# Europos Sąjungos L 103/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 103 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. balandžio 12d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 103

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. balandžio 12d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) taisyklė Nr. 49. Kompresinio ir priverstinio uždegimo (gamtinių dujų ir suskystintųjų naftos dujų) variklių išmetamieji teršalai | 1 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) taisyklė Nr. 49. Kompresinio ir priverstinio uždegimo (gamtinių dujų ir suskystintųjų naftos dujų) variklių išmetamieji teršalai

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 12.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 103/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę tik JT EEK tekstų originalai turi teisinę galią. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti patikrinti naujausioje JT EEK būklės dokumento versijoje TRANS/WP.29/343, kurią galima rasti adresu: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) Taisyklė Nr. 49 Kompresinio ir priverstinio uždegimo (gamtinių dujų ir suskystintųjų naftos dujų) variklių išmetamieji teršalai

Vienodos nuostatos dėl priemonių, kurių būtina imtis siekiant sumažinti transporto priemonėse naudojamų kompresinio uždegimo variklių išmetamų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekį ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, kaip degalus naudojančių gamtines dujas ir suskystintąsias naftos dujas, išmetamų dujinių teršalų kiekį

(4 persvarstyta versija)

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

05 pakeitimų serija – įsigaliojimo data:

TURINYS

SKYRIUS

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacijos ir bandymai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montavimas transporto priemonėje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Variklių šeima |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Patvirtinto tipo patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškai nutraukta gamyba |
| --- | --- |

12.

| 13. | Laikinosios nuostatos |
| --- | --- |

13.

| 14. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

14.

| 1 priedėlis. | Gaminių atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra priimtinas |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Gaminių atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra nepriimtinas arba jo nėra |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Gaminių atitikties tikrinimo gamintojo prašymu metodika |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 4 priedėlis. | Sistemos lygiavertiškumo nustatymas |
| --- | --- |

4 priedėlis.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Informacinis dokumentas |
| --- | --- |

1 priedas.

| 1 priedėlis. | (Pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija apie atliktą bandymą |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Tos pačios šeimos variklių tipo pagrindinės charakteristikos |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 4 priedėlis. | Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos |
| --- | --- |

4 priedėlis.

| 5 priedėlis. | Su TPD susijusi informacija |
| --- | --- |

5 priedėlis.

| 2A priedas. | Pranešimas dėl kompresinio uždegimo (KU) variklio tipo ar šeimos (dyzelinas arba etanolis) arba priverstinio uždegimo (PU) variklio tipo ar šeimos (GD arba SND) kaip atskiro techninio agregato, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus pagal Taisyklę Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais patvirtinimo suteikimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo, galutinio gamybos nutraukimo |
| --- | --- |

2A priedas.

| 1 priedėlis. | Su TPD susijusi informacija |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2B priedas. | Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo, galutinio gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 49 dėl variklio išmetamųjų teršalų |
| --- | --- |

2B priedas.

| 3 priedas. | Patvirtinimo žymenų išdėstymas |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4A priedas. | Bandymų metodika |
| --- | --- |

4A priedas.

| 1 priedėlis. | ESC ir ELR bandymo ciklai |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | ETC bandymo ciklas |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Variklių ETC bandymo dinamometrinis grafikas |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 4 priedėlis. | Matavimo ir ėminių ėmimo procedūra |
| --- | --- |

4 priedėlis.

| 5 priedėlis. | Kalibravimo procedūra |
| --- | --- |

5 priedėlis.

| 6 priedėlis. | Anglies srauto patikra |
| --- | --- |

6 priedėlis.

| 7 priedėlis. | Analizės ir ėminių ėmimo sistemos |
| --- | --- |

7 priedėlis.

| 4B priedas. | Kompresinio uždegimo (KU) variklių ir priverstinio uždegimo (PU) variklių, kaip degalus naudojančių gamtines dujas (GD) arba suskystintąsias naftos dujas (SND), turinčių pasaulio mastu suderintą didelio galingumo variklių sertifikatą (WHDC, visam pasauliui skirta techninio reguliavimo priemonė Nr. 4), bandymų metodika |
| --- | --- |

4B priedas.

| 1 priedėlis. | Variklių WHTC bandymo dinamometrinis grafikas |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Etaloniniai dyzeliniai degalai |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Matavimo įranga |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 4 priedėlis. | Sistemos lygiavertiškumo nustatymas |
| --- | --- |

4 priedėlis.

| 5 priedėlis. | Anglies srauto patikra |
| --- | --- |

5 priedėlis.

| 6 priedėlis. | Skaičiavimo metodikos pavyzdys |
| --- | --- |

6 priedėlis.

| 5 priedas. | Etaloninių degalų, naudojamų atliekant patvirtinimo bandymus ir skirtų gaminių atitikčiai tikrinti, techninės charakteristikos |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Apskaičiavimo metodikos pavyzdys |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų patvarumo bandymo atlikimo tvarka |
| --- | --- |

7 priedas.

| 8 priedas. | Eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis |
| --- | --- |

8 priedas.

| 9A priedas. | Transporto priemonių diagnostikos (TPD) sistemos |
| --- | --- |

9A priedas.

| 1 priedėlis. | Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemos patvirtinimo bandymai |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 9B priedas. | Kelių transporto priemonių dyzelinių variklių diagnostikos (TPD) sistemų techniniai reikalavimai (WWH-OBD, visam pasauliui skirta techninio reguliavimo priemonė Nr. 5) |
| --- | --- |

9B priedas.

| 1 priedėlis. | TPD sistemų montavimo patvirtinimas |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Gedimai – DTK būklės brėžinys – GR ir skaitiklių įjungimo schemos |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Stebėsenos reikalavimai |
| --- | --- |

3 priedėlis.

| 4 priedėlis. | Techninės atitikties ataskaita |
| --- | --- |

4 priedėlis.

| 5 priedėlis. | Variklio būklės ir duomenų srauto informacija |
| --- | --- |

5 priedėlis.

| 6 priedėlis. | Informaciniai tipiniai dokumentai |
| --- | --- |

6 priedėlis.

| 7 priedėlis. | Su TPD susijusios informacijos dokumentai |
| --- | --- |

7 priedėlis.

1.   TAIKYMO SRITIS

| 1.1. | Ši taisyklė taikoma M ir N 1 kategorijų transporto priemonėms ir jų varikliams, kaip parodyta A lentelėje, atsižvelgiant į B lentelėje pateiktus šiems varikliams numatytus bandymus. Ji taip pat taikoma šių variklių montavimui transporto priemonėse.
  A lentelė.
  Taikymas











  Transporto priemonės kategorija 1 | Didžiausia masė | Priverstinio uždegimo varikliai | Kompresinio uždegimo varikliai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Benzinas | GD (1) | SND (2) | Dyzelinas | Etanolis |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 arba R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 arba R83 (4) | R49 arba R83 (4) | R49 arba R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 arba R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Ši taisyklė taikoma M ir N 1 kategorijų transporto priemonėms ir jų varikliams, kaip parodyta A lentelėje, atsižvelgiant į B lentelėje pateiktus šiems varikliams numatytus bandymus. Ji taip pat taikoma šių variklių montavimui transporto priemonėse.

A lentelė.

Taikymas

Transporto priemonės kategorija 1

Didžiausia masė

Priverstinio uždegimo varikliai

Kompresinio uždegimo varikliai

Benzinas

GD (1)

SND (2)

Dyzelinas

Etanolis

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 arba R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 arba R83 (4)

R49 arba R83 (4)

R49 arba R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 arba R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

B lentelė.

Reikalavimai

| | Priverstinio uždegimo varikliai | Kompresinio uždegimo varikliai |
| --- | --- | --- |
| Benzinas | GD | SND | Dyzelinas | Etanolis |
| Dujiniai teršalai | — | Taip | Taip | Taip | Taip |
| Kietosios dalelės | — | Taip (5) | Taip (5) | Taip | Taip |
| Dūmai | — | — | — | Taip | Taip |
| Patvarumas | — | Taip | Taip | Taip | Taip |
| Eksploatavimo atitiktis | — | Taip | Taip | Taip | Taip |
| TPD | — | Taip (6) | Taip (6) | Taip | Taip |

Priverstinio uždegimo varikliai

Kompresinio uždegimo varikliai

Benzinas

GD

SND

Dyzelinas

Etanolis

Dujiniai teršalai

—

Taip

Taip

Taip

Taip

Kietosios dalelės

—

Taip (5)

Taip (5)

Taip

Taip

Dūmai

—

—

—

Taip

Taip

Patvarumas

—

Taip

Taip

Taip

Taip

Eksploatavimo atitiktis

—

Taip

Taip

Taip

Taip

TPD

—

Taip (6)

Taip (6)

Taip

Taip

| 1.2. | Lygiaverčiai patvirtinimai
  Nurodytų elementų nereikia tvirtinti pagal šią taisyklę, jeigu jie yra pagal Taisyklę Nr. 83 patvirtintos transporto priemonės dalis:






  a) | kompresinio uždegimo variklių, montuotinų N1, N2 ir M2 1 kategorijų transporto priemonėse, kuriems kaip degalai naudojamas dyzelinas; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Lygiaverčiai patvirtinimai

Nurodytų elementų nereikia tvirtinti pagal šią taisyklę, jeigu jie yra pagal Taisyklę Nr. 83 patvirtintos transporto priemonės dalis:

a)

kompresinio uždegimo variklių, montuotinų N1, N2 ir M2 1 kategorijų transporto priemonėse, kuriems kaip degalai naudojamas dyzelinas;

| b) | priverstinio uždegimo variklių, kuriems kaip degalai naudojamos gamtinės dujos (GD) arba suskystintosios naftos dujos (SND), montuotini N1 kategorijos transporto priemonėse; 1 |
| --- | --- |

b)

priverstinio uždegimo variklių, kuriems kaip degalai naudojamos gamtinės dujos (GD) arba suskystintosios naftos dujos (SND), montuotini N1 kategorijos transporto priemonėse; 1

| c) | N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemonių 1 su įtaisytais kompresinio uždegimo varikliais, kuriems kaip degalai naudojamas dyzelinas, ir N1 kategorijos transporto priemonių 1 su priverstinio uždegimo varikliais, kuriems kaip degalai naudojamos gamtinės dujos (GD) arba suskystintosios naftos dujos (SND). |
| --- | --- |

c)

N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemonių 1 su įtaisytais kompresinio uždegimo varikliais, kuriems kaip degalai naudojamas dyzelinas, ir N1 kategorijos transporto priemonių 1 su priverstinio uždegimo varikliais, kuriems kaip degalai naudojamos gamtinės dujos (GD) arba suskystintosios naftos dujos (SND).

2.   APIBRĖŽTYS

| 2.1. | Šioje taisyklėje taikomos tokios apibrėžtys:
  „variklio (variklių šeimos) patvirtinimas“ – tai variklio (variklių šeimos) tipo patvirtinimas atsižvelgiant į išmetamųjų dujinių, kietųjų dalelių teršalų, dūmų lygį ir į transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą;
  „transporto priemonės patvirtinimas“ – tai transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į variklio išmetamų dujinių, kietųjų dalelių teršalų ir dūmų lygį, į transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą ir į variklio montavimą transporto priemonėje;
  „papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS)“ – tai išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri pradedama taikyti arba kuri iš dalies modifikuoja pagrindinę išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją siekiant tam tikro tikslo arba tikslų ir atsižvelgiant į specialias aplinkos ir (arba) eksploatavimo sąlygas, pvz., transporto priemonės greitį, variklio sūkių skaičių, įjungtą pavarą, įsiurbiamo oro temperatūrą arba slėgį įsiurbimo kolektoriuje;
  „pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS)“ – tai išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri taikoma visame variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos intervale, jeigu nėra taikoma papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS). PIDTKS pavyzdžiai (sąrašas neišsamus):






  a) | daugiamatė uždegimo paskubos kampo reguliavimo charakteristika; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Šioje taisyklėje taikomos tokios apibrėžtys:

„variklio (variklių šeimos) patvirtinimas“ – tai variklio (variklių šeimos) tipo patvirtinimas atsižvelgiant į išmetamųjų dujinių, kietųjų dalelių teršalų, dūmų lygį ir į transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą;

„transporto priemonės patvirtinimas“ – tai transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į variklio išmetamų dujinių, kietųjų dalelių teršalų ir dūmų lygį, į transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą ir į variklio montavimą transporto priemonėje;

„papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS)“ – tai išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri pradedama taikyti arba kuri iš dalies modifikuoja pagrindinę išmetamųjų teršalų kontrolės strategiją siekiant tam tikro tikslo arba tikslų ir atsižvelgiant į specialias aplinkos ir (arba) eksploatavimo sąlygas, pvz., transporto priemonės greitį, variklio sūkių skaičių, įjungtą pavarą, įsiurbiamo oro temperatūrą arba slėgį įsiurbimo kolektoriuje;

„pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS)“ – tai išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri taikoma visame variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos intervale, jeigu nėra taikoma papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS). PIDTKS pavyzdžiai (sąrašas neišsamus):

a)

daugiamatė uždegimo paskubos kampo reguliavimo charakteristika;

| b) | daugiamatė išmetamųjų dujų recirkuliavimo reguliavimo charakteristika; |
| --- | --- |

b)

daugiamatė išmetamųjų dujų recirkuliavimo reguliavimo charakteristika;

| c) | selektyviajai katalizinei redukcijai naudojamo aktyviklio dozavimo daugiamatė reguliavimo charakteristika. |
| --- | --- |

c)

selektyviajai katalizinei redukcijai naudojamo aktyviklio dozavimo daugiamatė reguliavimo charakteristika.

„kombinuotasis deNOx ir kietųjų dalelių filtras“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta vienu metu sumažinti išmetamų azoto oksidų (NOx) ir kietųjų dalelių teršalų (KDT) kiekį;

„nepertraukiamasis regeneravimo procesas“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos regeneravimo procesas, kuris šiai sistemai taikomas nuolat arba bent kartą per ETC bandymą. Šiam regeneravimo procesui neprivaloma taikyti specialios bandymo metodikos;

„kontrolinė sritis“ – tai sritis tarp variklio darbo greičių A ir C ir nuo 25 iki 100 % apkrovos;

„deklaruotoji didžiausia galia (Pmax)“ – tai didžiausia galios vertė, išreikšta EEK kW (naudingoji galia), kurią nurodė gamintojas patvirtinimo paraiškoje;

„išderinimo strategija“ – tai:

| a) | PIDTKS, kuri sumažina su PGIDTKS susijusį išmetamųjų teršalų kontrolės veiksmingumą, jeigu susiklostytų sąlygos, kurias galima pagrįstai numatyti įprastu būdu eksploatuojant ir naudojant transporto priemonę; |
| --- | --- |

a)

PIDTKS, kuri sumažina su PGIDTKS susijusį išmetamųjų teršalų kontrolės veiksmingumą, jeigu susiklostytų sąlygos, kurias galima pagrįstai numatyti įprastu būdu eksploatuojant ir naudojant transporto priemonę;

| b) | PGIDTKS, kurios vienas variantas taikomas atliekant standartinį patvirtinimo bandymą, o antras variantas – kitais eksploatavimo atvejais ir kuri esant sąlygoms, nenumatytoms taikomoje patvirtinimo bandymo metodikoje, užtikrina žemesnį išmetamųjų teršalų kontrolės lygį, arba |
| --- | --- |

b)

PGIDTKS, kurios vienas variantas taikomas atliekant standartinį patvirtinimo bandymą, o antras variantas – kitais eksploatavimo atvejais ir kuri esant sąlygoms, nenumatytoms taikomoje patvirtinimo bandymo metodikoje, užtikrina žemesnį išmetamųjų teršalų kontrolės lygį, arba

| c) | TPD arba išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos strategija, kurios vienas variantas taikomas atliekant standartinį patvirtinimo bandymą, o antras variantas – kitais eksploatavimo atvejais ir kuri esant sąlygoms, nenumatytoms taikomoje patvirtinimo bandymo metodikoje, užtikrina žemesnį stebėsenos funkcijų lygį (laiku ir tiksliai); |
| --- | --- |

c)

TPD arba išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos strategija, kurios vienas variantas taikomas atliekant standartinį patvirtinimo bandymą, o antras variantas – kitais eksploatavimo atvejais ir kuri esant sąlygoms, nenumatytoms taikomoje patvirtinimo bandymo metodikoje, užtikrina žemesnį stebėsenos funkcijų lygį (laiku ir tiksliai);

„deNOx sistema“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamam azoto oksidų (NOx) kiekiui sumažinti (pvz., šiuo metu naudojami aktyvieji ir pasyvieji NOx katalizatoriai, NOx adsorberiai ir selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos);

„delsos trukmė“– tai laikas nuo etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio iki sistemos atsako, sudarančio 10 % galutinio rodmens (t10). Jei tai dujiniai komponentai, delsos trukmė iš esmės – tai išmatuotos sudedamosios dalies tekėjimo iš ėminių ėmimo zondo į detektorių trukmė. Jei tai delsos trukmė, ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas;

„dyzelinis variklis“ – tai variklis, veikiantis kompresinio uždegimo principu;

„ELR bandymas“ – tai pagal šios taisyklės 5.2 punktą taikomas bandymų ciklas, kurį sudaro apkrovos pakopų seka, nekeičiant variklio sūkių skaičiaus;

„ESC bandymas“ – tai pagal šios taisyklės 5.2 punktą taikomas bandymų ciklas, kurį sudaro 13 pastovių režimų;

„ETC bandymas“ – tai pagal šios taisyklės 5.2 punktą taikomas bandymų ciklas, kurį sudaro 1 800 sekundžių trukmės pereinamųjų režimų;

„konstrukcijos elementas“– tai transporto priemonės arba variklio:

| a) | bet kokia kontrolės sistema, įskaitant programinę kompiuterio įrangą, elektronines kontrolės sistemas ir loginę kompiuterio dalį; |
| --- | --- |

a)

bet kokia kontrolės sistema, įskaitant programinę kompiuterio įrangą, elektronines kontrolės sistemas ir loginę kompiuterio dalį;

| b) | bet koks kontrolės sistemos kalibravimo prietaisas; |
| --- | --- |

b)

bet koks kontrolės sistemos kalibravimo prietaisas;

| c) | sistemų sąveikos rezultatas arba |
| --- | --- |

c)

sistemų sąveikos rezultatas arba

| d) | bet kokia aparatinės įrangos dalis; |
| --- | --- |

d)

bet kokia aparatinės įrangos dalis;

„su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijęs defektas“– tai prietaiso, sistemos arba sąrankos defektas arba nuokrypis nuo leidžiamųjų gamybinių nuokrypių, kurie taikomi projektuojant prietaisą, sistemą arba sąranką, jų medžiagoms arba apdailai, jeigu defektas arba nuokrypis turi įtakos bet kokiam su išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema susijusiam parametrui, specifikacijai arba sudedamajai daliai. Trūkstamą sudedamąją dalį galima laikyti „su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusiu defektu“;

„išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (IDTKS)“ – tai variklio arba transporto priemonės konstrukcijos elementas arba tų elementų rinkinys, kuriuo kontroliuojami išmetamieji dujiniai teršalai (šis kontrolės procesas vykdomas taikant pagrindinę išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PGIDTKS) arba papildomųjų išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijų (PIDTKS) rinkinį);

„išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema“– tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, elektroninis (-iai) variklio valdiklis (-iai) ir bet kokia su variklio išmetamųjų dujų sistema susijusi sudedamoji dalis, iš to (tų) valdiklio (-ių) priimanti išvesties duomenis arba tam (-iems) valdikliui (-iams) perduodanti tuos duomenis ir, jeigu taikoma, ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio elektroninio valdymo įtaiso (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso atsižvelgiant į išmetamųjų dujinių teršalų kiekio valdymą;

„išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema“ – tai sistema, užtikrinanti tinkamą į variklio sistemą įmontuotų NOx kontrolės priemonių veikimą pagal 5.5 punkto reikalavimus;

„išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimas“ – tai PIDTKS taikymas, jeigu TPD sistema nustato, kad sugedo IDTKS, ir dėl to įsijungia gedimo rodytuvas ir jeigu rodytuvui nereikia išvesties duomenų iš sugedusios sudedamosios dalies arba sistemos;

„variklio ir papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos šeima“ – tai variklių šeimos apibrėžimą atitinkanti gamintojo sudaryta variklių grupė, skirstoma į pogrupius atsižvelgiant į varikliams įrengtas panašias papildomo išmetamųjų dujų apdorojimo sistemas, kuriai taikant per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą pagal šios taisyklės 7 priedą nustatomi charakteristikų blogėjimo koeficientai ir į kurią atsižvelgiant pagal šios taisyklės 8 priedą tikrinama eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis;

„variklio sistema“ – tai variklis, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema ir ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo įtaiso (-ų) (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso;

„variklių šeima“ – tai gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie dėl jų konstrukcijos, apibrėžtos šios taisyklės 7 punkte, pasižymi panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis; visi šeimos nariai turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekiui taikomas ribines vertes;

„veikiančio variklio sūkių skaičius“ – tai eksploatacijos metu dažniausiai naudojamas variklio sūkių skaičiaus intervalas, kuris yra tarp mažo ir didelio sūkių skaičiaus kaip nustatyta šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlyje;

„variklio sūkių skaičius A, B ir C“ – tai iš variklio darbo greičio intervalo atliekant bandymą pasirenkami variklio sūkių skaičiai, kuriuos reikia taikyti atliekant ESC ir ELR bandymus, kaip nustatyta šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlyje;

„specialus variklio veikimo režimas“ – speciali variklio (transporto priemonės) konfigūracija, apimanti išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (IDTKS), vienodą variklio galios kreivę (patvirtinta visos apkrovos kreivė) ir, jeigu taikoma, sukimo momento ribotuvus;

„variklio tipas“– tai variklių, kurie nesiskiria tokiais pagrindiniais bruožais kaip šios taisyklės 1 priede apibrėžtos variklio charakteristikos, kategorija;

„papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema“ – tai katalizatorius (oksidavimo arba 3 komponentų katalizatorius), kietųjų dalelių filtras, deNOx sistema, kombinuotasis deNOx ir kietųjų dalelių filtras arba bet koks kitas už variklio įrengtas išmetamųjų teršalų kiekį mažinantis prietaisas. Pagal šią apibrėžtį pirmiau minėtai sistemai nepriskiriama išmetamųjų dujų recirkuliacija, kuri, jeigu įrengta, laikoma sudedamąja variklio sistemos dalimi;

„dujinis variklis“ – tai priverstinio uždegimo variklis, kuris kaip degalus naudoja gamtines dujas (GD) ar suskystintąsias naftos dujas (SND);

„dujiniai teršalai“ – tai anglies monoksidas, angliavandeniliai (darant prielaidą, kad santykis dyzeliniams degalams yra CH1,85, SND – CH2,525, GD (NMHC) – CH2,93 ir darant prielaidą, kad etanolį degalams naudojančių dyzelinių variklių atveju molekulė yra CH3O0,5), metanas (darant prielaidą, kad GD atveju santykis lygus CH4) ir azoto oksidai, kurių kiekis išreiškiamas azoto dioksido (NO2) ekvivalentiniu kiekiu;

„didelis variklio sūkių skaičius (nhi)“ – tai didžiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 70 % deklaruotosios didžiausios galios;

„mažas variklio sūkių skaičius (nlo)“ – tai mažiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 50 % deklaruotosios didžiausios galios;

„didelis veikimo sutrikimas“ (7) – tai bet kokios papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemos nuolatinis arba laikinas veikimo sutrikimas, dėl kurio nedelsiant arba palaipsniui didėja variklio sistemos išmetamųjų dujinių arba kietųjų dalelių teršalų kiekis ir kurio negali tinkamai įvertinti TPD sistema;

„veikimo sutrikimas“ – tai:

| a) | bet koks išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo sumažėjimas arba jos gedimas, įskaitant elektros įrenginio gedimą, dėl kurio išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršytų nustatytąsias ribines TPD sistemos vertes arba, kai taikoma, papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemos eksploataciniai parametrai neatitiktų nustatytųjų, jei bet kokio reguliuojamojo išmetamojo dujinio teršalo kiekis viršytų nustatytąsias ribines TPD sistemos vertes; |
| --- | --- |

a)

bet koks išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo sumažėjimas arba jos gedimas, įskaitant elektros įrenginio gedimą, dėl kurio išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršytų nustatytąsias ribines TPD sistemos vertes arba, kai taikoma, papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemos eksploataciniai parametrai neatitiktų nustatytųjų, jei bet kokio reguliuojamojo išmetamojo dujinio teršalo kiekis viršytų nustatytąsias ribines TPD sistemos vertes;

| b) | bet koks atvejis, kai TPD sistema neatitinka šioje taisyklėje nustatytų stebėsenos reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

bet koks atvejis, kai TPD sistema neatitinka šioje taisyklėje nustatytų stebėsenos reikalavimų.

Gamintojas veikimo sutrikimą arba gedimą, dėl kurio išmetamųjų dujinių teršalų kiekis neviršytų TPD sistemos ribinių verčių, vis dėlto gali laikyti veikimo sutrikimu.

„gedimo rodytuvas (GR)“ – tai regimasis rodytuvas, kuris transporto priemonės vairuotojui apie veikimo sutrikimą, kuris apibrėžtas šioje taisyklėje, signalizuoja taip, kad vairuotojas lengvai pastebi rodytuvo signalą;

„variklis, kurį galima nustatyti veikti keliais specialiais režimais“ – tai variklis, kuriam taikomas daugiau nei vienas specialus veikimo režimas;

„GD sudėties intervalas“ – tai vienas iš H ar L intervalų, kuris apibrėžtas Europos standarte EN 437, priimtame 1993 m. lapkričio mėn.;

„naudingoji galia“ – tai bandymų stende alkūninio veleno ar velenui lygiaverčio įtaiso gale galios vertė, išreikšta kW ir išmatuota pagal galios matavimo metodą, kaip nustatyta Taisyklėje Nr. 85;

„TPD“ – tai transporto priemonėje įrengiama diagnostikos sistema išmetamųjų teršalų kiekiui kontroliuoti, kurią taikant pagal kompiuterio atmintyje saugomus gedimų kodus galima nustatyti tikėtiną veikimo sutrikimo vietą;

„TPD turinčių variklių šeima“, jei tai TPD sistemos patvirtinimas pagal šios taisyklės 9A priedo reikalavimus, gamintojo numatytų variklio sistemų grupė, kuriai pagal šios taisyklės 7.3 punktą yra būdingi bendri TPD sistemos konstrukcijos elementai;

„dūmų matuoklis“ – tai prietaisas dūmų dalelių neskaidrumui matuoti taikant šviesos slopinimo principą;

„pirminis variklis“ – tai variklis, kuris iš variklių šeimos yra taip parinktas, kad jo išmetamųjų dujų charakteristikos būtų būdingosios visos variklių šeimos charakteristikos;

„papildomo kietųjų dalelių apdorojimo prietaisas“ – tai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų kiekiui sumažinti mechaniniu, aerodinaminiu, difuziniu arba inerciniu atskyrimu;

„kietųjų dalelių teršalai“ – tai bet kokia medžiaga, surinkta nurodyta filtruojančia medžiaga, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu oru, kad temperatūra nebūtų aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

„apkrovos procentinė dalis“ – tai didžiausio sukimo momento dalis esant tam tikram sūkių skaičiui;

„periodinis regeneravimas“ – tai išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įtaisui ne rečiau nei kas 100 valandų variklio įprasto eksploatavimo taikomas regeneravimo procesas. Per regeneravimo ciklus išmetimo standartų reikalavimai gali būti viršyti;

„galios atidavimo įrenginys“ – tai varikliu varoma įranga, tiekianti energiją transporto priemonėje įrengtiems pagalbiniams įtaisams;

„vardinis sūkių skaičius“ – tai didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sūkių skaičius esant pilnutinei apkrovai arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, skaičius, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią galią, kaip nustatyta gamintojo 1 priedo 2 priedėlio 2 punkte;

„aktyviklis“ – tai bet kokia medžiaga, kuri laikoma transporto priemonėje įrengtoje talpykloje ir kuri (jeigu reikia) bei gavus signalą iš išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos tiekiama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai;

„perkalibravimas“ – tai tikslus GD variklio reguliavimas, siekiant užtikrinti tas pačias veikimo charakteristikas (galią, degalų sąnaudas), jeigu pasirenkamas kitas gamtinių dujų sudėties intervalas;

„etaloninis variklio sūkių skaičius (nref)“ – tai 100 % variklio sūkių skaičiaus vertė, taikytina keičiant ETC bandymo santykinius variklio sūkių skaičius, kaip nustatyta šios taisyklės 4A priedo 2 priedėlyje;

„atsako trukmė“ – laiko tarpas nuo atskaitos taške išmatuotinos sudedamosios dalies spartaus pokyčio ir matuoklio atsako atitinkamo pokyčio, jeigu išmatuotinos sudedamosios dalies pokytis sudaro bent 60 % visos skalės ir jeigu atsako pokytis trunka ne ilgiau nei 0,1 sekundės dalį. Sistemos atsako trukmė (t90) – tai sistemos delsos trukmė, prie kurios pridedama sistemos signalo kilimo trukmė (žr. dar ISO 16183 standartą);

„signalo kilimo trukmė“ – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t90 – t10). Tai matuoklio atsakas po to, kai išmatuotina sudedamoji dalis pasiekia matuoklį. Jei tai signalo kilimo trukmė, ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip atskaitos taškas;

„prisitaikomumas“ – tai bet koks variklio įtaisas, leidžiantis užtikrinti pastovų oro ir degalų santykį;

„dūmai“ – tai dyzelinio variklio išmetamųjų dujų sraute suspenduotos kietosios dalelės, kurios sugeria, atspindi ar laužia šviesos spindulius;

„bandymų ciklas“ – tai seka bandymo taškų, atitinkančių tam tikrą variklio sūkių skaičių ir sukimo momentą, kuriais turi veikti variklis pastoviu režimu (ESC bandymas) ar pereinamaisiais režimais (ETC, ELR bandymas);

„sukimo momento ribotuvas“ – tai didžiausią variklio sukimo momentą laikinai apribojantis prietaisas;

„transformacijos trukmė“ – tai laikas nuo išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ėminių ėmimo zonde iki sistemos atsako, sudarančio 50 % galutinio rodmens (t50). Transformacijos trukmė naudojama derinant skirtingus matuoklius;

„eksploatavimo trukmė“ (jei tai transporto priemonės ir varikliai, kuriuos tvirtinant buvo atsižvelgiama į šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktos lentelės B1, B2 arba C eilutėse nurodytas vertes) – tai šios taisyklės 5.3 punkte (išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemų patvarumas) apibrėžtas atitinkamas atstumas ir (arba) laiko tarpas, per kuriuos turi būti užtikrinamas nustatytas išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų bei dūmų kiekio apribojimo laikymasis (šio reikalavimo laikymasis būtų tipo patvirtinimo dalis);

„transporto priemonės tipas“– tai kategorija variklio varomų transporto priemonių, kurios nesiskiria pagrindiniais bruožais, pvz., transporto priemonės ir variklio charakteristikomis, kaip apibrėžta šios taisyklės 1 priede;

„Wobbe indeksas (apatinis Wl; ar viršutinis Wu)“ – tai dujų tūrio vieneto atitinkamos šilumingumo vertės ir kvadratinės šaknies iš jų santykinio tankio tomis pačiomis etaloninėmis sąlygomis santykis:

Formula

„λ poslinkio koeficientas (Sλ)“ – tai matematinė išraiška, aprašanti variklio reguliavimo sistemos reikiamą lankstumą keičiant perteklinio oro santykį λ, jei variklio naudojamų dujinių degalų sudėtis skiriasi nuo gryno metano (kaip skaičiuoti Sλ žr. 7 priedą).

| 2.2. | Simboliai, santrumpos ir tarptautiniai standartai |
| --- | --- |

2.2.

Simboliai, santrumpos ir tarptautiniai standartai

| 2.2.1. | Bandymų parametrų simboliai







  Simbolis | Vienetas | Terminas |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Izokinetinio ėminių ėmimo zondo skerspjūvio plotas |
| Ae | m2 | Išmetamojo vamzdžio skerspjūvio plotas |
| c | ppm/tūrio % | Koncentracija |
| Cd | — | Ištekėjimo koeficientas |
| C1 | — | 1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis |
| d | m | Skersmuo |
| D0 | m3/s | PDP kalibravimo funkcijos atkarpa Y ašyje |
| D | — | Skiedimo koeficientas |
| D | — | Beselio funkcijos konstanta |
| E | — | Beselio funkcijos konstanta |
| EE | — | Etano veiksmingumas |
| EM | — | Metano veiksmingumas |
| EZ | g/kWh | Interpoliuotas išmetamas NOx kiekis atskaitos taške |
| f | 1/s | Dažnumas |
| fa | — | Laboratorijos atmosferos koeficientas |
| fc | s-
  1 | Beselio filtro ribinis dažnis |
| Fs | — | Stechiometrinis koeficientas |
| H | MJ/m3 | Šilumingumas |
| Ha | g/kg | Įsiurbiamo oro absoliučioji drėgmė |
| Hd | g/kg | Skiedimo oro absoliučioji drėgmė |
| i | — | Atskirą režimą arba momentinę vertę žymintis indeksas |
| K | — | Beselio konstanta |
| k | m-
  1 | Šviesos sugerties koeficientas |
| kf | | Degalams būdingas drėgnio pataisos koeficientas |
| kh, D | — | NOx drėgnio pataisos koeficientas dyzeliniam varikliui |
| kh, G | — | NOx drėgnio pataisos koeficientas dujiniam varikliui |
| KV | | Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija |
| kW, a | — | Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas |
| kW, d | — | Skiedimo oro drėgnio pataisos koeficientas |
| kW, e | — | Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| kW, r | — | Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| L | % | Bandomojo variklio sukimo momento ir didžiausio sukimo momento santykis, išreikštas procentais |
| La | m | Veiksmingasis optinio kelio ilgis |
| Mra | g/mol | Įsiurbiamo oro molekulinė masė |
| Mre | g/mol | Išmetamųjų teršalų molekulinė masė |
| md | kg | Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio skiedimo oro ėminio masė |
| med | kg | Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| medf | kg | Praskiestų išmetamųjų teršalų ekvivalento masė per ciklą |
| mew | kg | Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| mf | mg | Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė |
| mf, d | mg | Skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė |
| mgas | g/h arba g | Išmetamųjų dujinių teršalų masės srautas |
| mse | kg | Ėminio masė per ciklą |
| msep | kg | Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiesto išmetamųjų dujų ėminio masė |
| mset | kg | Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio dvigubai praskiesto išmetamųjų teršalų ėminio masė |
| mssd | kg | Antrinio skiedimo oro masė |
| N | % | Neskaidrumas |
| NP | — | Bendras PDP sūkių skaičius per ciklą |
| NP, i | — | PDP sūkių skaičius per laiko atkarpą |
| n | min-
  1 | Variklio sūkių skaičius |
| np | s-
  1 | PDP sūkių skaičius |
| nhi | min-
  1 | Didelis variklio sūkių skaičius |
| nlo | min-
  1 | Mažas variklio sūkių skaičius |
| nref | min-
  1 | Etaloninis variklio sūkių skaičius ETC bandymui |
| pa | kPa | Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis |
| pb | kPa | Bendras atmosferinis slėgis |
| pd | kPa | Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis |
| pp | kPa | Absoliutus slėgis |
| pr | kPa | Vandens garų slėgis po aušinimo vonios |
| ps | kPa | Sauso oro atmosferinis slėgis |
| p1 | kPa | Slėgio sumažėjimas siurblio įsiurbiamojoje angoje |
| P(a) | kW | Atliekant bandymą pritvirtintų pagalbinių įrenginių sunaudota galia |
| P(b) | kW | Atliekant bandymą nuimamų pagalbinių įrenginių sunaudojama galia |
| P(n) | kW | Nepataisytoji naudingoji galia |
| P(m) | kW | Bandymų stende išmatuota galia |
| qmaw | kg/h arba kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qmad | kg/h arba kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui |
| qmdw | kg/h arba kg/s | Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qmdew | kg/h arba kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qmdew, i | kg/s | Momentinė drėgnų išmetamųjų dujų srauto masė taikant CVS |
| qmedf | kg/h arba kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų ekvivalentiškas masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qmew | kg/h arba kg/s | Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qmf | kg/h arba kg/s | Degalų masės srautas |
| qmp | kg/h arba kg/s | Kietųjų dalelių ėminio masės srautas |
| qvs | dm3/min | Ėminio srautas į analizatorių |
| qvt | cm3/min | Bandymo dujų srautas |
| Ω | — | Beselio konstanta |
| Qs | m3/s | PDP/CFV-CVS tūrinis srautas |
| QSSV | m3/s | SSV-CVS tūrinis srautas |
| ra | — | Izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio plotų santykis |
| rd | — | Skiedimo santykis |
| rD | — | SSV-CVS skersmens santykis |
| rp | — | SSV-CVS slėgio santykis |
| rs | — | Ėminio santykis |
| Rf | — | Liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) atsako koeficientas |
| ρ | kg/m3 | Tankis |
| S | kW | Dinamometro nustatomieji dydžiai |
| S i | m-
  1 | Momentinė dūmingumo vertė |
| Sλ | — | λ-poslinkio koeficientas |
| T | K | Absoliučioji temperatūra |
| Ta | K | Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra |
| t | s | Matavimo trukmė |
| te | s | Elektrinio atsako trukmė |
| tf | s | Filtro atsako trukmė Beselio funkcijai |
| tp | s | Fizikinio atsako trukmė |
| Δt | s | Laiko atkarpa tarp dviejų vienas paskui kitą atliekamų dūmingumo matavimų (=1/ėminių ėmimo dažnio) |
| Δti | s | Momentinio CFV srauto laiko atkarpa |
| τ | % | Dūmų šviesos praleidimo koeficientas |
| u | — | Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis |
| V0 | m3/aps | Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris |
| Vs | l | Analizatoriaus tūris |
| W | — | Wobbe indeksas |
| Wact | kWh | Tikrasis ciklo darbas atliekant ETC bandymą |
| Wref | kWh | Etaloninis ciklo darbas atliekant ETC bandymą |
| Wf | — | Svorio koeficientas |
| Wfe | — | Veiksmingasis svorio koeficientas |
| X0 | m3/aps | PDP tūrinio srauto kalibravimo funkcija |
| Yi | m-
  1 | 1 s Beselio suvidurkinta dūmingumo vertė |

2.2.1.

Bandymų parametrų simboliai

Simbolis

Vienetas

Terminas

Ap

m2

Izokinetinio ėminių ėmimo zondo skerspjūvio plotas

Ae

m2

Išmetamojo vamzdžio skerspjūvio plotas

c

ppm/tūrio %

Koncentracija

Cd

—

Ištekėjimo koeficientas

C1

—

1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis

d

m

Skersmuo

D0

m3/s

PDP kalibravimo funkcijos atkarpa Y ašyje

D

—

Skiedimo koeficientas

D

—

Beselio funkcijos konstanta

E

—

Beselio funkcijos konstanta

EE

—

Etano veiksmingumas

EM

—

Metano veiksmingumas

EZ

g/kWh

Interpoliuotas išmetamas NOx kiekis atskaitos taške

f

1/s

Dažnumas

fa

—

Laboratorijos atmosferos koeficientas

fc

s-
  1

Beselio filtro ribinis dažnis

Fs

—

Stechiometrinis koeficientas

H

MJ/m3

Šilumingumas

Ha

g/kg

Įsiurbiamo oro absoliučioji drėgmė

Hd

g/kg

Skiedimo oro absoliučioji drėgmė

i

—

Atskirą režimą arba momentinę vertę žymintis indeksas

K

—

Beselio konstanta

k

m-
  1

Šviesos sugerties koeficientas

kf

Degalams būdingas drėgnio pataisos koeficientas

kh, D

—

NOx drėgnio pataisos koeficientas dyzeliniam varikliui

kh, G

—

NOx drėgnio pataisos koeficientas dujiniam varikliui

KV

Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija

kW, a

—

Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas

kW, d

—

Skiedimo oro drėgnio pataisos koeficientas

kW, e

—

Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

kW, r

—

Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

L

%

Bandomojo variklio sukimo momento ir didžiausio sukimo momento santykis, išreikštas procentais

La

m

Veiksmingasis optinio kelio ilgis

Mra

g/mol

Įsiurbiamo oro molekulinė masė

Mre

g/mol

Išmetamųjų teršalų molekulinė masė

md

kg

Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio skiedimo oro ėminio masė

med

kg

Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą

medf

kg

Praskiestų išmetamųjų teršalų ekvivalento masė per ciklą

mew

kg

Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą

mf

mg

Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė

mf, d

mg

Skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė

mgas

g/h arba g

Išmetamųjų dujinių teršalų masės srautas

mse

kg

Ėminio masė per ciklą

msep

kg

Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiesto išmetamųjų dujų ėminio masė

mset

kg

Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio dvigubai praskiesto išmetamųjų teršalų ėminio masė

mssd

kg

Antrinio skiedimo oro masė

N

%

Neskaidrumas

NP

—

Bendras PDP sūkių skaičius per ciklą

NP, i

—

PDP sūkių skaičius per laiko atkarpą

n

min-
  1

Variklio sūkių skaičius

np

s-
  1

PDP sūkių skaičius

nhi

min-
  1

Didelis variklio sūkių skaičius

nlo

min-
  1

Mažas variklio sūkių skaičius

nref

min-
  1

Etaloninis variklio sūkių skaičius ETC bandymui

pa

kPa

Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis

pb

kPa

Bendras atmosferinis slėgis

pd

kPa

Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis

pp

kPa

Absoliutus slėgis

pr

kPa

Vandens garų slėgis po aušinimo vonios

ps

kPa

Sauso oro atmosferinis slėgis

p1

kPa

Slėgio sumažėjimas siurblio įsiurbiamojoje angoje

P(a)

kW

Atliekant bandymą pritvirtintų pagalbinių įrenginių sunaudota galia

P(b)

kW

Atliekant bandymą nuimamų pagalbinių įrenginių sunaudojama galia

P(n)

kW

Nepataisytoji naudingoji galia

P(m)

kW

Bandymų stende išmatuota galia

qmaw

kg/h arba kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qmad

kg/h arba kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui

qmdw

kg/h arba kg/s

Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qmdew

kg/h arba kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qmdew, i

kg/s

Momentinė drėgnų išmetamųjų dujų srauto masė taikant CVS

qmedf

kg/h arba kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų ekvivalentiškas masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qmew

kg/h arba kg/s

Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qmf

kg/h arba kg/s

Degalų masės srautas

qmp

kg/h arba kg/s

Kietųjų dalelių ėminio masės srautas

qvs

dm3/min

Ėminio srautas į analizatorių

qvt

cm3/min

Bandymo dujų srautas

Ω

—

Beselio konstanta

Qs

m3/s

PDP/CFV-CVS tūrinis srautas

QSSV

m3/s

SSV-CVS tūrinis srautas

ra

—

Izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio plotų santykis

rd

—

Skiedimo santykis

rD

—

SSV-CVS skersmens santykis

rp

—

SSV-CVS slėgio santykis

rs

—

Ėminio santykis

Rf

—

Liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) atsako koeficientas

ρ

kg/m3

Tankis

S

kW

Dinamometro nustatomieji dydžiai

S i

m-
  1

Momentinė dūmingumo vertė

Sλ

—

λ-poslinkio koeficientas

T

K

Absoliučioji temperatūra

Ta

K

Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra

t

s

Matavimo trukmė

te

s

Elektrinio atsako trukmė

tf

s

Filtro atsako trukmė Beselio funkcijai

tp

s

Fizikinio atsako trukmė

Δt

s

Laiko atkarpa tarp dviejų vienas paskui kitą atliekamų dūmingumo matavimų (=1/ėminių ėmimo dažnio)

Δti

s

Momentinio CFV srauto laiko atkarpa

τ

%

Dūmų šviesos praleidimo koeficientas

u

—

Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis

V0

m3/aps

Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris

Vs

l

Analizatoriaus tūris

W

—

Wobbe indeksas

Wact

kWh

Tikrasis ciklo darbas atliekant ETC bandymą

Wref

kWh

Etaloninis ciklo darbas atliekant ETC bandymą

Wf

—

Svorio koeficientas

Wfe

—

Veiksmingasis svorio koeficientas

X0

m3/aps

PDP tūrinio srauto kalibravimo funkcija

Yi

m-
  1

1 s Beselio suvidurkinta dūmingumo vertė

| 2.2.2. | Cheminių komponentų simboliai






  CH4 | metanas |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | etanas |
| C2H5OH | etanolis |
| C3H8 | propanas |
| CO | anglies monoksidas |
| DOP | dioktilftalatas |
| CO2 | anglies dioksidas |
| HC | angliavandeniliai |
| NMHC | angliavandeniliai, išskyrus metaną |
| NOx | azoto oksidai |
| NO | azoto monoksidas |
| NO2 | azoto dioksidas |
| PT | kietosios dalelės |

2.2.2.

