredstvo (COTIF, člen 2 Priloge D k„CUV“).

Lastnik

Prevoznik v železniškem prometu, odgovoren za tehnično upravljanje železniškega voznega parka.

Prevoznik v železniškem prometu, odgovoren za obratovanje železniškega voznega parka.

Glavni izvajalec ali proizvajalec/proizvajalci ali njegov pooblaščeni zastopnik (stranke, katerih dejavnosti prispevajo k izpolnjevanju bistvenih zahtev TSI). Gre za:

| — | odgovorne za celoten projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema); |
| --- | --- |

—

odgovorne za celoten projekt podsistema (zlasti za vključitev podsistema);

| — | druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer projektiranje, sestavljanje ali namestitev podsistema). |
| --- | --- |

—

druga podjetja, ki sodelujejo le pri delu projekta podsistema (opravljajo na primer projektiranje, sestavljanje ali namestitev podsistema).

I.4   Oddelek C: Ocena skladnosti

Ta oddelek registra vsebuje dokumentacijo ocenjevanja skladnosti.

Certifikat o skladnosti (priglašeni organ, datum in identifikacijski podatki).

Dovoljenje za začetek uporabe (nacionalni pristojni organ, datum in identifikacijski podatki).

TSI (različica ali različice uporabljenih TSI).

Postavke, ki se preverjajo v okviru zbiranja obratovalnih izkušenj in vzpostavljena ureditev za te postavke.

I.5   Oddelek D: Značilnosti železniškega voznega parka

Ta oddelek registra obsega tri pododdelke:

| — | Oddelek D.1: podsistem železniškega voznega parka. |
| --- | --- |

—

Oddelek D.1: podsistem železniškega voznega parka.

| — | Oddelek D.2: vgrajeni sestav podsistema vodenja-upravljanja in signalizacije. |
| --- | --- |

—

Oddelek D.2: vgrajeni sestav podsistema vodenja-upravljanja in signalizacije.

| — | Oddelek D.3: vgrajeni sestav energijskega podsistema. |
| --- | --- |

—

Oddelek D.3: vgrajeni sestav energijskega podsistema.

I.5.1   Pododdelek D.1 za podsistem železniškega voznega parka

Ta pododdelek registra železniškega voznega parka vsebuje:

| — | rezultate ocene skladnosti za vse značilnosti iz preglednice E.1 v Prilogi E, pri katerih so bila sprejeta odstopanja ali pri katerih je možnih več vrednosti. Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1; |
| --- | --- |

—

rezultate ocene skladnosti za vse značilnosti iz preglednice E.1 v Prilogi E, pri katerih so bila sprejeta odstopanja ali pri katerih je možnih več vrednosti. Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1;

| — | rezultate ocene skladnosti za vse značilnosti, ki jih TSI obravnava kot posebne primere(vse značilnosti iz poglavja 7.3). Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1; |
| --- | --- |

—

rezultate ocene skladnosti za vse značilnosti, ki jih TSI obravnava kot posebne primere(vse značilnosti iz poglavja 7.3). Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1;

| — | rezultat ocene skladnosti glede zahtev iz Priloge L (nacionalna pravila) TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, če se uporablja. Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1. |
| --- | --- |

—

rezultat ocene skladnosti glede zahtev iz Priloge L (nacionalna pravila) TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, če se uporablja. Ti podatki so navedeni v obliki preglednice I.1.

| — | Značilnosti železniškega voznega parka, kakor so določene v preglednici I.1. |
| --- | --- |

—

Značilnosti železniškega voznega parka, kakor so določene v preglednici I.1.

| — | Sklice na dokumente, na katere se sklicuje TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, 4.2.1.1a) in 4.2.7.9.1 Poslabšane razmere, 4.2.7.5 Postopki višanja/reševanja. |
| --- | --- |

—

Sklice na dokumente, na katere se sklicuje TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, 4.2.1.1a) in 4.2.7.9.1 Poslabšane razmere, 4.2.7.5 Postopki višanja/reševanja.

| — | Sklic/sklici na certifikat/certifikate za komponente interoperabilnosti, ki se uporabljajo v podsistemu železniškega voznega parka. |
| --- | --- |

—

Sklic/sklici na certifikat/certifikate za komponente interoperabilnosti, ki se uporabljajo v podsistemu železniškega voznega parka.

I.5.2   Pododdelek D.2 za podsistem vodenja-upravljanja in signalizacije

Ta pododdelek registra železniškega voznega parka vsebuje podatke, ki jih predpisujejo druge TSI v zvezi s podsistemom vodenja-upravljanja in signalizacije, vgrajenim v železniškem voznem parku. Oblika teh podatkov mora biti skladna z obliko, navedeno v preglednici I.1.

I.5.3   Pododdelek D.3 za energijski podsistem

Ta pododdelek registra železniškega voznega parka vsebuje podatke, ki jih predpisujejo druge TSI v zvezi z energijskim podsistemom, vgrajenim v železniškem voznem parku. Oblika teh podatkov mora biti skladna z obliko, navedeno v preglednici I.1.

I.6   Oddelek E: Podatki o vzdrževanju

Subjekti, odgovorni za železniški vozni park in za upravljanje tehnične mape.

Sklic na vzdrževalno dokumentacijo, kakor je opredeljeno v odločbi 4.2.10.2.2 te TSI.

Za varnost bistveni podatki v zvezi z vzdrževanjem (glej določba 4.2.10.2.2)

Preglednica I.1

Podstavke v pododdelku D.1 registra železniškega voznega parka

| Odločba | Značilnost železniškega voznega parka | Tip, vrednost ali možnost |
| --- | --- | --- |
| 4.2.1.1.b | Največja delovna hitrost vlakov | Največja hitrost |
| 4.2.2.2 | Končne spenjače | Tip končne spenjače |
| 4.2.2.4.1 | Vstopne stopnice (do uveljavitve zahtev PRM TSI) | Višine peronov, s katerimi je železniški vozni park združljiv |
| 4.2.3.1 | Kinematični profil | Uporabljeni kinematični profil vozila |
| 4.2.3.2 | Statična osna obremenitev | Vrednost |
| 4.2.3.3.2 | Nadzor brezhibnosti osnih ležajev | Zaščiteni d/n
  Razred 2: opremljeni z vgrajenimi d/n |
| 4.2.3.4.3 a) | Dinamična navpična obremenitev koles | Vrednost |
| 4.2.3.4.5 | Projektiranje za stabilnost vozila | Hitrost
  Območje koničnosti ali prisotnost neodvisno vrtečih se koles |
| 4.2.3.5 | Največja dolžina vlaka | Vrednost |
| 4.2.3.6
  4.2.4.7 | Največji vzponi
  Delovanje zavor na strmih vzponih | Vrednost |
| 4.2.3.7 | Najmanjši polmer loka zavoja | Vrednost |
| 4.2.4.1 | Najmanjša zmogljivost zavor | Zavorna krivulja in način zaviranja za doseganje te zmogljivosti |
| 4.2.6.1 | Okoljski pogoji | Klimatsko območje |
| 4.2.6.2.2 | Aerodinamične obremenitve potnikov na peronu | Višina perona, uporabljena pri ocenjevanju |
| 4.2.7.2 | Požarna varnost | Požarna varnost kategorije A ali B |
| 4.2.8.3.1.1 | Električno napajanje | Vrednosti napetosti in frekvence |
| 4.2.8.3.2 | Največja moč in največji tok, ki ju je dovoljeno črpati iz vozne mreže | Vrednosti |

Odločba

Značilnost železniškega voznega parka

Tip, vrednost ali možnost

4.2.1.1.b

Največja delovna hitrost vlakov

Največja hitrost

4.2.2.2

Končne spenjače

Tip končne spenjače

4.2.2.4.1

Vstopne stopnice (do uveljavitve zahtev PRM TSI)

Višine peronov, s katerimi je železniški vozni park združljiv

4.2.3.1

Kinematični profil

Uporabljeni kinematični profil vozila

4.2.3.2

Statična osna obremenitev

Vrednost

4.2.3.3.2

Nadzor brezhibnosti osnih ležajev

Zaščiteni d/n

Razred 2: opremljeni z vgrajenimi d/n

4.2.3.4.3 a)

Dinamična navpična obremenitev koles

Vrednost

4.2.3.4.5

Projektiranje za stabilnost vozila

Hitrost

Območje koničnosti ali prisotnost neodvisno vrtečih se koles

4.2.3.5

Največja dolžina vlaka

Vrednost

4.2.3.6

4.2.4.7

Največji vzponi

Delovanje zavor na strmih vzponih

Vrednost

4.2.3.7

Najmanjši polmer loka zavoja

Vrednost

4.2.4.1

Najmanjša zmogljivost zavor

Zavorna krivulja in način zaviranja za doseganje te zmogljivosti

4.2.6.1

Okoljski pogoji

Klimatsko območje

4.2.6.2.2

Aerodinamične obremenitve potnikov na peronu

Višina perona, uporabljena pri ocenjevanju

4.2.7.2

Požarna varnost

Požarna varnost kategorije A ali B

4.2.8.3.1.1

Električno napajanje

Vrednosti napetosti in frekvence

4.2.8.3.2

Največja moč in največji tok, ki ju je dovoljeno črpati iz vozne mreže

Vrednosti

PRILOGA J

Lastnosti vetrobranskega stekla

J.1   Optične lastnosti

Vetrobransko steklo mora v orientiranem in vgrajenem stanju v kabini strojevodje, povzročati čim manjše vidno popačenje celotnega vidnega polja.

J.1.1   Optično popačenje

Preprosta popačenja vidljivosti, izmerjena po metodi, navedeni v ECE R 43 A3/9.2 ali v Oddelku 5.3 ISO 3538:1997, ne smejo presegati naslednjih vrednosti:

| (a) | največ 2,5 ločne minute v primarnem vidnem polju; |
| --- | --- |

(a)

največ 2,5 ločne minute v primarnem vidnem polju;

| (b) | največ 6,5 ločne minute v sekundarnem vidnem polju. |
| --- | --- |

(b)

največ 6,5 ločne minute v sekundarnem vidnem polju.

V primarnem in sekundarnem vidnem polju ne sme biti nobene opazne nezveznosti projiciranih črt.

Slika J.1

Območja vetrobranskega stekla

Image

Legenda

| 1 | Zunaj | Območje A | Primarno vidno polje |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Znotraj | Območje B | Sekundarno vidno polje |
| | | Območje C | Obrobno območje |

1

Zunaj

Območje A

Primarno vidno polje

2

Znotraj

Območje B

Sekundarno vidno polje

Območje C

Obrobno območje

Štiri točke W, X, Y in Z so presečišča med zunanjo površino vetrobranskega stekla in navideznimi daljicami med očmi strojevodje ter visokimi oziroma nizkimi signali.

Te točke so med seboj povezane z daljicami, kakor kaže zgornja slika.

J.1.2   Sekundarne slike

V kabini nameščeno vetrobranske steklo ne sme povzročati ločevanja sekundarne slike, ki bi lahko zmedlo ali motilo strojevodjo.

Dopustni kot med primarnimi in sekundarnimi slikami v vgrajenem stanju ne sme presegati:

| — | 15 ločnih minut v primarnem vidnem polju; |
| --- | --- |

—

15 ločnih minut v primarnem vidnem polju;

| — | 25 ločnih minut v sekundarnem vidnem polju. |
| --- | --- |

—

25 ločnih minut v sekundarnem vidnem polju.

J.1.3   Bleščanje

Največja vrednost bleščanja, merjenega po metodi iz ECE R 43 A3/4, ne sme presegati 2 %.

J.1.4   Prehodnost svetlobe

Primarno in sekundarno vidno polje vetrobranskega stekla morata imeti v vgrajenem stanju prehodnost vidne svetlobe nad 65 %, merjeno v skladu z ECE R 43 A3/9.1 ali določbo 5.1 ISO 3538:1997.

J.1.5   Kromatičnost

Zahteve glede kromatičnosti ostajajo odprta točka.

J.2   Zahteve glede strukture

J 2.1   Udarci

Odpornost čelnih oken proti projektilom se ocenjuje na naslednji način:

Proti čelnemu oknu se izstreli valjast projektil. Projektil je izdelan v skladu s sliko J.2. Če se projektil pri udarcu trajno poškoduje, se zamenja.

Za preizkus se čelno okno vstavi v okvir istega konstrukcije, kakor je nameščeno na vozilu.

Med preizkušanjem mora biti temperatura okna med +15 °C in +35 °C. Projektil naj udari v okno pod pravim kotom, lahko pa okno stoji pod enakim kotom glede na progo, pod katerim je vgrajeno v vozilo.

Hitrost udarca projektila se določi z:

| Vp | = | Vmax+ 160 km/h |
| --- | --- | --- |
| Vp | = | hitrost projektila v km/h ob udarcu |
| Vmax | = | največja hitrost vlaka v km/h |

Vp

=

Vmax+ 160 km/h

Vp

=

hitrost projektila v km/h ob udarcu

Vmax

=

največja hitrost vlaka v km/h

Preizkusni rezultati se štejejo za pozitivne, če:

| — | projektil ne prodre skozi čelno okno; |
| --- | --- |

—

projektil ne prodre skozi čelno okno;

| — | okno ostane v svojem okviru. |
| --- | --- |

—

okno ostane v svojem okviru.

Slika J.2

Slika projektila

Image

Legenda

| 1 | Prerez A–A | 4 | Rezkana površina konice v obliki polkrogle (1 mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Konec projektila | 5 | Projektil iz aluminijeve zlitine |
| 3 | Material se lahko odstrani, če je potrebno prilagajanje | Masa projektila mora znašati 1 000 g. |

1

Prerez A–A

4

Rezkana površina konice v obliki polkrogle (1 mm)

2

Konec projektila

5

Projektil iz aluminijeve zlitine

3

Material se lahko odstrani, če je potrebno prilagajanje

Masa projektila mora znašati 1 000 g.

J.2.2   Luščenje

Strojevodja mora biti zaščiten pred luščenjem stekla.

Preizkus luščenja mora biti preverjen med preizkusi z udarci projektilov, kakor je opisano v določbi 4.2.2.7 c) te TSI. Za preizkušanim vzorcem se na razdalji 500 mm v smeri gibanja projektila navpično postavi aluminijasta folija debeline največ 0,15 mm in mer 500 mm x 500 mm. Preizkus luščenja je uspešen, če se aluminijasta folija ne preluknja.

PRILOGA K

Spenjača

K.1   Skica spenjače

Mere vlečne spenjače morajo biti skladne s sliko K.1, oblika pa je lahko drugačna.

Slika K.1

Mere spenjače

Image

Sredina končne spenjače mora biti pri praznem vozilu v voznem stanju in pri novih kolesih na višini 1 025 mm + 15 mm/-5 mm nad vozno površino.