Cheminių komponentų simboliai

CH4

metanas

C2H6

etanas

C2H5OH

etanolis

C3H8

propanas

CO

anglies monoksidas

DOP

dioktilftalatas

CO2

anglies dioksidas

HC

angliavandeniliai

NMHC

angliavandeniliai, išskyrus metaną

NOx

azoto oksidai

NO

azoto monoksidas

NO2

azoto dioksidas

PT

kietosios dalelės

| 2.2.3. | Santrumpos






  CFV | ribinio srauto Venturi debitmatis |
| --- | --- | --- |
| CLD | chemiliuminescencinis detektorius |
| ELR | europinis atsako į apkrovą bandymas |
| ESC | europinis bandymas taikant pastovių režimų ciklą |
| ETC | europinis bandymas taikant pereinamųjų režimų ciklą |
| FID | liepsnos jonizacinis detektorius |
| GC | dujų chromatografas |
| HCLD | šildomas chemiliuminescencinis detektorius |
| HFID | šildomas liepsnos jonizacinis detektorius |
| SND | suskystintosios naftos dujos |
| NDIR | nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius |
| GD | gamtinės dujos |
| NMC | metano skyriklis |

2.2.3.

Santrumpos

CFV

ribinio srauto Venturi debitmatis

CLD

chemiliuminescencinis detektorius

ELR

europinis atsako į apkrovą bandymas

ESC

europinis bandymas taikant pastovių režimų ciklą

ETC

europinis bandymas taikant pereinamųjų režimų ciklą

FID

liepsnos jonizacinis detektorius

GC

dujų chromatografas

HCLD

šildomas chemiliuminescencinis detektorius

HFID

šildomas liepsnos jonizacinis detektorius

SND

suskystintosios naftos dujos

NDIR

nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius

GD

gamtinės dujos

NMC

metano skyriklis

| 2.2.4. | Degalų sudėties simboliai






  wALF | vandenilio kiekis degaluose, masės % |
| --- | --- | --- |
| wBET | anglies kiekis degaluose, masės % |
| wGAM | sieros kiekis degaluose, masės % |
| wDEL | azoto kiekis degaluose, masės % |
| wEPS | deguonies kiekis degaluose, masės % |
| α | molinis vandenilio santykis (H/C) |
| β | molinis anglies santykis (C/C) |
| γ | molinis sieros santykis (S/C) |
| δ | molinis azoto santykis (N/C) |
| ε | molinis deguonies santykis (O/C) |

2.2.4.

Degalų sudėties simboliai

wALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %

wBET

anglies kiekis degaluose, masės %

wGAM

sieros kiekis degaluose, masės %

wDEL

azoto kiekis degaluose, masės %

wEPS

deguonies kiekis degaluose, masės %

α

molinis vandenilio santykis (H/C)

β

molinis anglies santykis (C/C)

γ

molinis sieros santykis (S/C)

δ

molinis azoto santykis (N/C)

ε

molinis deguonies santykis (O/C)

darant nuorodą į Cβ Hα Oε Nδ Sγ degalus

β anglies turinčių degalų koeficientas gali būti lygus 1, vandenilinių degalų gali būti lygus 0.

| 2.2.5. | Šioje taisyklėje nurodyti standartai






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: 2001 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 1 dalis: Bendroji informacija. |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 2 dalis: Sąvokos, apibrėžtys, santrumpos ir akronimai. |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 3 dalis: Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Transporto priemonei įrengiamos diagnostikos sistemos išorinė jungtis. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 4 dalis: Išorinė bandymo įranga. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Taikomasis lygmuo – Diagnostika. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 5 dalis: Su išmetamaisiais teršalais susijusios diagnostikos paslaugos. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 6 dalis: Diagnostinių gedimo kodų apibrėžtys. |
| SAE J2012 | SAE J2012: Diagnostinių gedimo kodų apibrėžtys, lygiavertės pateiktosioms standarte ISO/DIS 15031-6, 2002 m. balandžio 30 d. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 7 dalis: Duomenų linijos saugumas. |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E duomenų linijos saugumas, 1996 m. spalio mėn. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4: 2001 Kelių transporto priemonės – Valdiklio grandinės diagnostika (CAN) – 4 dalis: Su išmetamaisiais teršalais susijusių sistemų reikalavimai. |
| SAE J1939 | SAE J1939: Rekomenduojama nuosekliosios kontrolės praktika ir transporto priemonės pranešimų perdavimo tinklas. |
| ISO 16185 | ISO 16185: 2000 Kelių transporto priemonės – patvirtintina variklių šeima. |
| ISO 2575 | ISO 2575: 2000 Kelių transporto priemonės – Valdiklių, rodytuvų ir signalinių lempučių simboliai. |
| ISO 16183 | ISO 16183: 2002 Didelio galingumo varikliai – Dujinių išmetamųjų teršalų ir kietųjų dalelių matavimas neapdorotose išmetamosiose dujose naudojant dalies srauto skiedimo sistemas ir taikant pereinamojo režimo bandymo sąlygas. |

2.2.5.

Šioje taisyklėje nurodyti standartai

ISO 15031-1

ISO 15031-1: 2001 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 1 dalis: Bendroji informacija.

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 2 dalis: Sąvokos, apibrėžtys, santrumpos ir akronimai.

ISO 15031-3

ISO 15031-3: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 3 dalis: Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas.

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Transporto priemonei įrengiamos diagnostikos sistemos išorinė jungtis.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 4 dalis: Išorinė bandymo įranga.

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Taikomasis lygmuo – Diagnostika.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 5 dalis: Su išmetamaisiais teršalais susijusios diagnostikos paslaugos.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 6 dalis: Diagnostinių gedimo kodų apibrėžtys.

SAE J2012

SAE J2012: Diagnostinių gedimo kodų apibrėžtys, lygiavertės pateiktosioms standarte ISO/DIS 15031-6, 2002 m. balandžio 30 d.

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 7 dalis: Duomenų linijos saugumas.

SAE J2186

SAE J2186: E/E duomenų linijos saugumas, 1996 m. spalio mėn.

ISO 15765-4

ISO 15765-4: 2001 Kelių transporto priemonės – Valdiklio grandinės diagnostika (CAN) – 4 dalis: Su išmetamaisiais teršalais susijusių sistemų reikalavimai.

SAE J1939

SAE J1939: Rekomenduojama nuosekliosios kontrolės praktika ir transporto priemonės pranešimų perdavimo tinklas.

ISO 16185

ISO 16185: 2000 Kelių transporto priemonės – patvirtintina variklių šeima.

ISO 2575

ISO 2575: 2000 Kelių transporto priemonės – Valdiklių, rodytuvų ir signalinių lempučių simboliai.

ISO 16183

ISO 16183: 2002 Didelio galingumo varikliai – Dujinių išmetamųjų teršalų ir kietųjų dalelių matavimas neapdorotose išmetamosiose dujose naudojant dalies srauto skiedimo sistemas ir taikant pereinamojo režimo bandymo sąlygas.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Variklio tipo arba variklių šeimos, kaip atskirojo techninio agregato, patvirtinimo paraiška

| 3.1.1. | Variklio tipo arba variklių šeimos patvirtinimo, atsižvelgiant į 1.1 punkto B lentelėje nurodytus reikalavimus, paraišką pateikia variklio gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
  Jeigu paraiška pateikiama dėl transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą turinčio variklio, laikomasi 3.4 punkte nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

3.1.1.

Variklio tipo arba variklių šeimos patvirtinimo, atsižvelgiant į 1.1 punkto B lentelėje nurodytus reikalavimus, paraišką pateikia variklio gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Jeigu paraiška pateikiama dėl transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą turinčio variklio, laikomasi 3.4 punkte nustatytų reikalavimų.

| 3.1.2. | Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija: |
| --- | --- |

3.1.2.

Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

| 3.1.2.1. | Variklio tipo arba variklių šeimos aprašu, jei taikoma, kuriame pateikiami šios taisyklės 1 priede nurodyti duomenys. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Variklio tipo arba variklių šeimos aprašu, jei taikoma, kuriame pateikiami šios taisyklės 1 priede nurodyti duomenys.

| 3.1.3. | Už 5 punkte apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatomas 1 priede aprašytas „variklio tipo“ arba „pirminio variklio“ charakteristikas atitinkantis variklis. |
| --- | --- |

3.1.3.

Už 5 punkte apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatomas 1 priede aprašytas „variklio tipo“ arba „pirminio variklio“ charakteristikas atitinkantis variklis.

3.2.   Transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos variklį paraiška

| 3.2.1. | Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką, atsižvelgiant į jos varikliui arba variklių šeimai keliamus reikalavimus, kurie išvardyti 1.1 punkto B lentelėje, ir dėl variklio įrengimo transporto priemonėje pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
  Jeigu paraiška pateikiama dėl transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą turinčio variklio, laikomasi 3.4 punkte nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

3.2.1.

Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką, atsižvelgiant į jos varikliui arba variklių šeimai keliamus reikalavimus, kurie išvardyti 1.1 punkto B lentelėje, ir dėl variklio įrengimo transporto priemonėje pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Jeigu paraiška pateikiama dėl transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemą turinčio variklio, laikomasi 3.4 punkte nustatytų reikalavimų.

| 3.2.2. | Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija: |
| --- | --- |

3.2.2.

Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

| 3.2.2.1. | Transporto priemonės tipo, su varikliu susijusių transporto priemonės dalių ir variklio tipo arba variklių šeimos, jei taikoma, aprašu, kuriame pateikiami šios taisyklės 1 priede nurodyti duomenys. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Transporto priemonės tipo, su varikliu susijusių transporto priemonės dalių ir variklio tipo arba variklių šeimos, jei taikoma, aprašu, kuriame pateikiami šios taisyklės 1 priede nurodyti duomenys.

| 3.2.3. | Gamintojas pateikia gedimo rodytuvo (GR), kuris TPD sistemoje įrengtas tam, kad transporto priemonės vairuotojui būtų pranešta apie gedimą, aprašą.
  Gamintojas pateikia rodytuvo ir įspėjamojo signalo, kuriuo transporto priemonės vairuotojas būtų įspėjamas apie tai, kad trūksta privalomojo naudoti aktyviklio, aprašą. |
| --- | --- |

3.2.3.

Gamintojas pateikia gedimo rodytuvo (GR), kuris TPD sistemoje įrengtas tam, kad transporto priemonės vairuotojui būtų pranešta apie gedimą, aprašą.

Gamintojas pateikia rodytuvo ir įspėjamojo signalo, kuriuo transporto priemonės vairuotojas būtų įspėjamas apie tai, kad trūksta privalomojo naudoti aktyviklio, aprašą.

| 3.2.4. | Už 5 ir 6 punktuose apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatoma 1 priede aprašytas „transporto priemonės tipo“ charakteristikas atitinkanti transporto priemonė. |
| --- | --- |

3.2.4.

Už 5 ir 6 punktuose apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatoma 1 priede aprašytas „transporto priemonės tipo“ charakteristikas atitinkanti transporto priemonė.

3.3.   Transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos variklį paraiška

| 3.3.1. | Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką dėl patvirtinto variklio įrengimo transporto priemonėje pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas. |
| --- | --- |

3.3.1.

Transporto priemonės tipo patvirtinimo paraišką dėl patvirtinto variklio įrengimo transporto priemonėje pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

| 3.3.2. | Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija: |
| --- | --- |

3.3.2.

Ji pateikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais) ir šia informacija:

| 3.3.2.1. | transporto priemonės tipo ir su varikliu susijusių transporto priemonės dalių aprašą, apimantį, jei taikoma, 1 priede nurodytus duomenis, ir pranešimo formą (2A priedas) su duomenimis apie variklį arba, jei taikoma, variklių šeimą, jei variklis šio tipo transporto priemonėje montuojamas kaip atskirasis techninis agregatas. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

transporto priemonės tipo ir su varikliu susijusių transporto priemonės dalių aprašą, apimantį, jei taikoma, 1 priede nurodytus duomenis, ir pranešimo formą (2A priedas) su duomenimis apie variklį arba, jei taikoma, variklių šeimą, jei variklis šio tipo transporto priemonėje montuojamas kaip atskirasis techninis agregatas.

| 3.3.3. | Gamintojas pateikia gedimo rodytuvo (GR), kuris TPD sistemoje įrengtas tam, kad transporto priemonės vairuotojui būtų pranešta apie gedimą, aprašą.
  Gamintojas pateikia rodytuvo ir įspėjamojo signalo, kuriuo transporto priemonės vairuotojas būtų įspėjamas apie tai, kad trūksta privalomojo naudoti aktyviklio, aprašą. |
| --- | --- |

3.3.3.

Gamintojas pateikia gedimo rodytuvo (GR), kuris TPD sistemoje įrengtas tam, kad transporto priemonės vairuotojui būtų pranešta apie gedimą, aprašą.

Gamintojas pateikia rodytuvo ir įspėjamojo signalo, kuriuo transporto priemonės vairuotojas būtų įspėjamas apie tai, kad trūksta privalomojo naudoti aktyviklio, aprašą.

| 3.3.4. | Už 6 punkte apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatoma 1 priede aprašytas „transporto priemonės tipo“ charakteristikas atitinkanti transporto priemonė. |
| --- | --- |

3.3.4.

Už 6 punkte apibrėžtus patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pristatoma 1 priede aprašytas „transporto priemonės tipo“ charakteristikas atitinkanti transporto priemonė.

3.4.   Transporto priemonės diagnostikos sistemos

| 3.4.1. | Su paraiška patvirtinti transporto priemonę arba variklį (variklių šeimą), kuriame įrengta transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema, pateikiama 1 priedo 1 priedėlio 9 punkte ((pirminio) variklio aprašas) ir (arba) 1 priedo 3 priedėlio 6 punkte (variklių šeimos variklio tipo aprašas) nurodyta informacija bei: |
| --- | --- |

3.4.1.

Su paraiška patvirtinti transporto priemonę arba variklį (variklių šeimą), kuriame įrengta transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema, pateikiama 1 priedo 1 priedėlio 9 punkte ((pirminio) variklio aprašas) ir (arba) 1 priedo 3 priedėlio 6 punkte (variklių šeimos variklio tipo aprašas) nurodyta informacija bei:

| 3.4.1.1. | išsami raštu pateikta informacija, apibūdinanti visas TPD sistemos veikimo charakteristikas, įskaitant visų atitinkamų variklio išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos sudedamųjų dalių sąrašą, t. y. jutiklius, paleidiklius ir sudedamąsias dalis, kurias kontroliuoja TPD sistema; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

išsami raštu pateikta informacija, apibūdinanti visas TPD sistemos veikimo charakteristikas, įskaitant visų atitinkamų variklio išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos sudedamųjų dalių sąrašą, t. y. jutiklius, paleidiklius ir sudedamąsias dalis, kurias kontroliuoja TPD sistema;

| 3.4.1.2. | jeigu taikoma, gamintojo deklaracija su nurodytais parametrais, kurie naudojami pagrindiniams veikimo sutrikimams nustatyti ir, be to: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

jeigu taikoma, gamintojo deklaracija su nurodytais parametrais, kurie naudojami pagrindiniams veikimo sutrikimams nustatyti ir, be to:

| 3.4.1.2.1. | techninei tarnybai gamintojas pateikia galimų išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gedimų, kurie turėtų įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui, aprašą. Techninė tarnyba ir transporto priemonės gamintojas aptaria šią informaciją ir dėl jos susitaria. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

techninei tarnybai gamintojas pateikia galimų išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gedimų, kurie turėtų įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui, aprašą. Techninė tarnyba ir transporto priemonės gamintojas aptaria šią informaciją ir dėl jos susitaria.

| 3.4.1.3. | Jeigu taikoma, variklio elektroninio valdymo įtaiso (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso ryšio sąsajos (techninė įranga ir pranešimai) aprašas, jeigu perduodama informacija turi įtakos išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veikimui pagal nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Jeigu taikoma, variklio elektroninio valdymo įtaiso (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso ryšio sąsajos (techninė įranga ir pranešimai) aprašas, jeigu perduodama informacija turi įtakos išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veikimui pagal nustatytus reikalavimus.

| 3.4.1.4. | Jeigu reikia, kitų patvirtinimų kopijas, kuriose pateikiami atitinkami duomenys, į kuriuos atsižvelgiant galima pratęsti patvirtinimų galiojimą. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

Jeigu reikia, kitų patvirtinimų kopijas, kuriose pateikiami atitinkami duomenys, į kuriuos atsižvelgiant galima pratęsti patvirtinimų galiojimą.

| 3.4.1.5. | Jeigu taikoma, variklių šeimos duomenys kaip nurodyta šios taisyklės 7 punkte. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Jeigu taikoma, variklių šeimos duomenys kaip nurodyta šios taisyklės 7 punkte.

| 3.4.1.6. | Gamintojas aprašo nuostatas, kurios numatytos, kad nebūtų įmanoma daryti įtakos variklio elektroninio valdymo įtaiso veikimui arba jo modifikuoti arba keisti bet kokio sąsajos parametro, nurodyto 3.4.1.3 punkte. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

Gamintojas aprašo nuostatas, kurios numatytos, kad nebūtų įmanoma daryti įtakos variklio elektroninio valdymo įtaiso veikimui arba jo modifikuoti arba keisti bet kokio sąsajos parametro, nurodyto 3.4.1.3 punkte.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Universalaus patvirtinimo dėl degalų išdavimas

Įvairiais degalais dirbančio variklio tipo patvirtinimas suteikiamas atsižvelgiant į nurodytus reikalavimus.

| 4.1.1. | Jei naudojamas dyzelinas arba etanolis, pirminis variklis šios taisyklės reikalavimus atitinka naudodamas 5 priede nurodytus etaloninius degalus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Jei naudojamas dyzelinas arba etanolis, pirminis variklis šios taisyklės reikalavimus atitinka naudodamas 5 priede nurodytus etaloninius degalus.

| 4.1.2. | Jei naudojamos gamtinės dujos, turi būti įrodyta, kad pirminį variklį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai, galinčiai pasitaikyti rinkoje. Gamtinės dujos paprastai būna dviejų tipų – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos), tačiau abiejų intervalų sklaida yra didelė; gerokai skiriasi jų Wobbe indeksas, rodantis energijos atsargą, ir λ poslinkio koeficientas (Sλ). Wobbe indekso ir Sλ apskaičiavimo formulės pateiktos 2.1 punkte. Gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas yra tarp 0,89 ir 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), priklauso H intervalui, o gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas yra tarp 1,08 ir 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), – L intervalui. Etaloninių degalų sudėtis atspindi didžiausius Sλ svyravimus.
  Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus, kai naudojami etaloniniai GR (degalai Nr. 1) ir G25 (degalai Nr. 2) degalai, apibrėžti 5 priede, niekaip nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas taikant 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jei naudojamos gamtinės dujos, turi būti įrodyta, kad pirminį variklį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai, galinčiai pasitaikyti rinkoje. Gamtinės dujos paprastai būna dviejų tipų – didelio šilumingumo degalai (H dujos) ir mažo šilumingumo degalai (L dujos), tačiau abiejų intervalų sklaida yra didelė; gerokai skiriasi jų Wobbe indeksas, rodantis energijos atsargą, ir λ poslinkio koeficientas (Sλ). Wobbe indekso ir Sλ apskaičiavimo formulės pateiktos 2.1 punkte. Gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas yra tarp 0,89 ir 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), priklauso H intervalui, o gamtinės dujos, kurių λ poslinkio koeficientas yra tarp 1,08 ir 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), – L intervalui. Etaloninių degalų sudėtis atspindi didžiausius Sλ svyravimus.

Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus, kai naudojami etaloniniai GR (degalai Nr. 1) ir G25 (degalai Nr. 2) degalai, apibrėžti 5 priede, niekaip nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas taikant 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką.

| 4.1.2.1. | Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis.

| 4.1.3. | Jei naudojamos gamtinės dujos ir varikliui pritaikyti prie H dujų intervalo ir prie L dujų intervalo bei pereiti nuo H intervalo prie L intervalo naudojamas jungiklis, pirminis variklis kiekvienoje jungiklio padėtyje bandomas su 5 priede kiekvienam intervalui nurodytais etaloniniais degalais. H dujų intervale yra GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai, L dujų intervale – G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai. Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus abiejose jungiklio padėtyse niekaip papildomai nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų, atliekamų kiekvienoje jungiklio padėtyje. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. |
| --- | --- |

4.1.3.

Jei naudojamos gamtinės dujos ir varikliui pritaikyti prie H dujų intervalo ir prie L dujų intervalo bei pereiti nuo H intervalo prie L intervalo naudojamas jungiklis, pirminis variklis kiekvienoje jungiklio padėtyje bandomas su 5 priede kiekvienam intervalui nurodytais etaloniniais degalais. H dujų intervale yra GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai, L dujų intervale – G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai. Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus abiejose jungiklio padėtyse niekaip papildomai nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų, atliekamų kiekvienoje jungiklio padėtyje. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką.

| 4.1.3.1. | Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais, o ne su G23 degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais, o ne su G23 degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis.

| 4.1.4. | Gamtinių dujų variklių atveju nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip:



  arba



  ir |
| --- | --- |

4.1.4.

Gamtinių dujų variklių atveju nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip:

Formula

arba

Formula

ir

Formula

| 4.1.5. | Jei naudojamos SND, turėtų būti įrodyta, kad pirminį variklį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai, galinčiai pasitaikyti rinkoje. Naudojant SND, įvairiai kinta C3/C4 santykis. Šiuos svyravimus rodo etaloninių degalų rūšys. Pirminis variklis turi atitikti reikalavimus dėl išmetamųjų teršalų, kai naudojami 5 priede nurodyti etaloniniai A ir B degalai, niekaip nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte nustatytą metodiką. |
| --- | --- |

4.1.5.

Jei naudojamos SND, turėtų būti įrodyta, kad pirminį variklį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai, galinčiai pasitaikyti rinkoje. Naudojant SND, įvairiai kinta C3/C4 santykis. Šiuos svyravimus rodo etaloninių degalų rūšys. Pirminis variklis turi atitikti reikalavimus dėl išmetamųjų teršalų, kai naudojami 5 priede nurodyti etaloniniai A ir B degalai, niekaip nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte nustatytą metodiką.

| 4.1.5.1. | Nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip:

Formula

4.2.   Riboto degalų intervalo patvirtinimo suteikimas

Riboto degalų intervalo patvirtinimas suteikiamas atsižvelgiant į šiuos reikalavimus.

| 4.2.1. | Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, suteiktas varikliui, kuriam kaip degalai naudojamos gamtinės dujos ir pagal kurio konstrukciją variklis numatytas veikti H ar L dujų intervale.
  Pirminis variklis bandomas su atitinkamų 5 priede tam tikram intervalui nurodytų rūšių etaloniniais degalais. H dujų intervale yra GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai, L dujų intervale – G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai. Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus niekaip papildomai nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte nustatytą metodiką. |
| --- | --- |

4.2.1.

Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, suteiktas varikliui, kuriam kaip degalai naudojamos gamtinės dujos ir pagal kurio konstrukciją variklis numatytas veikti H ar L dujų intervale.

Pirminis variklis bandomas su atitinkamų 5 priede tam tikram intervalui nurodytų rūšių etaloniniais degalais. H dujų intervale yra GR (degalai Nr. 1) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai, L dujų intervale – G25 (degalai Nr. 2) ir G23 (degalai Nr. 3) degalai. Pirminis variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus niekaip papildomai nereguliuojant degalų tiekimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus, per vieną ETC ciklą leidžiama atlikti vieną pritaikymo bandymą nematuojant. Prieš bandymą pirminis variklis pašildomas pagal 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte nustatytą metodiką.

| 4.2.1.1. | Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais, o ne su G23 degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiaisiais, o ne su G23 degalais (degalai Nr. 3), jei jų λ poslinkio koeficientas (Sλ) yra tarp 0,89 (t.y. GR mažesniojo intervalo) ir 1,19 (t.y. G25 didesniojo intervalo), pavyzdžiui, kai degalai Nr. 3 yra rinkoje parduodami degalai. Remiantis šio bandymo rezultatais, gali būti vertinama gaminių atitiktis.

| 4.2.1.2. | Nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip:



  arba



  ir |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Nustatytas teršalų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip:

Formula

arba

Formula

ir

Formula

| 4.2.1.3. | Ant vartotojui pateikiamo variklio turi būti etiketė (žr. 4.11 punktą), rodanti, kokių dujų intervalui variklis yra patvirtintas. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Ant vartotojui pateikiamo variklio turi būti etiketė (žr. 4.11 punktą), rodanti, kokių dujų intervalui variklis yra patvirtintas.

| 4.2.2. | Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, suteiktas varikliui, kuriam naudojamos gamtinės dujos ar SND ir pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus. |
| --- | --- |

4.2.2.

Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, suteiktas varikliui, kuriam naudojamos gamtinės dujos ar SND ir pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus.

| 4.2.2.1. | Pirminis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų reikalavimus, kai dujų varikliams naudojami GR ir G25 rūšių etaloniniai degalai, o SND varikliams – 5 priede apibrėžtų A ir B rūšių etaloniniai degalai. Tarp bandymų leidžiama tiksliai reguliuoti degalų tiekimo sistemą. Šis tikslus reguliavimas – tai naujas degalų tiekimo duomenų bazės kalibravimas niekaip nekeičiant pagrindinės reguliavimo strategijos ar pagrindinės duomenų sandaros. Jei būtina, leidžiama keisti dalis, kurios yra tiesiogiai susijusios su degalų srauto dydžiu (pvz., purkštuvų antgalius). |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Pirminis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų reikalavimus, kai dujų varikliams naudojami GR ir G25 rūšių etaloniniai degalai, o SND varikliams – 5 priede apibrėžtų A ir B rūšių etaloniniai degalai. Tarp bandymų leidžiama tiksliai reguliuoti degalų tiekimo sistemą. Šis tikslus reguliavimas – tai naujas degalų tiekimo duomenų bazės kalibravimas niekaip nekeičiant pagrindinės reguliavimo strategijos ar pagrindinės duomenų sandaros. Jei būtina, leidžiama keisti dalis, kurios yra tiesiogiai susijusios su degalų srauto dydžiu (pvz., purkštuvų antgalius).

| 4.2.2.2. | Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su GR ir G23, ar G25 ir G23 rūšių etaloniniais degalais; tokiu atveju tipo patvirtinimas galioja atitinkamai tik H dujų intervalui ar L dujų intervalui. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su GR ir G23, ar G25 ir G23 rūšių etaloniniais degalais; tokiu atveju tipo patvirtinimas galioja atitinkamai tik H dujų intervalui ar L dujų intervalui.

| 4.2.2.3. | Ant vartotojui pristatomo variklio turi būti etiketė (žr. 4.11 punktą), rodanti, kokiai dujų sudėčiai variklis yra sukalibruotas.
  Variklių, kuriems kaip degalai naudojamos gd, patvirtinimas | 4.1 punktas Įvairiais degalais dirbančio variklio tipo patvirtinimo suteikimas | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas | 4.2 punktas Riboto degalų intervalo patvirtinimo suteikimas | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Remtis 4.1.2 punkte nurodytu GD varikliu, kurį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai | GR (Nr. 1) ir G25 (Nr. 2)
  gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su papildomais rinkoje parduodamais degalais (Nr. 3), jei Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (ne daugiau kaip 3) | ir, jei bandoma su papildomais degalais,



  ir | | | |
| Remtis 4.1.3 punkte nurodytu GD varikliu, kuris yra automatiškai prisitaikantis perjungiant jungiklį | GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirti H intervalui,
  ir
  G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirti L intervalui;
  gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais, jei Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 H intervalui ir
  2 L intervalui,
  esant atitinkamai jungiklio padėčiai

  4 | ir | | | |
| Remtis 4.2.1 punkte nurodytu GD varikliu, pagal kurio konstrukciją darbas numatytas H ar L dujų intervale | | | | GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirti H intervalui, arba

  G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirti L intervalui;
  gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais, jei Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 H intervalui
  arba
  2 L intervalui

  2 | H intervalui
  arba



  L intervalui |
| Remtis 4.2.2 punkte nurodytu GD varikliu, pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus | | | | GR (Nr. 1) ir G25 (Nr. 2),
  leidžiamas tikslus reguliavimas tarp bandymų;
  gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas naudojant
  GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirtus H intervalui, arba
  G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirtus L intervalui | 2

  arba
  2 H intervalui
  arba
  2 L intervalui

  2 | |
| fuel 2 (G25) = degalai Nr. 2 (G25)
  fuel 1 (GR) = degalai Nr. 1 (GR)
  fuel 3 (market fuel) = degalai Nr. 3 (rinkoje parduodami degalai)
  fuel 3 (G23 or market fuel) = degalai Nr. 3 (G23 arba rinkoje parduodami degalai) |

4.2.2.3.

Ant vartotojui pristatomo variklio turi būti etiketė (žr. 4.11 punktą), rodanti, kokiai dujų sudėčiai variklis yra sukalibruotas.

Variklių, kuriems kaip degalai naudojamos gd, patvirtinimas

4.1 punktas Įvairiais degalais dirbančio variklio tipo patvirtinimo suteikimas

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

4.2 punktas Riboto degalų intervalo patvirtinimo suteikimas

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

Remtis 4.1.2 punkte nurodytu GD varikliu, kurį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai

GR (Nr. 1) ir G25 (Nr. 2)

gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su papildomais rinkoje parduodamais degalais (Nr. 3), jei Sλ = 0,89 – 1,19

2

(ne daugiau kaip 3)

Formula

ir, jei bandoma su papildomais degalais,

Formula

ir

Formula

Remtis 4.1.3 punkte nurodytu GD varikliu, kuris yra automatiškai prisitaikantis perjungiant jungiklį

GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirti H intervalui,

ir

G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirti L intervalui;

gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais, jei Sλ = 0,89 – 1,19

2 H intervalui ir

2 L intervalui,

esant atitinkamai jungiklio padėčiai

4

Formula

ir

Formula

Remtis 4.2.1 punkte nurodytu GD varikliu, pagal kurio konstrukciją darbas numatytas H ar L dujų intervale

GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirti H intervalui, arba

G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirti L intervalui;

gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su rinkoje parduodamais (Nr. 3), o ne su G23 degalais, jei Sλ = 0,89 – 1,19

2 H intervalui

arba

2 L intervalui

2

Formula

H intervalui

arba

Formula

L intervalui

Remtis 4.2.2 punkte nurodytu GD varikliu, pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus

GR (Nr. 1) ir G25 (Nr. 2),

leidžiamas tikslus reguliavimas tarp bandymų;

gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas naudojant

GR (Nr. 1) ir G23 (Nr. 3), skirtus H intervalui, arba

G25 (Nr. 2) ir G23 (Nr. 3), skirtus L intervalui

2

arba

2 H intervalui

arba

2 L intervalui

2

fuel 2 (G25) = degalai Nr. 2 (G25)

fuel 1 (GR) = degalai Nr. 1 (GR)

fuel 3 (market fuel) = degalai Nr. 3 (rinkoje parduodami degalai)

fuel 3 (G23 or market fuel) = degalai Nr. 3 (G23 arba rinkoje parduodami degalai)

Variklių, kuriems kaip degalai naudojamos snd, patvirtinimas

| | 4.1 punktas Įvairiais degalais dirbančio variklio tipo patvirtinimo suteikimas | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas | 4.2 punktas Patvirtinimo dėl riboto degalų intervalo suteikimas | Bandymų skaičius | „r“ apskaičiavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Remtis
  4.1.5 punkte nurodytu SND varikliu, kurį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai | A degalai ir B degalai | 2 | | | | |
| Remtis
  4.2.2 punkte nurodytu SND varikliu, pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus | | | | A degalai ir B degalai,
  leidžiamas tikslus reguliavimas tarp bandymų | 2 | |

4.1 punktas Įvairiais degalais dirbančio variklio tipo patvirtinimo suteikimas

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

4.2 punktas Patvirtinimo dėl riboto degalų intervalo suteikimas

Bandymų skaičius

„r“ apskaičiavimas

Remtis

4.1.5 punkte nurodytu SND varikliu, kurį galima pritaikyti bet kokiai degalų sudėčiai

A degalai ir B degalai

2

Formula

Remtis

4.2.2 punkte nurodytu SND varikliu, pagal kurio konstrukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus

A degalai ir B degalai,

leidžiamas tikslus reguliavimas tarp bandymų

2

4.3.   Variklių šeimos nario patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų

| 4.3.1. | Išskyrus 4.3.2 punkte minimą atvejį, pirminio variklio patvirtinimas be tolesnio bandymo papildomas visiems variklių šeimos nariams visoms degalų sudėtims, kurioms buvo patvirtintas pirminis variklis (kai tai yra 4.2.2 punkte aprašytas variklis) ar tam pačiam degalų intervalui (kai tai yra 4.1 ar 4.2 punktuose aprašyti varikliai), kuriam buvo patvirtintas pirminis variklis. |
| --- | --- |

4.3.1.

Išskyrus 4.3.2 punkte minimą atvejį, pirminio variklio patvirtinimas be tolesnio bandymo papildomas visiems variklių šeimos nariams visoms degalų sudėtims, kurioms buvo patvirtintas pirminis variklis (kai tai yra 4.2.2 punkte aprašytas variklis) ar tam pačiam degalų intervalui (kai tai yra 4.1 ar 4.2 punktuose aprašyti varikliai), kuriam buvo patvirtintas pirminis variklis.

| 4.3.2. | Antrinio bandymo variklis
  Jei tvirtinant variklio tipą ar transporto priemonę dėl jos variklio, kuris priklauso variklių šeimai, techninė tarnyba nustato, kad atsižvelgiant į pasirinktą pirminį variklį pateikta paraiška tik iš dalies atitinka visą variklių šeimą, kaip apibrėžta 1 priedo 2 priedėlyje, techninė tarnyba gali pasirinkti ir per etaloninį bandymą išbandyti kitą bei, jei būtina, papildomą variklį. |
| --- | --- |

4.3.2.

Antrinio bandymo variklis

Jei tvirtinant variklio tipą ar transporto priemonę dėl jos variklio, kuris priklauso variklių šeimai, techninė tarnyba nustato, kad atsižvelgiant į pasirinktą pirminį variklį pateikta paraiška tik iš dalies atitinka visą variklių šeimą, kaip apibrėžta 1 priedo 2 priedėlyje, techninė tarnyba gali pasirinkti ir per etaloninį bandymą išbandyti kitą bei, jei būtina, papildomą variklį.

| 4.4. | Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji jo skaitmenys (šiuo atveju 05, ir tai atitinka pakeitimų seriją 05) rodo pakeitimų seriją, į kurią įtraukiami patys naujausi patvirtinimo suteikimo metu galiojantys pagrindiniai taisyklės techniniai pakeitimai. Ta pati Susitariančioji Šalis negali priskirti kitam variklio tipui to paties numerio. |
| --- | --- |

4.4.

Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji jo skaitmenys (šiuo atveju 05, ir tai atitinka pakeitimų seriją 05) rodo pakeitimų seriją, į kurią įtraukiami patys naujausi patvirtinimo suteikimo metu galiojantys pagrindiniai taisyklės techniniai pakeitimai. Ta pati Susitariančioji Šalis negali priskirti kitam variklio tipui to paties numerio.

| 4.5. | Pagal šią taisyklę apie patvirtinimą, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą tvirtinti tam tikrą variklio tipą arba galutinį jo gamybos nutraukimą turi būti pranešta 1958 m. Susitarimo, kuriuo remiantis yra taikoma ši taisyklė, Šalims taisyklės 2A ir 2B prieduose pateiktus pavyzdžius atitinkančia forma. Be to, nurodomos atliekant tipo bandymus išmatuotos vertės. |
| --- | --- |

4.5.

Pagal šią taisyklę apie patvirtinimą, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą tvirtinti tam tikrą variklio tipą arba galutinį jo gamybos nutraukimą turi būti pranešta 1958 m. Susitarimo, kuriuo remiantis yra taikoma ši taisyklė, Šalims taisyklės 2A ir 2B prieduose pateiktus pavyzdžius atitinkančia forma. Be to, nurodomos atliekant tipo bandymus išmatuotos vertės.

| 4.6. | Ant kiekvieno variklio, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą variklio tipą, arba ant kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, pastebimoje ir lengvai prieinamoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo žymuo, kuris susideda iš: |
| --- | --- |

4.6.

Ant kiekvieno variklio, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą variklio tipą, arba ant kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, pastebimoje ir lengvai prieinamoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo žymuo, kuris susideda iš:

| 4.6.1. | apskritimo, kurio viduje įrašyta raidė „E“, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (8); |
| --- | --- |

4.6.1.

apskritimo, kurio viduje įrašyta raidė „E“, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (8);

| 4.6.2. | 4.6.1 punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje įrašyto šios taisyklės numerio, po kurio rašoma raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

4.6.2.

4.6.1 punkte nurodyto apskritimo dešinėje pusėje įrašyto šios taisyklės numerio, po kurio rašoma raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris;

| 4.6.3. | Tačiau į patvirtinimo žymenį po raidės R įrašomas papildomas ženklas, rodantis išmetamųjų teršalų etapus (teršalų ribines vertes, TPD ir kt.), į kuriuos atsižvelgiant buvo suteiktas patvirtinimas pagal pateiktą lentelę:










  Simbolis | Eilutė (9) | TPD I etapas (10) | TPD II etapas | Patvarumas ir eksploatavimas | NOx kontrolė

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1(2005) | TAIP | — | TAIP | — |
| C | B1(2005) | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| D | B2(2008) | TAIP | — | TAIP | — |
| E | B2(2008) | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| F | B2(2008) | — | TAIP | TAIP | — |
| G | B2(2008) | — | TAIP | TAIP | TAIP |
| H | C | TAIP | — | TAIP | — |
| I | C | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| J | C | — | TAIP | TAIP | — |
| K | C | — | TAIP | TAIP | TAIP |

4.6.3.

Tačiau į patvirtinimo žymenį po raidės R įrašomas papildomas ženklas, rodantis išmetamųjų teršalų etapus (teršalų ribines vertes, TPD ir kt.), į kuriuos atsižvelgiant buvo suteiktas patvirtinimas pagal pateiktą lentelę:

Simbolis

Eilutė (9)

TPD I etapas (10)

TPD II etapas

Patvarumas ir eksploatavimas

NOx kontrolė

(11)

B

B1(2005)

TAIP

—

TAIP

—

C

B1(2005)

TAIP

—

TAIP

TAIP

D

B2(2008)

TAIP

—

TAIP

—

E

B2(2008)

TAIP

—

TAIP

TAIP

F

B2(2008)

—

TAIP

TAIP

—

G

B2(2008)

—

TAIP

TAIP

TAIP

H

C

TAIP

—

TAIP

—

I

C

TAIP

—

TAIP

TAIP

J

C

—

TAIP

TAIP

—

K

C

—

TAIP

TAIP

TAIP

| 4.6.3.1. | Jei tai variklis, kuriam kaip degalai naudojamos GD, tai patvirtinimo žymenyje po šalies ženklo turi būti priedėlis, rodantis, dėl kokio dujų intervalo patvirtinimas buvo suteiktas. Šis priedėlis turi būti toks: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Jei tai variklis, kuriam kaip degalai naudojamos GD, tai patvirtinimo žymenyje po šalies ženklo turi būti priedėlis, rodantis, dėl kokio dujų intervalo patvirtinimas buvo suteiktas. Šis priedėlis turi būti toks:

| 4.6.3.1.1. | H, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas H intervalo dujoms; |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

H, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas H intervalo dujoms;

| 4.6.3.1.2. | L, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas L intervalo dujoms; |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas L intervalo dujoms;

| 4.6.3.1.3. | HL, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas H ir L intervalų dujoms; |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas H ir L intervalų dujoms;

| 4.6.3.1.4. | Ht, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H dujų intervale ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H dujų intervale, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą; |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H dujų intervale ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H dujų intervale, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą;

| 4.6.3.1.5. | Lt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai L dujų intervale ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms L dujų intervale, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą; |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai L dujų intervale ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms L dujų intervale, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą;

| 4.6.3.1.6. | HLt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H arba L dujų intervaluose ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H arba L dujų intervaluose, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H arba L dujų intervaluose ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H arba L dujų intervaluose, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą.

| 4.7. | Jei transporto priemonė arba variklis atitinka pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.6.1 punkte nurodyto simbolio galima nekartoti. Tokiu atveju taisyklės numeris ir pagal visas taisykles, pagal kurias buvo suteikti patvirtinimai, suteikti patvirtinimų numeriai pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje surašomi į skiltis dešinėje 4.6.1 punkte aprašyto ženklo pusėje. |
| --- | --- |

4.7.

Jei transporto priemonė arba variklis atitinka pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.6.1 punkte nurodyto simbolio galima nekartoti. Tokiu atveju taisyklės numeris ir pagal visas taisykles, pagal kurias buvo suteikti patvirtinimai, suteikti patvirtinimų numeriai pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje surašomi į skiltis dešinėje 4.6.1 punkte aprašyto ženklo pusėje.

| 4.8. | Patvirtinimo žymuo turi būti šalia duomenų lentelės, kurią ant patvirtinto tipo pritvirtina gamintojas, arba ant jos. |
| --- | --- |

4.8.

Patvirtinimo žymuo turi būti šalia duomenų lentelės, kurią ant patvirtinto tipo pritvirtina gamintojas, arba ant jos.

| 4.9. | Šios taisyklės 3 priede pateikta patvirtinimo žymens išdėstymo pavyzdžių. |
| --- | --- |

4.9.

Šios taisyklės 3 priede pateikta patvirtinimo žymens išdėstymo pavyzdžių.

| 4.10. | Ant variklio, patvirtinto kaip techninis agregatas, be patvirtinimo žymens, turi būti: |
| --- | --- |

4.10.

Ant variklio, patvirtinto kaip techninis agregatas, be patvirtinimo žymens, turi būti:

| 4.10.1. | variklio gamintojo prekinis ženklas arba gamintojo pavadinimas; |
| --- | --- |

4.10.1.

variklio gamintojo prekinis ženklas arba gamintojo pavadinimas;

| 4.10.2. | gamintojo komercinis pavadinimas. |
| --- | --- |

4.10.2.

gamintojo komercinis pavadinimas.

| 4.11. | Etiketės
  Jei variklis, kuriam kaip degalai naudojamos GD ir SND, turi tipo patvirtinimą su degalų intervalo apribojimu, taikomos šios etiketės: |
| --- | --- |

4.11.

Etiketės

Jei variklis, kuriam kaip degalai naudojamos GD ir SND, turi tipo patvirtinimą su degalų intervalo apribojimu, taikomos šios etiketės:

| 4.11.1. | Turinys
  Turi būti pateikta ši informacija:
  Jei taikomas 4.2.1.3 punktas, etiketėje nurodoma: „NAUDOTI TIK SU H INTERVALO GAMTINĖMIS DUJOMIS“. Jei reikia, raidė H pakeičiama raide L.
  Jei taikomas 4.2.2.3 punktas, etiketėje nurodoma „NAUDOTI TIK SU GAMTINĖMIS DUJOMIS, KURIŲ SPECIFIKACIJA .......“ arba „NAUDOTI TIK SU SUSKYSTINTOMIS NAFTOS DUJOMIS, KURIŲ SPECIFIKACIJA .......“, jeigu taikoma. Turi būti pateikta visa informacija, nurodyta atitinkamoje (-ose) 5 priedo lentelėje (-ėse), kartu su variklio gamintojo nurodytomis atskiromis sudedamosiomis dalimis ir ribomis.
  Raidės ir skaitmenys turi būti bent 4 mm aukščio.








  Pastaba. | : | Jei minėtu ženklu paženklinti neįmanoma, nes trūksta vietos ženklui, galima naudoti supaprastintą kodą. Tokiu atveju bet kuriam degalus į baką pilančiam, variklį ir jo priedus prižiūrinčiam ar remontuojančiam asmeniui, taip pat atitinkamoms valdžios institucijoms turi būti lengvai prieinamos aiškinamosios pastabos, kuriose būtų pirmiau nurodyta informacija. Vietą, kurioje galima susipažinti su tomis pastabomis ir jų turinį tarpusavio susitarimu nustato variklio gamintojas ir patvirtinimą suteikianti institucija. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Turinys

Turi būti pateikta ši informacija:

Jei taikomas 4.2.1.3 punktas, etiketėje nurodoma: „NAUDOTI TIK SU H INTERVALO GAMTINĖMIS DUJOMIS“. Jei reikia, raidė H pakeičiama raide L.

Jei taikomas 4.2.2.3 punktas, etiketėje nurodoma „NAUDOTI TIK SU GAMTINĖMIS DUJOMIS, KURIŲ SPECIFIKACIJA .......“ arba „NAUDOTI TIK SU SUSKYSTINTOMIS NAFTOS DUJOMIS, KURIŲ SPECIFIKACIJA .......“, jeigu taikoma. Turi būti pateikta visa informacija, nurodyta atitinkamoje (-ose) 5 priedo lentelėje (-ėse), kartu su variklio gamintojo nurodytomis atskiromis sudedamosiomis dalimis ir ribomis.

Raidės ir skaitmenys turi būti bent 4 mm aukščio.

Pastaba.