K.2   Vlečna spenjača za reševanje

K.2.1   Opredelitev izrazov

Izraz „reševalno vozilo“ označuje reševalna vozila (lokomotive, vlake).

Spenjača za reševanje in za uporabo v sili na reševalnem vozilu, ki ga obravnava ta priloga, se imenuje „vlečna spenjača“.

Samodejni spenjalni sistem mora biti geometrijsko in funkcionalno združljiv s „samodejno sredinsko spenjačo-odbijačem z zaskokom tipa 10“ (znano tudi pod imenom sistem „Scharfenberg“); v tej prilogi se zanj uporablja izraz „samodejna spenjača“.

Izraz „vlečni kavelj“ pomeni vlečni kavelj, katerega oblika in mere so skladne z določbo 4.2.2.1.2 TSI 2005 za tovorne vagone; referenčna višina nad gornjim robom tirnice (ARL) je pri praznem vozilu v voznem stanju in z novimi kolesi določena na 1 025 mm +15 mm/–5 mm.

Izraz „pol-spenjača“ označuje zavorne spenjače, ki se priključijo na zračne cevi med vozilom in reševalno spenjačo (glavno zavorno cev in glavno zračno cev).

K.2.2   Splošni pogoji

K.2.2.1   Hitrosti

Dovoljene hitrosti pri reševanju vlakov so:

| | najmanjša hitrost | priporočena hitrost |
| --- | --- | --- |
| Vleka | 30 km/h | 100 km/h |
| Potiskanje | 30 km/h | |

najmanjša hitrost

priporočena hitrost

Vleka

30 km/h

100 km/h

Potiskanje

30 km/h

K.2.2.2   Zavore

Reševani vlak se priklopi na zavorno cev reševalnega vozila in se zavira iz reševalnega vozila.

K.2.2.3   Splošni pnevmatski priključek

Vse vlake mora biti mogoče varno premikati in zavirati, čeprav so priključeni samo na glavno zavorno cev. Cev iz glavnega zračnega rezervoarja se sme priključiti samo, kadar to dopušča poseben postopek, ki ga predpisuje upravljavec reševanega vozila. Kadar cevi iz glavnega zračnega rezervoarja ni mogoče priključiti, morajo ustrezna obratovalna pravila zagotavljati varnost potnikov.

K.2.2.4   Postopek spenjanja

Reševalno vozilo se mora popolnoma zaustaviti pred vozilom, ki se rešuje. Reševalno vozilo se mora nato premikati s hitrostjo največ 2 km/h, dokler spenjači ne sklopita.

K.2.2.5   Pogoji za odpenjanje

Odpenjanje se lahko opravi ročno ali samodejno.

K.2.3   Vleka vlaka, opremljenega s samodejno spenjačo, preko vlečne spenjače

K.2.3.1   Splošni pogoji

Kadar vlak, opremljen s samodejno spenjačo, vleče vlečna enota, opremljena z vlečnim mehanizmomin odbijačem ter vlečno spenjačo, mora vlečna spenjača brez trajnih deformacij prenesti najmanj naslednje sile:

| — | vlečna sila na spenjačo 300 kN |
| --- | --- |

—

vlečna sila na spenjačo 300 kN

| — | tlačna sila na spenjačo 250 kN |
| --- | --- |

—

tlačna sila na spenjačo 250 kN

K.2.3.2   Pogoji spenjanja

Mehansko spenjanje

Vlečna spenjača je projektirana tako, da jo lahko namestita dve osebi v največ 15 minutah; njena masa ne sme presegati 45 kg.

Mehanski spoj med spenjačo vlaka in vlečno spenjačo na reševalnem vozilu se mora vzpostaviti samodejno.

Zagotovljeno je, da se vlečna spenjača na vozilu z odbijačem in vlečnim mehanizmom lahko spne s samodejno spenjačo na drugem vozilu tako, da omogoča vožnjo vlaka v vodoravnih zavojih z R ≥ 150 m ali v navpičnih konveksnihkrivinah z R ≥ 600 m ali konkavnih krivinah z R ≥ 900 m (glej določbo 4.2.25.3 TSI za infrastrukturo za visoke hitrosti 2006).

Pripravljenost na vleko se zagotovi s spetjem spenjače na vlečno kljuko reševalnega vozila in s pritrditvijo na samo vlečno kljuko.

Vlečna spenjača se pritrdi tako, da ne ovira prostega gibanja vlečne kljuke, pri tem pa je ne more zrahljati nobeno medsebojno premikanje.

Vlečna spenjača je opremljena z vsemi potrebnimi deli za namestitev in za njeno namestitev niso potrebna nobena dodatna orodja.

Po namestitvi vlečne spenjače na vlečno kljuko:

| — | je mogoče vlečno spenjačo ročno centrirati na vlečni kljuki; |
| --- | --- |

—

je mogoče vlečno spenjačo ročno centrirati na vlečni kljuki;

| — | ni ovirana normalna ohlapnost vlečne kljuke v vodoravni smeri; |
| --- | --- |

—

ni ovirana normalna ohlapnost vlečne kljuke v vodoravni smeri;

| — | ni ovirana normalna ohlapnost vlečne kljuke v navpični smeri; |
| --- | --- |

—

ni ovirana normalna ohlapnost vlečne kljuke v navpični smeri;

| — | je brez težav mogoča pritrditev na vlečno spenjačo v navpični smeri; |
| --- | --- |

—

je brez težav mogoča pritrditev na vlečno spenjačo v navpični smeri;

| — | so izklopljeni vsi nagibni mehanizmi. |
| --- | --- |

—

so izklopljeni vsi nagibni mehanizmi.

Da obremenitve ne presežejo mehanske trdnosti vlečne spenjače, razlika med sredinskima višinama vlečne spenjače in spenjače na reševanem vlaku ne sme presegati 75 mm.

Pnevmatska priključitev

Zračne cevi (glavna zavorna cev in glavna zračna cev) se priključujejo na naslednji način:

Zračna cev na reševalnem vozilu se spoji z ustreznimi zračnimi priključki na spenjači s pol-spenjačami (glej sliko K.2).

V tem postopku mora je zagotovljena neovirana vzdolžna gibljivost zračnih cevi.

Slika K.2

Priključitev zračne cevi med spenjačo in reševalno vlečno enoto

Image

Vozila razreda 1 in razreda 2, opremljena s samodejnimi spenjačami, so lahko opremljena z dodatnimi zračnimi priključki za neposredno priključitev zračnih cevi na reševalno vozilo.

K.2.4   Vleka vlaka, opremljenega z vlečno kljuko, prek vlečne spenjače

K.2.4.1   Splošni pogoji

Veljajo vse zahteve iz zgornjega oddelka K.2.3, ob upoštevanju naslednjih sprememb, ki jih narekuje namestitev vlečne spenjače.

K.2.4.2   Pogoji spenjanja

Mehansko spenjanje

Mehanski spoj med vlečno spenjačo reševanega vlaka in samodejno spenjačo na reševalnem vozilu se vzpostavi samodejno.

Pnevmatska priključitev

Zračne cevi (glavna zavorna cev in glavna zračna cev) se priključujejo prek ustreznih zračnih vodov. Odpenjalnih vodov ni nujno pnevmatsko priključiti.

PRILOGA L

Vidiki, ki jih ne predpisuje TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti in za katere je zahtevano uradno obvestilo o nacionalnih pravilih

| Splošno: |
| --- |
| Dodatne zahteve za železniški vozni park, katerega največja hitrost presega 351 km/h (določba 1.1) |
| Mehanski deli |
| Podstavni vozički: projektiranje, izdelava in odobritev – uporabljena vrsta jekla – odpornost – blaženje vibracij, kritična resonanca pri zvijanju (vlečna enota) |
| Obnašanje podstavnega vozička v zavojih |
| Kolesna dvojica: projektiranje, izdelava in odobritev – napake kotalnega stika, dovoljene med delovanjem |
| Oprema, pritrjena na koš vozila, okvire podstavnih vozičkov in ohišij osnih ležajev ter zahteve za njeno pritrditev |
| Odpornost proti utrujanju materiala |
| Postopki certifikacije za neporušitveno preizkušanje |
| Primernost za gravitacijsko ranžiranje: spenjače, premikanje prek ranžirnih izboklin, odpornost proti trkom pri ranžiranju |
| Identifikacija železniških vozil (določba 4.2.7.15) |
| Vstopne stopnice (določba 4.2.2.4.1) |
| Sistem ugotavljanja pregretosti ohišja osnih ležajev: ravni alarmiranja (določba 4.2.3.3.2) |
| Zahteve glede varnosti, zdravja in ergonomije za sedež strojevodje (4.2.2.6) |
| Zahteve glede kromatičnosti vetrobranskega stekla |
| Dinamično obnašanje |
| Omejitev kvazistatične vodilne sile Yqst |
| Zaviranje |
| Pnevmatska zavora: značilnosti (vključno z avtomatično imobilizacijo ob prelomu spenjače) |
| Druge vrste zavor |
| Uporaba kompozitnih zavornih blokov |
| Zmanjšanje tornega koeficienta med zavorno ploščico in zavornim kolutom zaradi vlažnosti (Priloga P) |
| Vleka/energija |
| Električna zaščita vlaka: položaj prekinjevalca električnega tokokroga, okvare na delih vlaka pod prekinjevalcem tokokroga |
| Upravljanje odjemnikov toka, rezervni mehanizem za dvigovanje odjemnika toka, če v glavnem rezervoarju ni zraka |
| Zaščita voznega voda: pred izpušnimi plini |
| Dizelski in drugi toplotni vlečni sistemi |
| Kakovost goriva za dizelske in druge toplotne vlečne sisteme |
| Oprema za preskrbo z gorivom (določba 4.2.9.8) |
| Vodenje-upravljanje in vmesniki s signalizacijo |
| Motnje, ki jih povzročata sistem signalizacije in telekomunikacijsko omrežje: (določba 4.2.6.6.1) |
| Oprema za upravljanje za enega strojevodjo |
| Varnost |
| Stopnje varnostne integritete (SIL) za funkcije, povezane z varnostjo |
| Varnost in zdravje ljudi (že zajeto v Direktivi EU 58/2001?) |
| (A) Navodila potnikom glede varnosti in obnašanja. Navedba evakuacijskih postopkov in uporabe zasilnih izhodov v ustreznih jezikih |
| Priprava in hranjenje hrane (1) |
| Elektromagnetna združljivost s srčnimi spodbujevalniki (1) |
| Notranja odpornost proti trku |
| Požarna varnost |
| Ukrepi za preprečevanje požara (določba 4.2.7.2.2) |
| Okolje |
| Izpušni plini toplotnih motorjev |
| Uporaba prepovedanih ali omejenih materialov in proizvodov (azbest, PCB, CFC itn.) |
| Obratovanje |
| Reševanje vozila |
| Aerodinamika |
| Učinki bočnih vetrov na vlake z nagibno tehniko razreda 1 in vlake razreda 2 (določba 4.2.6.3) |
| Aerodinamični učinki na balast (določba 4.2.3.11) |
| Ocenjevanje |
| Ocena ureditve vzdrževanja: Postopek ocenjevanja skladnosti (določba F.4 Priloge F) |

Splošno:

Dodatne zahteve za železniški vozni park, katerega največja hitrost presega 351 km/h (določba 1.1)

Mehanski deli

Podstavni vozički: projektiranje, izdelava in odobritev – uporabljena vrsta jekla – odpornost – blaženje vibracij, kritična resonanca pri zvijanju (vlečna enota)

Obnašanje podstavnega vozička v zavojih

Kolesna dvojica: projektiranje, izdelava in odobritev – napake kotalnega stika, dovoljene med delovanjem

Oprema, pritrjena na koš vozila, okvire podstavnih vozičkov in ohišij osnih ležajev ter zahteve za njeno pritrditev

Odpornost proti utrujanju materiala

Postopki certifikacije za neporušitveno preizkušanje

Primernost za gravitacijsko ranžiranje: spenjače, premikanje prek ranžirnih izboklin, odpornost proti trkom pri ranžiranju

Identifikacija železniških vozil (določba 4.2.7.15)

Vstopne stopnice (določba 4.2.2.4.1)

Sistem ugotavljanja pregretosti ohišja osnih ležajev: ravni alarmiranja (določba 4.2.3.3.2)

Zahteve glede varnosti, zdravja in ergonomije za sedež strojevodje (4.2.2.6)

Zahteve glede kromatičnosti vetrobranskega stekla

Dinamično obnašanje

Omejitev kvazistatične vodilne sile Yqst

Zaviranje

Pnevmatska zavora: značilnosti (vključno z avtomatično imobilizacijo ob prelomu spenjače)

Druge vrste zavor

Uporaba kompozitnih zavornih blokov

Zmanjšanje tornega koeficienta med zavorno ploščico in zavornim kolutom zaradi vlažnosti (Priloga P)

Vleka/energija

Električna zaščita vlaka: položaj prekinjevalca električnega tokokroga, okvare na delih vlaka pod prekinjevalcem tokokroga

Upravljanje odjemnikov toka, rezervni mehanizem za dvigovanje odjemnika toka, če v glavnem rezervoarju ni zraka

Zaščita voznega voda: pred izpušnimi plini

Dizelski in drugi toplotni vlečni sistemi

Kakovost goriva za dizelske in druge toplotne vlečne sisteme

Oprema za preskrbo z gorivom (določba 4.2.9.8)

Vodenje-upravljanje in vmesniki s signalizacijo

Motnje, ki jih povzročata sistem signalizacije in telekomunikacijsko omrežje: (določba 4.2.6.6.1)

Oprema za upravljanje za enega strojevodjo

Varnost

Stopnje varnostne integritete (SIL) za funkcije, povezane z varnostjo

Varnost in zdravje ljudi (že zajeto v Direktivi EU 58/2001?)

(A) Navodila potnikom glede varnosti in obnašanja. Navedba evakuacijskih postopkov in uporabe zasilnih izhodov v ustreznih jezikih

Priprava in hranjenje hrane (1)

Elektromagnetna združljivost s srčnimi spodbujevalniki (1)

Notranja odpornost proti trku

Požarna varnost

Ukrepi za preprečevanje požara (določba 4.2.7.2.2)

Okolje

Izpušni plini toplotnih motorjev

Uporaba prepovedanih ali omejenih materialov in proizvodov (azbest, PCB, CFC itn.)