:

Jei minėtu ženklu paženklinti neįmanoma, nes trūksta vietos ženklui, galima naudoti supaprastintą kodą. Tokiu atveju bet kuriam degalus į baką pilančiam, variklį ir jo priedus prižiūrinčiam ar remontuojančiam asmeniui, taip pat atitinkamoms valdžios institucijoms turi būti lengvai prieinamos aiškinamosios pastabos, kuriose būtų pirmiau nurodyta informacija. Vietą, kurioje galima susipažinti su tomis pastabomis ir jų turinį tarpusavio susitarimu nustato variklio gamintojas ir patvirtinimą suteikianti institucija.

| 4.11.2. | Savybės
  Etiketės turi būti patvarios visą variklio naudojimo laiką. Etiketės turi būti aiškiai įskaitomos ir jose parašytų raidžių ir skaičių neturi būti įmanoma nutrinti. Be to, etiketės turi būti taip pritvirtintos, kad jų pritvirtinimo priemonė būtų patvari visą variklio naudojimo laiką ir etiketės negalėtų būti pašalintos jų nesuardant ar nesugadinant. |
| --- | --- |

4.11.2.

Savybės

Etiketės turi būti patvarios visą variklio naudojimo laiką. Etiketės turi būti aiškiai įskaitomos ir jose parašytų raidžių ir skaičių neturi būti įmanoma nutrinti. Be to, etiketės turi būti taip pritvirtintos, kad jų pritvirtinimo priemonė būtų patvari visą variklio naudojimo laiką ir etiketės negalėtų būti pašalintos jų nesuardant ar nesugadinant.

| 4.11.3. | Vieta
  Etiketės turi būti tvirtinamos ant variklio dalies, be kurios jis negali normaliai veikti ir kurios paprastai netenka keisti visą variklio naudojimo laiką. Be to, šios etiketės turi būti tokioje vietoje, kad variklyje sukomplektavus visą varikliui veikti reikalingą įrangą ir pagalbinius įtaisus, galėtų lengvai pamatyti vidutinio ūgio žmogus. |
| --- | --- |

4.11.3.

Vieta

Etiketės turi būti tvirtinamos ant variklio dalies, be kurios jis negali normaliai veikti ir kurios paprastai netenka keisti visą variklio naudojimo laiką. Be to, šios etiketės turi būti tokioje vietoje, kad variklyje sukomplektavus visą varikliui veikti reikalingą įrangą ir pagalbinius įtaisus, galėtų lengvai pamatyti vidutinio ūgio žmogus.

| 4.12. | Jei tai buvo paraiška gauti transporto priemonės patvirtinimą dėl jos variklio, 4.11 punkte nurodyti žymenys turi būti ir šalia degalų įpylimo angos. |
| --- | --- |

4.12.

Jei tai buvo paraiška gauti transporto priemonės patvirtinimą dėl jos variklio, 4.11 punkte nurodyti žymenys turi būti ir šalia degalų įpylimo angos.

| 4.13. | Jei tai buvo paraiška gauti transporto priemonės su patvirtintu varikliu patvirtinimą, 4.11 punkte nurodyti žymenys turi būti ir šalia degalų įpylimo angos. |
| --- | --- |

4.13.

Jei tai buvo paraiška gauti transporto priemonės su patvirtintu varikliu patvirtinimą, 4.11 punkte nurodyti žymenys turi būti ir šalia degalų įpylimo angos.

5.   SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI

5.1.   Bendrosios nuostatos

| 5.1.1. | Išmetamųjų teršalų reguliavimo įranga |
| --- | --- |

5.1.1.

Išmetamųjų teršalų reguliavimo įranga

| 5.1.1.1. | Komponentai, galintys, tam tikrais atvejais veikti dyzelinių ir dujinių variklių išmetamuosius dujinius ir kietųjų dalelių teršalus, turi būti taip suprojektuoti, sukonstruoti, surinkti ir sumontuoti, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Komponentai, galintys, tam tikrais atvejais veikti dyzelinių ir dujinių variklių išmetamuosius dujinius ir kietųjų dalelių teršalus, turi būti taip suprojektuoti, sukonstruoti, surinkti ir sumontuoti, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas.

| 5.1.2. | Draudžiama naudoti išderinimo strategiją. |
| --- | --- |

5.1.2.

Draudžiama naudoti išderinimo strategiją.

| 5.1.2.1. | Naudoti variklį, kurį galima nustatyti veikti keliais specialiais režimais, draudžiama tol, kol šioje taisyklėje nenustatytos atitinkamos ir griežtos variklių, kuriuos galima nustatyti veikti keliais specialiais režimais, nuostatos. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Naudoti variklį, kurį galima nustatyti veikti keliais specialiais režimais, draudžiama tol, kol šioje taisyklėje nenustatytos atitinkamos ir griežtos variklių, kuriuos galima nustatyti veikti keliais specialiais režimais, nuostatos.

| 5.1.3. | Išmetamųjų teršalų kontrolės strategija |
| --- | --- |

5.1.3.

Išmetamųjų teršalų kontrolės strategija

| 5.1.3.1. | Bet koks konstrukcijos elementas ir išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (IDTKS), galinti turėti įtakos dyzelinių variklių išmetamiesiems dujiniams ir kietųjų dalelių teršalams bei dujinių variklių išmetamiesiems dujiniams teršalams, turi būti suprojektuoti, sukonstruoti, surinkti ir įmontuoti taip, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas. Išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (IDTKS) sudaro pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS) ir paprastai viena arba kelios papildomos išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (PIDTKS). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Bet koks konstrukcijos elementas ir išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (IDTKS), galinti turėti įtakos dyzelinių variklių išmetamiesiems dujiniams ir kietųjų dalelių teršalams bei dujinių variklių išmetamiesiems dujiniams teršalams, turi būti suprojektuoti, sukonstruoti, surinkti ir įmontuoti taip, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas. Išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (IDTKS) sudaro pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS) ir paprastai viena arba kelios papildomos išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (PIDTKS).

| 5.1.4. | Pagrindinės išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos reikalavimai |
| --- | --- |

5.1.4.

Pagrindinės išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos reikalavimai

| 5.1.4.1. | Pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS) turi būti parengta taip, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas. Įprastos naudojimo sąlygos – tai ne vien 5.1.5.4. punkte nustatytosios naudojimo sąlygos. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Pagrindinė išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PGIDTKS) turi būti parengta taip, kad variklis įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šios taisyklės nuostatas. Įprastos naudojimo sąlygos – tai ne vien 5.1.5.4. punkte nustatytosios naudojimo sąlygos.

| 5.1.5. | Papildomosios išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos reikalavimai |
| --- | --- |

5.1.5.

Papildomosios išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos reikalavimai

| 5.1.5.1. | Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS) galima taikyti variklio darbui arba transporto priemonei, jeigu PIDTKS:






  a) | taikoma kitomis, o ne 5.1.5.4 punkte nustatytomis naudojimo sąlygomis 5.1.5.5 punkte apibrėžtiems tikslams, arba |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS) galima taikyti variklio darbui arba transporto priemonei, jeigu PIDTKS:

a)

taikoma kitomis, o ne 5.1.5.4 punkte nustatytomis naudojimo sąlygomis 5.1.5.5 punkte apibrėžtiems tikslams, arba

| b) | pradedama taikyti tik 5.1.5.4 punkte nustatytomis naudojimo sąlygomis 5.1.5.6 punkte apibrėžtiems tikslams ir ne ilgiau nei būtina pirmiau minėtiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

b)

pradedama taikyti tik 5.1.5.4 punkte nustatytomis naudojimo sąlygomis 5.1.5.6 punkte apibrėžtiems tikslams ir ne ilgiau nei būtina pirmiau minėtiems tikslams pasiekti.

| 5.1.5.2. | Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS), kuri taikoma laikantis 5.1.5.4 punkte nustatytų naudojimo sąlygų ir kurią taikant, palyginti su įprastai išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymų ciklams pasitelkiamąja, naudojama skirtinga ar iš dalies modifikuota išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (IDTKS), leidžiama taikyti, jeigu laikantis 5.1.7 punkto reikalavimų patikimai įrodoma, kad priemonė nenutrūkstamai nesumažina išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo. Visais kitais atvejais ši strategija laikoma išderinimo strategija. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS), kuri taikoma laikantis 5.1.5.4 punkte nustatytų naudojimo sąlygų ir kurią taikant, palyginti su įprastai išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymų ciklams pasitelkiamąja, naudojama skirtinga ar iš dalies modifikuota išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (IDTKS), leidžiama taikyti, jeigu laikantis 5.1.7 punkto reikalavimų patikimai įrodoma, kad priemonė nenutrūkstamai nesumažina išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos veiksmingumo. Visais kitais atvejais ši strategija laikoma išderinimo strategija.

| 5.1.5.3. | Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS), kuri taikoma nesilaikant 5.1.5.4 punkte nustatytų naudojimo sąlygų, leidžiama naudoti, jeigu laikantis 5.1.7 punkto reikalavimų patikimai įrodoma, kad priemonė atitinka minimalią 5.1.5.6 punkte nustatytiems tikslams būtiną strategiją atsižvelgiant į aplinkos apsaugą ir kitus techninius aspektus. Visais kitais atvejais ši strategija laikoma išderinimo strategija. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS), kuri taikoma nesilaikant 5.1.5.4 punkte nustatytų naudojimo sąlygų, leidžiama naudoti, jeigu laikantis 5.1.7 punkto reikalavimų patikimai įrodoma, kad priemonė atitinka minimalią 5.1.5.6 punkte nustatytiems tikslams būtiną strategiją atsižvelgiant į aplinkos apsaugą ir kitus techninius aspektus. Visais kitais atvejais ši strategija laikoma išderinimo strategija.

| 5.1.5.4. | Kaip numatyta 5.1.5.1 punkte toliau nurodytos naudojimo sąlygos taikomos varikliui veikiant pastoviu ir pereinamuoju režimu:






  a) | aukštis ne didesnis kaip 1 000 metrų (arba lygiavertis atmosferinis slėgis yra 90 kPa) ir |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Kaip numatyta 5.1.5.1 punkte toliau nurodytos naudojimo sąlygos taikomos varikliui veikiant pastoviu ir pereinamuoju režimu:

a)

aukštis ne didesnis kaip 1 000 metrų (arba lygiavertis atmosferinis slėgis yra 90 kPa) ir

| b) | aplinkos temperatūra yra nuo 275 iki 303 K (nuo 2 iki 30 oC) (12) / (13) /ir; |
| --- | --- |

b)

aplinkos temperatūra yra nuo 275 iki 303 K (nuo 2 iki 30 oC) (12) / (13) /ir;

| c) | variklio aušinimo priemonės temperatūra yra nuo 343 iki 373 K (nuo 70 iki 100 oC). |
| --- | --- |

c)

variklio aušinimo priemonės temperatūra yra nuo 343 iki 373 K (nuo 70 iki 100 oC).

| 5.1.5.5. | Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS) galima taikyti varikliui arba transporto priemonei, jeigu PIDTKS veikimas yra įtrauktas į patvirtinimo bandymą ir jeigu PIDTKS taikoma pagal 5.1.5.6 punktą. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

Papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją (PIDTKS) galima taikyti varikliui arba transporto priemonei, jeigu PIDTKS veikimas yra įtrauktas į patvirtinimo bandymą ir jeigu PIDTKS taikoma pagal 5.1.5.6 punktą.

| 5.1.5.6. | PIDTKS pradedama taikyti:






  a) | tik gavus transporto priemonėje įrengtos įrangos perduodamus signalus, siekiant apsaugoti variklį (įskaitant oro srautą valdantį įtaisą) ir (arba) transporto priemonę nuo sugadinimo, arba |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

PIDTKS pradedama taikyti:

a)

tik gavus transporto priemonėje įrengtos įrangos perduodamus signalus, siekiant apsaugoti variklį (įskaitant oro srautą valdantį įtaisą) ir (arba) transporto priemonę nuo sugadinimo, arba

| b) | siekiant užtikrinti eksploatavimo saugumą, išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimus ir veikimo avariniu režimu strategijos taikymą, arba |
| --- | --- |

b)

siekiant užtikrinti eksploatavimo saugumą, išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimus ir veikimo avariniu režimu strategijos taikymą, arba

| c) | siekiant užtikrinti, kad nebūtų išmetamas pernelyg didelis dujinių teršalų kiekis ir paleidžiant šaltą variklį arba pašildant variklį, arba |
| --- | --- |

c)

siekiant užtikrinti, kad nebūtų išmetamas pernelyg didelis dujinių teršalų kiekis ir paleidžiant šaltą variklį arba pašildant variklį, arba

| d) | jeigu PIDTKS taikoma, kad specialiomis aplinkos arba eksploatavimo sąlygomis būtų nustotas kontroliuoti vieno iš reguliuojamųjų išmetamųjų teršalų kiekis tam, jog būtų užtikrinta, kad visų kitų reguliuojamųjų išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų atitinkamam varikliui nustatytas ribines išmetamųjų teršalų vertes. Šia PIDTKS siekiama užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į gamtos reiškinius ir kad tai būtų atliekama taip, jog būtų numatoma tinkama išmetamųjų teršalų visų sudedamųjų dalių kontrolė. |
| --- | --- |

d)

jeigu PIDTKS taikoma, kad specialiomis aplinkos arba eksploatavimo sąlygomis būtų nustotas kontroliuoti vieno iš reguliuojamųjų išmetamųjų teršalų kiekis tam, jog būtų užtikrinta, kad visų kitų reguliuojamųjų išmetamųjų teršalų kiekis atitiktų atitinkamam varikliui nustatytas ribines išmetamųjų teršalų vertes. Šia PIDTKS siekiama užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į gamtos reiškinius ir kad tai būtų atliekama taip, jog būtų numatoma tinkama išmetamųjų teršalų visų sudedamųjų dalių kontrolė.

| 5.1.6. | Sukimo momento ribotuvų reikalavimai |
| --- | --- |

5.1.6.

Sukimo momento ribotuvų reikalavimai

| 5.1.6.1. | Sukimo momento ribotuvą leidžiama naudoti, jeigu jis atitinka 5.1.6.2. arba 5.5.5. punktų reikalavimus. Visais kitais atvejais sukimo momento ribotuvas laikomas išderinimo strategijos dalimi. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Sukimo momento ribotuvą leidžiama naudoti, jeigu jis atitinka 5.1.6.2. arba 5.5.5. punktų reikalavimus. Visais kitais atvejais sukimo momento ribotuvas laikomas išderinimo strategijos dalimi.

| 5.1.6.2. | Sukimo momento ribotuvą galima įmontuoti varikliui arba transporto priemonei, jeigu:






  a) | sukimo momento ribotuvas įjungiamas tik signalais, kuriuos perduoda transporto priemonėje įrengta įranga, siekiant jėgos pavarą arba transporto priemonės konstrukciją apsaugoti nuo sugadinimo ir (arba) užtikrinti transporto priemonės saugumą arba pradėti galios atidavimą, kai transporto priemonė nevažiuoja, ar jeigu tas ribotuvas reikalingas priemonėms, kuriomis užtikrinamas deNOx sistemos veikimas pagal nustatytus reikalavimus, ir |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

Sukimo momento ribotuvą galima įmontuoti varikliui arba transporto priemonei, jeigu:

a)

sukimo momento ribotuvas įjungiamas tik signalais, kuriuos perduoda transporto priemonėje įrengta įranga, siekiant jėgos pavarą arba transporto priemonės konstrukciją apsaugoti nuo sugadinimo ir (arba) užtikrinti transporto priemonės saugumą arba pradėti galios atidavimą, kai transporto priemonė nevažiuoja, ar jeigu tas ribotuvas reikalingas priemonėms, kuriomis užtikrinamas deNOx sistemos veikimas pagal nustatytus reikalavimus, ir

| b) | sukimo momento ribotuvas įjungiamas tik laikinai, ir |
| --- | --- |

b)

sukimo momento ribotuvas įjungiamas tik laikinai, ir

| c) | sukimo momento ribotuvas nemodifikuoja išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (IDTKS), ir |
| --- | --- |

c)

sukimo momento ribotuvas nemodifikuoja išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (IDTKS), ir

| d) | jei atiduodama galia arba jei būtina apsaugoti jėgos pavarą, sukimo momentas apribojamas iki tam tikros pastovios vertės neatsižvelgiant į variklio sūkių skaičių, tačiau neviršijant visos sukimo momento apkrovos, ir |
| --- | --- |

d)

jei atiduodama galia arba jei būtina apsaugoti jėgos pavarą, sukimo momentas apribojamas iki tam tikros pastovios vertės neatsižvelgiant į variklio sūkių skaičių, tačiau neviršijant visos sukimo momento apkrovos, ir

| e) | įjungiamas taip pat, jeigu būtina apriboti transporto priemonės variklio galią, siekiant skatinti vairuotoją imtis būtinų priemonių variklio NOx kontrolės priemonių veikimui variklio sistemoje pagal nustatytus reikalavimus užtikrinti. |
| --- | --- |

e)

įjungiamas taip pat, jeigu būtina apriboti transporto priemonės variklio galią, siekiant skatinti vairuotoją imtis būtinų priemonių variklio NOx kontrolės priemonių veikimui variklio sistemoje pagal nustatytus reikalavimus užtikrinti.

| 5.1.7. | Specialieji išmetamųjų teršalų elektroninių reguliavimo sistemų reikalavimai |
| --- | --- |

5.1.7.

Specialieji išmetamųjų teršalų elektroninių reguliavimo sistemų reikalavimai

| 5.1.7.1. | Dokumentų reikalavimai
  Gamintojas pateikia dokumentų rinkinį, iš kurio būtų galima suprasti visų išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (IDTKS) ir variklio sukimo momento ribotuvo bei priemonių, kuriomis tas ribotuvas kontroliuoja variklio atiduodamą galią, nepaisant, ar kontroliuojama tiesioginiais ar netiesioginiais būdais, veikimą. Dokumentai yra dviejų dalių:






  a) | oficialiajame dokumentų pakete, kuris pateikiamas techninei tarnybai kartu su patvirtinimo paraiška, išsamiai aprašoma IDTKS ir, jei taikoma, sukimo momento ribotuvas. Šie dokumentai gali būti trumpi, jei juose įrodoma, kad yra identifikuota visa matricoje leidžiama galia, išgaunama iš atskirų elementų signalų. Ši informacija pridedama prie šios taisyklės 3 punkte reikalaujamų dokumentų. |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Dokumentų reikalavimai

Gamintojas pateikia dokumentų rinkinį, iš kurio būtų galima suprasti visų išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategijos (IDTKS) ir variklio sukimo momento ribotuvo bei priemonių, kuriomis tas ribotuvas kontroliuoja variklio atiduodamą galią, nepaisant, ar kontroliuojama tiesioginiais ar netiesioginiais būdais, veikimą. Dokumentai yra dviejų dalių:

a)

oficialiajame dokumentų pakete, kuris pateikiamas techninei tarnybai kartu su patvirtinimo paraiška, išsamiai aprašoma IDTKS ir, jei taikoma, sukimo momento ribotuvas. Šie dokumentai gali būti trumpi, jei juose įrodoma, kad yra identifikuota visa matricoje leidžiama galia, išgaunama iš atskirų elementų signalų. Ši informacija pridedama prie šios taisyklės 3 punkte reikalaujamų dokumentų.

| b) | Papildoma medžiaga, parodanti parametrus, kuriuos iš dalies pakeičia bet kokia papildoma išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS), ir ribines sąlygas, kuriomis PIDTKS veikia. Papildomoje medžiagoje turi būti paaiškinta degalų tiekimo reguliavimo sistemos logika, sinchronizavimo būdai ir perjungimo taškai visiems veikimo režimams. Papildomoje medžiagoje taip pat pateikiamas šios taisyklės 5.5.5 punkte nurodyto sukimo momento ribotuvo aprašas. |
| --- | --- |

b)

Papildoma medžiaga, parodanti parametrus, kuriuos iš dalies pakeičia bet kokia papildoma išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija (PIDTKS), ir ribines sąlygas, kuriomis PIDTKS veikia. Papildomoje medžiagoje turi būti paaiškinta degalų tiekimo reguliavimo sistemos logika, sinchronizavimo būdai ir perjungimo taškai visiems veikimo režimams. Papildomoje medžiagoje taip pat pateikiamas šios taisyklės 5.5.5 punkte nurodyto sukimo momento ribotuvo aprašas.

Papildomoje medžiagoje pagrindžiamas bet kokios PIDTKS naudojimas ir įtraukiama papildoma medžiaga bei bandymų duomenys, kad būtų įrodytas bet kurios varikliui arba transporto priemonei taikomos PIDTKS poveikis išmetamiesiems dujiniams teršalams. PIDTKS naudojimą galima pagrįsti bandymo duomenimis ir (arba) nusistovėjusiais techninės analizės metodais.

Ši papildoma medžiaga yra konfidenciali, ją galima pateikti patvirtinimą suteikiančiai institucijai, jeigu ji paprašo. Patvirtinimą suteikianti institucija užtikrina, kad ta medžiaga nebūtų skelbiama.

| 5.1.8. | Specialūs variklių tipo tvirtinimo reikalavimai atsižvelgiant į 5.2.1 punkte pateiktų lentelių A eilutę (varikliai, su kuriais ETC bandymas paprastai nedaromas). |
| --- | --- |

5.1.8.

Specialūs variklių tipo tvirtinimo reikalavimai atsižvelgiant į 5.2.1 punkte pateiktų lentelių A eilutę (varikliai, su kuriais ETC bandymas paprastai nedaromas).

| 5.1.8.1. | Tam kad būtų patikrinta, ar bet kuri strategija arba priemonė turėtų būti laikoma išderinimo strategija pagal 2 punkte pateiktas apibrėžtis, patvirtinimą suteikianti institucija ir (arba) techninė tarnyba gali papildomai pareikalauti atlikti NOx bandymą, naudojant ETC, kurį galima atlikti kartu su patvirtinimo bandymu arba su gaminio atitikties tikrinimo metodika. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

Tam kad būtų patikrinta, ar bet kuri strategija arba priemonė turėtų būti laikoma išderinimo strategija pagal 2 punkte pateiktas apibrėžtis, patvirtinimą suteikianti institucija ir (arba) techninė tarnyba gali papildomai pareikalauti atlikti NOx bandymą, naudojant ETC, kurį galima atlikti kartu su patvirtinimo bandymu arba su gaminio atitikties tikrinimo metodika.

| 5.1.8.2. | Tikrinant, ar bet kuri strategija arba priemonė turėtų būti laikoma išderinimo strategija pagal 2 punkte pateiktas apibrėžtis, priimtina papildoma atitinkamos NOx ribinės vertės 10 % paklaida. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

Tikrinant, ar bet kuri strategija arba priemonė turėtų būti laikoma išderinimo strategija pagal 2 punkte pateiktas apibrėžtis, priimtina papildoma atitinkamos NOx ribinės vertės 10 % paklaida.

| 5.1.9. | Elektroninės sistemos saugos nuostatos |
| --- | --- |

5.1.9.

Elektroninės sistemos saugos nuostatos

| 5.1.9.1. | Kiekvienai išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės agregatą turinčiai transporto priemonei turi būti būdingos savybės, neleidžiančios jo modifikuoti, išskyrus tuos atvejus, kai agregatą modifikuoti leidžia gamintojas. Gamintojas leidžia modifikuoti, jei tai būtina transporto priemonės gedimams nustatyti, jos techninei priežiūrai, apžiūrai, modernizavimui arba remontui atlikti. Jokių perprogramuojamųjų kompiuterio kodų arba darbo parametrų neturi būti įmanoma suklastoti, ir jų apsaugos lygis turi atitikti bent nustatytąjį standarte ISO 15031-7 (SAE J2186), jeigu su saugumu susijusių duomenų mainai vykdomi naudojant šios taisyklės 9A priedo 6 punkte nustatytus protokolus ir diagnostikos jungtį. Visi keičiamieji kalibravimo atminties lustai turi būti įdėti į sandarią talpyklą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais, atminties lustų turi būti neįmanoma pakeisti be specialių įrankių ar tam tikros metodikos. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Kiekvienai išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės agregatą turinčiai transporto priemonei turi būti būdingos savybės, neleidžiančios jo modifikuoti, išskyrus tuos atvejus, kai agregatą modifikuoti leidžia gamintojas. Gamintojas leidžia modifikuoti, jei tai būtina transporto priemonės gedimams nustatyti, jos techninei priežiūrai, apžiūrai, modernizavimui arba remontui atlikti. Jokių perprogramuojamųjų kompiuterio kodų arba darbo parametrų neturi būti įmanoma suklastoti, ir jų apsaugos lygis turi atitikti bent nustatytąjį standarte ISO 15031-7 (SAE J2186), jeigu su saugumu susijusių duomenų mainai vykdomi naudojant šios taisyklės 9A priedo 6 punkte nustatytus protokolus ir diagnostikos jungtį. Visi keičiamieji kalibravimo atminties lustai turi būti įdėti į sandarią talpyklą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais, atminties lustų turi būti neįmanoma pakeisti be specialių įrankių ar tam tikros metodikos.

| 5.1.9.2. | Kompiuterio kodais nustatytus variklio darbo parametrus turi būti įmanoma pakeisti tik specialiais įrankiais ar taikant tam tikrą metodiką (pvz., užlydytas arba sandarias sudedamąsias kompiuterio dalis ar užantspauduotus (ar užlydytus) kompiuterio gaubtus). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Kompiuterio kodais nustatytus variklio darbo parametrus turi būti įmanoma pakeisti tik specialiais įrankiais ar taikant tam tikrą metodiką (pvz., užlydytas arba sandarias sudedamąsias kompiuterio dalis ar užantspauduotus (ar užlydytus) kompiuterio gaubtus).

| 5.1.9.3. | Gamintojai turi imtis tinkamų priemonių, kad eksploatuojant transporto priemonę nebūtų galima suklastoti didžiausio degalų tiekimo parametro. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Gamintojai turi imtis tinkamų priemonių, kad eksploatuojant transporto priemonę nebūtų galima suklastoti didžiausio degalų tiekimo parametro.

| 5.1.9.4. | Gamintojai patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali pateikti prašymus, kad, atsižvelgiant į vieną iš pirmiau minėtų reikalavimų, toms transporto priemonėms, kurių apsauga neatrodo esanti reikalinga, būtų taikoma išlyga. Patvirtinimą suteikianti institucija, svarstydama, ar transporto priemonei taikyti išlygą, atsižvelgia į tokius kriterijus (čia pateikti ne visi kriterijai): šiuo metu prieinami darbiniai lustai, transporto priemonės tinkamumas veikti pagal didelio našumo eksploatavimo charakteristikas ir numatomas parduoti transporto priemonių kiekis. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Gamintojai patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali pateikti prašymus, kad, atsižvelgiant į vieną iš pirmiau minėtų reikalavimų, toms transporto priemonėms, kurių apsauga neatrodo esanti reikalinga, būtų taikoma išlyga. Patvirtinimą suteikianti institucija, svarstydama, ar transporto priemonei taikyti išlygą, atsižvelgia į tokius kriterijus (čia pateikti ne visi kriterijai): šiuo metu prieinami darbiniai lustai, transporto priemonės tinkamumas veikti pagal didelio našumo eksploatavimo charakteristikas ir numatomas parduoti transporto priemonių kiekis.

| 5.1.9.5. | Gamintojai, taikantys programuojamąsias kompiuterio kodų sistemas (pvz., elektra trinamą ir programuojamą pastoviąją atmintį, EEPROM), turi užtikrinti, kad tų sistemų nebūtų įmanoma perprogramuoti be leidimo. Gamintojai turi taikyti patobulintas apsaugos nuo klastojimo strategijas ir rašymo apsaugos funkcijas, dėl kurių reikėtų turėti elektroninę prieigą prie nutolusio kompiuterio, kurį turi gamintojas. Institucija gali patvirtinti kitokius metodus, kuriais užtikrinamas lygiavertis apsaugos nuo klastojimo lygis. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Gamintojai, taikantys programuojamąsias kompiuterio kodų sistemas (pvz., elektra trinamą ir programuojamą pastoviąją atmintį, EEPROM), turi užtikrinti, kad tų sistemų nebūtų įmanoma perprogramuoti be leidimo. Gamintojai turi taikyti patobulintas apsaugos nuo klastojimo strategijas ir rašymo apsaugos funkcijas, dėl kurių reikėtų turėti elektroninę prieigą prie nutolusio kompiuterio, kurį turi gamintojas. Institucija gali patvirtinti kitokius metodus, kuriais užtikrinamas lygiavertis apsaugos nuo klastojimo lygis.

5.2.   Išmetamųjų dujinių, kietųjų dalelių teršalų ir dūmingumo specifikacijos

Tipo patvirtinimo bandymams pagal 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B1, B2 arba C eilutes išmetamieji dujiniai teršalai nustatomi ESC, ELR ir ETC bandymais.

Dujinių variklių išmetamieji dujiniai teršalai nustatomi ETC bandymu.

ESC ir ELR bandymų metodikos yra aprašytos 4A priedo 1 priedėlyje, ETC bandymo metodika – 4A priedo 2 ir 3 priedėliuose.

Bandyti pristatyto variklio išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų, jei taikytina, kiekis bei dūmingumo vertė, jei taikytina, išmatuojami taikant 4A priedo 4 priedėlyje aprašytus metodus. 4A priedo 7 priedėlyje aprašytos rekomenduojamos dujinių teršalų analizės sistemos, rekomenduojamos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos ir rekomenduojama dūmingumo matavimo sistema.

Techninė tarnyba gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei nustatoma, kad atitinkamam bandymų ciklui gaunami lygiaverčiai rezultatai. Sistemos lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas 7 (ar daugiau) ėminių porų koreliacijos tarp nagrinėjamos sistemos ir vienos iš šios taisyklės etaloninių sistemų tyrimu. Matuojant išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų kiekius, lygiavertėmis etaloninėmis sistemomis laikoma tik viso srauto skiedimo sistema arba standarto ISO 16183 reikalavimus atitinkanti dalies srauto skiedimo sistema. „Rezultatais“ reikia laikyti ciklo išmetamųjų teršalų kiekio savitąją vertę. Koreliacijos bandymas atliekamas vienoje laboratorijoje, vienoje bandymų patalpoje ir su tuo pačiu varikliu, o dar geriau, jei bandymas daromas vienu metu. Ėminių porų vidutinių verčių lygiavertiškumas nustatomas naudojant F kriterijaus ir t kriterijaus statistiką kaip aprašyta šios taisyklės 4 priedėlyje, parengtą toje pačioje laboratorijoje ir bandymų patalpoje bei su tuo pačiu varikliu. Išskirtys nustatomos pagal standartą ISO 5725 ir neįtraukiamos į duomenų bazę. Kad nauja sistema būtų įtraukta į šią taisyklę, lygiavertiškumo nustatymas turi būti pagrįstas atliktu pakartojamumo ir atkuriamumo apskaičiavimu, kaip aprašyta ISO 5725.

| 5.2.1. | Ribinės vertės
  Anglies monoksido, visų angliavandenilių, azoto oksidų ir kietųjų dalelių savitosios masės vertės, nustatytos atliekant ESC bandymą, ir dūmų neskaidrumo vertės, nustatytos atliekant ELR bandymą, turi būti ne didesnės kaip 1 lentelėje nurodyti kiekiai.
  Anglies monoksido, angliavandenilių, išskyrus metaną, metano, azoto oksidų ir kietųjų dalelių savitosios masės vertės neturi būti didesnės kaip 2 lentelėje nurodyti kiekiai.
  1 lentelė
  Ribinės vertės – ESC ir ELR bandymai










  Eilutė | Anglies monoksido
  (CO) masė g/kWh | Angliavandenilių
  (HC) masė g/kWh | Azoto oksidų
  (NOx) masė g/kWh | Kietųjų dalelių
  (PT) masė g/kWh | Dūmingumas
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Ribinės vertės

Anglies monoksido, visų angliavandenilių, azoto oksidų ir kietųjų dalelių savitosios masės vertės, nustatytos atliekant ESC bandymą, ir dūmų neskaidrumo vertės, nustatytos atliekant ELR bandymą, turi būti ne didesnės kaip 1 lentelėje nurodyti kiekiai.

Anglies monoksido, angliavandenilių, išskyrus metaną, metano, azoto oksidų ir kietųjų dalelių savitosios masės vertės neturi būti didesnės kaip 2 lentelėje nurodyti kiekiai.

1 lentelė

Ribinės vertės – ESC ir ELR bandymai

Eilutė

Anglies monoksido

(CO) masė g/kWh

Angliavandenilių

(HC) masė g/kWh

Azoto oksidų

(NOx) masė g/kWh

Kietųjų dalelių

(PT) masė g/kWh

Dūmingumas

m-1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

2 lentelė

Ribinės vertės – ETC bandymai

| Eilutė | Anglies monoksido masė
  (CO) g/kWh | Angliavandenilių, išskyrus metaną, masė
  (NMHC) g/kWh | (CH4)
  masė (15)

  g/kWh | Azoto oksidų masė
  (NOx) g/kWh | Kietųjų dalelių masė (PT)
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Eilutė

Anglies monoksido masė

(CO) g/kWh

Angliavandenilių, išskyrus metaną, masė

(NMHC) g/kWh

(CH4)

masė (15)

g/kWh

Azoto oksidų masė

(NOx) g/kWh

Kietųjų dalelių masė (PT)

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Angliavandenilių kiekio matavimas dyzeliniams ir dujiniams varikliams |
| --- | --- |

5.2.2.

Angliavandenilių kiekio matavimas dyzeliniams ir dujiniams varikliams

| 5.2.2.1. | Gamintojas vietoj angliavandenilių, išskyrus metaną, masės nustatymo gali pasirinkti ETC bandymu matuoti bendrą angliavandenilių masę (THC). Šiuo atveju bendros angliavandenilių masės vertės ribos lieka tokios pačios, kaip 2 lentelėje nurodytos angliavandenilių, išskyrus metaną, masės vertės. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Gamintojas vietoj angliavandenilių, išskyrus metaną, masės nustatymo gali pasirinkti ETC bandymu matuoti bendrą angliavandenilių masę (THC). Šiuo atveju bendros angliavandenilių masės vertės ribos lieka tokios pačios, kaip 2 lentelėje nurodytos angliavandenilių, išskyrus metaną, masės vertės.

| 5.2.3. | Specialieji dyzelinių variklių reikalavimai |
| --- | --- |

5.2.3.

Specialieji dyzelinių variklių reikalavimai

| 5.2.3.1. | Azoto oksidų savitoji masė, nustatyta atliekant ESC bandymą kontrolinės srities atsitiktiniuose tikrinimo taškuose, palyginti su gretimų bandymo etapų vertėmis, nustatytomis interpoliavimu, negali būti didesnė daugiau kaip 10 % (žr. 4A priedo 1 priedėlio 5.6.2 ir 5.6.3 punktus). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Azoto oksidų savitoji masė, nustatyta atliekant ESC bandymą kontrolinės srities atsitiktiniuose tikrinimo taškuose, palyginti su gretimų bandymo etapų vertėmis, nustatytomis interpoliavimu, negali būti didesnė daugiau kaip 10 % (žr. 4A priedo 1 priedėlio 5.6.2 ir 5.6.3 punktus).

| 5.2.3.2. | Atliekant ELR bandymą, dūmingumo vertė esant atsitiktiniam bandymo sūkių skaičiui turi neviršyti dviejų gretimų sūkių skaičių didžiausios dūmingumo vertės daugiau kaip 20 % arba daugiau kaip 5 % ribinės vertės (pagal tai, kuri yra didesnė). |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Atliekant ELR bandymą, dūmingumo vertė esant atsitiktiniam bandymo sūkių skaičiui turi neviršyti dviejų gretimų sūkių skaičių didžiausios dūmingumo vertės daugiau kaip 20 % arba daugiau kaip 5 % ribinės vertės (pagal tai, kuri yra didesnė).

5.3.   Patvarumas ir charakteristikų blogėjimo koeficientai

| 5.3.1. | Gamintojas turės įrodyti, kad kompresinio uždegimo arba dujinis variklis, kurio tipas patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B1, B2 arba C eilutėje nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, neviršys tų išmetamųjų teršalų verčių nurodytą eksploatavimo laiką: |
| --- | --- |

5.3.1.

Gamintojas turės įrodyti, kad kompresinio uždegimo arba dujinis variklis, kurio tipas patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B1, B2 arba C eilutėje nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, neviršys tų išmetamųjų teršalų verčių nurodytą eksploatavimo laiką:

| 5.3.1.1. | varikliai, skirti montuoti į N1, M1 > 3,5 tonos ir M2 kategorijos transporto priemones: 100 000 km arba penkerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

varikliai, skirti montuoti į N1, M1 > 3,5 tonos ir M2 kategorijos transporto priemones: 100 000 km arba penkerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau;

| 5.3.1.2. | varikliai, skirti montuoti į N2, N3 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 16 tonų ir M3 kategorijos I klasės, II klasės ir A klasės bei B klasės transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 7,5 tonos: 200 000 km arba šešerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

varikliai, skirti montuoti į N2, N3 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 16 tonų ir M3 kategorijos I klasės, II klasės ir A klasės bei B klasės transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė kaip 7,5 tonos: 200 000 km arba šešerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau;

| 5.3.1.3. | varikliai, skirti montuoti į N3 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė kaip 16 tonų ir M3 kategorijos III klasės ir B klasės transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė kaip 7,5 tonos: 500 000 km arba septynerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

varikliai, skirti montuoti į N3 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė kaip 16 tonų ir M3 kategorijos III klasės ir B klasės transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė kaip 7,5 tonos: 500 000 km arba septynerius metus, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau.

| 5.3.2. | Gamintojai, kad būtų galima taikyti šią taisyklę, nustato charakteristikų blogėjimo koeficientus, kuriais remiantis būtų įrodoma, jog variklių šeimos arba variklio išmetamųjų dujinių teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeimos išmetamųjų dujinių teršalų kiekis per tam tikrą patvarumo laikotarpį, nustatytą 5.3.1 punkte, tebeatitinka numatytas išmetamųjų dujinių teršalų ribines vertes, nurodytas 5.2.1 punkte pateiktose lentelėse. |
| --- | --- |

5.3.2.

Gamintojai, kad būtų galima taikyti šią taisyklę, nustato charakteristikų blogėjimo koeficientus, kuriais remiantis būtų įrodoma, jog variklių šeimos arba variklio išmetamųjų dujinių teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeimos išmetamųjų dujinių teršalų kiekis per tam tikrą patvarumo laikotarpį, nustatytą 5.3.1 punkte, tebeatitinka numatytas išmetamųjų dujinių teršalų ribines vertes, nurodytas 5.2.1 punkte pateiktose lentelėse.

| 5.3.3. | Procedūros, kuriomis įrodoma, kad per tam tikrą patvarumo laikotarpį variklis arba variklio išmetamųjų dujinių teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeima atitinka nustatytas išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribas, yra nurodytos šios taisyklės 7 priede. |
| --- | --- |

5.3.3.

Procedūros, kuriomis įrodoma, kad per tam tikrą patvarumo laikotarpį variklis arba variklio išmetamųjų dujinių teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeima atitinka nustatytas išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribas, yra nurodytos šios taisyklės 7 priede.

5.4.   Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema

| 5.4.1. | Kompresinio uždegimo variklyje, kuris patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B1 arba C eilutėse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, arba tokio variklio varomoje transporto priemonėje turės būti įtaisyta transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema, informuojanti vairuotoją apie sutrikimą, jei viršijamos 5.4.4 punkto lentelės B1 arba C eilutėse nurodytos TPD ribinės vertės. Išmetamųjų teršalų kontrolei skirta TPD sistema turi atitikti šios taisyklės 9A priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

5.4.1.

Kompresinio uždegimo variklyje, kuris patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B1 arba C eilutėse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, arba tokio variklio varomoje transporto priemonėje turės būti įtaisyta transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema, informuojanti vairuotoją apie sutrikimą, jei viršijamos 5.4.4 punkto lentelės B1 arba C eilutėse nurodytos TPD ribinės vertės. Išmetamųjų teršalų kontrolei skirta TPD sistema turi atitikti šios taisyklės 9A priedo reikalavimus.

| 5.4.1.1. | Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų atveju TPD sistema gali nustatyti šiuos svarbius funkcinius sutrikimus:






  a) | katalizatoriaus, kuris įrengtas kaip atskiras vienetas, esantis arba nesantis deNOx sistemos ar dyzelino dalelių filtro dalis; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų atveju TPD sistema gali nustatyti šiuos svarbius funkcinius sutrikimus:

a)

katalizatoriaus, kuris įrengtas kaip atskiras vienetas, esantis arba nesantis deNOx sistemos ar dyzelino dalelių filtro dalis;

| b) | deNOx sistemos, jeigu ji įrengta; |
| --- | --- |

b)

deNOx sistemos, jeigu ji įrengta;

| c) | dyzelino dalelių filtro, jeigu jis įrengtas; |
| --- | --- |

c)

dyzelino dalelių filtro, jeigu jis įrengtas;

| d) | kombinuotosios deNOx ir dyzelino dalelių filtro sistemos. |
| --- | --- |

d)

kombinuotosios deNOx ir dyzelino dalelių filtro sistemos.

| 5.4.2. | Nuo 2008 m. spalio 1 d. tvirtinant naujus tipus, o nuo 2009 m. spalio 1 d. tvirtinant visus tipus kompresinio uždegimo arba dujiniame variklyje, kuris patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B2 arba C eilutėse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, arba tokio variklio varomoje transporto priemonėje turės būti įtaisyta TPD sistema, informuojanti vairuotoją apie sutrikimą, jei viršijamos 5.4.4 punkto lentelės B2 arba C eilutėse nurodytos TPD ribinės vertės. Išmetamųjų teršalų kontrolei skirta transporto priemonių diagnostikos (TPD) sistema turi atitikti šios taisyklės 9A priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

5.4.2.

Nuo 2008 m. spalio 1 d. tvirtinant naujus tipus, o nuo 2009 m. spalio 1 d. tvirtinant visus tipus kompresinio uždegimo arba dujiniame variklyje, kuris patvirtintas atsižvelgiant į 5.2.1 punkto lentelių B2 arba C eilutėse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes, arba tokio variklio varomoje transporto priemonėje turės būti įtaisyta TPD sistema, informuojanti vairuotoją apie sutrikimą, jei viršijamos 5.4.4 punkto lentelės B2 arba C eilutėse nurodytos TPD ribinės vertės. Išmetamųjų teršalų kontrolei skirta transporto priemonių diagnostikos (TPD) sistema turi atitikti šios taisyklės 9A priedo reikalavimus.

| 5.4.3. | TPD sistemoje taip pat turi būti sąsaja tarp variklio elektroninio valdymo įtaiso (VEVĮ) ir bet kokio kito variklio ar transporto priemonės elektros ar elektroninės sistemos, kuri teikia VEVĮ įvesties signalą arba priima jo išvesties signalą ir kuri turi įtakos tinkamam išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimui, pvz., sąsaja tarp VEVĮ ir transmisijos elektroninio valdymo įtaiso. |
| --- | --- |

5.4.3.

TPD sistemoje taip pat turi būti sąsaja tarp variklio elektroninio valdymo įtaiso (VEVĮ) ir bet kokio kito variklio ar transporto priemonės elektros ar elektroninės sistemos, kuri teikia VEVĮ įvesties signalą arba priima jo išvesties signalą ir kuri turi įtakos tinkamam išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos veikimui, pvz., sąsaja tarp VEVĮ ir transmisijos elektroninio valdymo įtaiso.

| 5.4.4. | TPD ribinės vertės yra tokios:







  Eilutė | Kompresinio uždegimo varikliai |
| --- | --- | --- |
| Azoto oksidų masė
  (NOx) g/kWh | Kietųjų dalelių masė
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

TPD ribinės vertės yra tokios:

Eilutė

Kompresinio uždegimo varikliai

Azoto oksidų masė

(NOx) g/kWh

Kietųjų dalelių masė

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | Visapusiška ir vienoda prieiga prie TPD informacijos suteikiama bandymų, diagnozavimo, techninės priežiūros ir remonto tikslais laikantis atitinkamų EEK Taisyklės Nr. 83 nuostatų bei nuostatų dėl keičiamųjų dalių siekiant užtikrinti suderinamumą su TPD sistemomis. |
| --- | --- |

5.4.5.

Visapusiška ir vienoda prieiga prie TPD informacijos suteikiama bandymų, diagnozavimo, techninės priežiūros ir remonto tikslais laikantis atitinkamų EEK Taisyklės Nr. 83 nuostatų bei nuostatų dėl keičiamųjų dalių siekiant užtikrinti suderinamumą su TPD sistemomis.

| 5.4.6. | Variklių gamyba mažomis serijomis
  Kaip alternatyva šio punkto reikalavimams variklių gamintojams gali būti taikomi nurodyti reikalavimai; variklių gamintojams, kurie visame pasaulyje tam tikro tipo variklių, priskirtinų TPD sistemą turinčių variklių šeimai, per metus pagamina:






  a) | mažiau nei 500 vienetų per metus gali gauti patvirtinimą pagal šios taisyklės reikalavimus, jeigu variklis stebimas tik dėl grandinės vientisumo, o papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema – dėl pagrindinių veikimo sutrikimų; |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Variklių gamyba mažomis serijomis

Kaip alternatyva šio punkto reikalavimams variklių gamintojams gali būti taikomi nurodyti reikalavimai; variklių gamintojams, kurie visame pasaulyje tam tikro tipo variklių, priskirtinų TPD sistemą turinčių variklių šeimai, per metus pagamina:

a)

mažiau nei 500 vienetų per metus gali gauti patvirtinimą pagal šios taisyklės reikalavimus, jeigu variklis stebimas tik dėl grandinės vientisumo, o papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema – dėl pagrindinių veikimo sutrikimų;

| b) | mažiau nei 50 vienetų per metus gali gauti patvirtinimą pagal šios taisyklės reikalavimus, jeigu visa išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema (t. y. variklio ir papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema) stebima tik dėl grandinės vientisumo. |
| --- | --- |

b)

mažiau nei 50 vienetų per metus gali gauti patvirtinimą pagal šios taisyklės reikalavimus, jeigu visa išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema (t. y. variklio ir papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema) stebima tik dėl grandinės vientisumo.

Patvirtinimą suteikianti institucija kitoms Susitariančiosioms Šalims praneša apie kiekvieno pagal šias nuostatas suteikto patvirtinimo aplinkybes.

5.5.   Tinkamą NOx kontrolės priemonių veikimą užtikrinantys reikalavimai

| 5.5.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

5.5.1.

Bendrosios nuostatos

| 5.5.1.1. | Šis punktas taikomas kompresinio uždegimo variklių sistemoms nepaisant technologijos, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi 5.2.1 punkto lentelėse pateiktų išmetamųjų teršalų ribinių verčių. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Šis punktas taikomas kompresinio uždegimo variklių sistemoms nepaisant technologijos, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi 5.2.1 punkto lentelėse pateiktų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

| 5.5.1.2. | Taikymo datos
  Paraiškų datos turi atitikti šios taisyklės 13 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Taikymo datos

Paraiškų datos turi atitikti šios taisyklės 13 punkto reikalavimus.

| 5.5.1.3. | Visi varikliai, kuriems taikomos šio punkto nuostatos, turi būti suprojektuoti, sukonstruoti ir įtaisyti taip, kad tas nuostatas atitiktų visą variklio eksploatavimo laiką. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Visi varikliai, kuriems taikomos šio punkto nuostatos, turi būti suprojektuoti, sukonstruoti ir įtaisyti taip, kad tas nuostatas atitiktų visą variklio eksploatavimo laiką.

| 5.5.1.4. | Informaciją, išsamiai apibūdinančią variklio, kuriam taikomos šio punkto nuostatos, veikimo ir eksploatacines charakteristikas gamintojas pateikia 1 priede. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Informaciją, išsamiai apibūdinančią variklio, kuriam taikomos šio punkto nuostatos, veikimo ir eksploatacines charakteristikas gamintojas pateikia 1 priede.

| 5.5.1.5. | Jeigu su varikliu turi būti naudojamas aktyviklis, gamintojas įteikiamoje patvirtinimo paraiškoje nurodo visų aktyviklių, kurie naudojami su bet kuria papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, charakteristikas, t. y. tipą ir koncentracijas, darbinę temperatūrą, sąlygas, nuorodą į tarptautinius standartus ir kt. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Jeigu su varikliu turi būti naudojamas aktyviklis, gamintojas įteikiamoje patvirtinimo paraiškoje nurodo visų aktyviklių, kurie naudojami su bet kuria papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, charakteristikas, t. y. tipą ir koncentracijas, darbinę temperatūrą, sąlygas, nuorodą į tarptautinius standartus ir kt.

| 5.5.1.6. | Remiantis 5.1 punkte nurodytais reikalavimais, bet kokiam varikliui, kuriam taikomas šis punktas, išmetamųjų teršalų kontrolės funkcija turi būti būdinga esant visoms sąlygoms, kurios nuolat pasitaiko Susitariančiųjų Šalių teritorijoje, ypač nusistovėjus žemai aplinkos oro temperatūrai. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Remiantis 5.1 punkte nurodytais reikalavimais, bet kokiam varikliui, kuriam taikomas šis punktas, išmetamųjų teršalų kontrolės funkcija turi būti būdinga esant visoms sąlygoms, kurios nuolat pasitaiko Susitariančiųjų Šalių teritorijoje, ypač nusistovėjus žemai aplinkos oro temperatūrai.

| 5.5.1.7. | Suteikiant patvirtinimą, gamintojas techninei tarnybai turi įrodyti, kad variklių, su kuriais privaloma naudoti aktyviklį, per taikomą išmetamųjų dujinių teršalų kiekio nustatymo bandymų ciklą bet kokio išmetamo amoniako kiekio vidutinė vertė neviršija 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

Suteikiant patvirtinimą, gamintojas techninei tarnybai turi įrodyti, kad variklių, su kuriais privaloma naudoti aktyviklį, per taikomą išmetamųjų dujinių teršalų kiekio nustatymo bandymų ciklą bet kokio išmetamo amoniako kiekio vidutinė vertė neviršija 25 ppm.

| 5.5.1.8. | Jei tai varikliai, su kuriais reikia naudoti aktyviklį, transporto priemonėje įmontuotoje kiekvienoje atskiroje aktyviklio talpykloje turi būti numatytos priemonės paimti bet kurio talpykloje esančio skysčio ėminį. Ėminio ėmimo vieta turi būti lengvai prieinama be jokio specialaus įrankio arba prietaiso. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

Jei tai varikliai, su kuriais reikia naudoti aktyviklį, transporto priemonėje įmontuotoje kiekvienoje atskiroje aktyviklio talpykloje turi būti numatytos priemonės paimti bet kurio talpykloje esančio skysčio ėminį. Ėminio ėmimo vieta turi būti lengvai prieinama be jokio specialaus įrankio arba prietaiso.

| 5.5.2. | Techninės priežiūros reikalavimai |
| --- | --- |

5.5.2.

Techninės priežiūros reikalavimai

| 5.5.2.1. | Gamintojas visiems naujų sunkiųjų transporto priemonių arba joms skirtų naujų variklių savininkams įteikia raštiškus nurodymus ar pasirūpina, kad tie nurodymai būtų įteikti, kuriuose numatoma, jog, jeigu transporto priemonės išmetamųjų teršalų kontrolės sistema veikia ne pagal nustatytus reikalavimus, vairuotojui apie triktį turi pranešti gedimo rodytuvas (GR), o variklis turi veikti mažesne apkrova. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Gamintojas visiems naujų sunkiųjų transporto priemonių arba joms skirtų naujų variklių savininkams įteikia raštiškus nurodymus ar pasirūpina, kad tie nurodymai būtų įteikti, kuriuose numatoma, jog, jeigu transporto priemonės išmetamųjų teršalų kontrolės sistema veikia ne pagal nustatytus reikalavimus, vairuotojui apie triktį turi pranešti gedimo rodytuvas (GR), o variklis turi veikti mažesne apkrova.

| 5.5.2.2. | Nurodymuose pateikiami tinkamo transporto priemonių eksploatavimo ir jų techninės priežiūros reikalavimai, įskaitant, jeigu taikoma, sunaudojamųjų aktyviklių reikalavimus. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Nurodymuose pateikiami tinkamo transporto priemonių eksploatavimo ir jų techninės priežiūros reikalavimai, įskaitant, jeigu taikoma, sunaudojamųjų aktyviklių reikalavimus.

| 5.5.2.3. | Nurodymai turi būti parašyti aiškia ir be techninių terminų kalba tos šalies, kurioje nauja sunkioji transporto priemonė arba naujas sunkiosios transporto priemonės variklis yra parduodamas arba registruojamas. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Nurodymai turi būti parašyti aiškia ir be techninių terminų kalba tos šalies, kurioje nauja sunkioji transporto priemonė arba naujas sunkiosios transporto priemonės variklis yra parduodamas arba registruojamas.

| 5.5.2.4. | Nurodymuose turi būti pasakyta, ar pasibaigus įprastam techninės priežiūros laikotarpiui transporto priemonės operatorius turi pakartotinai pripilti naudojamų aktyviklių, ir nurodomas tikėtinas aktyviklio kiekis, kuris būtų sunaudojamas atsižvelgiant į naujos sunkiosios transporto priemonės tipą. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Nurodymuose turi būti pasakyta, ar pasibaigus įprastam techninės priežiūros laikotarpiui transporto priemonės operatorius turi pakartotinai pripilti naudojamų aktyviklių, ir nurodomas tikėtinas aktyviklio kiekis, kuris būtų sunaudojamas atsižvelgiant į naujos sunkiosios transporto priemonės tipą.

| 5.5.2.5. | Nurodymuose pabrėžiama, kad naudotinas tam tikrų specifikacijų, jeigu buvo nustatyta, privalomasis aktyviklis ir jo pripilama pakartotinai, siekiant užtikrinti, jog transporto priemonė atitiktų tos transporto priemonės arba variklio tipo atitikties sertifikatą. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Nurodymuose pabrėžiama, kad naudotinas tam tikrų specifikacijų, jeigu buvo nustatyta, privalomasis aktyviklis ir jo pripilama pakartotinai, siekiant užtikrinti, jog transporto priemonė atitiktų tos transporto priemonės arba variklio tipo atitikties sertifikatą.

| 5.5.2.6. | Nurodymuose turi būti paminėta, kad transporto priemonės eksploatavimas be jokio aktyviklio, kuris naudotinas transporto priemonėje išmetamųjų teršalų kiekiui sumažinti, gali būti laikomas baudžiamosios teisės pažeidimu ir kad todėl transporto priemonės registravimo arba eksploatavimo šalyje ar kitoje šalyje, kurioje transporto priemonė eksploatuojama, suteiktos visos palankios pirkimo ar eksploatavimo sąlygos galėtų būti paskelbtos negaliojančiomis. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Nurodymuose turi būti paminėta, kad transporto priemonės eksploatavimas be jokio aktyviklio, kuris naudotinas transporto priemonėje išmetamųjų teršalų kiekiui sumažinti, gali būti laikomas baudžiamosios teisės pažeidimu ir kad todėl transporto priemonės registravimo arba eksploatavimo šalyje ar kitoje šalyje, kurioje transporto priemonė eksploatuojama, suteiktos visos palankios pirkimo ar eksploatavimo sąlygos galėtų būti paskelbtos negaliojančiomis.

| 5.5.3. | Variklio išmetamų NOx kontrolė |
| --- | --- |

5.5.3.

Variklio išmetamų NOx kontrolė

| 5.5.3.1. | Jeigu varikliui veikiant išmetamų NOx kiekis kontroliuojamas ne pagal nustatytus reikalavimus (pvz., todėl, kad nenaudojamas privalomasis aktyviklis, nepakankamas EGR srautas arba išjungtas EGR), šią būklę turi nustatyti NOx kiekį kontroliuojantys jutikliai, pro kuriuos teka išmetamųjų teršalų srautas. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Jeigu varikliui veikiant išmetamų NOx kiekis kontroliuojamas ne pagal nustatytus reikalavimus (pvz., todėl, kad nenaudojamas privalomasis aktyviklis, nepakankamas EGR srautas arba išjungtas EGR), šią būklę turi nustatyti NOx kiekį kontroliuojantys jutikliai, pro kuriuos teka išmetamųjų teršalų srautas.

| 5.5.3.2. | Jeigu NOx kiekis privalomąją ribinę vertę, nustatytą 5.2.1 punkte pateiktose lentelėse, viršija daugiau nei 1,5 g/kWh, vairuotojui apie tai turi pranešti įsijungęs GR, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punkte. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Jeigu NOx kiekis privalomąją ribinę vertę, nustatytą 5.2.1 punkte pateiktose lentelėse, viršija daugiau nei 1,5 g/kWh, vairuotojui apie tai turi pranešti įsijungęs GR, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punkte.

| 5.5.3.3. | Be to, neištrinamas trikties kodas, nurodantis priežastį, kodėl NOx kiekis viršija nurodytąjį 5.5.3.2 punkte, pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą turi būti laikomas bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.
  Kaip mažiausias reikalavimas ir jei taikoma, NOx kiekio viršijimo priežastys nurodomos tais atvejais, kai tuščia aktyviklio talpykla, yra aktyviklio dozavimo sutrikimas, nepakankama aktyviklio kokybė, per mažai sunaudojama aktyviklio, nepakankamas EGR srautas arba išjungtas EGR. Visais kitais atvejais gamintojui leidžiama nurodyti neištrinamą trikties kodą „didelis NOx kiekis – pagrindinė priežastis nežinoma“. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Be to, neištrinamas trikties kodas, nurodantis priežastį, kodėl NOx kiekis viršija nurodytąjį 5.5.3.2 punkte, pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą turi būti laikomas bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.

Kaip mažiausias reikalavimas ir jei taikoma, NOx kiekio viršijimo priežastys nurodomos tais atvejais, kai tuščia aktyviklio talpykla, yra aktyviklio dozavimo sutrikimas, nepakankama aktyviklio kokybė, per mažai sunaudojama aktyviklio, nepakankamas EGR srautas arba išjungtas EGR. Visais kitais atvejais gamintojui leidžiama nurodyti neištrinamą trikties kodą „didelis NOx kiekis – pagrindinė priežastis nežinoma“.

| 5.5.3.4. | Jeigu NOx kiekis viršija TPD slenkstines ribines vertes, nustatytas 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje, sukimo momento ribotuvas variklio galią pagal 5.5.5 punkto reikalavimus turi sumažinti taip, kad tą sumažinimą aiškiai suprastų transporto priemonės vairuotojas. Kai sukimo momento ribotuvas įjungtas, vairuotojas ir toliau yra įspėjamas pagal 5.5.3.2 punkto reikalavimus, o neištrinamas trikties kodas turi būti saugomas pagal 5.5.3.3 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Jeigu NOx kiekis viršija TPD slenkstines ribines vertes, nustatytas 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje, sukimo momento ribotuvas variklio galią pagal 5.5.5 punkto reikalavimus turi sumažinti taip, kad tą sumažinimą aiškiai suprastų transporto priemonės vairuotojas. Kai sukimo momento ribotuvas įjungtas, vairuotojas ir toliau yra įspėjamas pagal 5.5.3.2 punkto reikalavimus, o neištrinamas trikties kodas turi būti saugomas pagal 5.5.3.3 punkto reikalavimus.

| 5.5.3.5 | Jei tai varikliai, kuriems, siekiant kontroliuoti išmetamų NOx kiekį, turi būti numatytas EGR, o ne kita papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema, gamintojas NOx kiekį gali nustatyti bet kokiu kitu 5.5.3.1 punkto reikalavimus atitinkančiu metodu. Gamintojas, suteikiant tipo patvirtinimą, turi įrodyti, kad kitas metodas NOx kiekiui nustatyti laiko ir tikslumo atžvilgiu, palyginti su 5.5.3.1 punkto reikalavimais, yra lygiavertis ir kad jo taikymo poveikis būtų toks pats kaip nurodytasis 5.5.3.2, 5.5.3.3 ir 5.5.3.4 punktuose. |
| --- | --- |

5.5.3.5

Jei tai varikliai, kuriems, siekiant kontroliuoti išmetamų NOx kiekį, turi būti numatytas EGR, o ne kita papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema, gamintojas NOx kiekį gali nustatyti bet kokiu kitu 5.5.3.1 punkto reikalavimus atitinkančiu metodu. Gamintojas, suteikiant tipo patvirtinimą, turi įrodyti, kad kitas metodas NOx kiekiui nustatyti laiko ir tikslumo atžvilgiu, palyginti su 5.5.3.1 punkto reikalavimais, yra lygiavertis ir kad jo taikymo poveikis būtų toks pats kaip nurodytasis 5.5.3.2, 5.5.3.3 ir 5.5.3.4 punktuose.

| 5.5.4. | Aktyviklio kontrolė |
| --- | --- |

5.5.4.

Aktyviklio kontrolė

| 5.5.4.1. | Jei tai transporto priemonės, su kuriomis, kad jos atitiktų šio punkto reikalavimus, būtina naudoti aktyviklį, transporto priemonių prietaisų skydelyje specialiais mechaniniais arba elektroniniais rodmenų įtaisais tų transporto priemonių vairuotojams turi būti teikiama informacija apie transporto priemonėje įtaisytoje talpykloje esančio aktyviklio kiekį. Teikiant tokią informaciją numatoma, kad bus pranešama, jeigu aktyviklio kiekis:






  a) | mažesnis nei 10 % talpyklos talpos arba gamintojo nuožiūra galima pasirinkti didesnį procentinį dydį, arba |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

Jei tai transporto priemonės, su kuriomis, kad jos atitiktų šio punkto reikalavimus, būtina naudoti aktyviklį, transporto priemonių prietaisų skydelyje specialiais mechaniniais arba elektroniniais rodmenų įtaisais tų transporto priemonių vairuotojams turi būti teikiama informacija apie transporto priemonėje įtaisytoje talpykloje esančio aktyviklio kiekį. Teikiant tokią informaciją numatoma, kad bus pranešama, jeigu aktyviklio kiekis:

a)

mažesnis nei 10 % talpyklos talpos arba gamintojo nuožiūra galima pasirinkti didesnį procentinį dydį, arba

| b) | mažesnis už tam tikrą kiekį, palyginti su galimu nuvažiuoti atstumu turint degalų atsargų kiekį, kurį yra nurodęs gamintojas. |
| --- | --- |

b)

mažesnis už tam tikrą kiekį, palyginti su galimu nuvažiuoti atstumu turint degalų atsargų kiekį, kurį yra nurodęs gamintojas.

Aktyviklio rodytuvas įrengiamas kuo arčiau degalų kiekio rodytuvo.

| 5.5.4.2. | Jeigu ištuštėja aktyviklio talpykla, vairuotojui turi būti pranešama pagal šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

Jeigu ištuštėja aktyviklio talpykla, vairuotojui turi būti pranešama pagal šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punkto reikalavimus.

| 5.5.4.3. | Sunaudojus visą talpykloje esantį aktyviklį, be 5.5.4.2 punkto reikalavimų, nedelsiant taip pat pradedami taikyti 5.5.5 punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Sunaudojus visą talpykloje esantį aktyviklį, be 5.5.4.2 punkto reikalavimų, nedelsiant taip pat pradedami taikyti 5.5.5 punkto reikalavimai.

| 5.5.4.4. | Gamintojas gali pasirinkti, kad jis laikysis 5.5.4.5–5.5.4.12 punktų, o ne 5.5.3 punkto reikalavimų. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Gamintojas gali pasirinkti, kad jis laikysis 5.5.4.5–5.5.4.12 punktų, o ne 5.5.3 punkto reikalavimų.

| 5.5.4.5. | Varikliams įrengiami prietaisai, leidžiantys nustatyti, ar transporto priemonėje yra skysčio, atitinkančio gamintojo deklaruotas ir šios taisyklės 1 priede užregistruotas aktyviklio charakteristikas. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Varikliams įrengiami prietaisai, leidžiantys nustatyti, ar transporto priemonėje yra skysčio, atitinkančio gamintojo deklaruotas ir šios taisyklės 1 priede užregistruotas aktyviklio charakteristikas.

| 5.5.4.6. | Jeigu skystis aktyviklio talpykloje neatitinka gamintojo deklaruotų šios taisyklės 1 priede nustatytų minimalių aktyvikliui taikomų reikalavimų, tada taikomi papildomi 5.5.4.12 punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Jeigu skystis aktyviklio talpykloje neatitinka gamintojo deklaruotų šios taisyklės 1 priede nustatytų minimalių aktyvikliui taikomų reikalavimų, tada taikomi papildomi 5.5.4.12 punkto reikalavimai.

| 5.5.4.7. | Varikliuose įrengiami prietaisai, leidžiantys nustatyti sunaudoto aktyviklio kiekį, ir jie turi būti pritaikyti taip, kad transporto priemonėje užtikrintų prieigą prie informacijos apie sunaudojimą. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

Varikliuose įrengiami prietaisai, leidžiantys nustatyti sunaudoto aktyviklio kiekį, ir jie turi būti pritaikyti taip, kad transporto priemonėje užtikrintų prieigą prie informacijos apie sunaudojimą.

| 5.5.4.8. | Informacija apie variklio vidutiniškai sunaudotą aktyviklio kiekį ir vidutiniškai sunaudotą privalomąjį jo kiekį arba per 48 ankstesnes variklio darbo valandas, arba per laikotarpį, per kurį turėtų būti sunaudota bent 15 litrų privalomojo aktyviklio (pasirenkant ilgesnį laikotarpį), turi būti prieinama per įprastos diagnostinės jungties nuoseklųjį prievadą, nurodytą šios taisyklės 9A priedo 6.8.3 punkte. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Informacija apie variklio vidutiniškai sunaudotą aktyviklio kiekį ir vidutiniškai sunaudotą privalomąjį jo kiekį arba per 48 ankstesnes variklio darbo valandas, arba per laikotarpį, per kurį turėtų būti sunaudota bent 15 litrų privalomojo aktyviklio (pasirenkant ilgesnį laikotarpį), turi būti prieinama per įprastos diagnostinės jungties nuoseklųjį prievadą, nurodytą šios taisyklės 9A priedo 6.8.3 punkte.

| 5.5.4.9. | Siekiant kontroliuoti aktyviklio sunaudojimą, varikliui dirbant turi būti fiksuojami bent jau šie parametrai:






  a) | aktyviklio kiekis transporto priemonėje įrengtoje talpykloje, |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

Siekiant kontroliuoti aktyviklio sunaudojimą, varikliui dirbant turi būti fiksuojami bent jau šie parametrai:

a)

aktyviklio kiekis transporto priemonėje įrengtoje talpykloje,

| b) | aktyviklio srautas arba jo įpurškiamas kiekis techniniu atžvilgiu kiek galima arčiau tos vietos, kurioje aktyviklis purškiamas į papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą. |
| --- | --- |

b)

aktyviklio srautas arba jo įpurškiamas kiekis techniniu atžvilgiu kiek galima arčiau tos vietos, kurioje aktyviklis purškiamas į papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą.

| 5.5.4.10. | Jeigu per 5.5.4.8 punkte apibrėžtą laikotarpį nustatomas variklio vidutiniškai sunaudoto aktyviklio kiekio ir vidutiniškai sunaudoto privalomojo jo kiekio 50 % nuokrypis, pradedamos taikyti 5.5.4.12 punkte numatytos priemonės. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Jeigu per 5.5.4.8 punkte apibrėžtą laikotarpį nustatomas variklio vidutiniškai sunaudoto aktyviklio kiekio ir vidutiniškai sunaudoto privalomojo jo kiekio 50 % nuokrypis, pradedamos taikyti 5.5.4.12 punkte numatytos priemonės.

| 5.5.4.11. | Jeigu aktyviklį nustojama dozuoti, taikomos 5.5.4.12 punkte nustatytos priemonės. Šis reikalavimas netaikomas, jeigu dozavimą nutraukia variklio EVĮ, nes variklio darbo sąlygos yra tokios, kad atsižvelgiant į jo išmetamųjų teršalų kiekį aktyviklio dozuoti neprivaloma ir jeigu gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai yra aiškiai nurodęs, kada taikomos tos darbo sąlygos. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

Jeigu aktyviklį nustojama dozuoti, taikomos 5.5.4.12 punkte nustatytos priemonės. Šis reikalavimas netaikomas, jeigu dozavimą nutraukia variklio EVĮ, nes variklio darbo sąlygos yra tokios, kad atsižvelgiant į jo išmetamųjų teršalų kiekį aktyviklio dozuoti neprivaloma ir jeigu gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai yra aiškiai nurodęs, kada taikomos tos darbo sąlygos.

| 5.5.4.12. | Bet kuris nustatytas gedimas, susijęs su 5.5.4.6, 5.5.4.10 ar 5.5.4.11 punktais, sukelia tokius pat padarinius, vykstančius ta pačia tvarka, kaip nurodyta 5.5.3.2, 5.5.3.3 ar 5.5.3.4 punktuose. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Bet kuris nustatytas gedimas, susijęs su 5.5.4.6, 5.5.4.10 ar 5.5.4.11 punktais, sukelia tokius pat padarinius, vykstančius ta pačia tvarka, kaip nurodyta 5.5.3.2, 5.5.3.3 ar 5.5.3.4 punktuose.

| 5.5.5. | Priemonės, užtikrinančios, kad nebūtų klastojamas papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų veikimas |
| --- | --- |

5.5.5.

Priemonės, užtikrinančios, kad nebūtų klastojamas papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų veikimas

| 5.5.5.1. | Visi varikliai, kuriems taikomas šis punktas, turi turėti sukimo momento ribotuvą, vairuotojui pranešantį apie tai, kad variklis dirba arba kad transporto priemonė eksploatuojama ne pagal nustatytus reikalavimus, ir taip skatinti skubiai pašalinti visus gedimus. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Visi varikliai, kuriems taikomas šis punktas, turi turėti sukimo momento ribotuvą, vairuotojui pranešantį apie tai, kad variklis dirba arba kad transporto priemonė eksploatuojama ne pagal nustatytus reikalavimus, ir taip skatinti skubiai pašalinti visus gedimus.

| 5.5.5.2. | Sukimo momento ribotuvas įjungiamas transporto priemonei pirmą kartą sustojus po to, kai buvo susiklosčiusios 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 arba 5.5.4.11 punktuose nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Sukimo momento ribotuvas įjungiamas transporto priemonei pirmą kartą sustojus po to, kai buvo susiklosčiusios 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 arba 5.5.4.11 punktuose nurodytos sąlygos.

| 5.5.5.3. | Jeigu įjungiamas sukimo momento ribotuvas, variklio sukimo momentas jokiu atveju neturi būti didesnis nei toliau nurodyta pastovi vertė:






  a) | 60 % didžiausios apkrovos sukimo momento, jei tai N3 >16 tonų, M1 > 7,5 tonos, M3/III ir M3/B > 7,5 tonos kategorijų transporto priemonės (18); |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Jeigu įjungiamas sukimo momento ribotuvas, variklio sukimo momentas jokiu atveju neturi būti didesnis nei toliau nurodyta pastovi vertė:

a)

60 % didžiausios apkrovos sukimo momento, jei tai N3 >16 tonų, M1 > 7,5 tonos, M3/III ir M3/B > 7,5 tonos kategorijų transporto priemonės (18);

| b) | 75 % didžiausios apkrovos sukimo momento, jei tai N1, N2, N3 ≤ 16 tonų, 3,5 < M1 (7,5 tonos, M2, M3/I, M3/II, M3/A ir M3/B ≤ 7,5 tonos kategorijų transporto priemonės. |
| --- | --- |

b)

75 % didžiausios apkrovos sukimo momento, jei tai N1, N2, N3 ≤ 16 tonų, 3,5 < M1 (7,5 tonos, M2, M3/I, M3/II, M3/A ir M3/B ≤ 7,5 tonos kategorijų transporto priemonės.

| 5.5.5.4. | Reikalavimai dokumentams ir sukimo momento ribotuvui yra nustatyti 5.5.5.5–5.5.5.8 punktuose. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Reikalavimai dokumentams ir sukimo momento ribotuvui yra nustatyti 5.5.5.5–5.5.5.8 punktuose.

| 5.5.5.5. | Išsami rašytinė informacija, apibūdinanti visas išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos ir sukimo momento ribotuvo veikimo charakteristikas, pateikiama pagal 5.1.7.1 punkto b papunktyje nustatytus reikalavimus dokumentams. Konkrečiai, gamintojas teikia informaciją apie EVĮ naudojamus algoritmus, kuriais NOx koncentracija siejama su konkrečiu išmetamų NOx kiekiu (g/kWh), nustatytu ETC bandymu pagal 5.5.6.5 punktą. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Išsami rašytinė informacija, apibūdinanti visas išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos ir sukimo momento ribotuvo veikimo charakteristikas, pateikiama pagal 5.1.7.1 punkto b papunktyje nustatytus reikalavimus dokumentams. Konkrečiai, gamintojas teikia informaciją apie EVĮ naudojamus algoritmus, kuriais NOx koncentracija siejama su konkrečiu išmetamų NOx kiekiu (g/kWh), nustatytu ETC bandymu pagal 5.5.6.5 punktą.

| 5.5.5.6. | Varikliui veikiant tuščiąja eiga sukimo momento ribotuvas turi būti išjungiamas, jeigu priežastys, į kurias atsižvelgiant jis buvo įjungtas, jau nebeturi įtakos. Sukimo momento ribotuvas neturi būti išjungiamas automatiškai, jeigu nebuvo pašalinta priežastis, į kurią atsižvelgiant ribotuvas buvo įjungtas. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Varikliui veikiant tuščiąja eiga sukimo momento ribotuvas turi būti išjungiamas, jeigu priežastys, į kurias atsižvelgiant jis buvo įjungtas, jau nebeturi įtakos. Sukimo momento ribotuvas neturi būti išjungiamas automatiškai, jeigu nebuvo pašalinta priežastis, į kurią atsižvelgiant ribotuvas buvo įjungtas.

| 5.5.5.7. | Sukimo momento ribotuvo neturi būti galima išjungti jungikliu arba techninės priežiūros įrankiu. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Sukimo momento ribotuvo neturi būti galima išjungti jungikliu arba techninės priežiūros įrankiu.

| 5.5.5.8. | Sukimo momento ribotuvas netaikomas varikliams ar transporto priemonėms, kurias naudoja karinių pajėgų, gelbėjimo tarnybų, priešgaisrinių tarnybų ir greitosios pagalbos automobiliai. Ilgalaikį išjungimą gali atlikti tik variklio ar transporto priemonės gamintojas, o tinkamam identifikavimui nustatomas konkretus variklio tipas, priklausantis variklių šeimai. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Sukimo momento ribotuvas netaikomas varikliams ar transporto priemonėms, kurias naudoja karinių pajėgų, gelbėjimo tarnybų, priešgaisrinių tarnybų ir greitosios pagalbos automobiliai. Ilgalaikį išjungimą gali atlikti tik variklio ar transporto priemonės gamintojas, o tinkamam identifikavimui nustatomas konkretus variklio tipas, priklausantis variklių šeimai.

| 5.5.6. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos eksploatavimo sąlygos |
| --- | --- |

5.5.6.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos eksploatavimo sąlygos

| 5.5.6.1. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema eksploatuojama






  a) | kai aplinkos oro temperatūra yra 266–308 K (–7–35 oC); |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema eksploatuojama

a)

kai aplinkos oro temperatūra yra 266–308 K (–7–35 oC);

| b) | bet kuriame aukštyje, žemiau kaip 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

bet kuriame aukštyje, žemiau kaip 1 600 m;

| c) | esant didesnei kaip 343 K (70 oC) variklio aušinimo skysčio temperatūrai. |
| --- | --- |

c)

esant didesnei kaip 343 K (70 oC) variklio aušinimo skysčio temperatūrai.

Šis punktas netaikomas kontroliuojant aktyvikio kiekį talpykloje, kurioje kontroliuojama visomis eksploatavimo sąlygomis.

| 5.5.6.2. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema gali būti išjungta, kai naudojama veikimo avariniu režimu strategija, dėl kurios sukimo momento ribotuvas riboja daugiau nei atitinkamai transporto priemonių kategorijai nustatyti ir 5.5.5.3 punkte nurodyti lygiai. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema gali būti išjungta, kai naudojama veikimo avariniu režimu strategija, dėl kurios sukimo momento ribotuvas riboja daugiau nei atitinkamai transporto priemonių kategorijai nustatyti ir 5.5.5.3 punkte nurodyti lygiai.

| 5.5.6.3. | Jei taikomas išmetamųjų teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimas, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema veikia ir atitinka 5.5 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Jei taikomas išmetamųjų teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimas, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema veikia ir atitinka 5.5 punkto nuostatas.

| 5.5.6.4. | Netinkamas NOx kontrolės priemonių veikimas nustatomas per keturis TPD bandymo ciklus, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlio 6.1 punkte pateikiamoje apibrėžtyje. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Netinkamas NOx kontrolės priemonių veikimas nustatomas per keturis TPD bandymo ciklus, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlio 6.1 punkte pateikiamoje apibrėžtyje.

| 5.5.6.5. | EVĮ naudojami algoritmai, skirti susieti faktinę NOx koncentraciją su konkrečiu išmetamų NOx kiekiu (g/kWh) atliekant ETC bandymą, neturėtų būti laikomi išderinimo strategija. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

EVĮ naudojami algoritmai, skirti susieti faktinę NOx koncentraciją su konkrečiu išmetamų NOx kiekiu (g/kWh) atliekant ETC bandymą, neturėtų būti laikomi išderinimo strategija.

| 5.5.6.6. | Jei PIDTKS, kurią patvirtinimą suteikianti institucija patvirtino pagal 5.1.5 punktą, pradeda veikti, bet koks NOx padidėjimas dėl PIDTKS veikimo gali būti taikomas atitinkamam NOx lygiui, nurodytam 5.5.3.2 punkte. Visais šiais atvejais, PIDTKS poveikis NOx slenkstinei vertei aprašomas pagal 5.5.5.5 punktą. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Jei PIDTKS, kurią patvirtinimą suteikianti institucija patvirtino pagal 5.1.5 punktą, pradeda veikti, bet koks NOx padidėjimas dėl PIDTKS veikimo gali būti taikomas atitinkamam NOx lygiui, nurodytam 5.5.3.2 punkte. Visais šiais atvejais, PIDTKS poveikis NOx slenkstinei vertei aprašomas pagal 5.5.5.5 punktą.

| 5.5.7. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos sutrikimas |
| --- | --- |

5.5.7.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos sutrikimas

| 5.5.7.1. | Stebima, ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemoje nėra elektros gedimų ir ar nėra pašalintas arba išjungtas koks nors jutiklis, kuris neleidžia nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio padidėjimo, kaip reikalaujama pagal 5.5.3.2 ir 5.5.3.4 punktus.
  Jutiklių, turinčių poveikio diagnostikos sistemai, pavyzdžiai yra tie jutikliai, kurie tiesiogiai matuoja NOx koncentraciją, karbamido kokybės jutikliai ir jutikliai, naudojami aktyvikliui dozuoti, jo kiekiui ir naudojimui ar EGR kontroliuoti. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Stebima, ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemoje nėra elektros gedimų ir ar nėra pašalintas arba išjungtas koks nors jutiklis, kuris neleidžia nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio padidėjimo, kaip reikalaujama pagal 5.5.3.2 ir 5.5.3.4 punktus.

Jutiklių, turinčių poveikio diagnostikos sistemai, pavyzdžiai yra tie jutikliai, kurie tiesiogiai matuoja NOx koncentraciją, karbamido kokybės jutikliai ir jutikliai, naudojami aktyvikliui dozuoti, jo kiekiui ir naudojimui ar EGR kontroliuoti.

| 5.5.7.2. | Jei pasitvirtina, kad neveikia išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema, vairuotojui apie tai nedelsiant pranešama įjungiant įspėjamąjį signalą pagal šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punktą. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Jei pasitvirtina, kad neveikia išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema, vairuotojui apie tai nedelsiant pranešama įjungiant įspėjamąjį signalą pagal šios taisyklės 9A priedo 3.6.5 punktą.

| 5.5.7.3. | Vadovaujantis 5.5.5 punktu, jei per 50 variklio darbo valandų gedimas nepašalinamas, įjungiamas sukimo momento ribotuvas.
  Pirmajame papunktyje nustatytas laikotarpis sutrumpintas iki 36 valandų, skaičiuojant nuo 13.2.3 ir 13.3.3 punktuose nustatytų datų. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Vadovaujantis 5.5.5 punktu, jei per 50 variklio darbo valandų gedimas nepašalinamas, įjungiamas sukimo momento ribotuvas.

Pirmajame papunktyje nustatytas laikotarpis sutrumpintas iki 36 valandų, skaičiuojant nuo 13.2.3 ir 13.3.3 punktuose nustatytų datų.

| 5.5.7.4. | Kai išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema nustato, kad gedimas pašalintas, su tuo gedimu susijęs (-ę) kodas (-ai) gali būti ištrinamas (-i) iš sistemos atminties, išskyrus 5.5.7.5 punkte nurodytus atvejus, ir prireikus sukimo momento ribotuvas įjungiamas pagal 5.5.5.6 punktą.
  Trikties kodo (-ų), susijusio (-ių) su išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimu, neturi būti įmanoma ištrinti iš sistemos atminties jokiu rodmenų nuskaitymo įtaisu. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Kai išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema nustato, kad gedimas pašalintas, su tuo gedimu susijęs (-ę) kodas (-ai) gali būti ištrinamas (-i) iš sistemos atminties, išskyrus 5.5.7.5 punkte nurodytus atvejus, ir prireikus sukimo momento ribotuvas įjungiamas pagal 5.5.5.6 punktą.

Trikties kodo (-ų), susijusio (-ių) su išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimu, neturi būti įmanoma ištrinti iš sistemos atminties jokiu rodmenų nuskaitymo įtaisu.

| 5.5.7.5. | Jei, vadovaujantis 5.5.7.1 punktu, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos elementai pašalinami arba išjungiami, neištrinamas trikties kodas pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą turi būti saugomas bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

Jei, vadovaujantis 5.5.7.1 punktu, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos elementai pašalinami arba išjungiami, neištrinamas trikties kodas pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą turi būti saugomas bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.

| 5.5.8. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymas |
| --- | --- |

5.5.8.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymas

| 5.5.8.1. | Kaip 3 punkte nurodytos patvirtinimo paraiškos dalis yra gamintojo, atliekančio bandymus su variklio dinamometru pagal 5.5.8.2–5.5.8.7 punktus, įrodymas, kad laikomasi šio punkto nuostatų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Kaip 3 punkte nurodytos patvirtinimo paraiškos dalis yra gamintojo, atliekančio bandymus su variklio dinamometru pagal 5.5.8.2–5.5.8.7 punktus, įrodymas, kad laikomasi šio punkto nuostatų reikalavimų.

| 5.5.8.2. | Tai, kad laikomasi variklio šeimai ar TPD variklio šeimai šiame punkte keliamų reikalavimų, galima įrodyti atliekant vienos variklių šeimos (pirminio variklio) variklių išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymus tuo atveju, kai gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia duomenis, įrodančius, kad tos šeimos variklių išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos yra panašios.
  Tai gali būti įrodoma patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikiant tokius duomenis kaip algoritmai, funkcinės analizės ir kt.
  Pirminį variklį parenka gamintojas, pritarus patvirtinimą suteikiančiai institucijai. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

Tai, kad laikomasi variklio šeimai ar TPD variklio šeimai šiame punkte keliamų reikalavimų, galima įrodyti atliekant vienos variklių šeimos (pirminio variklio) variklių išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymus tuo atveju, kai gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia duomenis, įrodančius, kad tos šeimos variklių išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos yra panašios.

Tai gali būti įrodoma patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikiant tokius duomenis kaip algoritmai, funkcinės analizės ir kt.

Pirminį variklį parenka gamintojas, pritarus patvirtinimą suteikiančiai institucijai.

| 5.5.8.3. | Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymą sudaro šie trys etapai:






  a) | atranka
  Netinkamo NOx kontrolės priemonių veikimo operaciją ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimą pasirenka institucija iš netinkamo veikimo operacijų sąrašo, kurį pateikia gamintojas. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos bandymą sudaro šie trys etapai:

a)

atranka

Netinkamo NOx kontrolės priemonių veikimo operaciją ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimą pasirenka institucija iš netinkamo veikimo operacijų sąrašo, kurį pateikia gamintojas.

| b) | Nustatymas
  Netinkamo veikimo poveikis patvirtinamas matuojant NOx kiekį per ETC variklio bandymų stende. |
| --- | --- |

b)

Nustatymas

Netinkamo veikimo poveikis patvirtinamas matuojant NOx kiekį per ETC variklio bandymų stende.

| c) | Bandymas
  Poveikis sistemai (sukimo momento apribojimas, įspėjamasis signalas ir kt.) išbandomas su varikliu atliekant keturis TPD bandymo ciklus. |
| --- | --- |

c)

Bandymas

Poveikis sistemai (sukimo momento apribojimas, įspėjamasis signalas ir kt.) išbandomas su varikliu atliekant keturis TPD bandymo ciklus.

| 5.5.8.3.1. | Atrankos etapui gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia stebėsenos strategijų, kurios buvo taikytos siekiant nustatyti bet kurios NOx kontrolės priemonės netinkamą veikimą ir galimų išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimų, dėl kurių gali įsijungti sukimo momento ribotuvas arba įspėjamasis signalas, aprašą.
  Šio sąrašo būdingi pavyzdžiai: tuščia aktyviklio talpykla, netinkamas veikimas, dėl kurio nustojama dozuoti aktyviklį, nepakankama aktyviklio kokybė, netinkamas veikimas, dėl kurio panaudojama mažai aktyviklio, netinkamas EGR srautas arba išjungtas EGR.
  Patvirtinimą suteikianti institucija iš šio sąrašo pasirenka mažiausia dvi ir daugiausia tris NOx kontrolės priemonių ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos netinkamo veikimo operacijas. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

Atrankos etapui gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia stebėsenos strategijų, kurios buvo taikytos siekiant nustatyti bet kurios NOx kontrolės priemonės netinkamą veikimą ir galimų išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimų, dėl kurių gali įsijungti sukimo momento ribotuvas arba įspėjamasis signalas, aprašą.

Šio sąrašo būdingi pavyzdžiai: tuščia aktyviklio talpykla, netinkamas veikimas, dėl kurio nustojama dozuoti aktyviklį, nepakankama aktyviklio kokybė, netinkamas veikimas, dėl kurio panaudojama mažai aktyviklio, netinkamas EGR srautas arba išjungtas EGR.

Patvirtinimą suteikianti institucija iš šio sąrašo pasirenka mažiausia dvi ir daugiausia tris NOx kontrolės priemonių ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos netinkamo veikimo operacijas.

| 5.5.8.3.2. | Nustatymo etapui išmetami NOx matuojami atliekant ETC bandymo ciklą vadovaujantis 4A priedo 2 priedėlio nuostatomis. ETC bandymo rezultatas naudojamas nustatant, kaip tikėtinai pradės veikti NOx kontrolės stebėsenos sistema bandymo metu (sukimo momento apribojimas ir (arba) įspėjamasis signalas). Netinkamas veikimas modeliuojamas taip, kad NOx kiekis daugiau kaip 1 g/kWh neviršytų kurios nors iš ribinių verčių, nurodytų 5.5.3.2 ar 5.5.3.4 punktuose.
  Išmetamųjų teršalų nustatyti nereikalaujama, jei aktyviklio talpykla tuščia arba jei reikia parodyti išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos netinkamą veikimą.
  Sukimo momento ribotuvas nustatymo etapo metu išjungiamas. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

Nustatymo etapui išmetami NOx matuojami atliekant ETC bandymo ciklą vadovaujantis 4A priedo 2 priedėlio nuostatomis. ETC bandymo rezultatas naudojamas nustatant, kaip tikėtinai pradės veikti NOx kontrolės stebėsenos sistema bandymo metu (sukimo momento apribojimas ir (arba) įspėjamasis signalas). Netinkamas veikimas modeliuojamas taip, kad NOx kiekis daugiau kaip 1 g/kWh neviršytų kurios nors iš ribinių verčių, nurodytų 5.5.3.2 ar 5.5.3.4 punktuose.

Išmetamųjų teršalų nustatyti nereikalaujama, jei aktyviklio talpykla tuščia arba jei reikia parodyti išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos netinkamą veikimą.

Sukimo momento ribotuvas nustatymo etapo metu išjungiamas.

| 5.5.8.3.3. | Bandymo etapui variklis tikrinamas atliekant daugiausia keturis TPD bandymo ciklus.
  Neturėtų būti jokių kitų gedimų išskyrus tuos, dėl kurių atliekamas bandymas. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

Bandymo etapui variklis tikrinamas atliekant daugiausia keturis TPD bandymo ciklus.