Obratovanje

Reševanje vozila

Aerodinamika

Učinki bočnih vetrov na vlake z nagibno tehniko razreda 1 in vlake razreda 2 (določba 4.2.6.3)

Aerodinamični učinki na balast (določba 4.2.3.11)

Ocenjevanje

Ocena ureditve vzdrževanja: Postopek ocenjevanja skladnosti (določba F.4 Priloge F)

---

(1)  Zdravstvena vprašanja, ki niso specifična za železnice, vendar pa jih je treba opredeliti

PRILOGA M

Obratovalne omejitve geometrijskih mer koles in kolesnih dvojic

Preglednica M.1

Mere za tirno širino 1 435 mm

| Oznaka | Premer koles D (mm) | Najmanjša vrednost (mm) | Največja vrednost (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zahteve, povezane s podsistemom |
| Razdalja med kontaktnima ploskvama sledilnega venca (SR)
  SR = AR+Sd(levo kolo)+Sd(desno kolo) | ≥ 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 in ≥ 330 | 1 415 | 1 426 |
| Razdalja med zadnjima ploskvama sledilnih vencev(AR) | ≥ 840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 in ≥ 330 | 1 359 | 1 363 |
| Zahteve, povezane s kolesom – komponento interoperabilnosti |
| Širina kolesnega obroča (BR+Burr) | ≥ 330 | 133 | 145 |
| Debelina sledilnega venca (Sd) | ≥ 840 | 22 | 33 |
| < 840 in ≥ 330 | 27,5 | 33 |
| Višina sledilnega venca (Sd) | ≥ 760 | 27,5 | 36 |
| < 760 in ≥ 630 | 30 | 36 |
| < 630 in ≥ 330 | 32 | 36 |
| Površina sledilnega venca (gR) | ≥ 330 | 6,5 | |
| Napake naležne površine koles (npr. sploščitve koles, plastnost, razpoke, žlebiči, votle luknjice, itn.) | Do izdaje EN veljajo nacionalni predpisi. |

Oznaka

Premer koles D (mm)

Najmanjša vrednost (mm)

Največja vrednost (mm)

Zahteve, povezane s podsistemom

Razdalja med kontaktnima ploskvama sledilnega venca (SR)

SR = AR+Sd(levo kolo)+Sd(desno kolo)

≥ 840

1 410

1 426

< 840 in ≥ 330

1 415

1 426

Razdalja med zadnjima ploskvama sledilnih vencev(AR)

≥ 840

1 357

1 363

< 840 in ≥ 330

1 359

1 363

Zahteve, povezane s kolesom – komponento interoperabilnosti

Širina kolesnega obroča (BR+Burr)

≥ 330

133

145

Debelina sledilnega venca (Sd)

≥ 840

22

33

< 840 in ≥ 330

27,5

33

Višina sledilnega venca (Sd)

≥ 760

27,5

36

< 760 in ≥ 630

30

36

< 630 in ≥ 330

32

36

Površina sledilnega venca (gR)

≥ 330

6,5

Napake naležne površine koles (npr. sploščitve koles, plastnost, razpoke, žlebiči, votle luknjice, itn.)

Do izdaje EN veljajo nacionalni predpisi.

Mera AR se meri na zgornji površini tira. Meri AR in SR sta doseženi pri obremenitvi s težo vozila in tovora in pri prostih kolesnih dvojicah. Za nekatera vozila lahko dobavitelj vozil določi manjša odstopanja znotraj navedenih mejnih vrednosti.

Slika M.1

Simboli

Image

Preglednica M.2

Mere za tirni širini 1 520 in 1 524 mm

| Oznaka | Premer koles (mm) | Tirna širina (mm) | Najmanjša vrednost (mm) | Največja vrednost (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zahteve, povezane s podsistemom |
| Razdalja med zunanjimi površinami sledilnega venca (SR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| Razdalja med notranjima ploskvama sledilnega venca (AR) | ≥840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| Zahteve, povezane s kolesom – komponento interoperabilnosti |
| Širina kolesnega obroča (BR) | ≥ 840 | 1 520 | 130 | 145 (1) |
| 1 524 | 134 | 145 (1) |
| Debelina kolesnega venca (Sd) | ≥840 | | 20 | 33
  36 (2) |
| Višina kolesnega venca (Sd) | ≥840 | | 28 | 36 |
| Površina sledilnega venca (QR) | ≥ 840 | | 6,5 | |
| Zgornje dimenzije so navedene kot funkcija višine zgornjega roba tirnice in se upoštevajo za prazne in naložene vagone. |

Oznaka

Premer koles (mm)

Tirna širina (mm)

Najmanjša vrednost (mm)

Največja vrednost (mm)

Zahteve, povezane s podsistemom

Razdalja med zunanjimi površinami sledilnega venca (SR)

≥ 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

Razdalja med notranjima ploskvama sledilnega venca (AR)

≥840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

Zahteve, povezane s kolesom – komponento interoperabilnosti

Širina kolesnega obroča (BR)

≥ 840

1 520

130

145 (1)

1 524

134

145 (1)

Debelina kolesnega venca (Sd)

≥840

20

33

36 (2)

Višina kolesnega venca (Sd)

≥840

28

36

Površina sledilnega venca (QR)

≥ 840

6,5

Zgornje dimenzije so navedene kot funkcija višine zgornjega roba tirnice in se upoštevajo za prazne in naložene vagone.

---

(1)  Vključena vrednost zarobka

(2)  Dovoljeno samo pri AR = 1 442

PRILOGA M I

Se ne uporablja

PRILOGA M II

Se ne uporablja

PRILOGA M III

Se ne uporablja

PRILOGA M IV

Tesnila za priključke sistema za praznjenje sanitarij

Slika M IV.1

Image

| | A [mm] | B [mm] | C [mm] |
| --- | --- | --- | --- |
| Tesnila 3" | 94,45 | 76,20 | 6,35 |
| Tesnila 1" | 39,69 | 26,98 | 6,35 |

A [mm]

B [mm]

C [mm]

Tesnila 3"

94,45

76,20

6,35

Tesnila 1"

39,69

26,98

6,35

Splošne tolerance +/– 0,1

Material: elastomer, odporen proti fekalijam, npr. FPM (fluo guma)

Slika M IV.2

Priključek za praznjenje 3" in priključek za splakovanje 1" (zunanji deli)

Image

| | A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojka 3" | 92,20 | 104 | 55 | 7,14 | 4 | 82,55 | 133,3 |
| Spojka 1" | 37,24 | 40,50 | 37,50 | 7,14 | 2,4 | 44,45 | 65 |

A

B

C

D

E

F

G

Spojka 3"

92,20

104

55

7,14

4

82,55

133,3

Spojka 1"

37,24

40,50

37,50

7,14

2,4

44,45

65

Splošne tolerance +/– 0,1

Material: nerjavno jeklo

PRILOGA M V

Dovodni priključki vodnega rezervoarja

Slika M V.1

Image

PRILOGA M VI

Priključki za sistem praznjenja sanitarij na železniškem voznem parku

Slika M VI.1

Praznilna šoba 3" (notranji del)

Image

Slika M VI.2

Neobvezni splakovalni priključek 1" za kotliček (notranji del)

Image

PRILOGA N

Pogoji merjenja hrupa

N.1   Odstopanja od EN ISO 3095:2005

N.1.1   Hrup v mirovanju

Merjenje hrupa v mirovanju se izvede v skladu z EN ISO 3095:2005 z naslednjimi odstopanji (glej preglednico N.1).

Normalno obratovanje je opredeljeno z delovanjem pri zunanji temperaturi 20 °C. Projektne parametre za simulacijo obratovanja pri 20 °C mora zagotoviti proizvajalec.

Preglednica N.1

Hrup v mirovanju, odstopanja od EN ISO 3095:2005

| Določba
  (EN ISO 3095:2005) | Predmet | Odstopanje
  (označeno v krepki, ležeči pisavi) |
| --- | --- | --- |
| 6.2.3 | Položaji mikrofona, meritve na vozilih v mirovanju | Merjenje se opravi v skladu z EN ISO 3095:2005, Priloga A, slika A.1, z najmanj šestimi mikrofoni, nameščenimi na obeh straneh vlaka. Če se ne uporablja enakomerna razporeditev, je treba v energijskem povprečju upoštevati uteženje po ploščini po naslednji enačbi:



  kjer so: Si = ploščina merjene površine i,LpAeq,i = izmerjena raven na točki i, N = skupno število merilnih točk, Stotal = skupna ploščina merjenih površin |
| 6.3.1 | Stanje vozila | Pred merjenjem je treba rešetke, filtre in ventilatorje očistiti. |
| 7.5.1 | Splošno | Merilni čas je 60 s. |
| 7.5.2 | Potniški vagoni, vagoni in električne vlečne enote | Deluje vsa oprema, ki lahko deluje v mirovanju vozila, vključno, če je primerno, z glavno vlečno opremo, vendar brez zračnega kompresorja zavornega sistema. Pomožna oprema deluje pri normalni obremenitvi. |
| 7.5.3.1 | Vlečne enote z motorji na notranje izgorevanje | Prosti tek motorja brez obremenitve, ventilator pri normalni hitrosti, pomožna oprema pri normalni obremenitvi, zračni kompresor zavornega sistema ne deluje. |
| 7.5.3.2 | Vlečne enote z motorji na notranje izgorevanje | Ta pogoj se ne nanaša na dizelske lokomotive in DMU |
| 7.5.1 | Meritve na vozilih v mirovanju, splošno | Raven zvoka hrupa v mirovanju je povprečna energija vseh vrednosti, izmerjenih na merilnih točkah v skladu z EN ISO 3095:2005 Priloga A, Slika A.1. |

Določba

(EN ISO 3095:2005)

Predmet

Odstopanje

(označeno v krepki, ležeči pisavi)

6.2.3

Položaji mikrofona, meritve na vozilih v mirovanju

Merjenje se opravi v skladu z EN ISO 3095:2005, Priloga A, slika A.1, z najmanj šestimi mikrofoni, nameščenimi na obeh straneh vlaka. Če se ne uporablja enakomerna razporeditev, je treba v energijskem povprečju upoštevati uteženje po ploščini po naslednji enačbi:

Formula

kjer so: Si = ploščina merjene površine i,LpAeq,i = izmerjena raven na točki i, N = skupno število merilnih točk, Stotal = skupna ploščina merjenih površin

6.3.1

Stanje vozila

Pred merjenjem je treba rešetke, filtre in ventilatorje očistiti.

7.5.1

Splošno

Merilni čas je 60 s.

7.5.2

Potniški vagoni, vagoni in električne vlečne enote

Deluje vsa oprema, ki lahko deluje v mirovanju vozila, vključno, če je primerno, z glavno vlečno opremo, vendar brez zračnega kompresorja zavornega sistema. Pomožna oprema deluje pri normalni obremenitvi.

7.5.3.1

Vlečne enote z motorji na notranje izgorevanje

Prosti tek motorja brez obremenitve, ventilator pri normalni hitrosti, pomožna oprema pri normalni obremenitvi, zračni kompresor zavornega sistema ne deluje.

7.5.3.2

Vlečne enote z motorji na notranje izgorevanje

Ta pogoj se ne nanaša na dizelske lokomotive in DMU

7.5.1

Meritve na vozilih v mirovanju, splošno

Raven zvoka hrupa v mirovanju je povprečna energija vseh vrednosti, izmerjenih na merilnih točkah v skladu z EN ISO 3095:2005 Priloga A, Slika A.1.

N.1.2   Hrup ob speljevanju

Merjenje hrupa ob speljevanju se izvede v skladu z EN ISO 3095:2005 z naslednjimi odstopanji (glej preglednico N.2).

Normalno obratovanje je opredeljeno z delovanjem pri zunanji temperaturi 20 °C. Projektne parametre za simulacijo delovanja pri 20 °C zagotovi proizvajalec.

Preglednica N.2

Hrup ob speljevanju, odstopanja od EN ISO 3095:2005

| Odstavek
  (EN ISO 3095: 2005) | Predmet | Odstopanje
  (označeno v krepki, ležeči pisavi) |
| --- | --- | --- |
| 6.1.2 | Meteorološke razmere | Meritve na vozilih, ki pospešujejo hitrost, se izvedejo le na suhih tirih. |
| 6.3.1 | Stanje vozila | Pred merjenjem je treba rešetke, filtre in ventilatorje očistiti. |
| 6.3.3 | Vrata, okna, pomožna oprema | Preizkusi na vlakih, ki pospešujejo hitrost, se opravijo pri tem, ko vsa pomožna oprema deluje z normalno obremenitvijo. Ne upošteva se zvok, ki ga oddajajo zračni kompresorji zavornega sistema. |
| 7.3.1 | Splošno | Preizkuse je treba opraviti pri maksimalnem vlečnem naporu ter brez obračanja koles in brez večjega zdrsa. Če preizkušani vlak ne predstavlja fiksne sestave, je treba opredeliti obremenitev. Ta je tipična za normalno delovanje. |
| 7.3.2 | Vlaki z eno gonilno enoto | Preizkusi na vlakih, ki pospešujejo hitrost, se opravijo pri tem, ko vsa pomožna oprema deluje z normalno obremenitvijo. Ne upošteva se zvok, ki ga oddajajo zračni kompresorji zavornega sistema. |

Odstavek

(EN ISO 3095: 2005)

Predmet

Odstopanje

(označeno v krepki, ležeči pisavi)

6.1.2

Meteorološke razmere

Meritve na vozilih, ki pospešujejo hitrost, se izvedejo le na suhih tirih.

6.3.1

Stanje vozila

Pred merjenjem je treba rešetke, filtre in ventilatorje očistiti.

6.3.3

Vrata, okna, pomožna oprema

Preizkusi na vlakih, ki pospešujejo hitrost, se opravijo pri tem, ko vsa pomožna oprema deluje z normalno obremenitvijo. Ne upošteva se zvok, ki ga oddajajo zračni kompresorji zavornega sistema.

7.3.1

Splošno

Preizkuse je treba opraviti pri maksimalnem vlečnem naporu ter brez obračanja koles in brez večjega zdrsa. Če preizkušani vlak ne predstavlja fiksne sestave, je treba opredeliti obremenitev. Ta je tipična za normalno delovanje.

7.3.2

Vlaki z eno gonilno enoto

Preizkusi na vlakih, ki pospešujejo hitrost, se opravijo pri tem, ko vsa pomožna oprema deluje z normalno obremenitvijo. Ne upošteva se zvok, ki ga oddajajo zračni kompresorji zavornega sistema.