Neturėtų būti jokių kitų gedimų išskyrus tuos, dėl kurių atliekamas bandymas.

| 5.5.8.3.4. | Prieš pradedant 5.5.8.3.3 punkte nurodytą bandymų ciklą, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema nustatoma į režimą „gedimų nėra“. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Prieš pradedant 5.5.8.3.3 punkte nurodytą bandymų ciklą, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema nustatoma į režimą „gedimų nėra“.

| 5.5.8.3.5. | Atsižvelgiant į pasirinktą NOx kiekį, sistema įjungia įspėjamąjį signalą ir kartu prireikus sukimo momento ribotuvą bet kuriuo metu prieš pasibaigiant bandymų serijai. Bandymų seriją galima sustabdyti, kai NOx kontrolės stebėsenos sistema tinkamai sureaguoja. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

Atsižvelgiant į pasirinktą NOx kiekį, sistema įjungia įspėjamąjį signalą ir kartu prireikus sukimo momento ribotuvą bet kuriuo metu prieš pasibaigiant bandymų serijai. Bandymų seriją galima sustabdyti, kai NOx kontrolės stebėsenos sistema tinkamai sureaguoja.

| 5.5.8.4. | Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema yra iš esmės pagrįsta NOx kiekio kontrolės jutikliais, pro kuriuos teka išmetamųjų teršalų srautas, gamintojas, norėdamas įsitikinti, ar laikomasi reikalavimų, gali pasirinkti tiesiogiai kontroliuoti tam tikras sistemos dalis (pvz., dozavimo veiklos sutrikimas, uždaryta EGR sklendė). Tokiu atveju atliekamas bandymas su pasirinkta sistemos dalimi. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema yra iš esmės pagrįsta NOx kiekio kontrolės jutikliais, pro kuriuos teka išmetamųjų teršalų srautas, gamintojas, norėdamas įsitikinti, ar laikomasi reikalavimų, gali pasirinkti tiesiogiai kontroliuoti tam tikras sistemos dalis (pvz., dozavimo veiklos sutrikimas, uždaryta EGR sklendė). Tokiu atveju atliekamas bandymas su pasirinkta sistemos dalimi.

| 5.5.8.5. | Sukimo momento ribojimas, kurio reikalaujama pagal 5.5.5.3 punktą, dėl sukimo momento ribotuvo patvirtinamas kartu su bendru variklio darbo patvirtinimu pagal Taisyklę Nr. 85. Bandymo procesui gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai parodo, kad į variklio EVĮ įdėtas tinkamas sukimo momento ribotuvas. Atskirų sukimo momento matavimų bandymo proceso metu nereikalaujama. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Sukimo momento ribojimas, kurio reikalaujama pagal 5.5.5.3 punktą, dėl sukimo momento ribotuvo patvirtinamas kartu su bendru variklio darbo patvirtinimu pagal Taisyklę Nr. 85. Bandymo procesui gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai parodo, kad į variklio EVĮ įdėtas tinkamas sukimo momento ribotuvas. Atskirų sukimo momento matavimų bandymo proceso metu nereikalaujama.

| 5.5.8.6. | Kaip alternatyva 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 punktams, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos ir sukimo momento ribotuvo bandymas gali būti atliekamas išbandant transporto priemonę. Transporto priemone važiuojama keliu arba bandymo keliu esant pasirinktoms netinkamo veikimo operacijoms ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimams siekiant įrodyti, kad įsijungs įspėjamasis signalas ir sukimo momento ribotuvas pagal 5.5 punkto reikalavimus, ypač atsižvelgiant į 5.5.5.2. ir 5.5.5.3 punktus. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Kaip alternatyva 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 punktams, išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos ir sukimo momento ribotuvo bandymas gali būti atliekamas išbandant transporto priemonę. Transporto priemone važiuojama keliu arba bandymo keliu esant pasirinktoms netinkamo veikimo operacijoms ar išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistemos gedimams siekiant įrodyti, kad įsijungs įspėjamasis signalas ir sukimo momento ribotuvas pagal 5.5 punkto reikalavimus, ypač atsižvelgiant į 5.5.5.2. ir 5.5.5.3 punktus.

| 5.5.8.7. | Jei, laikantis 5.5 punkto reikalavimų, kompiuterio atmintyje reikia laikyti neištrinamą trikties kodą, bandymo sekos pabaigoje reikia, kad būtų įvykdyti šie trys reikalavimai:






  a) | pasinaudojant TPD rodmenų nuskaitymo įtaisu būtų galima patvirtinti, kad TPD kompiuterio atmintyje yra atitinkamas neištrinamas trikties kodas, nurodytas 5.5.3.3 punkte, ir kad patvirtinimą suteikiančiai institucijai tinkamai įrodoma, jog rodmenų nuskaitymo įtaisas negali jo ištrinti, ir |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Jei, laikantis 5.5 punkto reikalavimų, kompiuterio atmintyje reikia laikyti neištrinamą trikties kodą, bandymo sekos pabaigoje reikia, kad būtų įvykdyti šie trys reikalavimai:

a)

pasinaudojant TPD rodmenų nuskaitymo įtaisu būtų galima patvirtinti, kad TPD kompiuterio atmintyje yra atitinkamas neištrinamas trikties kodas, nurodytas 5.5.3.3 punkte, ir kad patvirtinimą suteikiančiai institucijai tinkamai įrodoma, jog rodmenų nuskaitymo įtaisas negali jo ištrinti, ir

| b) | skaitant neištrinamus duomenis, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punkte, galima patvirtinti, kiek laiko nustatymo sekos metu praėjo, kol įsijungė įspėjamasis signalas, ir kad patvirtinimą suteikiančiai institucijai galima tinkamai įrodyti, jog rodmenų nuskaitymo įtaisas negali tų duomenų ištrinti, ir |
| --- | --- |

b)

skaitant neištrinamus duomenis, kaip nurodyta šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punkte, galima patvirtinti, kiek laiko nustatymo sekos metu praėjo, kol įsijungė įspėjamasis signalas, ir kad patvirtinimą suteikiančiai institucijai galima tinkamai įrodyti, jog rodmenų nuskaitymo įtaisas negali tų duomenų ištrinti, ir

| c) | patvirtinimą suteikianti institucija patvirtino konstrukcijos elementus, įrodančius, kad ši neištrinama informacija yra saugoma pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą mažiausiai 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų. |
| --- | --- |

c)

patvirtinimą suteikianti institucija patvirtino konstrukcijos elementus, įrodančius, kad ši neištrinama informacija yra saugoma pagal šios taisyklės 9A priedo 3.9.2 punktą mažiausiai 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.

6.   MONTAVIMAS TRANSPORTO PRIEMONĖJE

| 6.1. | Variklis transporto priemonėje turi būti sumontuotas taip, kad atitiktų šias su variklio patvirtinimu susijusias charakteristikas: |
| --- | --- |

6.1.

Variklis transporto priemonėje turi būti sumontuotas taip, kad atitiktų šias su variklio patvirtinimu susijusias charakteristikas:

| 6.1.1. | slėgio sumažėjimas įsiurbimo kolektoriuje turi būti ne didesnis kaip nurodytas patvirtintam varikliui 2A priede; |
| --- | --- |

6.1.1.

slėgio sumažėjimas įsiurbimo kolektoriuje turi būti ne didesnis kaip nurodytas patvirtintam varikliui 2A priede;

| 6.1.2. | priešslėgis išmetimo vamzdyje turi būti ne didesnis kaip nurodytas patvirtintam varikliui 2A priede; |
| --- | --- |

6.1.2.

priešslėgis išmetimo vamzdyje turi būti ne didesnis kaip nurodytas patvirtintam varikliui 2A priede;

| 6.1.3. | variklio varomos pagalbinės įrangos sunaudota galia neturi būti didesnė už patvirtintam varikliui 2A priede nurodytą galią; |
| --- | --- |

6.1.3.

variklio varomos pagalbinės įrangos sunaudota galia neturi būti didesnė už patvirtintam varikliui 2A priede nurodytą galią;

| 6.1.4. | išmetimo sistemos tūris nuo 2A priede nurodyto patvirtinto variklio išmetimo sistemos tūrio neturi skirtis daugiau kaip 40 %. |
| --- | --- |

6.1.4.

išmetimo sistemos tūris nuo 2A priede nurodyto patvirtinto variklio išmetimo sistemos tūrio neturi skirtis daugiau kaip 40 %.

7.   VARIKLIŲ ŠEIMA

7.1.   Variklių šeimą apibrėžiantys parametrai

Variklių šeima, kurią yra apibrėžęs variklio gamintojas, turi atitikti standarto ISO 16185 nuostatas.

7.2.   Pirminio variklio pasirinkimas

| 7.2.1. | Dyzeliniai varikliai
  Pagrindinis kriterijus, pagal kurį pasirenkamas šeimos pirminis variklis, – tai didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant didžiausio deklaruotojo sukimo momento sūkių skaičiui. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus – didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis, esant vardiniam sūkių skaičiui. Esant tam tikroms aplinkybėms, patvirtinimą suteikianti institucija gali nuspręsti, kad šeimai blogiausias išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant antrąjį variklį. Taigi patvirtinimą suteikianti institucija bandymui gali išsirinkti papildomą variklį, pasirinkimą pagrįsdama savybėmis, kurios rodytų, jog šis šeimai priklausantis variklis gali turėti didžiausią išmetamųjų teršalų lygį.
  Jei šeimai priklausantys varikliai gali turėti kitų kintamų savybių, kurios galėtų būti laikomos veikiančiomis išmetamųjų teršalų susidarymą, šios savybės taip pat identifikuojamos ir į jas atsižvelgiama renkantis pirminį variklį. |
| --- | --- |

7.2.1.

Dyzeliniai varikliai

Pagrindinis kriterijus, pagal kurį pasirenkamas šeimos pirminis variklis, – tai didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant didžiausio deklaruotojo sukimo momento sūkių skaičiui. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus – didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis, esant vardiniam sūkių skaičiui. Esant tam tikroms aplinkybėms, patvirtinimą suteikianti institucija gali nuspręsti, kad šeimai blogiausias išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant antrąjį variklį. Taigi patvirtinimą suteikianti institucija bandymui gali išsirinkti papildomą variklį, pasirinkimą pagrįsdama savybėmis, kurios rodytų, jog šis šeimai priklausantis variklis gali turėti didžiausią išmetamųjų teršalų lygį.

Jei šeimai priklausantys varikliai gali turėti kitų kintamų savybių, kurios galėtų būti laikomos veikiančiomis išmetamųjų teršalų susidarymą, šios savybės taip pat identifikuojamos ir į jas atsižvelgiama renkantis pirminį variklį.

| 7.2.2. | Dujiniai varikliai
  Šeimos pirminis variklis pasirenkamas taikant pirminį didžiausio darbinio tūrio kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį antrinis kriterijus taikomas tokia tvarka:






  a) | didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis, esant deklaruotosios vardinės galios sūkių skaičiui, |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Dujiniai varikliai

Šeimos pirminis variklis pasirenkamas taikant pirminį didžiausio darbinio tūrio kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį antrinis kriterijus taikomas tokia tvarka:

a)

didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis, esant deklaruotosios vardinės galios sūkių skaičiui,

| b) | didžiausia priverstinio uždegimo skuba, |
| --- | --- |

b)

didžiausia priverstinio uždegimo skuba,

| c) | mažiausias EGR laipsnis, |
| --- | --- |

c)

mažiausias EGR laipsnis,

| d) | oro siurblio nėra arba oro siurblys su mažiausiu oro srautu. |
| --- | --- |

d)

oro siurblio nėra arba oro siurblys su mažiausiu oro srautu.

Esant tam tikroms aplinkybėms, patvirtinimą suteikianti institucija gali nuspręsti, kad šeimai blogiausias išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant antrąjį variklį. Taigi patvirtinimą suteikianti institucija bandymui gali išsirinkti papildomą variklį, pasirinkimą pagrįsdama savybėmis, kurios rodytų, jog šis šeimai priklausantis variklis gali turėti didžiausią išmetamųjų teršalų lygį.

7.3.   TPD turinčių variklių šeimą apibūdinantys parametrai

TPD turinčių variklių šeimą galima apibūdinti pagrindiniais konstrukcijos parametrais, kurie turi būti bendri visiems tos šeimos varikliams.

Siekiant, kad variklius būtų galima laikyti priklausančiais tai pačiai TPD turinčių variklių šeimai, jiems turi būti bendras toliau pateikiamų parametrų sąrašas:

| a) | TPD stebėsenos būdai, |
| --- | --- |

a)

TPD stebėsenos būdai,

| b) | gedimų nustatymo būdai,
  jeigu gamintojas atitinkamomis inžinerinėmis priemonėmis arba kitomis tinkamomis procedūromis neįrodė, kad tie būdai nėra lygiaverčiai. |
| --- | --- |

b)

gedimų nustatymo būdai,

jeigu gamintojas atitinkamomis inžinerinėmis priemonėmis arba kitomis tinkamomis procedūromis neįrodė, kad tie būdai nėra lygiaverčiai.

| Pastaba. | : | Tai pačiai šeimai nepriklausantys varikliai vis dėlto gali priklausyti tai pačiai TPD turinčių variklių šeimai, jeigu yra laikomasi pirmiau minėtų kriterijų. |
| --- | --- | --- |

Pastaba.

:

Tai pačiai šeimai nepriklausantys varikliai vis dėlto gali priklausyti tai pačiai TPD turinčių variklių šeimai, jeigu yra laikomasi pirmiau minėtų kriterijų.

8.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties metodika turi atitikti nurodytą Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ir užtikrinti, kad:

| 8.1. | Kiekvienas šioje taisyklėje nurodytu patvirtinimo žymeniu paženklintas variklis arba transporto priemonė turi būti pagaminti pagal patvirtinto tipo aprašą, pateiktą patvirtinimo formoje ir jos prieduose. |
| --- | --- |

8.1.

Kiekvienas šioje taisyklėje nurodytu patvirtinimo žymeniu paženklintas variklis arba transporto priemonė turi būti pagaminti pagal patvirtinto tipo aprašą, pateiktą patvirtinimo formoje ir jos prieduose.

| 8.2. | Paprastai gaminių atitiktis, susijusi su išmetamųjų teršalų apribojimais, tikrinama remiantis pranešime ir jo prieduose pateiktu aprašu. |
| --- | --- |

8.2.

Paprastai gaminių atitiktis, susijusi su išmetamųjų teršalų apribojimais, tikrinama remiantis pranešime ir jo prieduose pateiktu aprašu.

| 8.3. | Jei reikia išmatuoti išmetamųjų teršalų kiekį ir variklio tipo patvirtinimo galiojimas buvo vieną arba kelis kartus pratęstas, turi būti bandomas (-i) variklis (-iai), aprašytas (-i) informaciniuose atitinkamo galiojimo pratęsimo dokumentuose. |
| --- | --- |

8.3.

Jei reikia išmatuoti išmetamųjų teršalų kiekį ir variklio tipo patvirtinimo galiojimas buvo vieną arba kelis kartus pratęstas, turi būti bandomas (-i) variklis (-iai), aprašytas (-i) informaciniuose atitinkamo galiojimo pratęsimo dokumentuose.

| 8.3.1. | Dėl išmetamųjų teršalų bandomo variklio atitiktis:
  pristatęs variklį atsakingosioms institucijoms, gamintojas negali pasirinkto variklio niekaip reguliuoti. |
| --- | --- |

8.3.1.

Dėl išmetamųjų teršalų bandomo variklio atitiktis:

pristatęs variklį atsakingosioms institucijoms, gamintojas negali pasirinkto variklio niekaip reguliuoti.

| 8.3.1.1. | Iš partijos atsitiktinai paimami trys varikliai. Tie varikliai, kurie bandomi tik atliekant ESC ir ELR bandymus arba tik atliekant ETC bandymą, kad būtų patvirtinti pagal 5.2.1 punkto lentelių A eilutę, bandomi atliekant gaminių atitikties patikrinimo bandymus. Atsakingajai institucijai sutikus, visi kiti varikliai, gavę tipo patvirtinimą pagal 5.2.1 punkto lentelių A, B1 ar B2, ar C eilutes, gaminių atitikčiai patikrinti bandomi pagal ESC ir ELR ciklus arba pagal ETC ciklą. Ribinės vertės pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkte. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Iš partijos atsitiktinai paimami trys varikliai. Tie varikliai, kurie bandomi tik atliekant ESC ir ELR bandymus arba tik atliekant ETC bandymą, kad būtų patvirtinti pagal 5.2.1 punkto lentelių A eilutę, bandomi atliekant gaminių atitikties patikrinimo bandymus. Atsakingajai institucijai sutikus, visi kiti varikliai, gavę tipo patvirtinimą pagal 5.2.1 punkto lentelių A, B1 ar B2, ar C eilutes, gaminių atitikčiai patikrinti bandomi pagal ESC ir ELR ciklus arba pagal ETC ciklą. Ribinės vertės pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkte.

| 8.3.1.2. | Jei kompetentingai institucijai priimtinas gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis, bandymai atliekami pagal šios taisyklės 1 priedėlį.
  Jei kompetentingai institucijai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis nėra priimtinas, bandymai atliekami pagal šios taisyklės 2 priedėlį.
  Gamintojo prašymu bandymai gali būti atliekami pagal šios taisyklės 3 priedėlį. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Jei kompetentingai institucijai priimtinas gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis, bandymai atliekami pagal šios taisyklės 1 priedėlį.

Jei kompetentingai institucijai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis nėra priimtinas, bandymai atliekami pagal šios taisyklės 2 priedėlį.

Gamintojo prašymu bandymai gali būti atliekami pagal šios taisyklės 3 priedėlį.

| 8.3.1.3. | Remiantis variklių bandymais imčių būdu, partijos gaminiai laikomi tinkamais, jei pagal atitinkamame priedėlyje taikomus kriterijus teigiamas sprendimas gautas dėl visų teršalų, ir netinkamais, jei neigiamas sprendimas gautas dėl vieno teršalo.
  Kai teigiamas sprendimas gaunamas dėl vieno teršalo, toks sprendimas negali būti pakeistas remiantis jokiais papildomais bandymais, kuriais norima nuspręsti dėl kitų teršalų.
  Jei dėl visų teršalų teigiamo sprendimo negauta ir jei nė dėl vieno teršalo nėra gauta neigiamo sprendimo, bandomas kitas variklis (žr. 2 brėž.).
  Jei negauta jokio sprendimo, gamintojas gali bet kuriuo metu nuspręsti nutraukti bandymą. Tokiu atveju registruojamas neigiamas sprendimas. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Remiantis variklių bandymais imčių būdu, partijos gaminiai laikomi tinkamais, jei pagal atitinkamame priedėlyje taikomus kriterijus teigiamas sprendimas gautas dėl visų teršalų, ir netinkamais, jei neigiamas sprendimas gautas dėl vieno teršalo.

Kai teigiamas sprendimas gaunamas dėl vieno teršalo, toks sprendimas negali būti pakeistas remiantis jokiais papildomais bandymais, kuriais norima nuspręsti dėl kitų teršalų.

Jei dėl visų teršalų teigiamo sprendimo negauta ir jei nė dėl vieno teršalo nėra gauta neigiamo sprendimo, bandomas kitas variklis (žr. 2 brėž.).

Jei negauta jokio sprendimo, gamintojas gali bet kuriuo metu nuspręsti nutraukti bandymą. Tokiu atveju registruojamas neigiamas sprendimas.

| 8.3.2. | Turi būti bandomi tik nauji varikliai. Dujiniai varikliai pašildomi pagal metodiką, apibrėžtą 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte. |
| --- | --- |

8.3.2.

Turi būti bandomi tik nauji varikliai. Dujiniai varikliai pašildomi pagal metodiką, apibrėžtą 4A priedo 2 priedėlio 3 punkte.

| 8.3.2.1. | Tačiau gamintojo prašymu bandymus galima atlikti su dyzeliniais arba dujiniais varikliais, pašildytais ilgiau nei nurodyta 8.3.2 punkte, bet ne ilgiau kaip 100 valandų. Tokiu atveju juos pašildo gamintojas, kuris įsipareigoja šių variklių niekaip nereguliuoti. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Tačiau gamintojo prašymu bandymus galima atlikti su dyzeliniais arba dujiniais varikliais, pašildytais ilgiau nei nurodyta 8.3.2 punkte, bet ne ilgiau kaip 100 valandų. Tokiu atveju juos pašildo gamintojas, kuris įsipareigoja šių variklių niekaip nereguliuoti.

| 8.3.2.2. | Kai gamintojas prašo variklius įvažinėti pagal 8.3.2.1 punkto sąlygas, įvažinėti galima:






  a) | visus bandomuosius variklius arba |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Kai gamintojas prašo variklius įvažinėti pagal 8.3.2.1 punkto sąlygas, įvažinėti galima:

a)

visus bandomuosius variklius arba

| b) | pirmąjį bandomąjį variklį, raidos koeficientą nustatant tokiu būdu:






  i) | pirmojo bandomo variklio išmetamieji teršalai matuojami nulinę valandą ir X valandą, |
| --- | --- | --- |

b)

pirmąjį bandomąjį variklį, raidos koeficientą nustatant tokiu būdu:

i)

pirmojo bandomo variklio išmetamieji teršalai matuojami nulinę valandą ir X valandą,

| ii) | išmetamųjų teršalų raidos nuo nulinės iki x valandos koeficientas kiekvienam teršalui apskaičiuojamas taip:






  a. | Išmetamieji teršalai x val./išmetamieji teršalai 0 val. |
| --- | --- | --- |

ii)

išmetamųjų teršalų raidos nuo nulinės iki x valandos koeficientas kiekvienam teršalui apskaičiuojamas taip:

a.

Išmetamieji teršalai x val./išmetamieji teršalai 0 val.

| b. | Šis koeficientas gali būti mažesnis už vienetą. |
| --- | --- |

b.

Šis koeficientas gali būti mažesnis už vienetą.

Kiti bandomieji varikliai neįvažinėjami, bet nulinę valandą nustatytas išmetamųjų teršalų kiekis bus pakeistas remiantis raidos koeficientu.

Tokiu atveju reikia turėti šias vertes:

| a) | pirmojo variklio vertes x valandą; |
| --- | --- |

a)

pirmojo variklio vertes x valandą;

| b) | kitų variklių vertes nulinę valandą, padaugintas iš raidos koeficiento. |
| --- | --- |

b)

kitų variklių vertes nulinę valandą, padaugintas iš raidos koeficiento.

| 8.3.2.3. | Visi šie bandymai su dyzeliniais varikliais ir varikliais, kuriems naudojamos SND, gali būti atliekami naudojant rinkoje parduodamus degalus. Tačiau gamintojo prašymu galima naudoti 5 priede aprašytų rūšių etaloninius degalus. Tai reiškia, kad reikia atlikti šios taisyklės 4 punkte aprašytus bandymus, kai kiekvienam dujų varikliui naudojami bent dviejų rūšių etaloniniai degalai. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Visi šie bandymai su dyzeliniais varikliais ir varikliais, kuriems naudojamos SND, gali būti atliekami naudojant rinkoje parduodamus degalus. Tačiau gamintojo prašymu galima naudoti 5 priede aprašytų rūšių etaloninius degalus. Tai reiškia, kad reikia atlikti šios taisyklės 4 punkte aprašytus bandymus, kai kiekvienam dujų varikliui naudojami bent dviejų rūšių etaloniniai degalai.

| 8.3.2.4. | Jei tai yra varikliai, kuriems kaip degalai naudojamos GD, visus šiuos bandymus naudojant rinkoje parduodamus degalus galima atlikti taip:






  a) | H paženklintiems varikliams – H intervalo (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) rinkoje parduodamus degalus; |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

Jei tai yra varikliai, kuriems kaip degalai naudojamos GD, visus šiuos bandymus naudojant rinkoje parduodamus degalus galima atlikti taip:

a)

H paženklintiems varikliams – H intervalo (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) rinkoje parduodamus degalus;

| b) | L paženklintiems varikliams – L intervalo (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) rinkoje parduodamus degalus; |
| --- | --- |

b)

L paženklintiems varikliams – L intervalo (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) rinkoje parduodamus degalus;

| c) | HL paženklintiems varikliams – λ poslinkio koeficiento kraštutinio intervalo rinkoje parduodamus degalus (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

HL paženklintiems varikliams – λ poslinkio koeficiento kraštutinio intervalo rinkoje parduodamus degalus (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Tačiau gamintojo prašymu galima naudoti 5 priede aprašytų rūšių etaloninius degalus. Tai reiškia, kad reikia atlikti šios taisyklės 4 punkte aprašytus bandymus.

| 8.3.2.5. | Kilus ginčams dėl dujinių variklių neatitikties, kai jiems naudojami rinkoje parduodami degalai, bandymai atliekami naudojant tos rūšies etaloninius degalus, kurie buvo naudojami bandant pirminį variklį, arba leistinus papildomus degalus 3, kaip nurodyta 4.1.3.1 ir 4.2.1.1 punktuose, kurie galėjo būti naudojami bandant pirminį variklį. Tuomet rezultatas turi būti perskaičiuotas taikant atitinkamą (-us) koeficientą (-us) r, ra arba rb, aprašytą (-us) 4.1.4, 4.1.5.1 ir 4.2.1.2 punktuose. Jei r, ra arba rb yra mažesni už vienetą, pataisa nėra būtina. Išmatuoti rezultatai ir apskaičiuoti rezultatai turi įrodyti, kad variklis, naudodamas tinkamas degalų rūšis (degalus 1, 2 ir, jei taikoma, degalus 3, jei tai yra gamtinių dujų varikliai, ir A bei B degalus, jei tai yra SND varikliai), atitinka ribines vertes. |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Kilus ginčams dėl dujinių variklių neatitikties, kai jiems naudojami rinkoje parduodami degalai, bandymai atliekami naudojant tos rūšies etaloninius degalus, kurie buvo naudojami bandant pirminį variklį, arba leistinus papildomus degalus 3, kaip nurodyta 4.1.3.1 ir 4.2.1.1 punktuose, kurie galėjo būti naudojami bandant pirminį variklį. Tuomet rezultatas turi būti perskaičiuotas taikant atitinkamą (-us) koeficientą (-us) r, ra arba rb, aprašytą (-us) 4.1.4, 4.1.5.1 ir 4.2.1.2 punktuose. Jei r, ra arba rb yra mažesni už vienetą, pataisa nėra būtina. Išmatuoti rezultatai ir apskaičiuoti rezultatai turi įrodyti, kad variklis, naudodamas tinkamas degalų rūšis (degalus 1, 2 ir, jei taikoma, degalus 3, jei tai yra gamtinių dujų varikliai, ir A bei B degalus, jei tai yra SND varikliai), atitinka ribines vertes.

| 8.3.2.6. | Dujinių variklių, pritaikytų naudoti tik vienos konkrečios rūšies degalus, gaminių atitikties bandymai atliekami naudojant degalus, kuriems variklis buvo kalibruotas.
  2 brėž.
  Gaminių atitikties tikrinimo schema |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Dujinių variklių, pritaikytų naudoti tik vienos konkrečios rūšies degalus, gaminių atitikties bandymai atliekami naudojant degalus, kuriems variklis buvo kalibruotas.

2 brėž.

Gaminių atitikties tikrinimo schema

Image

8.4.   Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema

| 8.4.1. | Jeigu turi būti patikrinta, ar TPD sistema atitinka gaminio atitikties reikalavimus, patikrinimas atliekamas taip: |
| --- | --- |

8.4.1.

Jeigu turi būti patikrinta, ar TPD sistema atitinka gaminio atitikties reikalavimus, patikrinimas atliekamas taip:

| 8.4.2. | Jeigu patvirtinimą suteikianti institucija nustato, kad gaminių kokybė atrodo neatitinkanti privalomųjų reikalavimų, atsitiktine imtimi iš variklių serijos paimamas variklis, su kuriuo atliekami šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su varikliu, kuris buvo įvažinėjamas ne ilgiau nei 100 valandų. |
| --- | --- |

8.4.2.

Jeigu patvirtinimą suteikianti institucija nustato, kad gaminių kokybė atrodo neatitinkanti privalomųjų reikalavimų, atsitiktine imtimi iš variklių serijos paimamas variklis, su kuriuo atliekami šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su varikliu, kuris buvo įvažinėjamas ne ilgiau nei 100 valandų.

| 8.4.3. | Gaminiai laikomi atitinkančiais privalomuosius reikalavimus, jeigu šis variklis atitinka šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašytų bandymų reikalavimus. |
| --- | --- |

8.4.3.

Gaminiai laikomi atitinkančiais privalomuosius reikalavimus, jeigu šis variklis atitinka šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašytų bandymų reikalavimus.

| 8.4.4 | Jeigu iš serijos paimtas variklis neatitinka 8.4.2 punkto reikalavimų, atsitiktine imtimi iš serijos paimami kiti keturi varikliai, su kuriais atliekami šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su varikliu, kuris buvo įvažinėjamas ne ilgiau nei 100 valandų. |
| --- | --- |

8.4.4

Jeigu iš serijos paimtas variklis neatitinka 8.4.2 punkto reikalavimų, atsitiktine imtimi iš serijos paimami kiti keturi varikliai, su kuriais atliekami šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su varikliu, kuris buvo įvažinėjamas ne ilgiau nei 100 valandų.

| 8.4.5. | Gaminiai laikomi atitinkančiais privalomuosius reikalavimus, jeigu bent trys varikliai iš kitų atsitiktine imtimi paimtųjų atitinka šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašytų bandymų reikalavimus. |
| --- | --- |

8.4.5.

Gaminiai laikomi atitinkančiais privalomuosius reikalavimus, jeigu bent trys varikliai iš kitų atsitiktine imtimi paimtųjų atitinka šios taisyklės 9A priedo 1 priedėlyje aprašytų bandymų reikalavimus.

9.   EKSPLOATUOJAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ (VARIKLIŲ) ATITIKTIS

| 9.1. | Eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis pagal šią taisyklę tikrinama reguliariai per visą transporto priemonėje įtaisyto variklio eksploatavimo laiką. |
| --- | --- |

9.1.

Eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis pagal šią taisyklę tikrinama reguliariai per visą transporto priemonėje įtaisyto variklio eksploatavimo laiką.

| 9.2. | Remiantis patvirtinimais, suteiktais atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, privaloma imtis papildomų priemonių, kad būtų patvirtintas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įtaisų veiksmingumas per visą transporto priemonėje įtaisyto variklio eksploatavimo laiką įprastomis eksploatavimo sąlygomis. |
| --- | --- |

9.2.

Remiantis patvirtinimais, suteiktais atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, privaloma imtis papildomų priemonių, kad būtų patvirtintas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įtaisų veiksmingumas per visą transporto priemonėje įtaisyto variklio eksploatavimo laiką įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

| 9.3. | Procedūros, kurias būtina taikyti eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitikčiai nustatyti, nurodytos šios taisyklės 8 priede. |
| --- | --- |

9.3.

Procedūros, kurias būtina taikyti eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitikčiai nustatyti, nurodytos šios taisyklės 8 priede.

10.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

| 10.1. | Varikliui arba transporto priemonei pagal šią taisyklę suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 8.1 punkte nustatytų reikalavimų arba jei variklio 8.3 punkte nurodytų bandymų rezultatai buvo neigiami. |
| --- | --- |

10.1.

Varikliui arba transporto priemonei pagal šią taisyklę suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 8.1 punkte nustatytų reikalavimų arba jei variklio 8.3 punkte nurodytų bandymų rezultatai buvo neigiami.

| 10.2. | Jei taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims pranešimu, parengtu pagal šios taisyklės 2A ar 2B prieduose pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

10.2.

Jei taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims pranešimu, parengtu pagal šios taisyklės 2A ar 2B prieduose pateiktą pavyzdį.

11.   PATVIRTINTO TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

| 11.1. | Apie kiekvieną tam tikro tipo pakeitimą pranešama variklio tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tuomet padalinys gali: |
| --- | --- |

11.1.

Apie kiekvieną tam tikro tipo pakeitimą pranešama variklio tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tuomet padalinys gali:

| 11.1.1. | nuspręsti, kad atlikti pakeitimai neturi neigiamo poveikio ir kad variklis vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

11.1.1.

nuspręsti, kad atlikti pakeitimai neturi neigiamo poveikio ir kad variklis vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 11.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą ataskaitą. |
| --- | --- |

11.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą ataskaitą.

| 11.2. | Apie patvirtinimą arba atsisakymą tvirtinti, nurodant pakeitimus, 4.5 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims. |
| --- | --- |

11.2.

Apie patvirtinimą arba atsisakymą tvirtinti, nurodant pakeitimus, 4.5 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

| 11.3. | Patvirtinimo galiojimą pratęsianti kompetentinga valdžios institucija suteikia šiam pratęsimui eilės numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitariančiosioms Šalims pranešimu, parengtu pagal šios taisyklės 2A ar 2B priede pateiktą pavyzdį. |
| --- | --- |

11.3.

Patvirtinimo galiojimą pratęsianti kompetentinga valdžios institucija suteikia šiam pratęsimui eilės numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitariančiosioms Šalims pranešimu, parengtu pagal šios taisyklės 2A ar 2B priede pateiktą pavyzdį.

12.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo savininkas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo įtaiso gamybą, jis apie tai praneša patvirtinimą suteikusiai valdžios institucijai. Ši valdžios institucija, gavusi tokį pranešimą, apie jį praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitariančiosioms Šalims pranešimu, parengtu pagal šios taisyklės 2A ar 2B prieduose pateiktą pavyzdį.

13.   LAIKINOSIOS NUOSTATOS

13.1.   Bendrosios nuostatos

| 13.1.1. | Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimą pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

13.1.1.

Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimą pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais.

| 13.1.2. | Nuo 05 pakeitimų serijos įsigaliojimo dienos šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys suteikia EEK patvirtinimą tik tada, jei variklis atitinka šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais.
  Su varikliu atliekami 5 punkte aprašyti susiję bandymai, atsižvelgiant į 13.2.1, 13.2.2 ir 13.2.3 punktus. |
| --- | --- |

13.1.2.

Nuo 05 pakeitimų serijos įsigaliojimo dienos šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys suteikia EEK patvirtinimą tik tada, jei variklis atitinka šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais.

Su varikliu atliekami 5 punkte aprašyti susiję bandymai, atsižvelgiant į 13.2.1, 13.2.2 ir 13.2.3 punktus.

13.2.   Nauji tipo patvirtinimai

| 13.2.1. | Nepaisant 13.4 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo šios taisyklės 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo dienos varikliui privalo suteikti EEK patvirtinimą tik tada, jei variklis atitinka:






  a) | šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B1, B2 arba C eilutėse nurodytas ribines išmetamųjų teršalų vertes; |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Nepaisant 13.4 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo šios taisyklės 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo dienos varikliui privalo suteikti EEK patvirtinimą tik tada, jei variklis atitinka:

a)

šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B1, B2 arba C eilutėse nurodytas ribines išmetamųjų teršalų vertes;

| b) | 5.3 punkte nustatytus patvarumo reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

5.3 punkte nustatytus patvarumo reikalavimus;

| c) | 5.4 punkte nustatytus TPD reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

5.4 punkte nustatytus TPD reikalavimus;

| d) | 5.5 punkte nustatytas papildomas nuostatas; |
| --- | --- |

d)

5.5 punkte nustatytas papildomas nuostatas;

| Simbolis | Data
  Nauji tipai – visi tipai | Eilutė (19) | TPD
  I etapas (20) | TPD II
  etapas | Patvarumas ir eksploatavimas | NOx kontrolė

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | TAIP | — | TAIP | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| D | | B2(2008) | TAIP | — | TAIP | — |
| E | | B2(2008) | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| F | | B2(2008) | — | TAIP | TAIP | — |
| G | | B2(2008) | — | TAIP | TAIP | TAIP |
| H | | C | TAIP | — | TAIP | — |
| I | | C | TAIP | — | TAIP | TAIP |
| J | | C | — | TAIP | TAIP | — |
| K | | C | — | TAIP | TAIP | TAIP |

Simbolis

Data

Nauji tipai – visi tipai

Eilutė (19)

TPD

I etapas (20)

TPD II

etapas

Patvarumas ir eksploatavimas

NOx kontrolė

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

TAIP

—

TAIP

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

TAIP

—

TAIP

TAIP

D

B2(2008)

TAIP

—

TAIP

—

E

B2(2008)

TAIP

—

TAIP

TAIP

F

B2(2008)

—

TAIP

TAIP

—

G

B2(2008)

—

TAIP

TAIP

TAIP

H

C

TAIP

—

TAIP

—

I

C

TAIP

—

TAIP

TAIP

J

C

—

TAIP

TAIP

—

K

C

—

TAIP

TAIP

TAIP

| 13.2.2. | Nepaisant 13.4 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo 2006 m. lapkričio 9 d. suteikia EEK patvirtinimą varikliui, tik jei variklis atitinka visas 13.2.1 punkte nustatytas sąlygas ir papildomas šios taisyklės 5.5 punkte pateiktas nuostatas. |
| --- | --- |

13.2.2.

Nepaisant 13.4 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo 2006 m. lapkričio 9 d. suteikia EEK patvirtinimą varikliui, tik jei variklis atitinka visas 13.2.1 punkte nustatytas sąlygas ir papildomas šios taisyklės 5.5 punkte pateiktas nuostatas.

| 13.2.3. | Nepaisant 13.4.1 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo 2008 m. spalio 1 d. suteikia EEK patvirtinimą varikliui, tik jei variklis atitinka:






  a) | 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B2 arba C eilutėse nurodytas ribines išmetamųjų teršalų vertes; |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Nepaisant 13.4.1 ir 13.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys nuo 2008 m. spalio 1 d. suteikia EEK patvirtinimą varikliui, tik jei variklis atitinka:

a)

5.2.1 punkte pateiktų lentelių B2 arba C eilutėse nurodytas ribines išmetamųjų teršalų vertes;

| b) | 5.3 punkte nustatytus patvarumo reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

5.3 punkte nustatytus patvarumo reikalavimus;

| c) | 5.4 punkte nustatytus TPD reikalavimus (TPD 2 etapas); |
| --- | --- |

c)

5.4 punkte nustatytus TPD reikalavimus (TPD 2 etapas);

| d) | 5.5 punkte nustatytas papildomas nuostatas. |
| --- | --- |

d)

5.5 punkte nustatytas papildomas nuostatas.

13.3.   Senųjų tipo patvirtinimų galiojimo ribojimas

| 13.3.1. | Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos pagal šią taisyklę su 04 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai turi nustoti galioti. |
| --- | --- |

13.3.1.

Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos pagal šią taisyklę su 04 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai turi nustoti galioti.

| 13.3.2. | Nuo 2007 m. spalio 1 d. pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai, kurie neatitinka 13.2.2 punkto reikalavimo, turi nustoti galioti. |
| --- | --- |

13.3.2.

Nuo 2007 m. spalio 1 d. pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai, kurie neatitinka 13.2.2 punkto reikalavimo, turi nustoti galioti.

| 13.3.3. | Nuo 2009 m. spalio 1 d. pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai, kurie neatitinka 13.2.3 punkto reikalavimo, turi nustoti galioti. |
| --- | --- |

13.3.3.

Nuo 2009 m. spalio 1 d. pagal šią taisyklę su 05 serijos pakeitimais suteikti tipo patvirtinimai, kurie neatitinka 13.2.3 punkto reikalavimo, turi nustoti galioti.

13.4.   Dujiniai varikliai

| 13.4.1. | Dujiniams varikliams nebūtina atitikti 5.5 punkte nustatytų nuostatų. |
| --- | --- |

13.4.1.

Dujiniams varikliams nebūtina atitikti 5.5 punkte nustatytų nuostatų.

| 13.4.2. | Dujiniams varikliams nebūtina atitikti 5.4.1 punkte nustatytų nuostatų (TPD 1 etapas). |
| --- | --- |

13.4.2.

Dujiniams varikliams nebūtina atitikti 5.4.1 punkte nustatytų nuostatų (TPD 1 etapas).

13.5.   Atsarginiai varikliai eksploatuojamoms transporto priemonėms

| 13.5.1. | Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali ir toliau suteikti patvirtinimus tiems varikliams, kurie atitinka šios taisyklės reikalavimus su bet kurios ankstesnės serijos pakeitimais arba bet kurį taisyklėje su 05 serijos pakeitimais nurodytą lygį, jei variklis yra skirtas pakeisti naudojamoje transporto priemonėje, kuriai tas ankstesnis standartas galiojo pradedant naudoti variklį. |
| --- | --- |

13.5.1.

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali ir toliau suteikti patvirtinimus tiems varikliams, kurie atitinka šios taisyklės reikalavimus su bet kurios ankstesnės serijos pakeitimais arba bet kurį taisyklėje su 05 serijos pakeitimais nurodytą lygį, jei variklis yra skirtas pakeisti naudojamoje transporto priemonėje, kuriai tas ankstesnis standartas galiojo pradedant naudoti variklį.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir administracijos padalinių, kurie suteikia patvirtinimus ir kuriems reikia siųsti patvirtinimų suteikimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti arba patvirtinimo panaikinimo formas, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Gamtinės dujos.

(2)  Suskystintosios naftos dujos.

(3)  Taisyklė Nr. 83 taikoma tik transporto priemonėms, kurių etaloninė masė ≤ 2 840 kg, kaip M1 arba N1 kategorijų transporto priemonėms suteikto patvirtinimo pratęsimas. 1/

(4)  „R49 arba R83“ reiškia, kad gamintojai gali gauti tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę arba pagal Taisyklę Nr. 83, žr. 1.2 punktą.

(5)  Taikoma tik 5.2.1 punkto 2 lentelės C eilutei.

(6)  Taikymo datos pagal 5.4.2 punktą.

(7)  Šios taisyklės 5.4.1 punkte rašoma apie didelius veikimo sutrikimus, o ne apie papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos katalizavimo (filtravimo) veiksmingumo stebėseną. Didelio veikimo sutrikimo pavyzdžių pateikta šios taisyklės 9A priedo 3.2.3.2 ir 3.2.3.3 punktuose.

(8)  Vokietija – 1, Prancūzija – 2, Italija – 3, Nyderlandai – 4, Švedija – 5, Belgija – 6, Vengrija – 7, Čekija – 8, Ispanija – 9, Serbija – 10, Jungtinė Karalystė – 11, Austrija – 12, Liuksemburgas – 13, Šveicarija – 14, 15 (nenaudojama), Norvegija – 16, Suomija – 17, Danija – 18, Rumunija– 19, Lenkija – 20, Portugalija – 21, Rusijos Federacija – 22, Graikija – 23, Airija – 24, Kroatija – 25, Slovėnija – 26, Slovakija – 27, Baltarusija – 28, Estija – 29, 30 (nenaudojama), Bosnija ir Hercegovina – 31, Latvija – 32, 33 (nenaudojama), Bulgarija – 34, 35 (nenaudojama), Lietuva – 36, Turkija – 37, 38 (nenaudojama), Azerbaidžanas – 39, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija – 40, 41 (nenaudojama), Europos Bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės, atitinkamai naudodamos žymenį EEK) – 42, Japonija – 43, 44 (nenaudojama), Australija – 45, Ukraina – 46, Pietų Afrikos Respublika – 47, Naujoji Zelandija – 48, Kipras – 49, Malta – 50, Korėjos Respublika – 51, Malaizija – 52, Tailandas – 53 ir Juodkalnija – 56. Tolesni numeriai kitoms šalims turi būti skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius Susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(9)  Pagal šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktas lenteles.

(10)  Pagal šios taisyklės 5.4 punktą dujiniams varikliams dėl TPD I etapo taikoma išlyga.

(11)  Pagal šios taisyklės 5.5 punktą.

(12)  Iki 2008 m. spalio 1 d. taikoma: „aplinkos temperatūra nuo 279 K iki 303 K (nuo 6 iki 30 oC)“.

(13)  Šis temperatūros intervalas bus apsvarstytas persvarstant šią taisyklę, specialiai pabrėžiant žemesnės temperatūros ribos tinkamumą.

(14)  Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis sūkių skaičius didesnis kaip 3 000 min-1

(15)  Tik GD varikliams.

(16)  Netaikoma dujiniams varikliams B1 ir B2 etapuose.

(17)  Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis sūkių skaičius didesnis kaip 3 000 min-1

(18)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3).

(19)  Pagal šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktas lenteles.

(20)  Pagal šios taisyklės 5.4 punktą dujiniams varikliams dėl TPD I etapo taikoma išlyga.

(21)  Pagal šios taisyklės 5.5 punktą.

---

1 priedėlis

Gaminių atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra priimtinas

| 1. | Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra priimtinas. |
| --- | --- |

1.

Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra priimtinas.

| 2. | Metodika ne mažiau kaip trijų variklių imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijai, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Metodika ne mažiau kaip trijų variklių imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijai, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %).

| 3. | Kiekvienam iš taisyklės 5.2.1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėž.):
  Tarkime, kad:







  L | = | ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | i-ajam imties varikliui išmatuoto kiekio natūraliojo logaritmo vertė (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą); |
| s | = | gaminių standartinio nuokrypio įvertis (prieš tai apskaičiavus išmatuotų kiekių natūraliojo logaritmo vertes); |
| n | = | konkrečios imties dydis. |

3.

Kiekvienam iš taisyklės 5.2.1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėž.):

Tarkime, kad:

L

=

ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė;

xi

=

i-ajam imties varikliui išmatuoto kiekio natūraliojo logaritmo vertė (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą);

s

=

gaminių standartinio nuokrypio įvertis (prieš tai apskaičiavus išmatuotų kiekių natūraliojo logaritmo vertes);

n

=

konkrečios imties dydis.

| 4. | Kiekvienai imčiai normalizuotų nuokrypių nuo ribinės vertės suma apskaičiuojama pagal šią formulę: |
| --- | --- |

4.

Kiekvienai imčiai normalizuotų nuokrypių nuo ribinės vertės suma apskaičiuojama pagal šią formulę:

Formula

| 5. | Tuomet:






  a) | jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta teigiamo sprendimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas; |
| --- | --- | --- |

5.

Tuomet:

a)

jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta teigiamo sprendimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas;

| b) | jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta neigiamo sprendimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas; |
| --- | --- |

b)

jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta neigiamo sprendimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas;

| c) | jei yra kitaip, pagal 8.3.1 punktą bandomas papildomas variklis, ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai. |
| --- | --- |

c)

jei yra kitaip, pagal 8.3.1 punktą bandomas papildomas variklis, ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai.

3 lentelė

1 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės

Mažiausiasis imties dydis: 3

| Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) | Teigiamo sprendimo ribinė vertė An | Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis)

Teigiamo sprendimo ribinė vertė An

Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

2 Priedėlis

Gaminių atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra nepriimtinas arba jo nėra

| 1. | Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra nepriimtinas arba jo nėra. |
| --- | --- |

1.

Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra nepriimtinas arba jo nėra.

| 2. | Metodika ne mažiau kaip trijų variklių imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijai, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Metodika ne mažiau kaip trijų variklių imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijai, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %).

| 3. | Tariama, kad teršalų kiekio vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkte, pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą, pasiskirsto pagal logaritmiškai normalų skirstinį ir turi būti transformuotos logaritmuojant natūraliojo logaritmo pagrindu. Pažymimas atitinkamai mažiausias ir didžiausias imčių dydis (m0 = 3 ir m = 32) ir konkrečios imties dydis pažymimas n. |
| --- | --- |

3.

Tariama, kad teršalų kiekio vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkte, pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą, pasiskirsto pagal logaritmiškai normalų skirstinį ir turi būti transformuotos logaritmuojant natūraliojo logaritmo pagrindu. Pažymimas atitinkamai mažiausias ir didžiausias imčių dydis (m0 = 3 ir m = 32) ir konkrečios imties dydis pažymimas n.

| 4. | Jei partijoje išmatuotos natūraliojo logaritmo vertės (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą) yra x1, x2, ..., xi ir L yra ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė, tada apibrėžiama:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Jei partijoje išmatuotos natūraliojo logaritmo vertės (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą) yra x1, x2, ..., xi ir L yra ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė, tada apibrėžiama:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | 4 lentelėje pateiktos kiekvieno dydžio imties teigiamo sprendimo (An) ir neigiamo sprendimo (Bn) ribinės vertės. Bandymų statistikos rezultatas yra santykis

  , todėl siekiant nustatyti, ar partija priimama ar nepriimama, jis taikomas taip:kai m0 ≤ n ≤ m:






  a) | partija priimama, jei

  /vn ≤ An, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

kai m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | partija nepriimama, jei

  /vn ≥ Bn, |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | bandomas papildomas variklis, jei

  /vn < Bn. |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Pastaba
  Bandymų statistikos vieną po kitos einančias vertes padeda apskaičiuoti šios rekursinės formulės:






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  4 lentelė.
  2 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės

  Mažiausiasis imties dydis: 3








  Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) | Teigiamo sprendimo ribinė vertė An | Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Pastaba

Bandymų statistikos vieną po kitos einančias vertes padeda apskaičiuoti šios rekursinės formulės:

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

4 lentelė.

2 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės

Mažiausiasis imties dydis: 3

Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis)

Teigiamo sprendimo ribinė vertė An

Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3 priedėlis

Gaminių atitikties tikrinimo gamintojo prašymu metodika

| 1. | Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti gamintojo prašymu tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

1.

Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti gamintojo prašymu tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį.

| 2. | Metodika ne mažiau kaip trijų variklių dydžio imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 30 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,90 (gamintojo rizika = 10 %), tuo tarpu partijos, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Metodika ne mažiau kaip trijų variklių dydžio imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 30 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,90 (gamintojo rizika = 10 %), tuo tarpu partijos, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %).

| 3. | Kiekvienam iš šios taisyklės 5.2.1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėž.):
  Tarkime, kad:







  L | = | ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | i-ajam imties varikliui išmatuoto kiekio natūraliojo logaritmo vertė (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą); |
| S | = | gaminių standartinio nuokrypio įvertis (prieš tai apskaičiavus išmatuotų kiekių natūraliojo logaritmo vertes); |
| N | = | konkrečios imties dydis. |

3.

Kiekvienam iš šios taisyklės 5.2.1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėž.):

Tarkime, kad:

L

=

ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė;

xi

=

i-ajam imties varikliui išmatuoto kiekio natūraliojo logaritmo vertė (pritaikius atitinkamą charakteristikų blogėjimo koeficientą);

S

=

gaminių standartinio nuokrypio įvertis (prieš tai apskaičiavus išmatuotų kiekių natūraliojo logaritmo vertes);

N

=

konkrečios imties dydis.

| 4. | Kiekvienai imčiai apskaičiuojama bandymų statistika, nustatanti neatitinkančių variklių, t. y. tokių, kurių xi ≥ L, skaičių. |
| --- | --- |

4.

Kiekvienai imčiai apskaičiuojama bandymų statistika, nustatanti neatitinkančių variklių, t. y. tokių, kurių xi ≥ L, skaičių.

| 5. | Tuomet:






  a) | jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta teigiamo sprendimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas; |
| --- | --- | --- |

5.

Tuomet:

a)

jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta teigiamo sprendimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas;

| b) | jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta neigiamo sprendimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas; |
| --- | --- |

b)

jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta neigiamo sprendimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas;

| c) | jei yra kitaip, pagal šios taisyklės 8.3.1 punktą bandomas papildomas variklis ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai. |
| --- | --- |

c)

jei yra kitaip, pagal šios taisyklės 8.3.1 punktą bandomas papildomas variklis ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai.

5 lentelėje pateiktos teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės apskaičiuojamos pagal Tarptautinį standartą ISO 8422/1991.

5 lentelė.

3 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės

Mažiausiasis imties dydis: 3

| Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) | Teigiamo sprendimo ribinė vertė | Neigiamo sprendimo ribinė vertė |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis)

Teigiamo sprendimo ribinė vertė

Neigiamo sprendimo ribinė vertė

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4 priedėlis

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas pagal šios taisyklės 5.2 punktą grindžiamas 7 (ar daugiau) ėminių porų koreliacijos tarp numatomos pasirinkti ir vienos iš šios taisyklės etaloninių sistemų tyrimu. Taikytini lygiavertiškumo kriterijai – tai F kriterijus ir abipusis studento kriterijus.

Statistiniu metodu tiriama hipotezė, ar numatoma pasirinkti sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinis generalinės aibės nuokrypis ir vidutinė vertė nesiskiria nuo etalonine sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinio nuokrypio ir vidutinės generalinės aibės vertės. Hipotezė tikrinama remiantis F ir t verčių 5 % reikšmingumo lygmeniu. 7–10 mėginių porų kritinės F ir t vertės yra nurodytos toliau pateikiamoje lentelėje. Jeigu pagal toliau nurodomą formulę apskaičiuotos F ir t vertės yra didesnės nei kritinės F ir t vertės – numatoma pasirinkti sistema nėra lygiavertė.

Taikoma toliau nurodoma metodika. Apatiniai indeksai R ir C žymi etaloninę bei numatomą pasirinkti sistemas.

| a) | Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas nR ir nC. |
| --- | --- |

a)

Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas nR ir nC.

| b) | Apskaičiuojamos vidutinės vertės xR ir xC bei standartiniai nuokrypiai sR ir sC. |
| --- | --- |

b)

Apskaičiuojamos vidutinės vertės xR ir xC bei standartiniai nuokrypiai sR ir sC.

| c) | F vertė apskaičiuojama taip:

  (didesnė iš dviejų standartinių nuokrypių SR arba SC vertė turi būti skaitiklyje) |
| --- | --- |

c)

F vertė apskaičiuojama taip:

(didesnė iš dviejų standartinių nuokrypių SR arba SC vertė turi būti skaitiklyje)

| d) | t vertė apskaičiuojama taip: |
| --- | --- |

d)

t vertė apskaičiuojama taip:

| e) | Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, nurodytomis toliau pateiktoje lentelėje ir atitinkančiomis bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 5 % reikšmingumo lygmeniu (95 % pasikliautinumas). |
| --- | --- |

e)

Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, nurodytomis toliau pateiktoje lentelėje ir atitinkančiomis bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 5 % reikšmingumo lygmeniu (95 % pasikliautinumas).

| f) | Laisvės laipsnis (CHBF) nustatomas taip:






  jei tai F kriterijus: | df = nR –1/nC – 1 |
| --- | --- | --- |
| jei tai t kriterijus: | df = nC + nR – 2 |

f)

Laisvės laipsnis (CHBF) nustatomas taip:

jei tai F kriterijus:

df = nR –1/nC – 1

jei tai t kriterijus:

df = nC + nR – 2

Pasirinktų imties dydžių F ir t vertės

| Imties dydis | F-kriterijus | t-kriterijus |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Imties dydis

F-kriterijus

t-kriterijus

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Lygiavertiškumas nustatomas taip:






  i) | jeigu F < Fcrit ir t < tcrit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šios taisyklės sistemai; |
| --- | --- | --- |

g)

Lygiavertiškumas nustatomas taip:

i)

jeigu F < Fcrit ir t < tcrit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šios taisyklės sistemai;

| ii) | jeigu F ≥ Fcrit ir t ≥ tcrit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šios taisyklės sistemos. |
| --- | --- |

ii)

jeigu F ≥ Fcrit ir t ≥ tcrit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šios taisyklės sistemos.

---

1 PRIEDAS

INFORMACINIS DOKUMENTAS

Šis informacinis dokumentas susijęs su patvirtinimu pagal Taisyklę Nr. 49. Jame nurodomos priemonės, kurių būtina imtis siekiant sumažinti transporto priemonėse naudojamų kompresinio uždegimo variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, kaip degalus naudojančių gamtines dujas ir suskystintąsias naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus.

Transporto priemonės tipas ir (arba) pirminis variklis ir (arba) variklio tipas (1)

0.   BENDROSIOS NUOSTATOS

| 0.1. | Gaminio markė (įmonės pavadinimas): ... |
| --- | --- |

0.1.

Gaminio markė (įmonės pavadinimas): ...

| 0.2. | Tipas ir komercinis pavadinimas (nurodomi visi variantai): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tipas ir komercinis pavadinimas (nurodomi visi variantai): ...

| 0.3. | Tipo identifikavimo būdas ir vieta, jei paženklinta ant transporto priemonės: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tipo identifikavimo būdas ir vieta, jei paženklinta ant transporto priemonės: ...

| 0.4. | Transporto priemonės kategorija (jei taikoma): ... |
| --- | --- |

0.4.

Transporto priemonės kategorija (jei taikoma): ...

| 0.5. | Variklio kategorija: dyzelinis/varomas GD/varomas SND/varomas etanoliu (1) ... |
| --- | --- |

0.5.

Variklio kategorija: dyzelinis/varomas GD/varomas SND/varomas etanoliu (1) ...

| 0.6. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

0.6.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 0.7. | Įstatymu nustatytų lentelių ir įrašų vieta bei tvirtinimo būdas: ... |
| --- | --- |

0.7.

Įstatymu nustatytų lentelių ir įrašų vieta bei tvirtinimo būdas: ...

| 0.8. | Jei yra komponentų ir atskirų techninių vienetų, EEK patvirtinimo ženklo vieta ir tvirtinimo būdas: ... |
| --- | --- |

0.8.

Jei yra komponentų ir atskirų techninių vienetų, EEK patvirtinimo ženklo vieta ir tvirtinimo būdas: ...

| 0.9. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ... |
| --- | --- |

0.9.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

Pridedama:

| 1. | (Pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija, kaip daryti bandymą (žr. 1 priedėlį). |
| --- | --- |

1.

(Pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija, kaip daryti bandymą (žr. 1 priedėlį).

| 2. | Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos (žr. 2 priedėlį). |
| --- | --- |

2.

Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos (žr. 2 priedėlį).

| 3. | Variklių tipų šeimoje pagrindinės charakteristikos (žr. 3 priedėlį). |
| --- | --- |

3.

Variklių tipų šeimoje pagrindinės charakteristikos (žr. 3 priedėlį).

| 4. | Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos, jeigu taikoma (žr. 4 priedėlį). |
| --- | --- |

4.

Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos, jeigu taikoma (žr. 4 priedėlį).

| 5. | Pirminio variklio tipo ir, jeigu taikoma, variklio skyriaus nuotraukos ir (arba) brėžiniai. |
| --- | --- |

5.

Pirminio variklio tipo ir, jeigu taikoma, variklio skyriaus nuotraukos ir (arba) brėžiniai.

| 6. | Išvardyti kitus priedus, jei jų yra. |
| --- | --- |

6.

Išvardyti kitus priedus, jei jų yra.

Data ir vieta

---

(1)  Tai, kas nereikalinga, išbraukti.

1 priedėlis

(pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija apie atliktą bandymą (1)

1.   Variklio aprašas

| 1.1. | Gamintojas: ... |
| --- | --- |

1.1.

Gamintojas: ...

| 1.2. | Gamintojo variklio kodas: ... |
| --- | --- |

1.2.

Gamintojo variklio kodas: ...

| 1.3. | Ciklas: keturių taktų arba dviejų taktų (2): |
| --- | --- |

1.3.

Ciklas: keturių taktų arba dviejų taktų (2):

| 1.4. | Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ... |
| --- | --- |

1.4.

Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ...

| 1.4.1. | Cilindro skersmuo: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Cilindro skersmuo: ... mm

| 1.4.2. | Stūmoklio eiga: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Stūmoklio eiga: ... mm

| 1.4.3. | Uždegimo tvarka: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Uždegimo tvarka: ...

| 1.5. | Darbinis variklio tūris: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Darbinis variklio tūris: ... cm3

| 1.6. | Tūrinis slėgio laipsnis (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Tūrinis slėgio laipsnis (3): ...

| 1.7. | Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ... |
| --- | --- |

1.7.

Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ...

| 1.8. | Įsiurbimo ir išmetimo angų mažiausiasis skerspjūvis: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Įsiurbimo ir išmetimo angų mažiausiasis skerspjūvis: ... cm2

| 1.9. | Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1

| 1.10. | Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai ... min-1

| 1.11. | Didžiausias leidžiamasis variklio sūkių skaičius: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Didžiausias leidžiamasis variklio sūkių skaičius: ... min-1

| 1.12. | Didžiausia naudingoji galia: ... Nm, kai ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Didžiausia naudingoji galia: ... Nm, kai ... min-1

| 1.13. | Uždegimo sistema: kompresinis uždegimas ir (arba) priverstinis uždegimas (2) |
| --- | --- |

1.13.

Uždegimo sistema: kompresinis uždegimas ir (arba) priverstinis uždegimas (2)

| 1.14. | Degalai: dyzelinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (2) |
| --- | --- |

1.14.

Degalai: dyzelinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (2)

| 1.15. | Aušinimo sistema |
| --- | --- |

1.15.

Aušinimo sistema

| 1.15.1. | Skystis |
| --- | --- |

1.15.1.

Skystis

| 1.15.1.1. | Skysčio pobūdis: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Skysčio pobūdis: ...

| 1.15.1.2. | Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): taip/ne (2)

| 1.15.1.3. | Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.1.4. | Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.2. | Oras |
| --- | --- |

1.15.2.

Oras

| 1.15.2.1. | Pūstuvas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Pūstuvas: taip/ne (2)

| 1.15.2.2. | Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.2.3. | Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

| 1.16. | Gamintojo leidžiama temperatūra |
| --- | --- |

1.16.

Gamintojo leidžiama temperatūra

| 1.16.1. | Aušinimas skysčiu: aukščiausia temperatūra ties išėjimo anga: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Aušinimas skysčiu: aukščiausia temperatūra ties išėjimo anga: ... K

| 1.16.2. | Aušinimas oru: atskaitos taškas: ...
  Aukščiausia temperatūra atskaitos taške: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Aušinimas oru: atskaitos taškas: ...

Aukščiausia temperatūra atskaitos taške: ... K

| 1.16.3. | Aukščiausia oro temperatūra ties oro įsiurbimo tarpinio aušintuvo išėjimo anga (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.16.3.

Aukščiausia oro temperatūra ties oro įsiurbimo tarpinio aušintuvo išėjimo anga (jeigu taikoma): ...

| 1.16.4. | Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra išmetimo vamzdžio (-ių) taške šalia išmetimo kolektoriaus (-ių) išorinio (-ių) flanšo (-ų) ar pripūtimo kompresoriaus (-ių): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra išmetimo vamzdžio (-ių) taške šalia išmetimo kolektoriaus (-ių) išorinio (-ių) flanšo (-ų) ar pripūtimo kompresoriaus (-ių): ... K

| 1.16.5. | Degalų temperatūra: žemiausia ... K, aukščiausia ... K
  dyzelinių variklių įpurškimo siurblio įleidžiamojoje angoje ir slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, jei tai dujinis variklis |
| --- | --- |

1.16.5.

Degalų temperatūra: žemiausia ... K, aukščiausia ... K

dyzelinių variklių įpurškimo siurblio įleidžiamojoje angoje ir slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, jei tai dujinis variklis

| 1.16.6. | Degalų slėgis: žemiausias ... kPa, aukščiausias ... kPa
  slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, tik dujiniams varikliams, kuriems naudojamos GD |
| --- | --- |

1.16.6.

Degalų slėgis: žemiausias ... kPa, aukščiausias ... kPa

slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, tik dujiniams varikliams, kuriems naudojamos GD

| 1.16.7. | Tepalo temperatūra: žemiausia ... K, aukščiausia ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Tepalo temperatūra: žemiausia ... K, aukščiausia ... K

| 1.17. | Pripūtimo kompresorius: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.

Pripūtimo kompresorius: taip/ne (2)

| 1.17.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Markė: ...

| 1.17.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tipas: ...

| 1.17.3. | Sistemos aprašas (pvz., aukščiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų sklendė, jei taikoma): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Sistemos aprašas (pvz., aukščiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų sklendė, jei taikoma): ...

| 1.17.4. | Tarpinis aušintuvas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Tarpinis aušintuvas: taip/ne (2)

| 1.18. | Maitinimo sistema
  Didžiausias leidžiamasis slėgio sumažėjimas ties įėjimo anga esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis:
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Maitinimo sistema

Didžiausias leidžiamasis slėgio sumažėjimas ties įėjimo anga esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis:

... kPa

| 1.19. | Išmetimo sistema
  Aukščiausias leidžiamasis išmetimo dujų priešslėgis esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis.
  ... kPa
  Išmetimo sistemos tūris: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Išmetimo sistema

Aukščiausias leidžiamasis išmetimo dujų priešslėgis esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis.

... kPa

Išmetimo sistemos tūris: ... dm3

| 1.20. | Variklio elektroninis valdymo įtaisas (VEVĮ) (visi variklio tipai): |
| --- | --- |

1.20.

Variklio elektroninis valdymo įtaisas (VEVĮ) (visi variklio tipai):

| 1.20.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Markė: ...

| 1.20.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tipas: ...

| 1.20.3. | Programinės įrangos kalibravimo numeris (-iai): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Programinės įrangos kalibravimo numeris (-iai): ...

2.   Oro teršimą mažinančios priemonės

| 2.1. | Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas (aprašas ir brėž.): ... |
| --- | --- |

2.1.

Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas (aprašas ir brėž.): ...

| 2.2. | Papildomi taršą mažinantys įtaisai
  (jei yra ir jei nepatenka į skyrių su kita antrašte) ... |
| --- | --- |

2.2.

Papildomi taršą mažinantys įtaisai

(jei yra ir jei nepatenka į skyrių su kita antrašte) ...

| 2.2.1. | Deginių filtras katalizatorius: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Deginių filtras katalizatorius: taip/ne (2)

| 2.2.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Markė (-ės): ...

| 2.2.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 2.2.1.3. | Deginių filtrų katalizatorių ir elementų skaičius: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Deginių filtrų katalizatorių ir elementų skaičius: ...

| 2.2.1.4. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) matmenys, forma ir tūris: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) matmenys, forma ir tūris: ...

| 2.2.1.5. | Katalizinio veikimo tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalizinio veikimo tipas: ...

| 2.2.1.6. | Bendras brangiųjų metalų kiekis: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Bendras brangiųjų metalų kiekis: ...

| 2.2.1.7. | Santykinė koncentracija: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Santykinė koncentracija: ...

| 2.2.1.8. | Substratas (sandara ir medžiaga): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substratas (sandara ir medžiaga): ...

| 2.2.1.9. | Narvelių kiekis porėtos struktūros katalizinio užpildo skerspjūvio centimetre: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Narvelių kiekis porėtos struktūros katalizinio užpildo skerspjūvio centimetre: ...

| 2.2.1.10. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) korpuso tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) korpuso tipas: ...

| 2.2.1.11. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) padėtis (vieta ir santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) padėtis (vieta ir santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ...

| 2.2.1.12. | Įprastos veikimo temperatūros intervalas (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Įprastos veikimo temperatūros intervalas (K): ...

| 2.2.1.13. | Sunaudojamieji aktyvikliai (jeigu taikoma): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Sunaudojamieji aktyvikliai (jeigu taikoma):

| 2.2.1.13.1. | Aktyviklio tipas ir jo koncentracija, reikalinga katalizei užtikrinti: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Aktyviklio tipas ir jo koncentracija, reikalinga katalizei užtikrinti: ...

| 2.2.1.13.2. | Įprastas aktyviklio veikimo temperatūros intervalas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Įprastas aktyviklio veikimo temperatūros intervalas: ...

| 2.2.1.13.3. | Tarptautinis standartas (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Tarptautinis standartas (jeigu taikoma): ...

| 2.2.1.13.4. | Aktyviklio pakartotinio įpylimo dažnumas: nuolat/atliekant techninę priežiūrą (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Aktyviklio pakartotinio įpylimo dažnumas: nuolat/atliekant techninę priežiūrą (4): ...

| 2.2.2. | Deguonies jutiklis: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Deguonies jutiklis: taip/ne (2)

| 2.2.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Markė (-ės): ...

| 2.2.2.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tipas: ...

| 2.2.2.3. | Vieta: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Vieta: ...

| 2.2.3. | Oro įpurškimas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Oro įpurškimas: taip/ne (2)

| 2.2.3.1. | Tipas (oro įpurškimo sistema, oro siurblys ir t. t.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tipas (oro įpurškimo sistema, oro siurblys ir t. t.): ...

| 2.2.4. | EGR: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

EGR: taip/ne (2)

| 2.2.4.1. | Charakteristikos (markė, tipas, srautas ir t.t.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Charakteristikos (markė, tipas, srautas ir t.t.): ...

| 2.2.5. | Kietųjų dalelių gaudyklė: taip/ne (2): |
| --- | --- |

2.2.5.

Kietųjų dalelių gaudyklė: taip/ne (2):

| 2.2.5.1. | Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir tūris: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir tūris: ...

| 2.2.5.2. | Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ...

| 2.2.5.3. | Padėtis (santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Padėtis (santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ...

| 2.2.5.4. | Regeneravimo metodas arba sistema, aprašas ir (arba) brėž.: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regeneravimo metodas arba sistema, aprašas ir (arba) brėž.: ...

| 2.2.5.5. | Įprastos veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) intervalas: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Įprastos veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) intervalas: ...

| 2.2.5.6. | Jei tai periodiškas regeneravimas:






  a) | ETC bandymų ciklų skaičius tarp dviejų regeneravimų (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Jei tai periodiškas regeneravimas:

a)

ETC bandymų ciklų skaičius tarp dviejų regeneravimų (n1): ...

| b) | ETC bandymų ciklų skaičius atliekant regeneravimą (n2): ... |
| --- | --- |

b)

ETC bandymų ciklų skaičius atliekant regeneravimą (n2): ...

| 2.2.6. | Kitos sistemos: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Kitos sistemos: taip/ne (2)

| 2.2.6.1. | Aprašas ir veikimas: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Aprašas ir veikimas: ...

3.   Degalų tiekimas

| 3.1. | Dyzeliniai varikliai |
| --- | --- |

3.1.

Dyzeliniai varikliai

| 3.1.1. | Degalų siurblys
  Slėgis (3): ... kPa ar būdinga diagrama (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Degalų siurblys

Slėgis (3): ... kPa ar būdinga diagrama (2): ...

| 3.1.2. | Įpurškimo sistema |
| --- | --- |

3.1.2.

Įpurškimo sistema

| 3.1.2.1. | Siurblys |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Siurblys

| 3.1.2.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.1.3. | Tiekimas: ... mm3
   (3) taktui, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

  esant visam įpurškimo srautui, arba būdinga diagrama (2)
   (3) ...
  Nurodyti taikytą metodą: siurblys ant variklio/siurblio bandymų stende (2)

  Jei įpurškimas reguliuojamas, nurodyti degalų tiekimo ir įpurškimo slėgio kitimą pagal variklio sūkių skaičių. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Tiekimas: ... mm3
   (3) taktui, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

esant visam įpurškimo srautui, arba būdinga diagrama (2)
   (3) ...

Nurodyti taikytą metodą: siurblys ant variklio/siurblio bandymų stende (2)

Jei įpurškimas reguliuojamas, nurodyti degalų tiekimo ir įpurškimo slėgio kitimą pagal variklio sūkių skaičių.

| 3.1.2.1.4. | Įpurškimo skuba |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Įpurškimo skuba

| 3.1.2.1.4.1. | Įpurškimo skubos kreivė (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Įpurškimo skubos kreivė (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statinio įpurškimo laiko reguliavimas (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statinio įpurškimo laiko reguliavimas (3): ...

| 3.1.2.2. | Įpurškimo vamzdžiai |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Įpurškimo vamzdžiai

| 3.1.2.2.1. | Ilgis: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Ilgis: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Vidinis skersmuo: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Vidinis skersmuo: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Aukštojo slėgio energijos kaupiklis, markė ir tipas: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Aukštojo slėgio energijos kaupiklis, markė ir tipas: ...

| 3.1.2.3. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Purkštuvas (-ai)

| 3.1.2.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.3.3. | „Atidarymo slėgis“: ... kPa (3)

  arba būdinga diagrama (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

„Atidarymo slėgis“: ... kPa (3)

arba būdinga diagrama (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Reguliatorius |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Reguliatorius

| 3.1.2.4.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.4.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.4.3. | Atkirtos pradžios, esant visai apkrovai, sūkių skaičius: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Atkirtos pradžios, esant visai apkrovai, sūkių skaičius: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Didžiausias sūkių skaičius be apkrovos: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Didžiausias sūkių skaičius be apkrovos: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1

| 3.1.3. | Šaltojo paleidimo sistema |
| --- | --- |

3.1.3.

Šaltojo paleidimo sistema

| 3.1.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.3.3. | Aprašas: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Aprašas: ...

| 3.1.3.4. | Pagalbinė paleidimo priemonė: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Pagalbinė paleidimo priemonė: ...

| 3.1.3.4.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Markė: ...

| 3.1.3.4.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tipas: ...

| 3.2. | Dujiniai varikliai (5) ... |
| --- | --- |

3.2.

Dujiniai varikliai (5) ...

| 3.2.1. | Degalai: gamtinės dujos/SND (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Degalai: gamtinės dujos/SND (2)

| 3.2.2. | Slėgio reguliatorius (-iai) ar garintuvas/slėgio reguliatorius (-iai) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Slėgio reguliatorius (-iai) ar garintuvas/slėgio reguliatorius (-iai) (3)

| 3.2.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.2.3. | Slėgio mažinimo pakopų skaičius: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Slėgio mažinimo pakopų skaičius: ...

| 3.2.2.4. | Slėgis paskutinėje pakopoje: žemiausias ... kPa, aukščiausias ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Slėgis paskutinėje pakopoje: žemiausias ... kPa, aukščiausias ... kPa

| 3.2.2.5. | Pagrindinių reguliavimo vietų skaičius: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Pagrindinių reguliavimo vietų skaičius:

| 3.2.2.6. | Tuščiosios eigos reguliavimo vietų skaičius: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Tuščiosios eigos reguliavimo vietų skaičius: ...

| 3.2.2.7. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.3. | Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas/dujų įpurškimas/skysčio įpurškimas/tiesioginis įpurškimas (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas/dujų įpurškimas/skysčio įpurškimas/tiesioginis įpurškimas (2)

| 3.2.3.1. | Mišinio koncentracijos reguliavimas: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Mišinio koncentracijos reguliavimas: ...

| 3.2.3.2. | Sistemos aprašas ir (arba) diagrama ir brėž.: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Sistemos aprašas ir (arba) diagrama ir brėž.: ...

| 3.2.3.3. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.4. | Maišymo įtaisas |
| --- | --- |

3.2.4.

Maišymo įtaisas

| 3.2.4.1. | Numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Numeris: ...

| 3.2.4.2. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Markė (-ės): ...

| 3.2.4.3. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.4.4. | Vieta: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Vieta: ...

| 3.2.4.5. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.4.6. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5. | Įpurškimas į įsiurbiamąjį kolektorių |
| --- | --- |

3.2.5.

Įpurškimas į įsiurbiamąjį kolektorių

| 3.2.5.1. | Įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (2)

| 3.2.5.2. | Įpurškimas: nepertraukiamas/esant vienalaikiam sinchronizavimui/esant nuosekliam sinchronizavimui (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Įpurškimas: nepertraukiamas/esant vienalaikiam sinchronizavimui/esant nuosekliam sinchronizavimui (2)

| 3.2.5.3. | Įpurškimo įranga |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Įpurškimo įranga

| 3.2.5.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.3.3. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.5.3.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5.4. | Tiekimo siurblys (jeigu taikoma): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Tiekimo siurblys (jeigu taikoma):

| 3.2.5.4.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.4.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.4.3 | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5.5. | Purkštuvas (-ai): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Purkštuvas (-ai):

| 3.2.5.5.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.5.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.5.3. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.6. | Tiesioginis įpurškimas |
| --- | --- |

3.2.6.

Tiesioginis įpurškimas

| 3.2.6.1. | Įpurškimo siurblys/slėgio reguliatorius (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Įpurškimo siurblys/slėgio reguliatorius (2)

| 3.2.6.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.6.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.6.1.3 | Įpurškimo reguliavimas: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Įpurškimo reguliavimas: ...

| 3.2.6.1.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.6.2. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Purkštuvas (-ai)

| 3.2.6.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.6.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.6.2.3. | Atidarymo slėgis arba būdinga diagrama (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Atidarymo slėgis arba būdinga diagrama (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.7. | Elektroninis valdymo įtaisas (EVĮ) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektroninis valdymo įtaisas (EVĮ)

| 3.2.7.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.7.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.7.3. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.8. | Gamtinių dujų degalams būdinga įranga |
| --- | --- |

3.2.8.

Gamtinių dujų degalams būdinga įranga

| 3.2.8.1. | 1 variantas
  (tik tvirtinant variklius kelioms konkrečioms degalų sudėtims) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

1 variantas

(tik tvirtinant variklius kelioms konkrečioms degalų sudėtims)

| 3.2.8.1.1. | Degalų sudėtis:








  metanas (CH4): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etanas (C2H6): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| propanas (C3H8): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| butanas (C4H10): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| C5/C5+: | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| deguonis (O2): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| inertinės dujos (N2, He ir t.t.): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |

3.2.8.1.1.

Degalų sudėtis:

metanas (CH4):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

etanas (C2H6):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

propanas (C3H8):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

butanas (C4H10):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

C5/C5+:

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

deguonis (O2):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

inertinės dujos (N2, He ir t.t.):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

| 3.2.8.1.2. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Purkštuvas (-ai)

| 3.2.8.1.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.8.1.3. | Kiti (jeigu taikoma) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Kiti (jeigu taikoma)

| 3.2.8.2. | 2 variantas
  (tik tvirtinant kelias konkrečias degalų sudėtis) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

2 variantas

(tik tvirtinant kelias konkrečias degalų sudėtis)

4.   Vožtuvų reguliavimas

| 4.1. | Didžiausias vožtuvų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo kampai pagal rimties taškus arba lygiaverčiai duomenys: ... |
| --- | --- |

4.1.

Didžiausias vožtuvų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo kampai pagal rimties taškus arba lygiaverčiai duomenys: ...

| 4.2. | Etaloniniai ir (arba) nustatomieji intervalai (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Etaloniniai ir (arba) nustatomieji intervalai (2): ...

5.   Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo varikliams)

| 5.1. | Uždegimo sistemos tipas: bendra uždegimo ritė ir žvakės/atskira uždegimo ritė ir žvakės/kita (nurodyti) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Uždegimo sistemos tipas: bendra uždegimo ritė ir žvakės/atskira uždegimo ritė ir žvakės/kita (nurodyti) (2)

| 5.2. | Uždegimo valdymo įtaisas |
| --- | --- |

5.2.

Uždegimo valdymo įtaisas

| 5.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Markė (-ės): ...

| 5.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 5.3. | Uždegimo skubos kreivė/skubos charakteristika (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Uždegimo skubos kreivė/skubos charakteristika (2)
   (3): ...

| 5.4. | Uždegimo skubos nustatymas (3): ... laipsnių iki VGT, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

  ir aukščiausias leidžiamasis slėgis ... Pa |
| --- | --- |

5.4.

Uždegimo skubos nustatymas (3): ... laipsnių iki VGT, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

ir aukščiausias leidžiamasis slėgis ... Pa

| 5.5. | Uždegimo žvakės |
| --- | --- |

5.5.

Uždegimo žvakės

| 5.5.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Markė (-ės): ...

| 5.5.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tipas (-ai): ...

| 5.5.3. | Tarpo nustatymas: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Tarpo nustatymas: ... mm

| 5.6. | Uždegimo ritė (-ės) |
| --- | --- |

5.6.

Uždegimo ritė (-ės)

| 5.6.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Markė (-ės): ...

| 5.6.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tipas (-ai): ...

6.   Varikliu varoma įranga

Bandymams variklis pristatomas su papildoma įranga, reikalinga varikliui veikti (pvz., ventiliatoriumi, vandens siurbliu ir t. t.), kaip nurodyta Taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais 10 priedo 5.1.1 punkte.

| 6.1. | Bandymui sumontuotina pagalbinė įranga
  Jei pagalbinės įrangos įrengti stende neįmanoma ar netikslinga tai daryti, jos sunaudojama galia nustatoma ir išskaičiuojama iš išmatuotos variklio galios visame bandymo ciklo (-ų) veikimo intervale. |
| --- | --- |

6.1.

Bandymui sumontuotina pagalbinė įranga

Jei pagalbinės įrangos įrengti stende neįmanoma ar netikslinga tai daryti, jos sunaudojama galia nustatoma ir išskaičiuojama iš išmatuotos variklio galios visame bandymo ciklo (-ų) veikimo intervale.

| 6.2. | Pagalbinė įranga, kurią atliekant bandymą reikia išmontuoti
  Pagalbinė įranga, reikalinga tik transporto priemonei veikti (pvz., oro kompresorius, oro kondicionavimo sistema ir t.t.), bandymui turi būti išmontuota. Jei pagalbinė įranga negali būti išmontuota, jos sunaudota galia gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotos variklio galios visame bandymo ciklo (-ų) veikimo intervale. |
| --- | --- |

6.2.

Pagalbinė įranga, kurią atliekant bandymą reikia išmontuoti

Pagalbinė įranga, reikalinga tik transporto priemonei veikti (pvz., oro kompresorius, oro kondicionavimo sistema ir t.t.), bandymui turi būti išmontuota. Jei pagalbinė įranga negali būti išmontuota, jos sunaudota galia gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotos variklio galios visame bandymo ciklo (-ų) veikimo intervale.

7.   Papildoma informacija apie bandymų sąlygas

| 7.1. | Naudotas tepalas |
| --- | --- |

7.1.

Naudotas tepalas

| 7.1.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Markė: ...

| 7.1.2. | Tipas: ...
  (Nurodyti alyvos procentinį kiekį mišinyje, jei tepalas ir degalai yra maišomi): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Tipas: ...

(Nurodyti alyvos procentinį kiekį mišinyje, jei tepalas ir degalai yra maišomi): ...

| 7.2. | Varikliu varoma įranga (jeigu taikoma)
  Pagalbinės įrangos sunaudojamą galią reikia nustatyti tik:






  a) | jei varikliui veikti reikalinga pagalbinė įranga nepritvirtinta prie variklio, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

7.2.

Varikliu varoma įranga (jeigu taikoma)

Pagalbinės įrangos sunaudojamą galią reikia nustatyti tik:

a)

jei varikliui veikti reikalinga pagalbinė įranga nepritvirtinta prie variklio, ir (arba)

| b) | jei varikliui veikti nereikalinga pagalbinė įranga yra pritvirtinta prie variklio. |
| --- | --- |

b)

jei varikliui veikti nereikalinga pagalbinė įranga yra pritvirtinta prie variklio.

| 7.2.1. | Sąrašas ir identifikavimo detalės: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Sąrašas ir identifikavimo detalės: ...

| 7.2.2. | Galia, sunaudota esant įvairiems nurodytiems variklio sūkių skaičiams:












  Įranga | Galia (kW), sunaudota esant įvairiems variklio sūkių skaičiams |
| --- | --- | --- |
| | Tuščioji eiga | Mažas sūkių skaičius | Didelis sūkių skaičius | Sūkių skaičius A (6) | Sūkių skaičius B (6) | Sūkių skaičius C (6) | Etaloninis sūkių skaičius (7) |
| P(a)
  Varikliui veikti reikalinga pagalbinė įranga (reikia išskaičiuoti iš išmatuotos variklio galios) žr. Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.1 punktą | | | | | | | |
| P(b)
  Varikliui veikti nereikalinga pagalbinė įranga (reikia pridėti prie išmatuotos variklio galios) žr. Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.2 punktą | | | | | | | |

7.2.2.

Galia, sunaudota esant įvairiems nurodytiems variklio sūkių skaičiams:

Įranga

Galia (kW), sunaudota esant įvairiems variklio sūkių skaičiams

Tuščioji eiga

Mažas sūkių skaičius

Didelis sūkių skaičius

Sūkių skaičius A (6)

Sūkių skaičius B (6)

Sūkių skaičius C (6)

Etaloninis sūkių skaičius (7)

P(a)

Varikliui veikti reikalinga pagalbinė įranga (reikia išskaičiuoti iš išmatuotos variklio galios) žr. Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.1 punktą

P(b)

Varikliui veikti nereikalinga pagalbinė įranga (reikia pridėti prie išmatuotos variklio galios) žr. Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.2 punktą

8.   Variklio charakteristikos

| 8.1. | Variklio sūkių skaičius (8)

  Mažas sūkių skaičius (nlo): ... min-1

  Didelis sūkių skaičius (nhi): ... min-1

  ESC ir ELR ciklams | Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Variklio sūkių skaičius (8)

Mažas sūkių skaičius (nlo): ... min-1

Didelis sūkių skaičius (nhi): ... min-1

ESC ir ELR ciklams

Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1

| | Sūkių skaičius A: ... min-1 |
| --- | --- |

Sūkių skaičius A: ... min-1

| | Sūkių skaičius B: ... min-1 |
| --- | --- |

Sūkių skaičius B: ... min-1

| | Sūkių skaičius C: ... min-1 |
| --- | --- |

Sūkių skaičius C: ... min-1

ETC ciklui

| | Etaloninis sūkių skaičius: ... min-1 |
| --- | --- |

Etaloninis sūkių skaičius: ... min-1

| 8.2. | Variklio galia (išmatuota pagal Taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais nuostatas), kW | Variklio sūkių skaičius |
| --- | --- | --- |
| Tuščioji eiga | Sūkių skaičius A (9) | Sūkių skaičius B (9) | Sūkių skaičius C (9) | Etaloninis sūkių skaičius (10) |
| P(m)
  Bandymų stende išmatuota galia | | | | | |
| P(a)
  Galia, sunaudota pagalbinės įrangos, kurią bandymui reikia pritvirtinti (Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.1 punktas) | | | | | |
| a) | jei pritvirtinta |

8.2.

Variklio galia (išmatuota pagal Taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais nuostatas), kW

Variklio sūkių skaičius

Tuščioji eiga

Sūkių skaičius A (9)

Sūkių skaičius B (9)

Sūkių skaičius C (9)

Etaloninis sūkių skaičius (10)

P(m)

Bandymų stende išmatuota galia

P(a)

Galia, sunaudota pagalbinės įrangos, kurią bandymui reikia pritvirtinti (Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.1 punktas)

a)

jei pritvirtinta

| b) | jei nepritvirtinta |
| --- | --- |

b)

jei nepritvirtinta

0

0

0

0

0

P(b)

Galia, sunaudota pagalbinės įrangos, kurią bandymui reikia išmontuoti (Taisyklės Nr. 24/02 10 priedo 5.1.2 punktas)

| a) | jei pritvirtinta |
| --- | --- |

a)

jei pritvirtinta

| b) | jei nepritvirtinta |
| --- | --- |

b)

jei nepritvirtinta

0

0

0

0

0

P(n)

Naudingoji variklio galia = P(m) - P(a) + P(b)

| 8.3. | Dinamometro nustatomieji dydžiai (kW)
  Dinamometro nustatomieji dydžiai ESC ir ELR bandymams ir ETC bandymo etaloninių verčių ciklui turi būti pagrįsti 8.2 punkto naudingąja variklio galia P(n). Variklį bandymų stende rekomenduojama įrengti naudingosios galios režimu. Šiuo atveju P(m) ir P(n) vertės yra vienodos. Jei variklį naudoti naudingosios galios režimu yra neįmanoma arba netikslinga, dinamometro nustatomieji dydžiai pataisomi naudingosios galios režimui, taikant pirmiau nurodytą formulę. |
| --- | --- |

8.3.

Dinamometro nustatomieji dydžiai (kW)

Dinamometro nustatomieji dydžiai ESC ir ELR bandymams ir ETC bandymo etaloninių verčių ciklui turi būti pagrįsti 8.2 punkto naudingąja variklio galia P(n). Variklį bandymų stende rekomenduojama įrengti naudingosios galios režimu. Šiuo atveju P(m) ir P(n) vertės yra vienodos. Jei variklį naudoti naudingosios galios režimu yra neįmanoma arba netikslinga, dinamometro nustatomieji dydžiai pataisomi naudingosios galios režimui, taikant pirmiau nurodytą formulę.

| 8.3.1. | ESC ir ELR bandymai
  Dinamometro nustatomieji dydžiai apskaičiuojami pagal 4A priedo 1 priedėlio 1.2 punkto formules.









  Apkrovos procentinė dalis | Variklio sūkių skaičius |
| --- | --- | --- |
| | Tuščioji eiga | Sūkių skaičius A | Sūkių skaičius B | Sūkių skaičius C |
| 10 | –– | | | |
| 25 | –– | | | |
| 50 | –– | | | |
| 75 | –– | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

ESC ir ELR bandymai

Dinamometro nustatomieji dydžiai apskaičiuojami pagal 4A priedo 1 priedėlio 1.2 punkto formules.

Apkrovos procentinė dalis

Variklio sūkių skaičius

Tuščioji eiga

Sūkių skaičius A

Sūkių skaičius B

Sūkių skaičius C

10

––

25

––

50

––

75

––

100

| 8.3.2. | ETC bandymas
  Jei variklis nebandomas naudingosios galios režimu, pataisos formulė, pagal kurią išmatuotoji galia arba išmatuotas ciklo darbas paverčiamas, kaip nustatyta pagal 4A priedo 2 priedėlio 2 punktą, naudingąja galia ar ciklo naudinguoju darbu, variklio gamintojo turi būti pateikta visai ciklo veikimo režimų sričiai ir patvirtinta techninės tarnybos. |
| --- | --- |

8.3.2.

ETC bandymas

Jei variklis nebandomas naudingosios galios režimu, pataisos formulė, pagal kurią išmatuotoji galia arba išmatuotas ciklo darbas paverčiamas, kaip nustatyta pagal 4A priedo 2 priedėlio 2 punktą, naudingąja galia ar ciklo naudinguoju darbu, variklio gamintojo turi būti pateikta visai ciklo veikimo režimų sričiai ir patvirtinta techninės tarnybos.

9.   Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema

| 9.1. | Gedimo rodytuvo aprašas ir (arba) brėžinys 4: ... |
| --- | --- |

9.1.

Gedimo rodytuvo aprašas ir (arba) brėžinys 4: ...

| 9.2. | TPD sistemos stebimų sudedamųjų dalių sąrašas ir paskirtis: ... |
| --- | --- |

9.2.

TPD sistemos stebimų sudedamųjų dalių sąrašas ir paskirtis: ...

| 9.3. | Raštu pateiktas TPD sistemos (bendrų veikimo principų) aprašas; sistema skirta: |
| --- | --- |

9.3.

Raštu pateiktas TPD sistemos (bendrų veikimo principų) aprašas; sistema skirta:

| 9.3.1. | Dyzeliniams/dujiniams varikliams |
| --- | --- |

9.3.1.

Dyzeliniams/dujiniams varikliams

| 9.3.1.1. | Katalizatoriaus stebėsenai ... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Katalizatoriaus stebėsenai ...

| 9.3.1.2. | deNOx sistemos stebėsenai ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

deNOx sistemos stebėsenai ...

| 9.3.1.3. | Dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro stebėsenai ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro stebėsenai ...

| 9.3.1.4. | Elektroninės degalų tiekimo sistemos stebėsenai ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Elektroninės degalų tiekimo sistemos stebėsenai ...

| 9.3.1.5. | Kitoms TPD sistemos stebimoms sudedamosioms dalims ... |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Kitoms TPD sistemos stebimoms sudedamosioms dalims ...

| 9.4. | Gedimo rodytuvo įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo ciklų skaičius arba statistinis metodas): ... |
| --- | --- |

9.4.

Gedimo rodytuvo įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo ciklų skaičius arba statistinis metodas): ...

| 9.5. | Visų TPD naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (su kiekvieno iš jų paaiškinimu): ... |
| --- | --- |

9.5.

Visų TPD naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (su kiekvieno iš jų paaiškinimu): ...

10.   Sukimo momento ribotuvas

| 10.1. | Sukimo momento ribotuvo įjungimo aprašas |
| --- | --- |

10.1.

Sukimo momento ribotuvo įjungimo aprašas

| 10.2. | Visos apkrovos kreivės apribojimo aprašas |
| --- | --- |

10.2.