N.1.3   Hrup pri prevozu

| Odstavek
  (EN ISO 3095:2005) | Predmet | Odstopanje
  (označeno v krepki, ležeči pisavi) |
| --- | --- | --- |
| 6.2 | Položaj mikrofona | Med voznim tirom in mikrofonom ni nobenega tira |
| 6.3.1 | Stanje vozila | Pred merjenjem očistimo rešetke, filtre in ventilatorje. |
| 7.2.3 | Preizkusni postopek | Uporabi se tak tahometer, da je hitrost pri prevozu dovolj natančno izmerjena, vendar če so hitrosti vlaka zunaj razpona ±3 % določene preizkusne hitrosti, se štejejo za hitrosti izven določenega razpona in se ne upoštevajo.
  Minimalni vlečni napor za vzdrževanje konstantne hitrosti se ohranja najmanj 60 s pred meritvijo prevoza in med njo. |

Odstavek

(EN ISO 3095:2005)

Predmet

Odstopanje

(označeno v krepki, ležeči pisavi)

6.2

Položaj mikrofona

Med voznim tirom in mikrofonom ni nobenega tira

6.3.1

Stanje vozila

Pred merjenjem očistimo rešetke, filtre in ventilatorje.

7.2.3

Preizkusni postopek

Uporabi se tak tahometer, da je hitrost pri prevozu dovolj natančno izmerjena, vendar če so hitrosti vlaka zunaj razpona ±3 % določene preizkusne hitrosti, se štejejo za hitrosti izven določenega razpona in se ne upoštevajo.

Minimalni vlečni napor za vzdrževanje konstantne hitrosti se ohranja najmanj 60 s pred meritvijo prevoza in med njo.

N.1.4   Referenčna proga za hrup pri prevozu

Specifikacije referenčne proge so bile preučene le toliko, kolikor je potrebno za oceno železniškega voznega parka glede mejnih vrednosti hrupa pri prevozu. V tem oddelku niso določeni niti projektiranje niti vzdrževanje in tudi ne obratovalni pogoji „običajnih“ prog, ki niso „referenčne“ proge.

Odobritev referenčne proge se izvede v skladu z EN ISO 3095:2005 z naslednjimi odstopanji.

| — | Hrapavost tirov je manjša od spektra mejnih vrednosti, opredeljenih na sliki N.1. Ta mejna krivulja nadomešča specifikacijo iz odstavka 6.4.2 Priloge C (slika 4), „Postopek določanja spektra mejnih vrednosti hrapavosti tirov“, k EN ISO 3095:2005. Iz Priloge D, „Specifikacije meritev hrapavosti tira“, se uporabljajo le odstavki D.1.2 (metoda neposrednega zbiranja) in D.2.1 (Obdelava podatkov o hrapavosti – Neposredna meritev) s spodaj navedenimi odstopanji, in D.4 (predstavitev podatkov):







  Odstavek
  (EN ISO 3095:2005) | Predmet | Odstopanje
  (označeno v krepki, ležeči pisavi) |
| --- | --- | --- | --- |
| D.1.2.2 | Neposredna meritev hrapavosti | Širina pasu valovne dolžine mora biti najmanj [0,003 do 0,10] metra
  Število sledi, uporabljenih za označitev hrapavosti, se izbere glede na dejansko kotalno površino. Število sledi mora biti skladno z:






  — | dejanskim mestom stika in |

—

Hrapavost tirov je manjša od spektra mejnih vrednosti, opredeljenih na sliki N.1. Ta mejna krivulja nadomešča specifikacijo iz odstavka 6.4.2 Priloge C (slika 4), „Postopek določanja spektra mejnih vrednosti hrapavosti tirov“, k EN ISO 3095:2005. Iz Priloge D, „Specifikacije meritev hrapavosti tira“, se uporabljajo le odstavki D.1.2 (metoda neposrednega zbiranja) in D.2.1 (Obdelava podatkov o hrapavosti – Neposredna meritev) s spodaj navedenimi odstopanji, in D.4 (predstavitev podatkov):

Odstavek

(EN ISO 3095:2005)

Predmet

Odstopanje

(označeno v krepki, ležeči pisavi)

D.1.2.2

Neposredna meritev hrapavosti

Širina pasu valovne dolžine mora biti najmanj [0,003 do 0,10] metra

Število sledi, uporabljenih za označitev hrapavosti, se izbere glede na dejansko kotalno površino. Število sledi mora biti skladno z:

—

dejanskim mestom stika in

| — | dejansko širino kotalne površine („vozni pas“), tako da se pri ugotavljanju povprečja hrapavosti od celotne hrapavosti upoštevajo le sledi znotraj dejanske širine kotalne površine. |
| --- | --- |

—

dejansko širino kotalne površine („vozni pas“), tako da se pri ugotavljanju povprečja hrapavosti od celotne hrapavosti upoštevajo le sledi znotraj dejanske širine kotalne površine.

Če ta dva parametra nista tehnično utemeljena, se uporabi EN ISO 3095:2005 § D.1.2.2

D.2.1

Neposredna meritev

Spekter hrapavosti pasu valovne dolžine ene tretjine oktave se dobi iz povprečja kvadraov vsakega spektra iz osnovnih odsekov referenčne tirnice.

| — | Za te metode, uporabljene v projektu NOEMIE, se je izkazalo, da dajejo konsistentne rezultate pri izpolnjevanju mejnih vrednosti hrapavosti tirov. Vendar pa se lahko uporabijo tudi druge razpoložljive in preizkušene neposredne metode, ki lahko privedejo do primerljivih rezultatov. |
| --- | --- |

—

Za te metode, uporabljene v projektu NOEMIE, se je izkazalo, da dajejo konsistentne rezultate pri izpolnjevanju mejnih vrednosti hrapavosti tirov. Vendar pa se lahko uporabijo tudi druge razpoložljive in preizkušene neposredne metode, ki lahko privedejo do primerljivih rezultatov.

| — | Dinamično obnašanje referenčne tirnice (preizkusne tirnice) opisujejo navpične in stranske „stopnje upadanja na tirnici (TDR)“, ki določajo, kako se z dolžino po tirnici manjša vibracija tirov. Merilna metoda, uporabljena v projektu NOEMIE, je predstavljena v oddelku N.2. Pokazala se je kot uspešna za primerno razlikovanje dinamičnih značilnosti tirnice. Dovoljena je tudi uporaba enakovredne metode za ugotavljanje značilnosti tirnic, če je na voljo in preizkušena. V tem primeru morajo biti navpične in stranske stopnje upadanja na tirih enakovredne tistim pri tipu tirnice, navedenem v tej TSI, izmerjene v skladu s specifikacijami iz oddelka N.2. Stopnje upadanja na referenčni tirnici morajo ležati višje od spodnjih mejnih vrednosti, navedenih na sliki N.2. |
| --- | --- |

—

Dinamično obnašanje referenčne tirnice (preizkusne tirnice) opisujejo navpične in stranske „stopnje upadanja na tirnici (TDR)“, ki določajo, kako se z dolžino po tirnici manjša vibracija tirov. Merilna metoda, uporabljena v projektu NOEMIE, je predstavljena v oddelku N.2. Pokazala se je kot uspešna za primerno razlikovanje dinamičnih značilnosti tirnice. Dovoljena je tudi uporaba enakovredne metode za ugotavljanje značilnosti tirnic, če je na voljo in preizkušena. V tem primeru morajo biti navpične in stranske stopnje upadanja na tirih enakovredne tistim pri tipu tirnice, navedenem v tej TSI, izmerjene v skladu s specifikacijami iz oddelka N.2. Stopnje upadanja na referenčni tirnici morajo ležati višje od spodnjih mejnih vrednosti, navedenih na sliki N.2.

| — | Referenčna tirnica ima trdno nadgradnjo v dolžini najmanj 100 m. Merjene stopnje upadanja na tirnici se morajo nanašati na 40 m na vsako stran od mesta mikrofona. Pregled hrapavosti se izvede v skladu z EN ISO 3095: 2005. |
| --- | --- |

—

Referenčna tirnica ima trdno nadgradnjo v dolžini najmanj 100 m. Merjene stopnje upadanja na tirnici se morajo nanašati na 40 m na vsako stran od mesta mikrofona. Pregled hrapavosti se izvede v skladu z EN ISO 3095: 2005.

Slika N.1

Spekter mejnih vrednosti hrapavosti tirov referenčne tirnice

Image

Slika N.2

Spekter nižjih mejnih vrednosti navpičnih in stranskih stopenj upadanja na referenčni tirnici

Image

N.2   Ugotavljanje značilnosti dinamičnega obnašanja referenčnih tirnic

N.2.1   Merilni postopek

Naslednji postopek je treba uporabiti zaporedoma v bočno in navpično smer na vsaki tirnici, za katero ugotavljamo značilnosti.

Dva merilca pospeška sta pritrjena (prilepljena ali privita) na tire na vmesnem odseku med dvema železniškima pragovoma (glej sliko N.3):

| — | eden je usmerjen navpično na vzdolžno os tirov, nameščen na tirnični glavi (zaželeno) ali pod podnožjem tira; |
| --- | --- |

—

eden je usmerjen navpično na vzdolžno os tirov, nameščen na tirnični glavi (zaželeno) ali pod podnožjem tira;

| — | drugi je usmerjen prečno, nameščen na zunanji strani tirnične glave. |
| --- | --- |

—

drugi je usmerjen prečno, nameščen na zunanji strani tirnične glave.

Slika N3

Lokacija lovilca na prečnem prerezu tirov

Image

Na tirnično glavo je v obe smeri usmerjen sunek z odmerjeno silo z instrumentiranim kladivom, opremljenim s konico primerne trdote, ki omogoča uspešno merjenje sile in odziv v frekvenčnem območju [50 do 6 000 Hz]. (Za višje frekvenčno območje je potrebna konica iz kaljenega jekla in običajno, čeprav ne vedno, zadostuje uporaba sile, ki je primerna za nižje frekvenčno območje. Lahko je potrebno dodatno merjenje z mehkejšo konico.)

Pospešek (prenosa) (funkcija frekvenčnega odziva pospešek/sila) ali gibljivost (hitrost/sila) se meri v navpični in stransko-prečni smeri za silo, ki deluje v ustrezno enaki smeri na več mestih pri različnih razdaljah vzdolž tirov (opredeljeno v nadaljevanju). Ni treba meriti medsebojnih vplivov členov (navpična sila na stranski odziv ali obratno). Ugotovljeno je bilo, da se, če je na razpolago analogna integracija za meritev z merilcem pospeška, doseže večja kakovost meritve, če se namesto pospeška zapisuje funkcija frekvenčnega odziva (FRF) gibljivosti. To omogoča večjo kakovost podatkov pri nizki frekvenci, kjer je merjeni odziv zelo majhen v primerjavi z visoko frekvenco, ker zmanjša dinamični obseg podatkov pred zapisovanjem ali digitalizacijo. Vzeti moramo povprečje funkcije frekvenčnega odziva iz najmanj 4 veljavnih impulzov. Kakovost vsake izmerjene funkcije frekvenčnega odziva (obnovljivost, linearnost itn.) je treba spremljati z uporabo koherenčne funkcije. To je treba tudi zapisati.

Funkcije frekvenčnega odziva prenosa do mesta, kjer je pritrjen merilec pospeška, je treba opraviti z vsakega mesta, prikazanega na sliki N.4. Merilna mesta lahko razdelimo na skupine, kakor je „točkovno“ merilno mesto, skupina v „bližnjem polju“ in skupina v „oddaljenem polju“, opisane v nadaljevanju:

| — | Indeks merilnega mesta 0 je povezan s središčno točko prve razdalje med dvema pragovoma. Kadar je impulz sprožen na tej točki (kolikor je dejansko mogoče blizu te točke), se meri točkovna funkcija frekvenčnega odziva. |
| --- | --- |

—

Indeks merilnega mesta 0 je povezan s središčno točko prve razdalje med dvema pragovoma. Kadar je impulz sprožen na tej točki (kolikor je dejansko mogoče blizu te točke), se meri točkovna funkcija frekvenčnega odziva.

| — | Meritve v bližnjem polju se izvedejo z uporabo impulza najprej na točki funkcije frekvenčnega odziva, na četrtini praga, razporejeno do konca razdalje med pragovoma 2, nato na polovici praga, razporejeno do sredine razdalje med pragovoma 4 ter nato na vseh središčnih mestih pragov do razdalje med pragovoma 8. |
| --- | --- |

—

Meritve v bližnjem polju se izvedejo z uporabo impulza najprej na točki funkcije frekvenčnega odziva, na četrtini praga, razporejeno do konca razdalje med pragovoma 2, nato na polovici praga, razporejeno do sredine razdalje med pragovoma 4 ter nato na vseh središčnih mestih pragov do razdalje med pragovoma 8.

| — | Meritev v oddaljenem polju uporablja mesta impulzov z oddaljenostjo od razdalje med pragovoma 8 od položaja merilca pospeška navzven pri položajih med pragovi, z indeksi: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 itn., kakor prikazuje slika N.4. Meritve je treba opravljati le do točke, ko postane odziv na vse frekvence v območju neznaten (glede na merilni hrup). Vodilo pri tem je koherenčna funkcija. V idealnem primeru naj bi bila raven odziva v vsakem pasu ene tretjine oktave najmanj 10 dB nižja od ravni istega pasu na mestu 0. |
| --- | --- |

—

Meritev v oddaljenem polju uporablja mesta impulzov z oddaljenostjo od razdalje med pragovoma 8 od položaja merilca pospeška navzven pri položajih med pragovi, z indeksi: 10, 12, 16, 20, 24, 30, 36, 42, 48, 54, 66 itn., kakor prikazuje slika N.4. Meritve je treba opravljati le do točke, ko postane odziv na vse frekvence v območju neznaten (glede na merilni hrup). Vodilo pri tem je koherenčna funkcija. V idealnem primeru naj bi bila raven odziva v vsakem pasu ene tretjine oktave najmanj 10 dB nižja od ravni istega pasu na mestu 0.

Slika N.4

Stopnje upadanja na tirnici, položaj točk dražljajev

Image

Izkušnje kažejo, da so rezultati tako spremenljivi, da je treba celotno meritev upadanja ponoviti, tako da je merilec pospeška nameščen na drugem mestu tirnice. Zadostuje razdalja približno 10 metrov med dvema mestoma namestitve merilca pospeška.

Ker so stopnje upadanja funkcija trdote železniške proge, materiali železniških prog pa so običajno zelo odvisni od temperature, je treba med merjenjem zapisovati tudi temperaturo proge.

N.2.2   Merilni sistem

Vsi senzorji in sistemi zbiranja podatkov bi morali imeti kalibracijski certifikat v skladu s standardom EN ISO 17025:2000 (1).

Celoten merilni sistem je treba kalibrirati pred vsako serijo meritev in po njih (zlasti pri spremembi merilnega sistema, zbiranja podatkov ali merilnega mesta).

N.2.3   Obdelava podatkov

Skupna moč zvoka, ki seva iz tira, na katerem je bila povzročena vibracija, je zmnožek razmerja sevanja (učinek sevanja) tira in vsote kvadratov amplitude hitrosti nad območjem sevanja. Če predpostavimo, da navpični in bočni valovi v tirih upadajo eksponentno od točke dražljaja (stik s kolesi) z razdaljo vzdolž tirov, potem je A(z) ≈ A(0)e-βz, pri čemer je β konstanta upadanja amplitude odziva A z razdaljo z vzdolž tirov od točke dražljaja. β lahko pretvorimo v stopnjo upadanja Δ, izraženo v dB na meter kot:

Δ = 20log10(eβ) = 8,686β dB/m.

Če se A nanaša na odziv hitrosti, je moč zvoka, ki ga oddaja tirnica, sorazmerna z

Formula

Ta količina je preprosto povezana s stopnjo upadanja z bodisi za navpične ali bočne valove:

| | (N2.1) |
| --- | --- |

Formula

(N2.1)

To prikazuje, kako je stopnja upadanja povezana z delovanjem sevanja hrupa strukture tirnice. Izražen mora biti kot vrednost v dB/m za vsak frekvenčni pas ene tretjine oktave.

Stopnja upadanja je načelno lahko ovrednotena kot naklon grafa amplitude odziva v dB v odvisnosti od razdalje z. V praksi pa je bolje, če stopnjo upadanja ovrednotimo na podlagi neposredne ocene skupnega odziva:

| | (N2.2) |
| --- | --- |

Formula

(N2.2)

kjer je z
  max največja merilna razdalja in izračunamo vsoto za merilna mesta odziva, pri čemer je Δz interval med središčnimi točkami razdalje do merilnih mest na obeh straneh. Vpliv intervala, vzetega za merjenje pri z
  max, bi moral biti majhen, tu pa je predpisano, da je simetričen okrog z
  max.

Tako je stopnja upadanja za povprečni odziv v vsakem frekvenčnem pasu ene tretjine oktave ovrednotena kot:

| | (N2.3) |
| --- | --- |

Formula

(N2.3)

Iz tega sledi, da je nepomembno, ali A predstavlja odziv glede pospeševanja ali gibljivosti, saj se ta razlikuje le za faktor 2πf, pri čemer je f frekvenca. Izračun srednje vrednosti spektra v frekvenčnih pasovih ene tretjine oktave se lahko izvede bodisi pred ovrednotenjem stopnje upadanja za funkcije frekvenčnega odziva ali pozneje na funkcijo Δ(f). Velja opozoriti, da je natančno merjenje A(0) pomembno, saj se v končnem seštevku pojavlja kot konstantni faktor. Dejansko je to funkcijo frekvenčnega odziva najlaže natančno meriti. Izkušnje kažejo, da zaradi neupoštevanja valov v bližnjem polju v tej preprosti analizi ne prihaja do večje napake.

Ta metoda vrednotenja je zanesljiva pri visokih stopnjah upadanja, lahko pa prihaja do napak, če vrednost z
  max v praksi skrajša odziv v katerem od frekvenčnih pasov ene tretjine oktave, še preden je prišlo do zadostnega zmanjšanja za prištevek k z
  max, da bi to predstavljalo dober približek neskončnemu integralu. Zato je najmanjša stopnja upadanja, ki jo lahko ovrednotimo za posamezno vrednost z
  max:

| | (N2.4) |
| --- | --- |

Formula

(N2.4)

Ovrednoteno stopnjo upadanja je treba primerjati s to vrednostjo in če sta vrednosti blizu, pomeni, da bo ocena stopnje upadanja nezanesljiva. Vrednost zmax
  v velikosti približno 40 m bi morala omogočati ovrednotenje stopnje upadanja na tirnici, ki je skladna z najnižjo vrednostjo s slike N2. Vendar pa imajo nekatere neskladne tirnice znatno nižje stopnje upadanja v nekaterih pasovih, in da bi se izognili povečanju naporov pri merjenju, je morda treba za nekatere pasove uporabiti ekstrapolacijo. Pri nizkih stopnjah upadanja se pri podatkih o odzivu nekatere od navedenih težav ne pojavljajo. Preveriti jih je treba tako, da se prikažejo skupaj z merjeno funkcijo frekvenčnega odziva v odvisnosti od razdalje za vsak pas ene tretjine oktave.

N.2.4   Poročila o preizkusih

Prostorski TDR (navpične in prečne smeri) je treba prikazati za širino frekvenčnega pasu ene tretjine oktave v obliki grafa v skladu s prikazom v EN ISO 3740:2000 (2) in IEC 60263:1982 (3) z razmerjem meril med vodoravno in navpično osjo 3/4 oziroma 1 širine pasu oktave ter stopnje upadanja 5 dB/m.

---

(1)  EN ISO IEC 17025: Splošne zahteve za usposobljenost preizkuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, 2000.

(2)  EN ISO 3740: 2000:Zvok – Ugotavljanje ravni zvočne moči virov hrupa – Smernice za uporabo osnovnih standardov.

(3)  IEC 60263: Merila in velikosti za registriranje značilnosti frekvenc in polarnih diagramov.

PRILOGA O

Zaščitna ozemljitev kovinskih delov vozila

O.1   Načela ozemljitve

Vsi kovinski deli vozila:

| — | ki se jih lahko dotaknejo potniki ali živali in pri katerih obstaja tveganje, da so pod napetostjo zaradi napake v električni napeljavi v vozilu ali kot posledica odklopljenih delov omrežja, ali |
| --- | --- |

—

ki se jih lahko dotaknejo potniki ali živali in pri katerih obstaja tveganje, da so pod napetostjo zaradi napake v električni napeljavi v vozilu ali kot posledica odklopljenih delov omrežja, ali

| — | pri katerih v prisotnosti nevarnih materialov obstaja tveganje za nesrečo zaradi močnostnih oblokov na preklopnih napravah; |
| --- | --- |

—

pri katerih v prisotnosti nevarnih materialov obstaja tveganje za nesrečo zaradi močnostnih oblokov na preklopnih napravah;

morajo biti nastavljeni na enak potencial kakor tiri s priključki z uporom, kakor je določeno v nadaljevanju.

O.2   Ozemljitev karoserije vozila

Električna upornost med kovinskimi deli železniškega voznega parka in tirom ne presega 0,05 ohma. Te vrednosti se merijo pri stalnem toku 50 A pod napetostjo 50 V ali manj.

Kadar zaradi uporabe materialov, ki so slabi prevodniki električnega toka, npr. pri ležajnih ponvicah ali ohišjih ležajev osi, ni mogoče doseči zgoraj predpisanih vrednosti, mora biti vozilo, kjer je primerno, opremljeno z zaščitnimi ozemljitvenimi priključki:

| | Koš vozila je priključen na okvir v najmanj dveh različnih točkah. |
| --- | --- |

Koš vozila je priključen na okvir v najmanj dveh različnih točkah.

| | Okvir je na vsak podstavni voziček priključen najmanj enkrat. |
| --- | --- |

Okvir je na vsak podstavni voziček priključen najmanj enkrat.

| | Vsak podstavni voziček mora biti zanesljivo ozemljen preko vsaj ene kolesne dvojice, npr. preko ohišja ležajev osi ali z uporabo ozemljitvene ščetke. |
| --- | --- |

Vsak podstavni voziček mora biti zanesljivo ozemljen preko vsaj ene kolesne dvojice, npr. preko ohišja ležajev osi ali z uporabo ozemljitvene ščetke.

| | Če vozilo nima podstavnih vozičkov, je okvir zanesljivo ozemljen preko vsaj enega ločenega priključka na vsaki od obeh kolesnih dvojic. |
| --- | --- |

Če vozilo nima podstavnih vozičkov, je okvir zanesljivo ozemljen preko vsaj enega ločenega priključka na vsaki od obeh kolesnih dvojic.

| | Ozemljitveni priključki, ki so lahko goli ali izolirani, morajo biti izdelani iz gibkega materiala, ki ne korodira zlahka, in morajo imeti presek najmanj 35 mm2. Če se ne uporablja baker, ampak drug material, mora biti njegovo obnašanje ob kratkem stiku enakovredno ali boljše od 35 mm2 bakra, zgoraj predpisana električna upornost pa ne sme biti presežena v nobenih obratovalnih razmerah. Ti priključki se namestijo tako, da so zaščiteni pred mehanskimi poškodbami. |
| --- | --- |

Ozemljitveni priključki, ki so lahko goli ali izolirani, morajo biti izdelani iz gibkega materiala, ki ne korodira zlahka, in morajo imeti presek najmanj 35 mm2. Če se ne uporablja baker, ampak drug material, mora biti njegovo obnašanje ob kratkem stiku enakovredno ali boljše od 35 mm2 bakra, zgoraj predpisana električna upornost pa ne sme biti presežena v nobenih obratovalnih razmerah. Ti priključki se namestijo tako, da so zaščiteni pred mehanskimi poškodbami.

O.3   Ozemljitev delov vozila

Vsi prevodni elementi v vozilu, ki so lahko dosegljivi in povezani s kovinskimi deli na strehi, so varno povezani s košem vozila.

O.4   Ozemljitev električnih napeljav

Vse električne napeljave, ki so priključene na glavni električni tokokrog in imajo kovinske dele, za katere je verjetno, da se jih kdo dotakne in niso pod napetostjo, imajo navedene kovinske dele varno povezane z ozemljitvijo vozila.

Vsi kovinski deli vozila (razen tistih, za katere velja prejšnja točka), ki se jih lahko dotaknemo, morajo biti, čeprav niso pod napetostjo, vendar pa obstaja tveganje za naključni vklop, varno povezani z ozemljitvijo, če je nazivna napetost v delu večja od:

| — | 50 V pri enosmernem toku, |
| --- | --- |

—

50 V pri enosmernem toku,

| — | 24 V pri izmeničnem toku, |
| --- | --- |

—

24 V pri izmeničnem toku,

| — | 24 V med fazami pri trifaznem toku, kadar nevtralni vodnik ni ozemljen, in |
| --- | --- |

—

24 V med fazami pri trifaznem toku, kadar nevtralni vodnik ni ozemljen, in

| — | 42 V med fazami pri trifaznem toku, kadar je nevtralni vodnik ozemljen. |
| --- | --- |

—

42 V med fazami pri trifaznem toku, kadar je nevtralni vodnik ozemljen.

Presek ozemljila mora biti prilagojen napajalni napetosti in toku; njegova velikost mora jamčiti varno delovanje prekinjevalca ob izklopu.

O.5   Antene

Antene, nameščene zunaj vozila, morajo bodisi izpolnjevati pogoje:

| — | prevodni deli anten morajo biti popolnoma zaščiteni pred napetostmi v omrežju z zaščitno napravo iz izolacijskega materiala, odpornega proti udarcem; |
| --- | --- |

—

prevodni deli anten morajo biti popolnoma zaščiteni pred napetostmi v omrežju z zaščitno napravo iz izolacijskega materiala, odpornega proti udarcem;

| — | antenski sistemi morajo imeti ozemljitveni priključek v eni točki (antena s statično ozemljitvijo);
  ali |
| --- | --- |

—

antenski sistemi morajo imeti ozemljitveni priključek v eni točki (antena s statično ozemljitvijo);

ali

| — | kadar ni mogoče izpolnjevati navedenih pogojev, antena, nameščena na zunanji strani vozila, izolirana z visokonapetostnimi kondenzatorji, povezanimi z drugimi napravami za prenapetostno zaščito, povezanimi z notranjostjo vozila. |
| --- | --- |

—

kadar ni mogoče izpolnjevati navedenih pogojev, antena, nameščena na zunanji strani vozila, izolirana z visokonapetostnimi kondenzatorji, povezanimi z drugimi napravami za prenapetostno zaščito, povezanimi z notranjostjo vozila.

PRILOGA P

Metoda izračuna pojemkov v poslabšanih razmerah in neugodnih vremenskih pogojih

P.1   Uvod

V tej prilogi je opisan postopek za določanje pojemka ai (m/s2) v hitrostnem območju [vi-1, vi] v poslabšanih razmerah po primeru B v preglednici 6 določbe 4.2.4.1 te TSI, in ustreznih največjih zavornih razdalj iz preglednice 7 v določbi 4.2.4.7 te TSI.

Pojemek ai se lahko določa računsko. V tej prilogi je opisana metoda, pri kateri je vsak element poslabšanja validiran s posebnimi eksperimentalnimi preizkusi.

Pojemek ai pa je dovoljeno določati tudi neposredno s preizkusi pod pogoji, določenimi za primer B. Preveriti je treba enakovreden čas delovanja.

Če je pri določenem zavornem sistemu dovoljena uporaba alternativnih zavornih delov, se upošteva najneugodnejši primer zavornega obnašanja glede ustvarjanja zavornih sil in njihovega zmanjšanja zaradi vlažnosti.

P.2   Opredelitev preizkusov

Računska metoda ocenjevanja pojemkov iz preglednice 6 v določbi 4.2.4.1 temelji na 4 nizih preizkusov:

| — | Niz 1: dinamični preizkusi vlaka na suhem tiru, vendar pri osamitvi zavorne opreme, opredeljeni za primer B; |
| --- | --- |

—

Niz 1: dinamični preizkusi vlaka na suhem tiru, vendar pri osamitvi zavorne opreme, opredeljeni za primer B;

| — | Niz 2: dinamični preizkusi vlaka na suhem tiru, pri čemer so aktivne vse zavore, ki delujejo na adhezijo, in neaktivne vse zavore, neodvisne od adhezije; |
| --- | --- |

—

Niz 2: dinamični preizkusi vlaka na suhem tiru, pri čemer so aktivne vse zavore, ki delujejo na adhezijo, in neaktivne vse zavore, neodvisne od adhezije;

| — | Niz 3: dinamični preizkusi vlaka v razmerah poslabšane adhezije, pri čemer so aktivne vse zavore, ki delujejo na adhezijo, in neaktivne vse zavore, neodvisne od adhezije; |
| --- | --- |

—

Niz 3: dinamični preizkusi vlaka v razmerah poslabšane adhezije, pri čemer so aktivne vse zavore, ki delujejo na adhezijo, in neaktivne vse zavore, neodvisne od adhezije;

| — | Niz 4: preizkusi tornih materialov na mokrem preizkuševališču. |
| --- | --- |

—

Niz 4: preizkusi tornih materialov na mokrem preizkuševališču.