Visos apkrovos kreivės apribojimo aprašas

---

(1)  Jei varikliai ir sistemos yra nestandartiniai, gamintojas pateikia aprašo detales, kurios atitiktų čia nurodytąsias.

(2)  Tai, kas nereikalinga, išbraukti.

(3)  Nurodyti leistinąjį nuokrypį.

(4)  Išbraukti tai, kas netaikoma.

(5)  Kai sistemos yra kitokios, pateikiama lygiavertė informacija (3.2 punktui).

(6)  ESC bandymas.

(7)  Tik ETC bandymas.

(8)  Nurodyti leistinąjį nuokrypį; jis turi būti ± 3 % gamintojo deklaruotųjų verčių.

(9)  ESC bandymas.

(10)  Tik ETC bandymas.

2 priedėlis

Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos

1.   Bendrieji dydžiai

| 1.1. | Degimo ciklas: ... |
| --- | --- |

1.1.

Degimo ciklas: ...

| 1.2. | Aušalas: ... |
| --- | --- |

1.2.

Aušalas: ...

| 1.3. | Cilindrų skaičius (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Cilindrų skaičius (1): ...

| 1.4. | Atskiro cilindro darbinis tūris: ... |
| --- | --- |

1.4.

Atskiro cilindro darbinis tūris: ...

| 1.5. | Oro įsiurbimo būdas: ... |
| --- | --- |

1.5.

Oro įsiurbimo būdas: ...

| 1.6. | Degimo kameros tipas/konstrukcija: ... |
| --- | --- |

1.6.

Degimo kameros tipas/konstrukcija: ...

| 1.7. | Vožtuvų ir kanalų konfigūracija, dydis ir skaičius: ... |
| --- | --- |

1.7.

Vožtuvų ir kanalų konfigūracija, dydis ir skaičius: ...

| 1.8. | Degalų sistema: ... |
| --- | --- |

1.8.

Degalų sistema: ...

| 1.9. | Uždegimo sistema (dujiniai varikliai): ... |
| --- | --- |

1.9.

Uždegimo sistema (dujiniai varikliai): ...

| 1.10. | Įvairios savybės:






  a) | pripučiamo oro aušinimo sistema (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Įvairios savybės:

a)

pripučiamo oro aušinimo sistema (1): ...

| b) | išmetamųjų dujų recirkuliacija (1): ... |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų dujų recirkuliacija (1): ...

| c) | vandens įpurškimas/emulsija (1): ... |
| --- | --- |

c)

vandens įpurškimas/emulsija (1): ...

| d) | oro įpurškimas (1): ... |
| --- | --- |

d)

oro įpurškimas (1): ...

| 1.11. | Išmetamųjų teršalų papildomas apdorojimas (1): ...
  Tokio paties (ar pirminio variklio mažiausio) santykio patikra: (sistemos tūris/degalų tiekimas taktui) pagal diagramos (-ų) numerį (-ius): ... |
| --- | --- |

1.11.

Išmetamųjų teršalų papildomas apdorojimas (1): ...

Tokio paties (ar pirminio variklio mažiausio) santykio patikra: (sistemos tūris/degalų tiekimas taktui) pagal diagramos (-ų) numerį (-ius): ...

2.   Variklių šeimos sąrašas

| 2.1. | Dyzelinių variklių šeimos pavadinimas: ... |
| --- | --- |

2.1.

Dyzelinių variklių šeimos pavadinimas: ...

| 2.1.1. | Variklių specifikacija šioje šeimoje: | Pirminis variklis |
| --- | --- | --- |
| Variklio tipas | | | | | |
| Cilindrų skaičius | | | | | |
| Vardinis sūkių skaičius (min-1) | | | | | |
| Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3) | | | | | |
| Vardinė naudingoji galia (kW) | | | | | |
| Sūkių skaičius esant didžiausiam sukimo momentui (min-1) | | | | | |
| Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3) | | | | | |
| Didžiausias sukimo momentas (Nm) | | | | | |
| Sūkių skaičius tuščiąja eiga (min-1) | | | | | |
| Cilindro darbinis tūris (% pirminio variklio) | | | | | 100 |

2.1.1.

Variklių specifikacija šioje šeimoje:

Pirminis variklis

Variklio tipas

Cilindrų skaičius

Vardinis sūkių skaičius (min-1)

Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3)

Vardinė naudingoji galia (kW)

Sūkių skaičius esant didžiausiam sukimo momentui (min-1)

Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3)

Didžiausias sukimo momentas (Nm)

Sūkių skaičius tuščiąja eiga (min-1)

Cilindro darbinis tūris (% pirminio variklio)

100

| 2.2. | Dujų variklių šeimos pavadinimas: ... |
| --- | --- |

2.2.

Dujų variklių šeimos pavadinimas: ...

| 2.2.1. | Variklių specifikacija šioje šeimoje: | Pirminis variklis |
| --- | --- | --- |
| Variklio tipas | | | | | |
| Cilindrų skaičius | | | | | |
| Vardinis sūkių skaičius (min-1) | | | | | |
| Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3) | | | | | |
| Vardinė naudingoji galia (kW) | | | | | |
| Sūkių skaičius esant didžiausiam sukimo momentui (min-1) | | | | | |
| Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3) | | | | | |
| Didžiausias sukimo momentas (Nm) | | | | | |
| Sūkių skaičius tuščiąja eiga (min-1) | | | | | |
| Cilindro darbinis tūris (% pirminio variklio) | | | | | 100 |
| Uždegimo skubos reguliavimas | | | | | |
| EGR srautas | | | | | |
| Oro siurblys: taip/ne | | | | | |
| Oro siurblio tikrasis tiekiamas srautas | | | | | |

2.2.1.

Variklių specifikacija šioje šeimoje:

Pirminis variklis

Variklio tipas

Cilindrų skaičius

Vardinis sūkių skaičius (min-1)

Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3)

Vardinė naudingoji galia (kW)

Sūkių skaičius esant didžiausiam sukimo momentui (min-1)

Per taktą patiekiamas degalų kiekis (mm3)

Didžiausias sukimo momentas (Nm)

Sūkių skaičius tuščiąja eiga (min-1)

Cilindro darbinis tūris (% pirminio variklio)

100

Uždegimo skubos reguliavimas

EGR srautas

Oro siurblys: taip/ne

Oro siurblio tikrasis tiekiamas srautas

---

(1)  Jei netaikoma, pažymėkite n. a.

3 priedėlis

Tos pačios šeimos variklių tipo pagrindinės charakteristikos
   (1)

1.   Variklio aprašas

| 1.1. | Gamintojas: ... |
| --- | --- |

1.1.

Gamintojas: ...

| 1.2. | Gamintojo variklio kodas: ... |
| --- | --- |

1.2.

Gamintojo variklio kodas: ...

| 1.3. | Ciklas: keturių taktų/dviejų taktų (2): |
| --- | --- |

1.3.

Ciklas: keturių taktų/dviejų taktų (2):

| 1.4. | Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ... |
| --- | --- |

1.4.

Cilindrų skaičius ir išdėstymas: ...

| 1.4.1. | Cilindro skersmuo: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Cilindro skersmuo: ... mm

| 1.4.2. | Stūmoklio eiga: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Stūmoklio eiga: ... mm

| 1.4.3. | Uždegimo tvarka: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Uždegimo tvarka: ...

| 1.5. | Variklio tūris: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Variklio tūris: ... cm3

| 1.6. | Tūrinis slėgio laipsnis (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Tūrinis slėgio laipsnis (3): ...

| 1.7. | Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ... |
| --- | --- |

1.7.

Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ...

| 1.8. | Įsiurbimo ir išmetimo angų mažiausiasis skerspjūvis: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Įsiurbimo ir išmetimo angų mažiausiasis skerspjūvis: ... cm2

| 1.9. | Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1

| 1.10. | Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai variklio sūkių skaičius ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Didžiausia naudingoji galia: ... kW, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

| 1.11. | Didžiausias leidžiamasis variklio sūkių skaičius: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Didžiausias leidžiamasis variklio sūkių skaičius: ... min-1

| 1.12. | Didžiausias naudingasis sukimo momentas: Nm, kai variklio sūkių skaičius ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Didžiausias naudingasis sukimo momentas: Nm, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

| 1.13. | Uždegimo sistema: kompresinis uždegimas/priverstinis uždegimas (2) |
| --- | --- |

1.13.

Uždegimo sistema: kompresinis uždegimas/priverstinis uždegimas (2)

| 1.14. | Degalai: dyzelinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (2) |
| --- | --- |

1.14.

Degalai: dyzelinas/SND/GD-H/GD-L/GD-HL/etanolis (2)

| 1.15. | Aušinimo sistema |
| --- | --- |

1.15.

Aušinimo sistema

| 1.15.1. | Skystis |
| --- | --- |

1.15.1.

Skystis

| 1.15.1.1. | Skysčio pobūdis: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Skysčio pobūdis: ...

| 1.15.1.2. | Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): taip/ne (2)

| 1.15.1.3. | Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Charakteristikos ar markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.1.4. | Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.2. | Oras |
| --- | --- |

1.15.2.

Oras

| 1.15.2.1. | Pūstuvas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Pūstuvas: taip/ne (2)

| 1.15.2.2. | Charakteristikos arba markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Charakteristikos arba markė (-s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

| 1.15.2.3. | Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

| 1.16. | Gamintojo leidžiama temperatūra |
| --- | --- |

1.16.

Gamintojo leidžiama temperatūra

| 1.16.1. | Aušinimas skysčiu: aukščiausia temperatūra ties išėjimo anga: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Aušinimas skysčiu: aukščiausia temperatūra ties išėjimo anga: ... K

| 1.16.2. | Aušinimas oru: atskaitos taškas: ...
  Aukščiausia temperatūra atskaitos taške: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Aušinimas oru: atskaitos taškas: ...

Aukščiausia temperatūra atskaitos taške: ... K

| 1.16.3. | Aukščiausia oro temperatūra oro įsiurbimo tarpinio aušintuvo išmetimo vamzdyje (jeigu taikoma): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Aukščiausia oro temperatūra oro įsiurbimo tarpinio aušintuvo išmetimo vamzdyje (jeigu taikoma): ... K

| 1.16.4. | Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra išmetimo vamzdžio (-ių) taške šalia išmetimo kolektoriaus (-ių) išorinio (-ių) flanšo (-ų) ar pripūtimo kompresoriaus (-ių): ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Aukščiausia išmetamųjų dujų temperatūra išmetimo vamzdžio (-ių) taške šalia išmetimo kolektoriaus (-ių) išorinio (-ių) flanšo (-ų) ar pripūtimo kompresoriaus (-ių): ... K

| 1.16.5. | Degalų temperatūra: žemiausia. ... K, aukščiausia. ... K
  dyzelinių variklių įpurškimo siurblio įleidžiamojoje angoje bei slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, jei tai dujų variklis, kuriam naudojamos GD |
| --- | --- |

1.16.5.

Degalų temperatūra: žemiausia. ... K, aukščiausia. ... K

dyzelinių variklių įpurškimo siurblio įleidžiamojoje angoje bei slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, jei tai dujų variklis, kuriam naudojamos GD

| 1.16.6. | Degalų slėgis: žemiausias. ... kPa,
  aukščiausias. ... kPa
  slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, tik dujų varikliams, kuriems kaip degalai naudojamos GD |
| --- | --- |

1.16.6.

Degalų slėgis: žemiausias. ... kPa,

aukščiausias. ... kPa

slėgio reguliatoriaus paskutinėje pakopoje, tik dujų varikliams, kuriems kaip degalai naudojamos GD

| 1.16.7. | Tepalo temperatūra: žemiausia. ... K, aukščiausia. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Tepalo temperatūra: žemiausia. ... K, aukščiausia. ... K

| 1.17. | Pripūtimo kompresorius: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.

Pripūtimo kompresorius: taip/ne (2)

| 1.17.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Markė: ...

| 1.17.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tipas: ...

| 1.17.3. | Sistemos aprašas (pvz., aukščiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų sklendė, jei taikoma): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Sistemos aprašas (pvz., aukščiausias pripūtimo slėgis, išmetamųjų dujų sklendė, jei taikoma): ...

| 1.17.4. | Tarpinis aušintuvas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Tarpinis aušintuvas: taip/ne (2)

| 1.18. | Maitinimo sistema
  Didžiausias leidžiamasis slėgio sumažėjimas ties įėjimo anga, esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Maitinimo sistema

Didžiausias leidžiamasis slėgio sumažėjimas ties įėjimo anga, esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis: ... kPa

| 1.19. | Išmetimo sistema
  Didžiausias leidžiamasis išmetamųjų dujų priešslėgis, esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis: ... kPa
  Išmetimo sistemos tūris: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Išmetimo sistema

Didžiausias leidžiamasis išmetamųjų dujų priešslėgis, esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai, kaip nurodyta Taisyklėje Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais ir joje nustatytomis sąlygomis: ... kPa

Išmetimo sistemos tūris: ... dm3

| 1.20. | Variklio elektroninis valdymo įtaisas (VEVĮ) (visi variklio tipai): |
| --- | --- |

1.20.

Variklio elektroninis valdymo įtaisas (VEVĮ) (visi variklio tipai):

| 1.20.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Markė: ...

| 1.20.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tipas: ...

| 1.20.3. | Programinės įrangos kalibravimo numeris (-iai): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Programinės įrangos kalibravimo numeris (-iai): ...

2.   Oro teršimą mažinančios priemonės

| 2.1. | Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas (aprašas ir brėž.): ... |
| --- | --- |

2.1.

Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas (aprašas ir brėž.): ...

| 2.2. | Papildomi taršą mažinantys įtaisai (jei yra ir jei nepatenka į skyrių su kita antrašte) ... |
| --- | --- |

2.2.

Papildomi taršą mažinantys įtaisai (jei yra ir jei nepatenka į skyrių su kita antrašte) ...

| 2.2.1. | Deginių filtras katalizatorius: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Deginių filtras katalizatorius: taip/ne (2)

| 2.2.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Markė (-ės): ...

| 2.2.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 2.2.1.3. | Deginių filtrų katalizatorių ir elementų skaičius: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Deginių filtrų katalizatorių ir elementų skaičius: ...

| 2.2.1.4. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) matmenys, forma ir tūris: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) matmenys, forma ir tūris: ...

| 2.2.1.5. | Katalizinio veikimo tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalizinio veikimo tipas: ...

| 2.2.1.6. | Bendras brangiųjų metalų kiekis: |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Bendras brangiųjų metalų kiekis:

| 2.2.1.7. | Santykinė koncentracija: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Santykinė koncentracija: ...

| 2.2.1.8. | Substratas (sandara ir medžiaga): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substratas (sandara ir medžiaga): ...

| 2.2.1.9. | Narvelių kiekis porėtos struktūros katalizinio užpildo skerspjūvio centimetre: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Narvelių kiekis porėtos struktūros katalizinio užpildo skerspjūvio centimetre: ...

| 2.2.1.10. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) korpuso tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) korpuso tipas: ...

| 2.2.1.11. | Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) padėtis (vieta ir santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Deginių filtro katalizatoriaus (-ių) padėtis (vieta ir santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ...

| 2.2.1.12. | Įprastos veikimo temperatūros intervalas (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Įprastos veikimo temperatūros intervalas (K): ...

| 2.2.1.13. | Sunaudojamieji aktyvikliai (jeigu taikoma): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Sunaudojamieji aktyvikliai (jeigu taikoma):

| 2.2.1.13.1. | Aktyviklio tipas ir jo koncentracija, reikalinga katalizei užtikrinti: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Aktyviklio tipas ir jo koncentracija, reikalinga katalizei užtikrinti: ...

| 2.2.1.13.2. | Įprastas aktyviklio veikimo temperatūros intervalas: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Įprastas aktyviklio veikimo temperatūros intervalas: ...

| 2.2.1.13.3. | Tarptautinis standartas (jeigu taikomas): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Tarptautinis standartas (jeigu taikomas): ...

| 2.2.1.13.4. | Aktyviklio pakartotinio įpylimo dažnumas: nuolat/atliekant techninę priežiūrą (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Aktyviklio pakartotinio įpylimo dažnumas: nuolat/atliekant techninę priežiūrą (4): ...

| 2.2.2. | Deguonies jutiklis: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Deguonies jutiklis: taip/ne (2)

| 2.2.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Markė (-ės): ...

| 2.2.2.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tipas: ...

| 2.2.2.3. | Vieta: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Vieta: ...

| 2.2.3. | Oro įpurškimas: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Oro įpurškimas: taip/ne (2)

| 2.2.3.1. | Tipas (oro įpurškimo sistema, oro siurblys ir t. t.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tipas (oro įpurškimo sistema, oro siurblys ir t. t.): ...

| 2.2.4. | EGR: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

EGR: taip/ne (2)

| 2.2.4.1. | Charakteristikos (markė, tipas, srautas ir t.t.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Charakteristikos (markė, tipas, srautas ir t.t.): ...

| 2.2.5. | Kietųjų dalelių gaudyklė: taip/ne (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Kietųjų dalelių gaudyklė: taip/ne (2): ...

| 2.2.5.1. | Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir tūris: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir tūris: ...

| 2.2.5.2. | Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ...

| 2.2.5.3. | Padėtis (santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Padėtis (santykinis atstumas išmetimo grandinėje): ...

| 2.2.5.4. | Regeneravimo metodas arba sistema, aprašas ir (arba) brėžinys: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regeneravimo metodas arba sistema, aprašas ir (arba) brėžinys: ...

| 2.2.5.5. | Įprastos veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) intervalas: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Įprastos veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) intervalas: ...

| 2.2.5.6. | Jei tai periodiškas regeneravimas:






  a) | ETC bandymų ciklų skaičius tarp dviejų regeneravimų (n1) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Jei tai periodiškas regeneravimas:

a)

ETC bandymų ciklų skaičius tarp dviejų regeneravimų (n1)

| b) | ETC bandymų ciklų skaičius atliekant regeneravimą (n2) |
| --- | --- |

b)

ETC bandymų ciklų skaičius atliekant regeneravimą (n2)

| 2.2.6. | Kitos sistemos: taip/ne (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Kitos sistemos: taip/ne (2)

| 2.2.6.1. | Aprašas ir veikimas: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Aprašas ir veikimas: ...

3.   Degalų tiekimas

| 3.1. | Dyzeliniai varikliai |
| --- | --- |

3.1.

Dyzeliniai varikliai

| 3.1.1. | Degalų siurblys
  Slėgis (3): ... kPa ar būdinga diagrama (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Degalų siurblys

Slėgis (3): ... kPa ar būdinga diagrama (2): ...

| 3.1.2. | Įpurškimo sistema |
| --- | --- |

3.1.2.

Įpurškimo sistema

| 3.1.2.1. | Siurblys |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Siurblys

| 3.1.2.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.1.3. | Tiekimas: ... mm3
   (3) taktui, kai variklio sūkių skaičius min-1 esant visam įpurškimo srautui, arba būdinga diagrama (2)
   (3): ...
  Nurodyti taikytą metodą: ant variklio/siurblio bandymų stende (2)

  Jei įpurškimas reguliuojamas, nurodyti degalų tiekimo ir įpurškimo slėgio kitimą pagal variklio sūkių skaičių. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Tiekimas: ... mm3
   (3) taktui, kai variklio sūkių skaičius min-1 esant visam įpurškimo srautui, arba būdinga diagrama (2)
   (3): ...

Nurodyti taikytą metodą: ant variklio/siurblio bandymų stende (2)

Jei įpurškimas reguliuojamas, nurodyti degalų tiekimo ir įpurškimo slėgio kitimą pagal variklio sūkių skaičių.

| 3.1.2.1.4. | Įpurškimo skuba |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Įpurškimo skuba

| 3.1.2.1.4.1. | Įpurškimo skubos kreivė (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Įpurškimo skubos kreivė (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Statinio įpurškimo laiko reguliavimas (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Statinio įpurškimo laiko reguliavimas (3): ...

| 3.1.2.2. | Įpurškimo vamzdžiai |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Įpurškimo vamzdžiai

| 3.1.2.2.1. | Ilgis: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Ilgis: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Vidinis skersmuo: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Vidinis skersmuo: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Aukštojo slėgio energijos kaupiklis, markė ir tipas: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Aukštojo slėgio energijos kaupiklis, markė ir tipas: ...

| 3.1.2.3. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Purkštuvas (-ai)

| 3.1.2.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.3.3. | „Atidarymo slėgis“: ... kPa (3) ar būdinga diagrama (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

„Atidarymo slėgis“: ... kPa (3) ar būdinga diagrama (2)
   (3):

| 3.1.2.4. | Reguliatorius |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Reguliatorius

| 3.1.2.4.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.2.4.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.2.4.3. | Atkirtos pradžios, esant visai apkrovai, sūkių skaičius: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Atkirtos pradžios, esant visai apkrovai, sūkių skaičius: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Didžiausias sūkių skaičius be apkrovos: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Didžiausias sūkių skaičius be apkrovos: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Sūkių skaičius tuščiąja eiga: ... min-1

| 3.1.3. | Šaltojo paleidimo sistema |
| --- | --- |

3.1.3.

Šaltojo paleidimo sistema

| 3.1.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.1.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.1.3.3. | Aprašas: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Aprašas: ...

| 3.1.3.4. | Pagalbinė paleidimo priemonė: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Pagalbinė paleidimo priemonė: ...

| 3.1.3.4.1. | Markė: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Markė: ...

| 3.1.3.4.2. | Tipas: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tipas: ...

| 3.2. | Dujiniai varikliai (5) |
| --- | --- |

3.2.

Dujiniai varikliai (5)

| 3.2.1. | Degalai: gamtinės dujos/SND (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Degalai: gamtinės dujos/SND (2)

| 3.2.2. | Slėgio reguliatorius (-iai) ar garintuvas/slėgio reguliatorius (-iai) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Slėgio reguliatorius (-iai) ar garintuvas/slėgio reguliatorius (-iai) (3)

| 3.2.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.2.3. | Slėgio mažinimo pakopų skaičius: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Slėgio mažinimo pakopų skaičius: ...

| 3.2.2.4. | Slėgis paskutinėje pakopoje: žemiausias. ... kPa, aukščiausias. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Slėgis paskutinėje pakopoje: žemiausias. ... kPa, aukščiausias. ... kPa

| 3.2.2.5. | Pagrindinių reguliavimo vietų skaičius: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Pagrindinių reguliavimo vietų skaičius: ...

| 3.2.2.6. | Tuščiosios eigos reguliavimo vietų skaičius: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Tuščiosios eigos reguliavimo vietų skaičius: ...

| 3.2.2.7. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.3. | Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas/dujų įpurškimas/skysčio įpurškimas/tiesioginis įpurškimas (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Degalų tiekimo sistema: maišymo įtaisas/dujų įpurškimas/skysčio įpurškimas/tiesioginis įpurškimas (2)

| 3.2.3.1. | Mišinio koncentracijos reguliavimas: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Mišinio koncentracijos reguliavimas: ...

| 3.2.3.2. | Sistemos aprašas ir (arba) diagrama ir brėž.: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Sistemos aprašas ir (arba) diagrama ir brėž.: ...

| 3.2.3.3. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.4. | Maišymo įtaisas |
| --- | --- |

3.2.4.

Maišymo įtaisas

| 3.2.4.1. | Numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Numeris: ...

| 3.2.4.2. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Markė (-ės): ...

| 3.2.4.3. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.4.4. | Vieta: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Vieta: ...

| 3.2.4.5. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.4.6. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5. | Įpurškimas į įsiurbiamąjį kolektorių |
| --- | --- |

3.2.5.

Įpurškimas į įsiurbiamąjį kolektorių

| 3.2.5.1. | Įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (2)

| 3.2.5.2. | Įpurškimas: nepertraukiamas/esant vienalaikiam sinchronizavimui/esant nuosekliam sinchronizavimui (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Įpurškimas: nepertraukiamas/esant vienalaikiam sinchronizavimui/esant nuosekliam sinchronizavimui (2)

| 3.2.5.3. | Įpurškimo įranga |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Įpurškimo įranga

| 3.2.5.3.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.3.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.3.3. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.5.3.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5.4. | Tiekimo siurblys (jeigu taikoma): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Tiekimo siurblys (jeigu taikoma):

| 3.2.5.4.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.4.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.4.3. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.5.5. | Purkštuvas (-ai): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Purkštuvas (-ai):

| 3.2.5.5.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.5.5.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.5.5.3. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.6. | Tiesioginis įpurškimas |
| --- | --- |

3.2.6.

Tiesioginis įpurškimas

| 3.2.6.1. | Įpurškimo siurblys/slėgio reguliatorius (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Įpurškimo siurblys/slėgio reguliatorius (2)

| 3.2.6.1.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.6.1.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.6.1.3. | Įpurškimo reguliavimas: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Įpurškimo reguliavimas: ...

| 3.2.6.1.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.6.2. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Purkštuvas (-ai)

| 3.2.6.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.6.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.6.2.3. | Atidarymo slėgis arba būdinga diagrama (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Atidarymo slėgis arba būdinga diagrama (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Sertifikato numeris: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Sertifikato numeris: ...

| 3.2.7. | Elektroninis valdymo įtaisas (EVĮ) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektroninis valdymo įtaisas (EVĮ)

| 3.2.7.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.7.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.7.3. | Reguliavimo galimybės: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Reguliavimo galimybės: ...

| 3.2.8. | Gamtinių dujų degalams būdinga įranga |
| --- | --- |

3.2.8.

Gamtinių dujų degalams būdinga įranga

| 3.2.8.1. | 1 variantas
  (tik tvirtinant variklius kelioms konkrečioms degalų sudėtims) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

1 variantas

(tik tvirtinant variklius kelioms konkrečioms degalų sudėtims)

| 3.2.8.1.1. | Degalų sudėtis:








  metanas (CH4): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etanas (C2H6): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| propanas (C3H8): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| butanas (C4H10): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| C5/C5+: | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| deguonis (O2): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |
| inertinės dujos (N2, He ir t.t.): | bazinis kiekis: ... % mol | maž. ... % mol | didž. ... % mol |

3.2.8.1.1.

Degalų sudėtis:

metanas (CH4):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

etanas (C2H6):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

propanas (C3H8):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

butanas (C4H10):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

C5/C5+:

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

deguonis (O2):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

inertinės dujos (N2, He ir t.t.):

bazinis kiekis: ... % mol

maž. ... % mol

didž. ... % mol

| 3.2.8.1.2. | Purkštuvas (-ai) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Purkštuvas (-ai)

| 3.2.8.1.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Markė (-ės): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 3.2.8.1.3. | Kiti (jei taikoma) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Kiti (jei taikoma)

| 3.2.8.2. | 2 variantas
  (tik tvirtinant kelias konkrečias degalų sudėtis) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

2 variantas

(tik tvirtinant kelias konkrečias degalų sudėtis)

4.   Vožtuvų reguliavimas

| 4.1. | Didžiausias vožtuvų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo kampai pagal rimties taškus arba lygiaverčiai duomenys: ... |
| --- | --- |

4.1.

Didžiausias vožtuvų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo kampai pagal rimties taškus arba lygiaverčiai duomenys: ...

| 4.2. | Etaloniniai ir (arba) nustatomieji intervalai (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Etaloniniai ir (arba) nustatomieji intervalai (2): ...

5.   Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo varikliams)

| 5.1. | Uždegimo sistemos tipas: bendra uždegimo ritė ir žvakės/atskira uždegimo ritė ir žvakės/kita (nurodyti) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Uždegimo sistemos tipas: bendra uždegimo ritė ir žvakės/atskira uždegimo ritė ir žvakės/kita (nurodyti) (2)

| 5.2. | Uždegimo valdymo įtaisas |
| --- | --- |

5.2.

Uždegimo valdymo įtaisas

| 5.2.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Markė (-ės): ...

| 5.2.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tipas (-ai): ...

| 5.3. | Uždegimo skubos kreivė/skubos charakteristika (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Uždegimo skubos kreivė/skubos charakteristika (2)
   (3): ...

| 5.4. | Uždegimo skubos nustatymas (3): laipsnių iki VGT, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

  min-1 ir aukščiausias leidžiamasis slėgis ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Uždegimo skubos nustatymas (3): laipsnių iki VGT, kai variklio sūkių skaičius ... min-1

min-1 ir aukščiausias leidžiamasis slėgis ... kPa

| 5.5. | Uždegimo žvakės |
| --- | --- |

5.5.

Uždegimo žvakės

| 5.5.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Markė (-ės): ...

| 5.5.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tipas (-ai): ...

| 5.5.3. | Tarpo nustatymas: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Tarpo nustatymas: ... mm

| 5.6. | Uždegimo ritė (-ės) |
| --- | --- |

5.6.

Uždegimo ritė (-ės)

| 5.6.1. | Markė (-ės): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Markė (-ės): ...

| 5.6.2. | Tipas (-ai): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tipas (-ai): ...

6.   Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema

| 6.1. | Gedimo rodytuvo aprašas ir (arba) brėžinys (4): |
| --- | --- |

6.1.

Gedimo rodytuvo aprašas ir (arba) brėžinys (4):

| 6.2. | TPD sistemos stebimų sudedamųjų dalių sąrašas ir paskirtis: ... |
| --- | --- |

6.2.

TPD sistemos stebimų sudedamųjų dalių sąrašas ir paskirtis: ...

| 6.3. | Raštu pateiktas TPD sistemos (bendrų veikimo principų) aprašas; sistema skirta: |
| --- | --- |

6.3.

Raštu pateiktas TPD sistemos (bendrų veikimo principų) aprašas; sistema skirta:

| 6.3.1. | Dyzeliniams/dujiniams varikliams (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.

Dyzeliniams/dujiniams varikliams (4): ...

| 6.3.1.1. | Katalizatoriaus stebėsenai (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Katalizatoriaus stebėsenai (4): ...

| 6.3.1.2. | deNOx sistemos stebėsenai (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

deNOx sistemos stebėsenai (4): ...

| 6.3.1.3. | Dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro stebėsenai (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro stebėsenai (4): ...

| 6.3.1.4. | Elektroninės degalų tiekimo sistemos stebėsenai (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Elektroninės degalų tiekimo sistemos stebėsenai (4): ...

| 6.3.1.5. | Kitoms TPD sistemos stebimoms sudedamosioms dalims (4) ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Kitoms TPD sistemos stebimoms sudedamosioms dalims (4) ...

| 6.4. | Gedimo rodytuvo įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo ciklų skaičius arba statistinis metodas): ... |
| --- | --- |

6.4.

Gedimo rodytuvo įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo ciklų skaičius arba statistinis metodas): ...

| 6.5. | Visų TPD naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (su kiekvieno iš jų paaiškinimu): ... |
| --- | --- |

6.5.

Visų TPD naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (su kiekvieno iš jų paaiškinimu): ...

7.   Sukimo momento ribotuvas

| 7.1. | Sukimo momento ribotuvo įjungimo aprašas |
| --- | --- |

7.1.

Sukimo momento ribotuvo įjungimo aprašas

| 7.2. | Visos apkrovos kreivės apribojimo aprašas |
| --- | --- |

7.2.

Visos apkrovos kreivės apribojimo aprašas

---

(1)  Pateikiama kiekvienam šeimos varikliui.

(2)  Išbraukti tai, kas netaikoma.

(3)  Nurodyti leistinąjį nuokrypį.

(4)  Išbraukti, kai netaikoma.

(5)  Kai sistemos yra kitokios, pateikiama lygiavertė informacija (3.2 punktui).

4 priedėlis

Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos

| 1. | Slėgio sumažėjimas prie įleidimo angos esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Slėgio sumažėjimas prie įleidimo angos esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai: ... kPa

| 2. | Priešslėgis išmetimo sistemoje esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Priešslėgis išmetimo sistemoje esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 % apkrovai: ... kPa

| 3. | Išmetimo sistemos tūris: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Išmetimo sistemos tūris: ... cm3

| 4. | Variklio varomos pagalbinės įrangos sunaudota galia, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais 10 priedo 5.1.1 punkte ir joje nurodytomis sąlygomis (1).












  Įranga | Galia (kW), sunaudota esant įvairiems variklio sūkių skaičiams |
| --- | --- | --- |
| | Tuščioji eiga | Mažas sūkių skaičius | Didelis sūkių skaičius | Sūkių skaičius A (2) | Sūkių skaičius B (2) | Sūkių skaičius C (2) | Etaloninis sūkių skaičius (3) |
| Variklio varoma pagalbinė įranga | | | | | | | |
| (žr. Taisyklės Nr. 24/03 10 priedo 5.1.1 punktą). | | | | | | | |

4.

Variklio varomos pagalbinės įrangos sunaudota galia, kaip nurodyta Taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais 10 priedo 5.1.1 punkte ir joje nurodytomis sąlygomis (1).

Įranga

Galia (kW), sunaudota esant įvairiems variklio sūkių skaičiams

Tuščioji eiga

Mažas sūkių skaičius

Didelis sūkių skaičius

Sūkių skaičius A (2)

Sūkių skaičius B (2)

Sūkių skaičius C (2)

Etaloninis sūkių skaičius (3)

Variklio varoma pagalbinė įranga

(žr. Taisyklės Nr. 24/03 10 priedo 5.1.1 punktą).

---

(1)  Duomenys nurodomi kiekvienam šeimos nariui.

(2)  ESC bandymas.

(3)  Tik ETC bandymas.

5 priedėlis

Su TPD susijusi informacija

| 1. | Transporto priemonės gamintojas pagal šios taisyklės 9A priedo 5 punkto nuostatas turi pateikti toliau nurodomą informaciją, kad atsižvelgiant į tą informaciją būtų galima gaminti TPD sistemai tinkamas atsargines arba techninės priežiūros dalis ir diagnostikos įrankius bei bandymo įrangą, jeigu ta informacija nesaugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu ji nelaikoma gamintojo arba pirminės įrangos gamintojo (OEM) tiekėjo (-ų) praktine patirtimi. Šiame punkte pateikta informacija pakartojama šios taisyklės 2A priede: |
| --- | --- |

1.

Transporto priemonės gamintojas pagal šios taisyklės 9A priedo 5 punkto nuostatas turi pateikti toliau nurodomą informaciją, kad atsižvelgiant į tą informaciją būtų galima gaminti TPD sistemai tinkamas atsargines arba techninės priežiūros dalis ir diagnostikos įrankius bei bandymo įrangą, jeigu ta informacija nesaugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu ji nelaikoma gamintojo arba pirminės įrangos gamintojo (OEM) tiekėjo (-ų) praktine patirtimi. Šiame punkte pateikta informacija pakartojama šios taisyklės 2A priede:

| 1.1. | Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą prieš bandymą taikytų kondicionavimo ciklų tipo ir skaičiaus aprašas. |
| --- | --- |

1.1.

Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą prieš bandymą taikytų kondicionavimo ciklų tipo ir skaičiaus aprašas.

| 1.2. | Per transporto priemonės pradinį patvirtinimą taikyto TPD bandymų ciklo (atsižvelgiant į TPD stebimą sudedamąją dalį) tipo aprašas. |
| --- | --- |

1.2.

Per transporto priemonės pradinį patvirtinimą taikyto TPD bandymų ciklo (atsižvelgiant į TPD stebimą sudedamąją dalį) tipo aprašas.

| 1.3. | Išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamos visos sudedamosios dalys, iš kurių gaunami signalai, ir gedimų nustatymo strategija bei gedimo rodytuvo įjungimas (nustatytas važiavimų skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvienos sudedamosios dalies, kurią stebi TPD sistema, svarbių antrinių registruojamų parametrų sąrašą. Visų naudojamų TPD sistemos išvesties kodų ir formatų (pateikiant kiekvieno paaiškinimą), siejamų su atskiromis jėgos pavarų sudedamosiomis dalimis, kurios susijusios su dujinių teršalų kiekiu, ir atskiromis su dujinių teršalų kiekiu nesusijusiomis sudedamosiomis dalimis, jeigu kontroliuojant sudedamąją dalį yra nustatoma, ar būtina įjungti gedimo rodytuvą (GR), sąrašas. |
| --- | --- |

1.3.

Išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamos visos sudedamosios dalys, iš kurių gaunami signalai, ir gedimų nustatymo strategija bei gedimo rodytuvo įjungimas (nustatytas važiavimų skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvienos sudedamosios dalies, kurią stebi TPD sistema, svarbių antrinių registruojamų parametrų sąrašą. Visų naudojamų TPD sistemos išvesties kodų ir formatų (pateikiant kiekvieno paaiškinimą), siejamų su atskiromis jėgos pavarų sudedamosiomis dalimis, kurios susijusios su dujinių teršalų kiekiu, ir atskiromis su dujinių teršalų kiekiu nesusijusiomis sudedamosiomis dalimis, jeigu kontroliuojant sudedamąją dalį yra nustatoma, ar būtina įjungti gedimo rodytuvą (GR), sąrašas.

| 1.3.1. | Informaciją, kurią reikia pateikti pagal šio punkto nuostatas, galima nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, kuri pridedama prie šio priedo:












  Sudedamoji dalis | Gedimo kodas | Stebėsenos strategija | Gedimo nustatymo kriterijai | GR įjungimo kriterijai | Antriniai parametrai | Kondicionavimas prieš bandymą | Parodomasis bandymas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selektyvioji katalizinė redukcija | Pxxxx | 1 ir 2 NOx jutiklių signalai | 1 ir 2 jutiklių signalų skirtumas | 3-ias ciklas | Variklio sūkių skaičius, variklio apkrova, katalizatoriaus temperatūra, aktyviklio veikimas | Trys TPD bandymo ciklai (3 trumpieji ESC ciklai) | TPD bandymo ciklas (trumpasis ESC ciklas) |

1.3.1.

Informaciją, kurią reikia pateikti pagal šio punkto nuostatas, galima nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, kuri pridedama prie šio priedo:

Sudedamoji dalis

Gedimo kodas

Stebėsenos strategija

Gedimo nustatymo kriterijai

GR įjungimo kriterijai

Antriniai parametrai

Kondicionavimas prieš bandymą

Parodomasis bandymas

Selektyvioji katalizinė redukcija

Pxxxx

1 ir 2 NOx jutiklių signalai

1 ir 2 jutiklių signalų skirtumas

3-ias ciklas

Variklio sūkių skaičius, variklio apkrova, katalizatoriaus temperatūra, aktyviklio veikimas

Trys TPD bandymo ciklai (3 trumpieji ESC ciklai)

TPD bandymo ciklas (trumpasis ESC ciklas)

| 1.3.2. | Teikiant pagal šį priedėlį privalomąją informaciją galima apsiriboti išsamiu gedimų kodų, kuriuos užregistravo TPD sistema, jeigu netaikomas šios taisyklės 9A priedo 5.1.2.1 punktas (jis buvo taikytas atsarginėms arba techninės priežiūros sudedamosioms dalims), sąrašu. Šią informaciją galima, pvz., apibrėžti užpildant pirmiau minėtame 1.3.1 punkte pateiktos lentelės dvi pirmąsias skiltis.
  Išsamus informacijos paketas patvirtinimą suteikiančiai institucijai turėtų būti prieinamas kaip papildomos medžiagos, privalomos pagal šios taisyklės 5.1.7.1 punktą „reikalavimai dokumentams“, dalis. |
| --- | --- |

1.3.2.

Teikiant pagal šį priedėlį privalomąją informaciją galima apsiriboti išsamiu gedimų kodų, kuriuos užregistravo TPD sistema, jeigu netaikomas šios taisyklės 9A priedo 5.1.2.1 punktas (jis buvo taikytas atsarginėms arba techninės priežiūros sudedamosioms dalims), sąrašu. Šią informaciją galima, pvz., apibrėžti užpildant pirmiau minėtame 1.3.1 punkte pateiktos lentelės dvi pirmąsias skiltis.

Išsamus informacijos paketas patvirtinimą suteikiančiai institucijai turėtų būti prieinamas kaip papildomos medžiagos, privalomos pagal šios taisyklės 5.1.7.1 punktą „reikalavimai dokumentams“, dalis.

| 1.3.3. | Pagal šį punktą privaloma informacija pakartojama šios taisyklės 2A priede.
  Jeigu šios taisyklės 9A priedo 5.1.2.1 punktas netaikomas atsarginėms arba techninės priežiūros sudedamosioms dalims, 2A priede pateikta informacija gali būti apribota 1.3.2 punkte pateikta informacija. |
| --- | --- |

1.3.3.

Pagal šį punktą privaloma informacija pakartojama šios taisyklės 2A priede.

Jeigu šios taisyklės 9A priedo 5.1.2.1 punktas netaikomas atsarginėms arba techninės priežiūros sudedamosioms dalims, 2A priede pateikta informacija gali būti apribota 1.3.2 punkte pateikta informacija.

---

2A PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1 priedėlis

Su TPD susijusi informacija

Kaip nurodyta šios taisyklės 1 priedo 4 priedėlyje, šiame priedėlyje nustatytą informaciją pateikia variklio (transporto priemonės) gamintojas, kad būtų galima gaminti TPD sistemai tinkamas atsargines arba techninės priežiūros dalis ir diagnostikos įrankius bei bandymo įrangą. Variklio (transporto priemonės) gamintojas gali tokios informacijos nepateikti, jeigu ji yra intelektinių nuosavybės teisių objektas arba speciali gamintojo arba OEM tiekėjo (-ų) technologinė informacija.

Jeigu pateikiamas prašymas, galimybė naudotis šiuo priedėliu nediskriminuojant suteikiama kiekvienam suinteresuotam sudedamosios dalies, diagnostikos įrankių arba bandymų įrangos gamintojui.

Laikantis 1 priedo 4 priedėlio 1.3.3 punkto nuostatų, šiame punkte nurodyta informacija turi sutapti su nurodyta pirmiau minėtame priedėlyje.

| 1. | Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą prieš bandymą taikytų kondicionavimo ciklų tipo ir skaičiaus aprašas. |
| --- | --- |

1.

Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą prieš bandymą taikytų kondicionavimo ciklų tipo ir skaičiaus aprašas.

| 2. | Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą naudoto TPD bandymo ciklo (atsižvelgiant į TPD stebimą sudedamąją dalį) tipo aprašas. |
| --- | --- |

2.

Per transporto priemonės pradinį tipo patvirtinimą naudoto TPD bandymo ciklo (atsižvelgiant į TPD stebimą sudedamąją dalį) tipo aprašas.

| 3. | Išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamos visos sudedamosios dalys, iš kurių gaunami signalai, ir gedimų nustatymo strategija bei gedimo rodytuvo įjungimas (nustatytas važiavimų skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvienos sudedamosios dalies, kurią stebi TPD sistema, svarbių antrinių registruojamų parametrų sąrašą. Visų naudojamų TPD sistemos išvesties kodų ir formatų (pateikiant kiekvieno paaiškinimą), siejamų su atskiromis jėgos pavarų sudedamosiomis dalimis, kurios susijusios su dujinių teršalų kiekiu, ir atskiromis su dujinių teršalų kiekiu nesusijusiomis sudedamosiomis dalimis, jeigu kontroliuojant sudedamąją dalį yra nustatoma, ar būtina įjungti gedimo rodytuvą (GR), sąrašas. |
| --- | --- |

3.

Išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamos visos sudedamosios dalys, iš kurių gaunami signalai, ir gedimų nustatymo strategija bei gedimo rodytuvo įjungimas (nustatytas važiavimų skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvienos sudedamosios dalies, kurią stebi TPD sistema, svarbių antrinių registruojamų parametrų sąrašą. Visų naudojamų TPD sistemos išvesties kodų ir formatų (pateikiant kiekvieno paaiškinimą), siejamų su atskiromis jėgos pavarų sudedamosiomis dalimis, kurios susijusios su dujinių teršalų kiekiu, ir atskiromis su dujinių teršalų kiekiu nesusijusiomis sudedamosiomis dalimis, jeigu kontroliuojant sudedamąją dalį yra nustatoma, ar būtina įjungti gedimo rodytuvą (GR), sąrašas.

---

2B PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽYMENŲ IŠDĖSTYMAS

(žr. šios taisyklės 4.6.3 punktą)

I.   PATVIRTINIMAS „B“ (B1 eilutė, TPD 1 etapas, be NOx kontrolės).

1 PAVYZDYS

Dyzeliniai varikliai:

Image

2 PAVYZDYS

Gamtinėmis dujomis (GD) varomi varikliai:

Priesaga po nacionalinio simbolio rodo, kad degalų tinkamumas nustatytas pagal šios taisyklės 4.6.3.1 punktą.

Image

Pirmiau pateikti prie variklio arba transporto priemonės pritvirtinti patvirtinimo žymenys rodo, kad pagal Taisyklę Nr. 49 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) ir jam buvo suteiktas 052439 patvirtinimo numeris. Iš šio patvirtinimo matyti, kad jis buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais reikalavimus ir atsižvelgiant į tam tikras šios taisyklės 4.6.3 punkte nurodytas ribas.

II.   PATVIRTINIMAS „C“ (B1 eilutė, TPD 1 etapas, su NOx kontrole).

3 PAVYZDYS

Dyzeliniai varikliai:

Image

Pirmiau pateiktas prie variklio arba transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo žymuo rodo, kad pagal Taisyklę Nr. 49 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) ir jam buvo suteiktas 052439 patvirtinimo numeris. Iš šio patvirtinimo matyti, kad jis buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais reikalavimus ir atsižvelgiant į tam tikras šios taisyklės 4.6.3 punkte nurodytas ribas.