P.2.1   Dinamični preizkusi

P.2.1.1   Pogoji preizkušanja

| a) | Preizkusi zaviranja v sili niza 1 za validacijo zavornih sil po P.3.1 se opravljajo v pogojih, opredeljenih za primer B v določbi 4.2.4.1 te TSI za geometrijo proge, obremenitev, neodvisne enote dinamične zavore ali zavornega sistema, ki sprošča kinetično energijo s segrevanjem tirnic, razdelilne ventile. |
| --- | --- |

a)

Preizkusi zaviranja v sili niza 1 za validacijo zavornih sil po P.3.1 se opravljajo v pogojih, opredeljenih za primer B v določbi 4.2.4.1 te TSI za geometrijo proge, obremenitev, neodvisne enote dinamične zavore ali zavornega sistema, ki sprošča kinetično energijo s segrevanjem tirnic, razdelilne ventile.

| b) | Preizkusi niza 2 se opravljajo na suhem tiru in pod enakimi obremenitvami kot preizkusi niza 1. |
| --- | --- |

b)

Preizkusi niza 2 se opravljajo na suhem tiru in pod enakimi obremenitvami kot preizkusi niza 1.

| c) | Preizkusi niza 3 se opravljajo pod enakimi pogoji obremenitve kot preizkusi niza 1 ter v poslabšanih adhezijskih razmerah, opredeljenih spodaj:
  tirnice se poškropijo z 1 % vodno raztopino koncentriranega detergenta;
  raztopina se nanaša pred vsakim kolesom prve osi pod tlakom 0,1 bar do 0,2 bar skozi šobo premera 8 mm, po vzdolžni osi tirnice, nekaj centimetrov od kolesa in tirnice.
  količina raztopine se pri preizkusih pri hitrostih nad 160 km/h podvoji, tako da se doda še ena šoba;
  preizkusi se opravljajo v povprečnih vremenskih razmerah, pri zmernih temperaturah okolice (med 5 °C in 25 °C) in se ne opravljajo v snegu. Temperatura površine tirnic se po vsakem preizkusu zapiše; znašati mora 5 °C do 35 °C.
  Opomba: detergent je raztopina, ki vsebuje maščobne kisline in tenzidne elemente v skupni koncentraciji 10 do 15 %, brez mineralnih in biorazgradljivih primesi. |
| --- | --- |

c)

Preizkusi niza 3 se opravljajo pod enakimi pogoji obremenitve kot preizkusi niza 1 ter v poslabšanih adhezijskih razmerah, opredeljenih spodaj:

tirnice se poškropijo z 1 % vodno raztopino koncentriranega detergenta;

raztopina se nanaša pred vsakim kolesom prve osi pod tlakom 0,1 bar do 0,2 bar skozi šobo premera 8 mm, po vzdolžni osi tirnice, nekaj centimetrov od kolesa in tirnice.

količina raztopine se pri preizkusih pri hitrostih nad 160 km/h podvoji, tako da se doda še ena šoba;

preizkusi se opravljajo v povprečnih vremenskih razmerah, pri zmernih temperaturah okolice (med 5 °C in 25 °C) in se ne opravljajo v snegu. Temperatura površine tirnic se po vsakem preizkusu zapiše; znašati mora 5 °C do 35 °C.

Opomba: detergent je raztopina, ki vsebuje maščobne kisline in tenzidne elemente v skupni koncentraciji 10 do 15 %, brez mineralnih in biorazgradljivih primesi.

| d) | Pri preizkusih nizov 1, 2 in 3 se opravi pet preizkusnih zaviranj od začetnih hitrosti iz preglednice P.1. Iz petih nizov razdalj za vsakega od treh nizov se določi povprečna zavorna pot

  [m]. |
| --- | --- |

d)

Formula

P.2.1.2   Rezultati dinamičnih preizkusov

Preglednica P.1

Seznam dinamičnih preizkusov

| | Hitrost na začetku zaviranja (km/h) |
| --- | --- |
| Njavečja hitrost | 300 | 230 | 170 |
| Preizkusi niza 1 | S1
  v0 | S1
  300 | S1
  230 | S1
  170 |
| Preizkusi niza 2 | S2
  v0 | S2
  300 | S2
  230 | S2
  170 |
| Preizkusi niza 3 | S3
  v0 | S3
  300 | S3
  230 | S3
  170 |

Hitrost na začetku zaviranja (km/h)

Njavečja hitrost

300

230

170

Preizkusi niza 1

S1
  v0

S1
  300

S1
  230

S1
  170

Preizkusi niza 2

S2
  v0

S2
  300

S2
  230

S2
  170

Preizkusi niza 3

S3
  v0

S3
  300

S3
  230

S3
  170

P.2.1.3   Dinamični preizkusi zavor, ki delujejo na adhezijo

Vsak preizkus iz nizov 2 in 3 se ponovi petkrat od vsake začetne hitrosti iz preglednice P.2. Hitrost in pot se zapisujeta v časovnih intervalih, ki ne presegajo ene sekunde. Za vsak interval hitrosti [vi-1, vi] se zapiše pot pojemanja Δs [m] in nato povpreči čez vseh pet preizkusov.

Preglednica P.2

Seznam povprečnih vrednosti Δs, izmerjenih med zavornimi preizkusi

| | Niz 2
  Suho stanje | Niz 3
  Poslabšana adhezija |
| --- | --- | --- |
| Hitrost na začetku zaviranja (km/h) | Hitrost na začetku zaviranja (km/h) |
| Hitrostni interval
  [vi-1, vi] | Največja hitrost | 300 | 230 | 170 | Njavečja hitrost | 300 | 230 | 170 |
| Vmax-300 | Δs2
  1 (1) | — | — | — | Δs3
  1 (1) | — | — | — |
| 300–230 | Δs2
  2 (1) | Δs2
  2 (2) | — | — | Δs3
  2 (1) | Δs3
  2 (2) | — | — |
| 230–170 | Δs2
  3 (1) | Δs2
  3 (2) | Δs2
  3 (3) | — | Δs3
  3 (1) | Δs3
  3 (2) | Δs3
  3 (3) | — |
| 170–0 | Δs2
  4 (1) | Δs2
  4 (2) | Δs2
  4 (3) | Δs2
  4 (4) | Δs3
  4 (1) | Δs3
  4 (2) | Δs3
  4 (3) | Δs3
  4 (4) |
| Opomba: Prvi interval Δs na začetku procesa zaviranja (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) se zmanjša za razdaljo, ki jo vozilo prevozi v enakovrednem času delovanja (te). |

Niz 2

Suho stanje

Niz 3

Poslabšana adhezija

Hitrost na začetku zaviranja (km/h)

Hitrost na začetku zaviranja (km/h)

Hitrostni interval

[vi-1, vi]

Največja hitrost

300

230

170

Njavečja hitrost

300

230

170

Vmax-300

Δs2
  1 (1)

—

—

—

Δs3
  1 (1)

—

—

—

300–230

Δs2
  2 (1)

Δs2
  2 (2)

—

—

Δs3
  2 (1)

Δs3
  2 (2)

—

—

230–170

Δs2
  3 (1)

Δs2
  3 (2)

Δs2
  3 (3)

—

Δs3
  3 (1)

Δs3
  3 (2)

Δs3
  3 (3)

—

170–0

Δs2
  4 (1)

Δs2
  4 (2)

Δs2
  4 (3)

Δs2
  4 (4)

Δs3
  4 (1)

Δs3
  4 (2)

Δs3
  4 (3)

Δs3
  4 (4)

Opomba: Prvi interval Δs na začetku procesa zaviranja (Δs2
  1 (1), Δs2
  2 (2), Δs2
  3 (3), ... Δs3
  1 (1), Δs3
  2 (2), ...) se zmanjša za razdaljo, ki jo vozilo prevozi v enakovrednem času delovanja (te).

P.2.2   Preizkusi na preizkuševališču za določanje učinkov zmanjšanega trenja

Preizkusi niza 4 na preizkuševališču se uporabljajo za ovrednotenje zmanjšanja učinkovitosti tornih zavor v mokrem.

Če je vlak opremljen z različnimi tipi tornih zavor, se preizkusi ponovijo za vsak tip (ploščice, čeljusti ...)

Preizkusi se opravijo v skladu s postopkom iz EN 15328:2005, prilogi A in B (programa preizkušanja 1 in 5, odvisno od primera, delovanje zavor 1 do 50). Določita se srednji torni koeficient v suhem, μmean_dry, in mokrem, μmean_humid, pri ustreznih silah delovanja, ki so najbližje silam, ki povzročajo zavorne sile F11i pri preizkusih niza 1 v hitrostnem območju [vi-1, vi] (glejte P.3.1).

P.3   Izračuni pojemkov

P.3.1   Določanje zavornih sil F

Zavorne sile, ki jih generira zavorni sistem, se izračunajo s pomočjo rezultatov preizkusov niza 1. Uporabijo se za preverjanje srednjih zavornih sil F11
  i, F12
  i, F2
  i in wi
  pri vsakem tipu zavor v različnih hitrostnih območjih [vi-1, vi].

Pri tem so:

| F11
  i | = | zavorne sile [kN], ki jih povzroča trenje na stiku kolo/tir |
| --- | --- | --- |
| F12
  i | = | druge zavorne sile [kN], ki delujejo na stiku kolo/tir |
| F2
  i | = | zavorne sile [kN], ki niso odvisne od stika kolo/tir |
| wi | = | odpor proti gibanju naprej [kN] v hitrostnem območju [vi-1, vi] |

F11
  i

=

zavorne sile [kN], ki jih povzroča trenje na stiku kolo/tir

F12
  i

=

druge zavorne sile [kN], ki delujejo na stiku kolo/tir

F2
  i

=

zavorne sile [kN], ki niso odvisne od stika kolo/tir

wi

=

odpor proti gibanju naprej [kN] v hitrostnem območju [vi-1, vi]

P.3.2   Vrednotenje kw-koeficienta zmanjšanja zaradi poslabšanja adhezije

Zmanjšanje zavorne sile zaradi zmanjšanja adhezije se izračuna na podlagi vrednosti iz preglednice P.2 za vsak hitrostni interval [vi-1, vi], po naslednji enačbi:

Formula

za k = 1, ..., 4

P.3.3   Ovrednotenje kh-koeficienta zmanjšanja zaradi zmanjšanega trenja

Koeficient kh_i zmanjšanja zaradi vlažnosti se za vsako hitrostno območje [vi-1, vi] ovrednoti s pomočjo koeficientov zmanjšanja trenja, izmerjenih pri preizkusih niza 4 iz določbe P.2.2. Ta koeficient kh_i se izračuna za vsak torni material in za vsako hitrostno območje [vi-1, vi], na način:

| Hitrostni interval
  [vi-1, vi] | Tip ploščic št. 1 | Tip ploščic št.2, če je primerno | Kh_i za ploščice, če je primerno |
| --- | --- | --- | --- |
| Vmax-300 | μmean je odprta točka | kh_1_Pad2 | kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...) |
| 300–230 | μ
  mean je odprta točka | kh_2_Pad2 | kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...) |
| 230–170 | μmean je odprta točka | kh_3_Pad2 | kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...) |
| 170–0 | μmean je povprečna vrednost preizkusov pri 160 km/h s silami delovanja, ki so najbližje tistim, ki povzročajo zavorne sile v hitrostnem območju | kh_4_Pad2 | kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...) |

Hitrostni interval

[vi-1, vi]

Tip ploščic št. 1

Tip ploščic št.2, če je primerno

Kh_i za ploščice, če je primerno

Vmax-300

Formula

μmean je odprta točka

kh_1_Pad2

kh_1 = Min(kh_1_Pad1;kh_1_Pad2; ...)

300–230

Formula

μ
  mean je odprta točka

kh_2_Pad2

kh_2 = Min(kh_2_Pad1;kh_2_Pad2; ...)

230–170

Formula

μmean je odprta točka

kh_3_Pad2

kh_3 = Min(kh_3_Pad1;kh_3_Pad2; ...)

170–0

Formula

μmean je povprečna vrednost preizkusov pri 160 km/h s silami delovanja, ki so najbližje tistim, ki povzročajo zavorne sile v hitrostnem območju

kh_4_Pad2

kh_4 = Min(kh_4_Pad1;kh_4_Pad2; ...)

Ta postopek se uporabi tudi za zavorne čeljusti za določitev koeficienta zmanjšanja učinkovitosti zavornih blokov zaradi vlage, če so vgrajeni na vlaku.

Pri vlakih razreda 1, katerih največja hitrost vmax je nižja ali enaka 300 km/h, sta prva dva hitrostna intervala v preglednici še odprti točki.

Pri vlakih razreda 2, katerih največja hitrost vmax je večja ali enaka 230 km/h, se prva dva hitrostna intervala zanemarita.

Pri vlakih razreda 2, katerih največja hitrost vmax je nižja od 230 km/h, se prva dva hitrostna intervala zanemarita, hitrostni interval [230–170] pa se nadomesti z intervalom [vmax -170].

P.3.4   Izračuni pojemkov

Vrednosti ai (m/s2) se za hitrostni interval [vi-1, vi] izračunajo po naslednji enačbi:

Formula

kjer so:

| me | = | ekvivalentna masa vozila (vključno z vztrajnostmi vrtečih se mas) [t] pri normalni obremenitvi vlaka, opredeljeni v določbi 4.2.4.1 te TSI |
| --- | --- | --- |
| F11i, F12i, F2i, wi | = | zavorne sile, opredeljene v P.3.1 |
| kw_i | = | koeficient, opredeljen v P.3.2 |
| kh_i | = | koeficient, opredeljen v P.3.3 |
| kv_i | = | koeficient zmanjšanja zavorne sile F11i ob upoštevanju učinkov vlažnosti in zmanjšanja adhezije, tj. ob uporabi najmanjših vrednosti kh_i in kw_i. |

me

=

ekvivalentna masa vozila (vključno z vztrajnostmi vrtečih se mas) [t] pri normalni obremenitvi vlaka, opredeljeni v določbi 4.2.4.1 te TSI

F11i, F12i, F2i, wi

=

zavorne sile, opredeljene v P.3.1

kw_i

=

koeficient, opredeljen v P.3.2

kh_i

=

koeficient, opredeljen v P.3.3

kv_i

=

koeficient zmanjšanja zavorne sile F11i ob upoštevanju učinkov vlažnosti in zmanjšanja adhezije, tj. ob uporabi najmanjših vrednosti kh_i in kw_i.

PRILOGA Q

Oznake na omarici, ki vsebuje opremo za ponastavitev alarma v sili

Slika Q.1

Ponastavitev se izvede z Bernovim ključem

Image

Slika Q.2

Za ponastavitev je treba omarico odpreti

Image

PRILOGA R

Posebni primer – profil za Finsko

FINSKA, STATIČNI PROFIL FIN1

R.1   Splošna pravila

1.1   Profil vozila določa prostor, znotraj katerega bi moralo vozilo biti, ko je v sredinskem položaju na ravnem tiru. Referenčni profil (FIN1) je prikazan v Dodatku A.

1.2   Da določimo najnižji položaj različnih delov vozila (spodnji del, deli v bližini sledilnih vencev) glede na tir, upoštevamo spodaj navedene premike:

| — | Največje obrabe. |
| --- | --- |

—

Največje obrabe.

| — | Fleksibilnost vzmetenja do odbojnikov. Iz razlogov, ki bodo pojasneni, je treba upoštevati fleksibilnost vzmeti glede na klasifikacijo razredov v objavi UIC 505–1. |
| --- | --- |

—

Fleksibilnost vzmetenja do odbojnikov. Iz razlogov, ki bodo pojasneni, je treba upoštevati fleksibilnost vzmeti glede na klasifikacijo razredov v objavi UIC 505–1.

| — | Statični uklon okvirja. |
| --- | --- |

—

Statični uklon okvirja.

| — | Montažne in konstrukcijske tolerance. |
| --- | --- |

—

Montažne in konstrukcijske tolerance.

1.3   Za določitev najvišje lege različnih delov vozila s predpostavko, da je vozilo prazno, brez obrabe in z upoštevanimi odstopanji pri nameščanju in gradnji.

R.2   Spodnji del vozila

Najmanjša dovoljena višina spodnjih delov bi se morala povečati glede na Dodatek B1, da bi vozila lahko vozila čez grbine za ranžiranje in tirne zavore.

Vozilom, ki ne smejo voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore, lahko povečamo najmanjšo višino glede na Dodatek B2.

R.3   Deli vozila v bližini sledilnih vencev

3.1   Najmanjša dovoljena navpična razdalja za dele vozila v bližini sledilnih vencev, razen koles samih, je 55 mm od tekalne površine. V zavojih bi morali ti deli ostati v območju, kjer so kolesa.

Razdalja 55 mm ne velja za gibljive dele sistema za pesek ali za gibljive krtače.

3.2   V nasprotju s točko 3.1 je najmanjša dovoljena navpična razdalja za dele za končnimi osmi 125 mm, če vozilo zaustavljamo s premično, na tirnico ročno položeno zavorno coklo.

3.3   Najmanjša razdalja sestavnih delov zavore, ki pridejo v stik s tirnico, je lahko manjša od 55 mm od tirnice, ko so sestavni deli v mirovanju. Nameščeni morajo biti znotraj območja med osmi ter ostati v območju, kjer so kolesa tudi v zavojih. Sestavni deli ne bi smeli motiti delovanja na ranžirnih napravah.

R.4   Širina vozila

4.1   Dovoljene prečne polovične mere na ravnih tirih in v zavojih bi morale biti zmanjšane, kakor je določeno v Dodatku R.C.

R.5   Spodnje stopnice in vstopna vrata na potniških vagonih in motornih vlakih, ki se odpirajo navzven

5.1   Profil spodnje stopnice na potniških vagonih in motornih vlakih je naveden v Dodatku R.D1.

5.2   Profil vstopnih vrat v odprtem stanju, za vrata, ki se odpirajo navzven, je naveden v Dodatku R.D2.

R.6   Odjemniki toka in neizolirani deli pod napetostjo na strehi

6.1   Spuščeni odjemnik toka v sredinskem položaju na ravni progi ne sme štrleti čez profil vozila.

6.2   Dvignjeni odjemnik toka v sredinskem položaju na ravni progi ne sme štrleti čez profil vozila, ki je naveden v Dodatku R.E.

Prečni premiki odjemnika toka zaradi nihanja in nagiba tirov in odstopanja se upoštevajo posebej pri namestitvi električnega kabla.

6.3   Če odjemnik toka ni nameščen nad središčem podstavnega vozička, je treba upoštevati tudi bočni premik zaradi zavojev.

6.4   Neizolirani deli (25 kV) na strehi ne smejo štrleti v območje, ki je določeno v Dodatku R.E.

R.7   Pravila in poznejša navodila

7.1   Vozila, ki so namenjena prometu na zahodu, so v skladu s postavkami R.1-R.6 in z navodili v objavah UIC 505–1 ali 506.

Spodnji del vozil, ki se lahko vkrcajo na trajekte, mora pozneje biti skladen z objavo UIC 507 (tovorni vagoni) ali 569 (potniški vagoni in prtljažni vagoni).

7.2   Poleg postavk R.1-R.6 so vozila, projektirana za promet z Rusijo, skladna tudi z določilom norme GOST 9238–83. Vsekakor se mora upoštevati običajen profil.

7.3   Za profiliranje motornih vlakov in motornih garnitur z nagibno tehniko veljajo posebni predpisi.

7.4   Profile obravnava poseben predpis.

Dodatek R.A

Profil vozila

Slika R.1

Razširitev profila vozila (FIN1)

Image

Opomba: Glede vzvratnih ogledal glej Dodatek R.D2, točka 1; sprejema se poseben predpis.

| 1) | Spodnji del vozil, ki lahko vozijo čez grbine za ranžiranje in tirne zavore. |
| --- | --- |

1)

Spodnji del vozil, ki lahko vozijo čez grbine za ranžiranje in tirne zavore.

| 2) | Spodnji del vozil, ki ne morejo voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore, razen za podstavne vozičke vlečnih vozil, glej opombo 3). |
| --- | --- |

2)

Spodnji del vozil, ki ne morejo voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore, razen za podstavne vozičke vlečnih vozil, glej opombo 3).

| 3) | Spodnji del podstavnih vozičkov vlečnih vozil, ki ne morejo voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore. |
| --- | --- |

3)

Spodnji del podstavnih vozičkov vlečnih vozil, ki ne morejo voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore.

| 4) | Profil vozil, ki lahko vozijo na progah iz Jtt (tehnična specifikacija, povezana z varnostnimi standardi finskih železnic), kjer je profil ovir primerno povečan. |
| --- | --- |

4)

Profil vozil, ki lahko vozijo na progah iz Jtt (tehnična specifikacija, povezana z varnostnimi standardi finskih železnic), kjer je profil ovir primerno povečan.

Dodatek R.B1

Povečanje najmanjše višine spodnjega dela vozila, ki lahko vozi čez grbine za ranžiranje in tirne zavore

Višino spodnjega dela vozila je treba povečati za Eas in Eau, tako da:

| — | noben del med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v vozno površino grbine, ki ima navpični polmer loka 250 m, če vozilo vozi na vrhu grbine; |
| --- | --- |

—

noben del med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v vozno površino grbine, ki ima navpični polmer loka 250 m, če vozilo vozi na vrhu grbine;

| — | noben del za vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v profil tirnih zavor vbočenega dela, ki ima navpični polmer loka 300 m, če vozilo vozi na vbočenem delu grbine. |
| --- | --- |

—

noben del za vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v profil tirnih zavor vbočenega dela, ki ima navpični polmer loka 300 m, če vozilo vozi na vbočenem delu grbine.

Formule (1) za izračun povečanja višine so (vrednosti v metrih):

na razdalji do 1,445 m od osi tira:

Formula

na razdalji večji od 1,445 m od osi tira:

Formula

Formula

Oznake:

| Eas | = | povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. Eas se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna; |
| --- | --- | --- |
| Eau | = | povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih za vrtiščema podstavnih vozičkov ali za končnima osema. Eau se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna; |
| a | = | razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema; |
| n | = | razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička (ali najbližjo končno osjo); |
| h | = | višina spodnjega dela vozil nad vozno površino (glej Dodatek R.A). |

Eas

=

povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. Eas se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna;

Eau

=

povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih za vrtiščema podstavnih vozičkov ali za končnima osema. Eau se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna;

a

=

razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema;

n

=

razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička (ali najbližjo končno osjo);

h

=

višina spodnjega dela vozil nad vozno površino (glej Dodatek R.A).

---

(1)  Formulle temeljijo na položaju tirne zavore in drugih ranžirnih naprav na grbinah za ranžiranje, prikazanih v Dodatku B3.

Dodatek R.B2

Povečanje najmanjše višine spodnjega dela vozila, ki ne more voziti čez grbine za ranžiranje in tirne zavore

Višino spodnjega dela vozila je treba povečati za E’as in E’au, tako da:

| — | če vozilo vozi po vbočenem delu grbine, noben del med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v voznp površino prehoda proge, ki ima navpični polmer loka 500 m; |
| --- | --- |

—

če vozilo vozi po vbočenem delu grbine, noben del med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v voznp površino prehoda proge, ki ima navpični polmer loka 500 m;

| — | če vozilo vozi po vbočenem delu grbine, noben del za vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v vozno površino prehoda proge, ki ima navpični polmer loka 500 m; |
| --- | --- |

—

če vozilo vozi po vbočenem delu grbine, noben del za vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema ne more posegati v vozno površino prehoda proge, ki ima navpični polmer loka 500 m;

Formule (1) za izračun povečanja višine so (vrednosti v metrih):

Formula

Formula

Oznake:

| E’as | = | povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. E’as se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna; |
| --- | --- | --- |
| E’au | = | povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. E’au se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna; |
| a | = | razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema; |
| n | = | razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička (ali najbližjo končno osjo); |
| h | = | višina spodnjega dela vozil nad vozno površino (glej Dodatek R.A). |

E’as

=

povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. E’as se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna;

E’au

=

povečanje višine spodnjega dela vozila v prerezih med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. E’au se ne upošteva, če njegova vrednost ni pozitivna;

a

=

razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema;

n

=

razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička (ali najbližjo končno osjo);

h

=

višina spodnjega dela vozil nad vozno površino (glej Dodatek R.A).

---

(1)  Formule temeljijo na profilu vozila za tire na grbinah za ranžiranje, kakor je prikazano v Dodatku B3.

Dodatek R. B3

Položaj tirnih zavor in drugih ranžrnih naprav na grbinah za ranžiranje

Slika R.2

Image

Prevozni tiri:

Na prevoznih tirih grbin za ranžiranje je Rmin=500 m, višina profila ovir nad vozno površino pa je h =0 mm čez celotno širino profila vozila (= 1 700 mm od osi tira). Vzdolžno območje, kjer je h = 0, se razteza od točke, ki je 20 m pred izbočeno površino na vrhu grbine, in do točke, ki je 20 m po vbočenem delu v vdolbini grbine. Profil ovir za ranžirno postajo velja zunaj tega območja (RAMO postavka 2.9 in RAMO 2 Priloga 2, ki se nanaša na profil na ranžirnih postajah, in tudi RAMO 2 Priloga 5, ki se nanaša na točke križanj).

Dodatek R.C

Zmanjšanje polovične širine glede na profil vozila FIN1, (formule zmanjšanja)

1.   Splošna pravila

Prečne dimenzije vozil, ki se izračunajo glede na profil vozila (Dodatek R.A), se zmanjšajo za velikost Es ali Eu, tako da, kadar je vozilo v najmanj ugodnem položaju (brez nagiba na vzmetenju vozila) in kadar je na progi s polmerom loka R = 150 m, s tirno širino 1,544 m, noben del vozila ne presega prečne polovične mere profila vozila FIN1 za več kakor (36/R+k) od osi tira.

Os profila vozila se skladaz osjo tira, ki je nagnjena, če je nagnjena proga.

Zmanjšanja se izračunajo s formulami, ki so navedene v poglavju 2.

Formule zmanjšanja (v metrih)

2.1   Območja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema;

Formula

Formula

2.2   Območja za vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema (vozila z nadmero)

Formula

Formula

Oznake:

| Es, Es∞ | = | zmanjšanje polovične širine profila za prečne prereze med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. Es in Es∞ se ne upoštevata, če njuna vrednost ni pozitivna; |
| --- | --- | --- |
| Eu, Eu∞ | = | zmanjšanje polovične širine profila za prečne prereze za vrtiščema podstavnih vozičkov ali za končnima osema. Eu in Eu∞ se ne upoštevata, če njuna vrednost ni pozitivna; |
| a | = | razdalja med vrtljivima čepoma podstavnih vozičkov ali končnima osema (1); |
| n | = | razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička ali najbližjo končno osjo ali namišljenega vrtišča, če vozilo nima fiksnega vrtišča; |
| p | = | razmik kolesnih dvojic podstavnega vozička; |
| q | = | je vsota prostega hoda med ohišjem ležajev osi in osjo samo in mogočega prostega hoda med ohišjem ležajev osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah; |
| wiR | = | mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke v razmerju do okvirja podstavnega vozička ali pri vozilih brez vrtišča podstavnega vozička mogoč premik okvirja podstavnega vozička glede na okvir vozila, merjeno od središčnega položaja proti notranji strani zavoja (se spreminja glede na polmer loka zavoja); |
| waR | = | enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja; |
| w∞ | = | enako kot wiR, vendar na ravni progi, od središčnega položaja proti obema stranema; |
| l | = | največja tirna širina na ravni progi in na upoštevnem zavoju =1,544 m; |
| d | = | razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m; |
| R | = | polmer loka zavoja;
  Če je w konstanten ali linearno odvisen od 1/R, se upošteva polmer loka zavoja 150 m.
  V izjemnih primerih se uporablja vrednost R ≥150 m, ki povzroči največje zmanjšanje |
| k | = | dovoljen previs profila (se poveča za 36/R razširitve profila ovir) brez nagiba, zaradi fleksibilnosti vzmetenja;
  0 za h < 330 m pri vozilih, ki lahko vozijo preko tirnih zavor (glej Dodatek R.B1),
  0,060 m za h < 600 mm,
  0,075 m za h ≥ 600 mm. |
| h | = | višina nad vozno površino na upoštevanem mestu, vozilo je v najnižjem položaju. |

Es, Es∞

=

zmanjšanje polovične širine profila za prečne prereze med vrtiščema podstavnih vozičkov ali med končnima osema. Es in Es∞ se ne upoštevata, če njuna vrednost ni pozitivna;

Eu, Eu∞

=

zmanjšanje polovične širine profila za prečne prereze za vrtiščema podstavnih vozičkov ali za končnima osema. Eu in Eu∞ se ne upoštevata, če njuna vrednost ni pozitivna;

a

=

razdalja med vrtljivima čepoma podstavnih vozičkov ali končnima osema (1);

n

=

razdalja med upoštevanim prerezom in najbližjim vrtiščem podstavnega vozička ali najbližjo končno osjo ali namišljenega vrtišča, če vozilo nima fiksnega vrtišča;

p

=

razmik kolesnih dvojic podstavnega vozička;

q

=

je vsota prostega hoda med ohišjem ležajev osi in osjo samo in mogočega prostega hoda med ohišjem ležajev osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah;

wiR

=

mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke v razmerju do okvirja podstavnega vozička ali pri vozilih brez vrtišča podstavnega vozička mogoč premik okvirja podstavnega vozička glede na okvir vozila, merjeno od središčnega položaja proti notranji strani zavoja (se spreminja glede na polmer loka zavoja);

waR

=

enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja;

w∞

=

enako kot wiR, vendar na ravni progi, od središčnega položaja proti obema stranema;

l

=

največja tirna širina na ravni progi in na upoštevnem zavoju =1,544 m;

d

=

razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m;

R

=

polmer loka zavoja;

Če je w konstanten ali linearno odvisen od 1/R, se upošteva polmer loka zavoja 150 m.

V izjemnih primerih se uporablja vrednost R ≥150 m, ki povzroči največje zmanjšanje

k

=

dovoljen previs profila (se poveča za 36/R razširitve profila ovir) brez nagiba, zaradi fleksibilnosti vzmetenja;

0 za h < 330 m pri vozilih, ki lahko vozijo preko tirnih zavor (glej Dodatek R.B1),

0,060 m za h < 600 mm,

0,075 m za h ≥ 600 mm.

h

=

višina nad vozno površino na upoštevanem mestu, vozilo je v najnižjem položaju.

Vrednosti zmanjšanja

Polovična širina presekov vozila se zmanjša:

3.1   za prereze med vrtiščema podstavnih vozičkov;

za večjo od vrednosti Es in Es∞.

3.2   za prereze za vrtiščema podstavnih vozičkov;

za večjo od vrednosti Eu in Eu∞.

---

(1)  Če vozilo nima pravega vrtišča podstavnega vozička, ugotovimo a in n z namišljenim vrtiščem, ki leži na presečišču vzdolžne središčne črte podstavnega vozička in okvirja, pri čemer je vozilo v središčnem položaju (0.026+q+w = 0) na zavoju s polmerom loka 150 m. Če je razdalja med izračunanim vrtiščem in središčno točko podstavnega vozička označena z y, zamenjamo izraz p2 v enačbi zmanjševanja z izrazom p2-y2

Dodatek R.D1

Profil nižje stopnice vozila

1   Ta standard velja za stopnico za bodisi visoke (550/1 800) ali nizke perone (265/1 600).

Da ne bi prišlo do nekoristno velike vrzeli med stopnico in robom perona pri nižji stopnici in visokem peronu (550/1 800 mm), lahko vrednost 1,700 – E povečamo v skladu z Dodatkom R.C, če gre za pritrjeno stopnico. V takem primeru uporabimo naslednje izračune, ki omogočajo preverjanje, da kljub previsu stopnica ne bo dosegla perona. Potniški vagon se pregleda v njegovem najnižjem položaju glede na vozno površino.

2   Razdalja med osjo tira in peronom: Formula

Prostor, ki je potreben za stopnico:

3.1   Stopnica, ki leži med vrtiščema podstavnih vozičkov: Formula

3.2   Stopnica, ki leži za vrtiščema podstavnih vozičkov:

Formula

4   Oznake (vrednosti so v metrih):

| As, Au | = | razdalja med osjo tira in zunanjim robom stopnice; |
| --- | --- | --- |
| B | = | razdalja med središčno črto vozila in zunanjim robom stopnice; |
| a | = | razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema; |
| n | = | razdalja prečnega prereza stopnice v največji oddaljenosti od vrtišča podstavnega vozička; |
| p | = | razmik kolesnih dvojic podstavnega vozička; |
| q | = | mogoč prečni premik zaradi vsote prostega hoda med osjo in ohišjem osi ter prostega hoda med ohišjem osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah; |
| wiR | = | mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke, merjeno od središčnega položaja proti notranjemu delu zavoja; |
| waR | = | enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja; |
| wiR/aR | = | največja vrednost pri upoštevanem zavoju proge (za pritrjene stopnice);
  0,005 m (pri upravljanih stopnicah, ki se samodejno odprejo pri v ≤5 km/h) |
| l | = | največja tirna širina na ravni progi in na upoštevanem zavoju =1,544 m; |
| d | = | razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m; |
| R | = | polmer loka zavoja = 500 m .... ∞; |
| t | = | dovoljeno odstopanje (0,020 m) za premik tira proti peronu med dvema vzdrževalnima ukrepoma. |

As, Au

=

razdalja med osjo tira in zunanjim robom stopnice;

B

=

razdalja med središčno črto vozila in zunanjim robom stopnice;

a

=

razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema;

n

=

razdalja prečnega prereza stopnice v največji oddaljenosti od vrtišča podstavnega vozička;

p

=

razmik kolesnih dvojic podstavnega vozička;

q

=

mogoč prečni premik zaradi vsote prostega hoda med osjo in ohišjem osi ter prostega hoda med ohišjem osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah;

wiR

=

mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke, merjeno od središčnega položaja proti notranjemu delu zavoja;

waR

=

enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja;

wiR/aR

=

največja vrednost pri upoštevanem zavoju proge (za pritrjene stopnice);

0,005 m (pri upravljanih stopnicah, ki se samodejno odprejo pri v ≤5 km/h)

l

=

največja tirna širina na ravni progi in na upoštevanem zavoju =1,544 m;

d

=

razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m;

R

=

polmer loka zavoja = 500 m .... ∞;

t

=

dovoljeno odstopanje (0,020 m) za premik tira proti peronu med dvema vzdrževalnima ukrepoma.

Pravila, povezana s stransko razdaljo med stopnico in peronom:

5.1   Razdalja AV = L–As/u mora znašati vsaj 0,020 m.

5.2   Na ravni progi, s potniškim vagonom v sredinskem položaju ter peronom v nominalnem položaju se šteje razdalja 150 mm med vozilom in peronom za dovolj majhno. Za to razdaljo se išče najmanjša vrednost. Sicer se pregled izvede na ravni progi in v zavoju, kjer je As/u največji.

6   Preverjanje profila

Preverjanje profila za spodnje stopnice se opravi na ravni progi in na zavoju 500 m, če je vrednost w konstantna ali se spreminja z 1/R. Drugače se preverjanje opravi na ravni progi in na zavoju, na katerem je As/u največji.

7   Prikaz izhodnih podatkov

Uporabljene formule ter vstavljene in izračunane vrednosti je treba prikazati na preprosto razumljiv način.

Dodatek R.D2

Profil vrat, ki se odpirajo navzven, in izvlečenih stopnic pri potniških vagonih in motornih vlakih

1   Da ne bi prišlo do nekoristno velike vrzeli med stopnico in robom perona, se lahko vrednost 1,700 – E (glej objavo UIC 560 § 1.1.4.2) preseže v skladu z Dodatkom R.C, pri projektiranju vrat, ki se odpirajo navzven s stopnico v zaprtem ali izvlečenem položaju, ali ko se vrata in stopnica premikata med odprtim in zaprtim položajem. V tem primeru se izvedejo naslednji preizkusi, med drugim zato, da se dokaže, da se kljub dodatnemu premiku niti vrata niti stopnica medsebojno ne ovirata z nepremično opremo (RAMO točka 2.9 Priloga 2). Pri izračunu se potniški vagon upošteva v njegovem najnižjem položaju glede na vozno površino.

V nadaljevanju beseda vrata vključuje tudi stopnico.

OPOMBA: Dodatek R.D2 lahko uporabimo tudi za preverjanje zunanjih vzvratnih ogledal lokomotive ali motornega vlaka v odprtem položaju. Med običajnim obratovanjem na progi je ogledalo zaprto v položaju, ki je znotraj profila koša vozila.

2   Razdalja med osjo tira in pritrjeno opremo je: Formula

| at | = | 1,800 m, če je h < 600 mm, |
| --- | --- | --- |
| at | = | 1,920 m če je 600 < h ≤ 1 300 mm, |
| at | = | 2,000 m, če je h >1 300 mm. |

at

=

1,800 m, če je h < 600 mm,

at

=

1,920 m če je 600 < h ≤ 1 300 mm,

at

=

2,000 m, če je h >1 300 mm.

Prostor, ki je potreben za vrata:

3.1   Vrata, ki ležijo med vrtiščema podstavnih vozičkov:

Formula

3.2   Vrata, ki ležijo za vrtiščema podstavnih vozičkov:

Formula

Oznake (vrednosti so v metrih):

| AT | = | nazivna razdalja med osjo tira in pritrjeno opremo (na ravni progi); |
| --- | --- | --- |
| h | = | višina nad vozno površino na upoštevanem mestu, vozilo je v najnižjem položaju; |
| Os, Ou | = | dovoljena razdalja med osjo tira in robom vrat, kadar so vrata v položaju, najbolj oddaljenem od vlaka; |
| B | = | razdalja med središčno črto vozila in robom vrat, kadar so vrata v položaju, najbolj oddaljenem od vlaka; |
| a | = | razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema; |
| n | = | razdalja prečnega prereza vrat v največji oddaljenosti od vrtišča podstavnega vozička; |
| p | = | medosna razdalja podstavnega vozička; |
| q | = | mogoč bočni premik zaradi vsote prostega hoda med ohišjem ležajev osi in osjo ter prostega hoda med ohišjem ležajev osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah; |
| wiR | = | mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke, merjeno od središčnega položaja proti notranjemu delu zavoja; |
| waR | = | enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja; |
| wiR/aR | = | 0,020 m, največja vrednost za hitrosti, manjše od 30 km/h (UIC 560); |
| l | = | največja tirna širina na ravni progi in na upoštevanem zavoju =1,544 m; |
| d | = | razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m; |
| R | = | polmer zavoja:
  za h<600 mm, R = 500 m,
  za h≥600 mm,R = 150m. |
| t | = | dovoljeno odstopanje (0,020m) za premik tira proti pritrjeni opremi med dvema vzdrževalnima ukrepoma. |

AT

=

nazivna razdalja med osjo tira in pritrjeno opremo (na ravni progi);

h

=

višina nad vozno površino na upoštevanem mestu, vozilo je v najnižjem položaju;

Os, Ou

=

dovoljena razdalja med osjo tira in robom vrat, kadar so vrata v položaju, najbolj oddaljenem od vlaka;

B

=

razdalja med središčno črto vozila in robom vrat, kadar so vrata v položaju, najbolj oddaljenem od vlaka;

a

=

razdalja med vrtiščema podstavnih vozičkov ali končnima osema;

n

=

razdalja prečnega prereza vrat v največji oddaljenosti od vrtišča podstavnega vozička;

p

=

medosna razdalja podstavnega vozička;

q

=

mogoč bočni premik zaradi vsote prostega hoda med ohišjem ležajev osi in osjo ter prostega hoda med ohišjem ležajev osi in okvirjem podstavnega vozička, merjeno od središčnega položaja pri dokončno obrabljenih komponentah;

wiR

=

mogoč prečni premik vrtišča podstavnega vozička in zibke, merjeno od središčnega položaja proti notranjemu delu zavoja;

waR

=

enako kot wiR, vendar proti zunanji strani zavoja;

wiR/aR

=

0,020 m, največja vrednost za hitrosti, manjše od 30 km/h (UIC 560);

l

=

največja tirna širina na ravni progi in na upoštevanem zavoju =1,544 m;

d

=

razdalja med dokončno obrabljenima sledilnima vencema kolesnih obročev, merjeno 10 mm navzven od tekalnega kroga =1,492 m;

R

=

polmer zavoja:

za h<600 mm, R = 500 m,

za h≥600 mm,R = 150m.

t

=

dovoljeno odstopanje (0,020m) za premik tira proti pritrjeni opremi med dvema vzdrževalnima ukrepoma.

4   Pravila, povezana s stransko razdaljo med stopnico in pritrjeno opremo:

Razdalja OV = L–Os/u mora znašati vsaj 0,020 m.

5   Preverjanje profila

Preverjanje profila za vrata se opravi na ravni progi in na zavoju 500/150 m, če se vrednost w linearno spreminja z 1/R. Drugače se preverjanje opravi na ravni progi in na zavoju, na katerem je Os/u največji.

6   Prikaz izhodnih podatkov

Uporabljene formule ter vstavljene in izračunane vrednosti je treba prikazati na preprosto razumljiv način.

Dodatek R.E

Odjemnik toka in neizolirani deli pod napetostjo

Slika R.3

Image

Noben neizoliran del, ki je pod napetostjo, ne sme biti postavljen v senčenem območju (25 kV).

| 1. | Es ali Eu se morata dodati v prečni smeri glede na Dodatek R.C. |
| --- | --- |

1.

Es ali Eu se morata dodati v prečni smeri glede na Dodatek R.C.

---

Popravki

| 26.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/393 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/393

---

Popravek Smernice Evropske centralne banke z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano)

(ECB/2007/9)

(
  Uradni list Evropske unije L 341 z dne 27. decembra 2007
  )

Stran 178, Priloga III, del 14, tabela 1 se nadomesti z naslednjo tabelo:

| | „A. Domači | B. Druge sodelujoče države članice | C. Ostali svet | D. Nerazporejeni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | MFI | Ne-MFI – Skupaj | Skupaj | MFI | Ne-MFI – Skupaj | Skupaj |
| | Država | Drugi rezidenti | | Država | Drugi rezidenti | | Nesodelujoče države članice | ZDA | Japonska |
| Skupaj | Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124) | Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125) | Nefinančne družbe (S.11) | Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) | Skupaj | Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih storitev (S.123 + S.124) | Zavarovalne družba in pokojninski skladi (S.125) | Nefinančne družbe (S.11) | Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15) |
| SREDSTVA |
| 1 | Terjatve iz naslova vlog in posojil |

„A. Domači

B. Druge sodelujoče države članice

C. Ostali svet

D. Nerazporejeni

Skupaj

MFI

Ne-MFI – Skupaj

Skupaj

MFI

Ne-MFI – Skupaj

Skupaj

Država

Drugi rezidenti

Država

Drugi rezidenti

Nesodelujoče države članice

ZDA

Japonska

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15)

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih storitev (S.123 + S.124)

Zavarovalne družba in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15)

SREDSTVA

1

| 2 | Vrednostni papirji razen delnic |
| --- | --- |

2

od tega obračunane obresti

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2x. | Tuje valute |
| --- | --- |

2x.

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 2t. | Valute skupaj |
| --- | --- |

2t.

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

| 3 | Delnice in drugi lastniški kapital |
| --- | --- |

3

od tega delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic/enot investicijskih skladov in SDT

od tega delnice/enote investicijskih skladov in SDT

| 4 | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

4

| 5 | Nefinančna sredstva (vključujoč osnovna sredstva) |
| --- | --- |

5

| 6 | Preostala sredstva |
| --- | --- |

6

od tega obračunane obresti na terjatve iz naslova vlog in posojil

OBVEZNOSTI

| 7 | Prejeti posojila in vloge |
| --- | --- |

7

| 8 | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

8

| 9 | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

9

| 10 | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

10

od tega obračunane obresti na prejete posojila in vloge“

---