III.   PATVIRTINIMAS „F“ (B2 eilutė, TPD 2 etapas, be NOx kontrolės).

4 PAVYZDYS

SND varomi varikliai:

Image

Pirmiau pateiktas prie variklio arba transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo žymuo rodo, kad pagal taisyklę Nr. 49 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) ir jam buvo suteiktas 052439 patvirtinimo numeris. Iš šio patvirtinimo matyti, kad jis buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais reikalavimus ir atsižvelgiant į tam tikras šios taisyklės 4.6.3 punkte nurodytas ribas.

IV.   PATVIRTINIMAS „G“ (B2 eilutė, TPD 2 etapas, su NOx kontrole).

5 PAVYZDYS

Dyzelinis variklis:

Image

Pirmiau pateiktas prie variklio arba transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo žymuo rodo, kad pagal Taisyklę Nr. 49 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) ir jam buvo suteiktas 052439 patvirtinimo numeris. Iš šio patvirtinimo matyti, kad jis buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais reikalavimus ir atsižvelgiant į tam tikras šios taisyklės 4.6.3 punkte nurodytas ribas.

V.   PATVIRTINIMAS „J“ (C eilutė, TPD 2 etapas, be NOx kontrolės).

6 PAVYZDYS

SND varomas variklis:

Image

Pirmiau pateiktas prie variklio arba transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo žymuo rodo, kad pagal Taisyklę Nr. 49 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) ir jam buvo suteiktas 052439 patvirtinimo numeris. Iš šio patvirtinimo matyti, kad jis buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais reikalavimus ir atsižvelgiant į tam tikras šios taisyklės 4.6.3 punkte nurodytas ribas.

VI.   VARIKLIS (TRANSPORTO PRIEMONĖ), PATVIRTINTAS PAGAL VIENĄ ARBA DAUGIAU TAISYKLIŲ (Žr. šios taisyklės 4.7 punktą)

7 PAVYZDYS

Image

Pirmiau pateiktas prie HL gamtinėmis dujomis varomo variklio arba transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo žymuo rodo, kad pagal Taisyklę Nr. 49 (išmetimo etapas G) ir pagal Taisyklę Nr. 24 atitinkamas variklio ar transporto priemonės tipas patvirtintas Jungtinėje Karalystėje (E11) (1). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad tuo metu, kai buvo suteikti minimi patvirtinimai, į Taisyklę Nr. 49 jau buvo įtraukti 05 serijos pakeitimai, o į Taisyklę Nr. 24 – 03 serijos pakeitimai.

---

(1)  Antrasis taisyklės numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

4A PRIEDAS

Bandymų metodika

1.   ĮVADAS

| 1.1. | Šiame priede aprašyti bandymams pristatytų variklių išmetamųjų teršalų dujinių komponentų, kietųjų dalelių ir dūmingumo nustatymo metodai. Aprašyti trys bandymų ciklai, kurie taikomi pagal 5.2 punkto nuostatas:






  a) | ESC bandymas, kurį sudaro 13 pastovių režimų ciklas, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šiame priede aprašyti bandymams pristatytų variklių išmetamųjų teršalų dujinių komponentų, kietųjų dalelių ir dūmingumo nustatymo metodai. Aprašyti trys bandymų ciklai, kurie taikomi pagal 5.2 punkto nuostatas:

a)

ESC bandymas, kurį sudaro 13 pastovių režimų ciklas,

| b) | ELR bandymas, kurį sudaro pereinamųjų apkrovų skirtingo sūkių skaičiaus pakopos, kurios yra vienos bandymo sekos sudedamosios dalys ir atliekamos vienu laiku, |
| --- | --- |

b)

ELR bandymas, kurį sudaro pereinamųjų apkrovų skirtingo sūkių skaičiaus pakopos, kurios yra vienos bandymo sekos sudedamosios dalys ir atliekamos vienu laiku,

| c) | ETC bandymas, kurį sudaro sekundinės trukmės pereinamųjų režimų seka. |
| --- | --- |

c)

ETC bandymas, kurį sudaro sekundinės trukmės pereinamųjų režimų seka.

| 1.2. | Bandymas atliekamas su varikliu, įtaisytu bandymo stende ir prijungtu prie dinamometro. |
| --- | --- |

1.2.

Bandymas atliekamas su varikliu, įtaisytu bandymo stende ir prijungtu prie dinamometro.

1.3.   Matavimo principas

Variklio išmetamuosius teršalus, kurių kiekį reikia išmatuoti, sudaro dujiniai komponentai (anglies monoksidas, visi angliavandeniliai – dyzelinių variklių atveju, kai atliekamas tik ESC bandymas; angliavandeniliai, išskyrus metaną, – dyzelinių ir dujinių variklių atveju, kai atliekamas tik ETC bandymas; metanas – dujinių variklių atveju, kai atliekamas tik ETC bandymas ir azoto oksidai), kietosios dalelės (tik dyzelinių variklių atveju) ir dūmai (dyzelinių variklių atveju, kai atliekamas tik ELR bandymas). Be to, nustatant dalies srauto ir viso srauto skiedimo sistemų skiedimo santykį, kaip bandymo dujos dažnai naudojamas anglies dioksidas. Vadovaujantis nusistovėjusia inžinerine praktika, kaip puiki priemonė bandymo metu kylančioms matavimo problemoms nustatyti rekomenduojamas taikyti bendro anglies dioksido kiekio nustatymas.

| 1.3.1. | ESC bandymas
  Anksčiau minėtų išmetamųjų teršalų kiekiai tiriami nepertraukiamai per visą pašildyto variklio naudojimo režimų nustatytą seką, ėminį imant iš nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų. Bandymo ciklą sudaro keletas sūkių skaičiaus ir galios režimų, kurie apima tipiškų dyzelinių variklių naudojimo sąlygų intervalą. Kiekvienam režimui nustatoma ir pamatuojama kiekvieno dujinio teršalo koncentracija, išmetamųjų dujų srautas ir gautoji galia, o vertės apskaičiuojamos taikant svorio koeficientus. Matuojant kietųjų dalelių teršalus, išmetamosios dujos skiedžiamos kondicionuotu aplinkos oru naudojant dalies arba viso srauto skiedimo sistemą. Kietosios dalelės surenkamos vienu tinkamu filtru, atsižvelgiant į kiekvieno režimo svorinius koeficientus. Apskaičiuojama vienos kilovatvalandės darbui tenkanti kiekvieno teršalo masė gramais, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje. Papildomai matuojamas NOx kiekis trijuose bandymo taškuose, techninės tarnybos pasirinktuose kontrolinėje srityje, ir pamatuotos vertės lyginamos su vertėmis, apskaičiuotomis tiems bandymo ciklo režimams, kurie apima pasirinktus bandymo taškus. NOx kiekio kontrolinis tikrinimas užtikrina variklio išmetamųjų teršalų kontrolės veiksmingumą, esant tipiškoms variklio naudojimo sąlygoms. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC bandymas

Anksčiau minėtų išmetamųjų teršalų kiekiai tiriami nepertraukiamai per visą pašildyto variklio naudojimo režimų nustatytą seką, ėminį imant iš nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų. Bandymo ciklą sudaro keletas sūkių skaičiaus ir galios režimų, kurie apima tipiškų dyzelinių variklių naudojimo sąlygų intervalą. Kiekvienam režimui nustatoma ir pamatuojama kiekvieno dujinio teršalo koncentracija, išmetamųjų dujų srautas ir gautoji galia, o vertės apskaičiuojamos taikant svorio koeficientus. Matuojant kietųjų dalelių teršalus, išmetamosios dujos skiedžiamos kondicionuotu aplinkos oru naudojant dalies arba viso srauto skiedimo sistemą. Kietosios dalelės surenkamos vienu tinkamu filtru, atsižvelgiant į kiekvieno režimo svorinius koeficientus. Apskaičiuojama vienos kilovatvalandės darbui tenkanti kiekvieno teršalo masė gramais, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje. Papildomai matuojamas NOx kiekis trijuose bandymo taškuose, techninės tarnybos pasirinktuose kontrolinėje srityje, ir pamatuotos vertės lyginamos su vertėmis, apskaičiuotomis tiems bandymo ciklo režimams, kurie apima pasirinktus bandymo taškus. NOx kiekio kontrolinis tikrinimas užtikrina variklio išmetamųjų teršalų kontrolės veiksmingumą, esant tipiškoms variklio naudojimo sąlygoms.

| 1.3.2. | ELR bandymas
  Atliekant nustatyto dydžio apkrovos bandymą, pašildyto variklio dūmingumas matuojamas dūmų matuokliu. Atliekant bandymą variklis veikiamas nuo 10 iki 100 % keičiama apkrova, esant pastovaus sūkių skaičiaus režimui, taikant tris skirtingus variklio sūkių skaičius. Papildomai taikoma techninės tarnybos (1) parinkta ketvirtoji apkrovos pakopa, ir joje gauta vertė lyginama su ankstesnių apkrovos pakopų vertėmis. Taikant vidurkinimo algoritmą, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje, nustatoma didžiausia dūmingumo vertė. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR bandymas

Atliekant nustatyto dydžio apkrovos bandymą, pašildyto variklio dūmingumas matuojamas dūmų matuokliu. Atliekant bandymą variklis veikiamas nuo 10 iki 100 % keičiama apkrova, esant pastovaus sūkių skaičiaus režimui, taikant tris skirtingus variklio sūkių skaičius. Papildomai taikoma techninės tarnybos (1) parinkta ketvirtoji apkrovos pakopa, ir joje gauta vertė lyginama su ankstesnių apkrovos pakopų vertėmis. Taikant vidurkinimo algoritmą, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje, nustatoma didžiausia dūmingumo vertė.

| 1.3.3. | ETC bandymas
  Per nustatytą pašildyto variklio pereinamųjų darbo režimų ciklą, kuris gerai atitinka sunkvežimiuose ir autobusuose įrengtų didelio galingumo variklių tipines eksploatavimo keliuose sąlygas, tiriami anksčiau minėti teršalai prieš tai visą išmetamųjų dujų kiekį praskiedžiant kondicionuotu aplinkos oru (CVS sistema su dvigubu skiedimu kietosioms dalelėms) arba nustatant nepraskiestų išmetamųjų dujų dujinius komponentus ir dalies srauto skiedimo sistemos kietąsias daleles. Taikant variklio gaunamus dinamometro sukimo momento ir sūkių skaičiaus signalus, variklio galia integruojama pagal visą ciklo trukmę, taip gaunama variklio per ciklą atlikto darbo vertė. Jei tai CVS sistema, NOx ir HC koncentracija visam ciklui nustatoma integruojant analizatoriaus signalą, kadangi CO, CO2 ir NMHC koncentracija gali būti nustatyta integruojant analizatoriaus signalą arba kaupiant ėminį maiše. Visi dujiniai komponentai, jeigu jie išmatuojami nepraskiestose išmetamosiose dujose, per ciklą nustatomi integruojant analizatoriaus signalą. Kietųjų dalelių atveju tinkamu filtru kaupiamas proporcingas ėminys. Siekiant apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masės srautus, nustatomas vieno ciklo nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų srautas. Masės srauto vertės susiejamos su variklio atliktu darbu, taip gaunamas kiekvieno teršalo kiekis gramais vienai variklio veikimo kilovatvalandei, kaip aprašyta šio priedo 2 priedėlyje. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC bandymas

Per nustatytą pašildyto variklio pereinamųjų darbo režimų ciklą, kuris gerai atitinka sunkvežimiuose ir autobusuose įrengtų didelio galingumo variklių tipines eksploatavimo keliuose sąlygas, tiriami anksčiau minėti teršalai prieš tai visą išmetamųjų dujų kiekį praskiedžiant kondicionuotu aplinkos oru (CVS sistema su dvigubu skiedimu kietosioms dalelėms) arba nustatant nepraskiestų išmetamųjų dujų dujinius komponentus ir dalies srauto skiedimo sistemos kietąsias daleles. Taikant variklio gaunamus dinamometro sukimo momento ir sūkių skaičiaus signalus, variklio galia integruojama pagal visą ciklo trukmę, taip gaunama variklio per ciklą atlikto darbo vertė. Jei tai CVS sistema, NOx ir HC koncentracija visam ciklui nustatoma integruojant analizatoriaus signalą, kadangi CO, CO2 ir NMHC koncentracija gali būti nustatyta integruojant analizatoriaus signalą arba kaupiant ėminį maiše. Visi dujiniai komponentai, jeigu jie išmatuojami nepraskiestose išmetamosiose dujose, per ciklą nustatomi integruojant analizatoriaus signalą. Kietųjų dalelių atveju tinkamu filtru kaupiamas proporcingas ėminys. Siekiant apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masės srautus, nustatomas vieno ciklo nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų srautas. Masės srauto vertės susiejamos su variklio atliktu darbu, taip gaunamas kiekvieno teršalo kiekis gramais vienai variklio veikimo kilovatvalandei, kaip aprašyta šio priedo 2 priedėlyje.

2.   BANDYMŲ SĄLYGOS

2.1.   Variklių bandymų sąlygos

| 2.1.1. | Matuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (Ta), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (ps), išreikštas kPa, ir toliau nurodytomis sąlygomis nustatomas fa dydis. Jei tai kelias cilindrų grupes ir skirtingus įsiurbimo kolektorius turintys varikliai, pvz., varikliai, kurių cilindrai išdėstyti „V“ forma, naudojama vidutinė skirtingų grupių temperatūra.






  a) | kompresinio uždegimo varikliams:
  Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

  Varikliai su turbokompresoriumi ir su arba be įsiurbiamo oro aušinimo: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Matuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (Ta), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (ps), išreikštas kPa, ir toliau nurodytomis sąlygomis nustatomas fa dydis. Jei tai kelias cilindrų grupes ir skirtingus įsiurbimo kolektorius turintys varikliai, pvz., varikliai, kurių cilindrai išdėstyti „V“ forma, naudojama vidutinė skirtingų grupių temperatūra.

a)

kompresinio uždegimo varikliams:

Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

Varikliai su turbokompresoriumi ir su arba be įsiurbiamo oro aušinimo:

| b) | kibirkštinio uždegimo varikliams: |
| --- | --- |

b)

kibirkštinio uždegimo varikliams:

| 2.1.2. | Bandymų pripažinimas galiojančiais
  Bandymas laikomas galiojančiu, jei fa dydis yra:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Bandymų pripažinimas galiojančiais

Bandymas laikomas galiojančiu, jei fa dydis yra:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Varikliai su pripučiamo oro aušinimu

Užrašoma pripučiamo oro temperatūra, kuri deklaruotosios didžiausios galios ir visos apkrovos sūkių skaičiaus sąlygomis turi būti lygi 1 priedo 1 priedėlio 1.16.3 punkte nurodytai aukščiausiai pripučiamo oro temperatūrai ± 5 K. Aušalo temperatūra turi būti bent 293 K (20 oC).

Jei naudojama variklių bandymų dirbtuvių sistema arba išorinis pūstuvas, pripučiamo oro temperatūra, varikliui veikiant didžiausios deklaruotosios galios ir visos apkrovos sūkių skaičiumi, turi būti lygi 1 priedo 1 priedėlio 1.16.3 punkte nurodytai aukščiausiai pripučiamo oro temperatūrai ± 5 K. Kad būtų pasiektos pirmiau nurodytos sąlygos, pripučiamo oro aušintuvo nustatomieji dydžiai turi būti vienodi visą bandymo ciklą.

2.3.   Variklio oro įsiurbimo sistema

Naudojama variklio oro įsiurbimo sistema, kurioje oro srautas ribojamas viršutine variklio, veikiančio esant didžiausios deklaruotosios galios ir visos apkrovos sūkių skaičiui, riba ± 100 Pa.

2.4.   Variklio dujų išmetimo sistema

Naudojama išmetimo sistema, kurios priešslėgis, varikliui veikiant didžiausios deklaruotosios galios ir visos apkrovos sūkių skaičiumi, būtų lygus variklio viršutinei priešslėgio ribai ±1 000 Pa, ir tūris turi būti lygus gamintojo nurodytam tūriui ± 40 %. Gali būti naudojama variklių bandymų dirbtuvių sistema, jei ji užtikrina tikrąjį variklio naudojimo režimą. Dujų išmetimo sistema turi atitikti išmetamųjų dujų ėminių ėmimo reikalavimus, išdėstytus šio priedo 4 priedėlio 3.4 punkte, 7 priedėlio 2.2.1 punkte, EP ir 2.3.1 punkte, EP.

Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisą, išmetimo vamzdis turi būto tokio paties skersmens, kokį turi vamzdis bent keturgubo vamzdžio skersmens atstumu aukštyn nuo plačiosios dalies, kurioje įtaisytas papildomas apdorojimo įtaisas, įleidžiamosios angos. Atstumas nuo išmetimo kolektoriaus flanšo ar nuo turbokompresoriaus išleidžiamosios angos iki išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaiso turi būti toks pat, koks yra transporto priemonės konstrukcijoje arba gamintojo pateiktose atstumų specifikacijose. Pirmiau nurodyti kriterijai taikomi išmetamųjų dujų priešslėgiui ar srauto ribojimui, ir jie gali būti reguliuojami vožtuvu. Tuščiuose bandymuose ir atliekant variklio veikimo kartografavimą papildomo apdorojimo konteineris gali būti išimtas ir pakeistas tokiu pačiu konteineriu, užpildytu neaktyviu katalizatoriaus nešikliu.

2.5.   Aušinimo sistema

Naudojama pakankamo tūrio variklio aušinimo sistema, užtikrinanti gamintojo nustatytą įprastinę variklio eksploatavimo temperatūrą.

2.6.   Tepimo alyva

Atliekant bandymą naudojamų tepimo alyvos specifikacijos užrašomos, kaip nurodyta 1 priedo 7.1 punkte, ir pateikiamos su bandymų rezultatais.

2.7.   Degalai

Naudojami 5 priede nurodyti etaloniniai degalai.

Degalų temperatūrą ir jos matavimo vietą nurodo gamintojas pagal 1 priedo 1.16.5 punkte apibrėžtas ribas. Degalų temperatūra neturi būti žemesnė kaip 306 K (33 oC). Jei temperatūra nenurodyta, ji degalų tiekimo įleidžiamojoje angoje turi būti 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC).

Jei varikliui naudojamos GD ir SND, degalų temperatūra ir matavimo vieta turi būti tokios, kaip nurodyta 1 priedo 1.16.5 punkte arba kaip nurodyta 1 priedo 3 priedėlio 1.16.5 punkte, jei variklis nėra pirminis variklis.

| 2.8 | Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, bandymų cikle išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis turi atitikti įprastai naudojant išmetamą teršalų kiekį. Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, su kuria būtina naudoti aktyviklį, per visus bandymus naudojamas aktyviklis turi atitikti 1 priedo 2.2.1.13 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

2.8

Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, bandymų cikle išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis turi atitikti įprastai naudojant išmetamą teršalų kiekį. Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, su kuria būtina naudoti aktyviklį, per visus bandymus naudojamas aktyviklis turi atitikti 1 priedo 2.2.1.13 punkto reikalavimus.

| 2.8.1. | Jei tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kurios veikimas pagrįstas nepertraukiamuoju regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis matuojamas prieš tai stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą.
  Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per ETC bandymą ir gamintojas nurodo įprastas regeneravimo proceso sąlygas (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).
  Siekiant patikrinti regeneravimo procesą, atliekami bent 5 ETC bandymai. Atliekant bandymus registruojama išmetamųjų teršalų temperatūra ir slėgis (temperatūra registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).
  Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema laikoma atitinkančia nustatytus reikalavimus, jeigu atliekant bandymą gamintojo nurodytos sąlygos išlaikomos pakankamai ilgai.
  Galutinis rezultatas – tai aritmetinis ETC bandymų skirtingų rezultatų vidurkis.
  Jeigu išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema gali veikti saugiuoju režimu, iš kurio periodiškai persijungia veikti regeneravimo režimu, ta sistema turėtų būti patikrinta pagal šio priedo 2.8.2 punktą. Tuo specialiu atveju 5.2 punkto 2 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes galima viršyti ir jų nereikėtų perskaičiuoti naudojant svorinius koeficientus. |
| --- | --- |

2.8.1.

Jei tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kurios veikimas pagrįstas nepertraukiamuoju regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis matuojamas prieš tai stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą.

Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per ETC bandymą ir gamintojas nurodo įprastas regeneravimo proceso sąlygas (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Siekiant patikrinti regeneravimo procesą, atliekami bent 5 ETC bandymai. Atliekant bandymus registruojama išmetamųjų teršalų temperatūra ir slėgis (temperatūra registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema laikoma atitinkančia nustatytus reikalavimus, jeigu atliekant bandymą gamintojo nurodytos sąlygos išlaikomos pakankamai ilgai.

Galutinis rezultatas – tai aritmetinis ETC bandymų skirtingų rezultatų vidurkis.

Jeigu išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema gali veikti saugiuoju režimu, iš kurio periodiškai persijungia veikti regeneravimo režimu, ta sistema turėtų būti patikrinta pagal šio priedo 2.8.2 punktą. Tuo specialiu atveju 5.2 punkto 2 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes galima viršyti ir jų nereikėtų perskaičiuoti naudojant svorinius koeficientus.

| 2.8.2. | Jei tai papildomas išmetamųjų teršalų apdorojimas, pagrįstas periodiškai taikomu regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, matuojamas bent per du ETC bandymus – pirmą kartą, taikant regeneravimo procesą, antrą kartą – be šio proceso ir rezultatai perskaičiuojami taikant svorinius koeficientus.
  Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per ETC bandymą. Varikliui galima įrengti jungiklį, kuriuo būtų galima pradėti arba užbaigti regeneravimo procesą, jeigu ši operacija neturi įtakos pirminiam variklio kalibravimui.
  Gamintojas nurodo įprastų regeneravimo sąlygų parametrus, kurie taikomi pradėjus regeneravimo procesą (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.) ir jo trukmę (n2). Gamintojas taip pat nurodo visus duomenis, leidžiančius nustatyti laiko tarpą tarp dviejų regeneravimo procesų (n1). Dėl tikslios procedūros tam laiko tarpui nustatyti tariamasi su technine tarnyba atsižvelgiant į gerą inžinerinio matavimo praktiką.
  Gamintojas pateikia išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą su išmetamaisiais teršalais, kad atliekant ETC bandymą būtų galima taikyti regeneravimo procesą. Regeneravimo procesas netaikomas kondicionuojant variklį.
  Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp dviejų regeneravimo proceso etapų nustatomas pagal kelių ETC bandymų, kurie buvo atlikti maždaug vienodais laiko tarpais, aritmetinį vidurkį. Rekomenduojama bent vieną ETC bandymą atlikti beveik prieš pačią regeneravimo bandymo pradžią, o kitą – iš karto po regeneravimo bandymo. Taip pat gamintojas gali pateikti duomenų, kuriais parodoma, kad išmetamųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etapų išlieka nepakitęs (±15 %). Šiuo atveju galima taikyti tik vieno ETC bandymo išmetamųjų teršalų kiekį.
  Atliekant regeneravimo bandymą registruojami visi duomenys, reikalingi regeneravimo procesui nustatyti (išmetamas CO arba NOx kiekis, temperatūra registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).
  Taikant regeneravimo procesą galima viršyti 5.2 punkto 2 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.
  Išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis, taikant svorinius koeficientus, perskaičiuojamas pagal šio priedo 2 priedėlio 5.5 ir 6.3 punktus ir galutinis rezultatas neturi viršyti 5.2 punkto 2 lentelėje nurodytojo išmetamųjų teršalų kiekio. |
| --- | --- |

2.8.2.

Jei tai papildomas išmetamųjų teršalų apdorojimas, pagrįstas periodiškai taikomu regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, matuojamas bent per du ETC bandymus – pirmą kartą, taikant regeneravimo procesą, antrą kartą – be šio proceso ir rezultatai perskaičiuojami taikant svorinius koeficientus.

Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per ETC bandymą. Varikliui galima įrengti jungiklį, kuriuo būtų galima pradėti arba užbaigti regeneravimo procesą, jeigu ši operacija neturi įtakos pirminiam variklio kalibravimui.

Gamintojas nurodo įprastų regeneravimo sąlygų parametrus, kurie taikomi pradėjus regeneravimo procesą (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.) ir jo trukmę (n2). Gamintojas taip pat nurodo visus duomenis, leidžiančius nustatyti laiko tarpą tarp dviejų regeneravimo procesų (n1). Dėl tikslios procedūros tam laiko tarpui nustatyti tariamasi su technine tarnyba atsižvelgiant į gerą inžinerinio matavimo praktiką.

Gamintojas pateikia išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą su išmetamaisiais teršalais, kad atliekant ETC bandymą būtų galima taikyti regeneravimo procesą. Regeneravimo procesas netaikomas kondicionuojant variklį.

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp dviejų regeneravimo proceso etapų nustatomas pagal kelių ETC bandymų, kurie buvo atlikti maždaug vienodais laiko tarpais, aritmetinį vidurkį. Rekomenduojama bent vieną ETC bandymą atlikti beveik prieš pačią regeneravimo bandymo pradžią, o kitą – iš karto po regeneravimo bandymo. Taip pat gamintojas gali pateikti duomenų, kuriais parodoma, kad išmetamųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etapų išlieka nepakitęs (±15 %). Šiuo atveju galima taikyti tik vieno ETC bandymo išmetamųjų teršalų kiekį.

Atliekant regeneravimo bandymą registruojami visi duomenys, reikalingi regeneravimo procesui nustatyti (išmetamas CO arba NOx kiekis, temperatūra registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Taikant regeneravimo procesą galima viršyti 5.2 punkto 2 lentelėje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

Išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis, taikant svorinius koeficientus, perskaičiuojamas pagal šio priedo 2 priedėlio 5.5 ir 6.3 punktus ir galutinis rezultatas neturi viršyti 5.2 punkto 2 lentelėje nurodytojo išmetamųjų teršalų kiekio.

---

(1)  Bandymo taškai turi būti pasirinkti taikant patvirtintus statistinius randomizavimo metodus.

1 priedėlis

ESC ir ELR bandymo ciklai

1.   VARIKLIO IR DINAMOMETRO NUSTATOMIEJI DYDŽIAI

1.1   Variklio sūkių skaičiaus A, B ir C nustatymas

Variklio sūkių skaičius A, B ir C gamintojas pateikia pagal šias nuostatas:

Didžiausias sūkių skaičius nhi išmatuojamas apskaičiuojant 70 % deklaruotosios didžiausios naudingosios galios P(n) vertės, kaip nustatyta 1 priedo 8.2 punkte. Didžiausias variklio sūkių skaičius, kuriam galios kreivėje gaunama ši galios vertė, žymimas nhi.

Mažiausias sūkių skaičius nlo išmatuojamas apskaičiuojant 50 % deklaruotosios didžiausios naudingosios galios P(n) vertės, kaip nustatyta 1 priedo 8.2 punkte. Mažiausias variklio sūkių skaičius, kuriam galios kreivėje gaunama ši galios vertė, žymimas nlo.

Variklio sūkių skaičiai A, B ir C apskaičiuojami taip:

| Sūkių skaičius A | = | nlo + 25 % (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| Sūkių skaičius B | = | nlo + 50 % (nhi - nlo) |
| Sūkių skaičius C | = | nlo + 75 % (nhi - nlo) |

Sūkių skaičius A

=

nlo + 25 % (nhi - nlo)

Sūkių skaičius B

=

nlo + 50 % (nhi - nlo)

Sūkių skaičius C

=

nlo + 75 % (nhi - nlo)

Variklio sūkių skaičiai A, B ir C gali būti patikrinti bet kuriuo iš šių metodų:

| a) | Siekiant tiksliai nustatyti nhi ir nlo, atliekant bandymus variklio galiai patvirtinti pagal Taisyklę Nr. 85 matuojama papildomuose taškuose. Pagal galios kreivę nustatoma didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pirmiau pateiktas nuostatas apskaičiuojami variklio sūkių skaičiai A, B ir C. |
| --- | --- |

a)

Siekiant tiksliai nustatyti nhi ir nlo, atliekant bandymus variklio galiai patvirtinti pagal Taisyklę Nr. 85 matuojama papildomuose taškuose. Pagal galios kreivę nustatoma didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pirmiau pateiktas nuostatas apskaičiuojami variklio sūkių skaičiai A, B ir C.

| b) | Visoje visos apkrovos kreivėje atliekamas variklio kartografavimas nuo didžiausio sūkių skaičiaus be apkrovos iki sūkių skaičiaus tuščiąja eiga, naudojant bent 5 matavimo taškus kas 1 000 min-1 ir matavimo taškus, atitinkančius didžiausios deklaruotosios galios sūkių skaičių ± 50 min-1. Pagal šią kartografavimo kreivę nustatoma didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pirmiau pateiktas nuostatas apskaičiuojami variklio sūkių skaičiai A, B ir C. |
| --- | --- |

b)

Visoje visos apkrovos kreivėje atliekamas variklio kartografavimas nuo didžiausio sūkių skaičiaus be apkrovos iki sūkių skaičiaus tuščiąja eiga, naudojant bent 5 matavimo taškus kas 1 000 min-1 ir matavimo taškus, atitinkančius didžiausios deklaruotosios galios sūkių skaičių ± 50 min-1. Pagal šią kartografavimo kreivę nustatoma didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pirmiau pateiktas nuostatas apskaičiuojami variklio sūkių skaičiai A, B ir C.

Jei išmatuoti variklio sūkių skaičiai A, B ir C yra lygūs gamintojo deklaruotiesiems variklio sūkių skaičiams ± 3 %, išmetamųjų teršalų bandymui naudojami deklaruotieji variklio sūkių skaičiai. Jei kurio nors variklio sūkių skaičiaus leistinojo nuokrypio ribos yra viršytos, išmetamųjų teršalų bandymui naudojami išmatuoti variklio sūkių skaičiai.

1.2.   Dinamometro nustatomieji dydžiai

Siekiant nurodytiems bandymų režimams apskaičiuoti sukimo momento vertes naudingosios galios sąlygomis, kaip apibrėžta 1 priedo 8.2 punkte, eksperimentiniu būdu gaunama sukimo momento visos apkrovos kreivė. Reikia atsižvelgti į galią, kurią suvartoja varikliu varoma įranga, jei taikoma. Dinamometro nustatomieji dydžiai kiekvienam bandymų metodui apskaičiuojami pagal formulę:

| s | = | P(n) * (L/100), jei bandoma naudingosios galios režimu |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) , jei bandoma ne naudingosios galios režimu |

s

=

P(n) * (L/100), jei bandoma naudingosios galios režimu

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) , jei bandoma ne naudingosios galios režimu

kuriose:

| s | = | dinamometro nustatomasis dydis, kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | naudingoji variklio galia, kaip nurodyta 1 priedo 8.2 punkte, kW |
| L | = | apkrovos procentinė dalis, kaip nurodyta 2.7.1 punkte, % |
| P(a) | = | pagalbinės įrangos, kurią reikia prijungti, kaip nurodyta 1 priedo 6.1 punkte, sunaudojama galia |
| P(b) | = | pagalbinės įrangos, kurią reikia išimti, kaip nurodyta 1 priedo 6.2 punkte, sunaudojama galia. |

s

=

dinamometro nustatomasis dydis, kW

P(n)

=

naudingoji variklio galia, kaip nurodyta 1 priedo 8.2 punkte, kW

L

=

apkrovos procentinė dalis, kaip nurodyta 2.7.1 punkte, %

P(a)

=

pagalbinės įrangos, kurią reikia prijungti, kaip nurodyta 1 priedo 6.1 punkte, sunaudojama galia

P(b)

=

pagalbinės įrangos, kurią reikia išimti, kaip nurodyta 1 priedo 6.2 punkte, sunaudojama galia.

2.   ESC BANDYMO EIGA

Gamintojo prašymu prieš matavimo ciklą gali būti atliekamas tuščiasis bandymas varikliui ir išmetimo sistemai kondicionuoti.

2.1.   Ėminio ėmimo filtro parengimas

Bent vienai valandai prieš bandymą kiekvienas filtras dedamas į iš dalies uždengiamą, nuo dulkių apsaugotą Petrio lėkštelę ir su lėkštele dedamas į svėrimo kamerą stabilizuoti. Pasibaigus stabilizavimo laikui, kiekvienas filtras sveriamas ir užrašoma tuščio filtro masė. Paskui filtras, kol bus panaudotas bandymui, laikomas uždarytoje Petrio lėkštelėje arba užsandarintame filtro laikiklyje. Filtras turi būti panaudotas per aštuonias valandas nuo jo išėmimo iš svėrimo kameros. Užregistruojama tuščio filtro masė.

2.2.   Matavimo įrangos montavimas

Bandymų įranga ir ėminių zondai sumontuojami pagal reikalavimus. Jei skiedžiant išmetamąsias dujas naudojama viso srauto skiedimo sistema, prie sistemos prijungiamas išmetimo vamzdis.

2.3.   Skiedimo sistemos ir variklio paleidimas

Skiedimo sistema ir variklis paleidžiami ir šildoma tol, kol esant didžiausiai galiai temperatūra ir slėgis visur nusistovi pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerijos praktiką.

2.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos paleidimas

Paleidžiama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per aplenkimo grandinę. Galima nustatyti kietųjų dalelių fono lygį skiedimo ore leidžiant jį per dalelių filtrus. Jei naudojamas filtruotas skiedimo oras, galima po vieną kartą pamatuoti prieš bandymą ir po jo. Jei skiedimo oras nefiltruojamas, matuoti galima ciklo pradžioje ir pabaigoje ir iš gautų verčių išvesti vidurkį.

2.5.   Skiedimo santykio nustatymas

Turi būti nustatytas toks skiedimo oro tiekimas, kad praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra, išmatuota prieš filtrą, bet kokiu režimu būtų ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC). Skiedimo santykis (q) neturi būti mažesnis kaip 4.

Sistemoms, kuriose skiedimo santykis kontroliuojamas matuojant CO2 ar NOx koncentraciją, CO2 ar NOx kiekis skiedimo ore pamatuojamas kiekvieno bandymo pradžioje ir pabaigoje. Prieš bandymą ir po jo pamatuota CO2 ar NOx fono koncentracija skiedimo ore turi būti atitinkamai ne didesnė kaip 100 ppm arba 5 ppm.

2.6.   Analizatorių tikrinimas

Nustatomas išmetamųjų dujų analizatorių nulis, ir jie kalibruojami. Jei naudojami ėminių ėmimo maišai, iš jų turi būti išsiurbtas oras.

2.7.   Bandymų ciklas

| 2.7.1. | Su bandomuoju varikliu dinamometre atliekamas šis 13 režimų ciklas









  Režimo numeris | Variklio sūkių skaičius | Apkrovos procentinė dalis | Svorio koeficientas | Režimo trukmė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tuščioji eiga | — | 0,15 | 4 min |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 min |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 min |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 min |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 min |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 min |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 min |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 min |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 min |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 min |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 min |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 min |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 min |

2.7.1.

Su bandomuoju varikliu dinamometre atliekamas šis 13 režimų ciklas

Režimo numeris

Variklio sūkių skaičius

Apkrovos procentinė dalis

Svorio koeficientas

Režimo trukmė

1

Tuščioji eiga

—

0,15

4 min

2

A

100

0,08

2 min

3

B

50

0,10

2 min

4

B

75

0,10

2 min

5

A

50

0,05

2 min

6

A

75

0,05

2 min

7

A

25

0,05

2 min

8

B

100

0,09

2 min

9

B

25

0,10

2 min

10

C

100

0,08

2 min

11

C

25

0,05

2 min

12

C

75

0,05

2 min

13

C

50

0,05

2 min

| 2.7.2. | Bandymų seka
  Turi būti pradedamas bandymo ciklas. Atliekamo bandymo režimų numerių tvarka turi būti tokia, kokia nurodyta 2.7.1 punkte.
  Variklis kiekvienu režimu turi veikti nustatytą laiką, variklio sūkių skaičius turi nusistovėti ir apkrova turi pasikeisti per pirmąsias 20 sekundžių. Nurodytas sūkių skaičius turi būti užtikrinamas ± 50 min-1 tikslumu, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus tokį bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %.
  Gamintojo prašymu bandymo seka gali būti pakartota pakankamai kartų, kad filtre būtų sukaupta daugiau dalelių. Gamintojas pateikia išsamų duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodikų aprašą. Išmetamieji dujiniai teršalai nustatomi tik per pirmąjį ciklą. |
| --- | --- |

2.7.2.

Bandymų seka

Turi būti pradedamas bandymo ciklas. Atliekamo bandymo režimų numerių tvarka turi būti tokia, kokia nurodyta 2.7.1 punkte.

Variklis kiekvienu režimu turi veikti nustatytą laiką, variklio sūkių skaičius turi nusistovėti ir apkrova turi pasikeisti per pirmąsias 20 sekundžių. Nurodytas sūkių skaičius turi būti užtikrinamas ± 50 min-1 tikslumu, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus tokį bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %.

Gamintojo prašymu bandymo seka gali būti pakartota pakankamai kartų, kad filtre būtų sukaupta daugiau dalelių. Gamintojas pateikia išsamų duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodikų aprašą. Išmetamieji dujiniai teršalai nustatomi tik per pirmąjį ciklą.

| 2.7.3. | Analizatoriaus atsakas
  Analizatoriaus išėjimo signalas registruojamas juostiniu savirašiu arba matuojamas atitinkama duomenų kaupimo sistema, išmetamosioms dujoms visą bandymo ciklą tekant per analizatorių. |
| --- | --- |

2.7.3.

Analizatoriaus atsakas

Analizatoriaus išėjimo signalas registruojamas juostiniu savirašiu arba matuojamas atitinkama duomenų kaupimo sistema, išmetamosioms dujoms visą bandymo ciklą tekant per analizatorių.

| 2.7.4. | Kietųjų dalelių ėminių ėmimas
  Visai bandymo procedūrai naudojamas vienas filtras. Reikia atsižvelgti į režimų svorio koeficientus, nurodytus bandymo ciklo metodikoje, kiekvienam atskiram ciklo režimui imant ėminį, proporcingą išmetamųjų teršalų masės srautui. Tai galima pasiekti atitinkamai reguliuojant ėminio srautą, ėminio ėmimo trukmę ir (arba) skiedimo santykį, kad būtų paisoma 6.6 punkte nurodytų veiksmingųjų svorio koeficientų taikymo kriterijaus.
  Ėminio ėmimo trukmė kiekvienam režimui turi būti bent 4 sekundės kiekvienam svoriniam koeficientui 0,01. Ėminiai kiekvienam režimui imami kiek įmanoma vėliau. Kietųjų dalelių ėminius baigiama imti ne anksčiau kaip likus 5 sekundėms iki kiekvieno režimo pabaigos. |
| --- | --- |

2.7.4.

Kietųjų dalelių ėminių ėmimas

Visai bandymo procedūrai naudojamas vienas filtras. Reikia atsižvelgti į režimų svorio koeficientus, nurodytus bandymo ciklo metodikoje, kiekvienam atskiram ciklo režimui imant ėminį, proporcingą išmetamųjų teršalų masės srautui. Tai galima pasiekti atitinkamai reguliuojant ėminio srautą, ėminio ėmimo trukmę ir (arba) skiedimo santykį, kad būtų paisoma 6.6 punkte nurodytų veiksmingųjų svorio koeficientų taikymo kriterijaus.

Ėminio ėmimo trukmė kiekvienam režimui turi būti bent 4 sekundės kiekvienam svoriniam koeficientui 0,01. Ėminiai kiekvienam režimui imami kiek įmanoma vėliau. Kietųjų dalelių ėminius baigiama imti ne anksčiau kaip likus 5 sekundėms iki kiekvieno režimo pabaigos.

| 2.7.5. | Variklio veikimo režimas
  Variklio sūkių skaičius ir apkrova, įsiurbiamo oro temperatūra ir slėgio sumažėjimas, išmetamųjų dujų temperatūra ir priešslėgis, degalų srautas ir oro arba išmetamųjų dujų srautas, pripučiamo oro temperatūra, degalų temperatūra ir drėgnis registruojami kiekvienam režimui, laikantis sūkių skaičiaus ir apkrovos reikalavimų (žr. 2.7.2 punktą) imant kietųjų dalelių ėminį, tačiau visais atvejais – paskutinę kiekvieno režimo minutę.
  Registruojami visi apskaičiavimui reikalingi papildomi duomenys (žr. 4 ir 5 punktus). |
| --- | --- |

2.7.5.

Variklio veikimo režimas

Variklio sūkių skaičius ir apkrova, įsiurbiamo oro temperatūra ir slėgio sumažėjimas, išmetamųjų dujų temperatūra ir priešslėgis, degalų srautas ir oro arba išmetamųjų dujų srautas, pripučiamo oro temperatūra, degalų temperatūra ir drėgnis registruojami kiekvienam režimui, laikantis sūkių skaičiaus ir apkrovos reikalavimų (žr. 2.7.2 punktą) imant kietųjų dalelių ėminį, tačiau visais atvejais – paskutinę kiekvieno režimo minutę.

Registruojami visi apskaičiavimui reikalingi papildomi duomenys (žr. 4 ir 5 punktus).

| 2.7.6. | NOx kiekio kontrolinėje srityje tikrinimas
  NOx kiekis kontrolinėje srityje tikrinamas iš karto, kai tik pasibaigia 13 režimas.
  Prieš pradedant matavimus variklis tris minutes kondicionuojamas 13 režimu. Turi būti atliekami trys matavimai skirtingose techninės tarnybos parinktose kontrolinės srities vietose (1). Kiekvienas matavimas trunka lygiai 2 minutes.
  Matavimo metodika yra identiška NOx matavimui, esant 13 režimų ciklui, ir taikoma pagal šio priedėlio 2.7.3, 2.7.5 ir 4.1 punktus ir 4 priedėlio 3 punktą.
  Apskaičiuojama pagal 4 punktą. |
| --- | --- |

2.7.6.

NOx kiekio kontrolinėje srityje tikrinimas

NOx kiekis kontrolinėje srityje tikrinamas iš karto, kai tik pasibaigia 13 režimas.

Prieš pradedant matavimus variklis tris minutes kondicionuojamas 13 režimu. Turi būti atliekami trys matavimai skirtingose techninės tarnybos parinktose kontrolinės srities vietose (1). Kiekvienas matavimas trunka lygiai 2 minutes.

Matavimo metodika yra identiška NOx matavimui, esant 13 režimų ciklui, ir taikoma pagal šio priedėlio 2.7.3, 2.7.5 ir 4.1 punktus ir 4 priedėlio 3 punktą.

Apskaičiuojama pagal 4 punktą.

| 2.7.7. | Pakartotinis analizatorių tikrinimas
  Baigus išmetamųjų dujų kiekio nustatymo bandymą, pakartotiniam analizatoriaus tikrinimui naudojamos tos pačios nulio nustatymo ir patikros dujos. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas tarp rezultatų prieš bandymą ir po bandymo yra mažesnis kaip 2 % patikros dujų koncentracijos vertės. |
| --- | --- |

2.7.7.

Pakartotinis analizatorių tikrinimas

Baigus išmetamųjų dujų kiekio nustatymo bandymą, pakartotiniam analizatoriaus tikrinimui naudojamos tos pačios nulio nustatymo ir patikros dujos. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas tarp rezultatų prieš bandymą ir po bandymo yra mažesnis kaip 2 % patikros dujų koncentracijos vertės.

3.   ELR BANDYMO EIGA

3.1.   Matavimo įrangos montavimas

Dūmų matuoklis ir ėminių zondai, jei naudojami, įrengiami už išmetimo sistemos duslintuvo arba už bet kurio papildomo apdorojimo įtaiso, jei toks įrengtas, pagal prietaiso gamintojo nurodytas bendrąsias montavimo metodikas. Papildomai laikomasi ISO IDS 11614 10 punkto reikalavimų.

Prieš bet kokį nulio ir visos skalės tikrinimą dūmų matuoklis pašildomas ir stabilizuojamas pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas. Jei dūmų matuoklis turi valymo oru sistemą optikai nuo suodžių apsaugoti, ši sistema taip pat įjungiama ir nustatoma pagal gamintojo rekomendacijas.

3.2.   Dūmų matuoklio tikrinimas

Nulis ir visa skalė tikrinami taikant neskaidrumo rodmens režimą, nes neskaidrumo skalė turi du tiksliai apibrėžiamus kalibravimo taškus, t.y. 0 % neskaidrumą ir 100 % neskaidrumą. Tuomet remiantis neskaidrumo matavimu ir LA, kurio vertę pateikia dūmų matuoklio gamintojas, galima teisingai apskaičiuoti šviesos sugerties koeficientą, kai prietaisas atliekant bandymą vėl nustatomas, kad rodytų k vertę.

Kai visas šviesos pluoštas pasiekia matuoklio imtuvą, nustatoma 0,0 % ±1,0 % neskaidrumo rodmens vertė. Kai šviesai neleidžiama pasiekti imtuvo, neskaidrumo rodmens vertė nustatoma 100,0 % ±1,0 %.

3.3.   Bandymo ciklas

3.3.1.   Variklio kondicionavimas

Siekiant variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendacijas, variklis ir sistema pašildomi didžiausios galios režimu. Kondicionavimo prieš bandymą tarpsnis dar turėtų apsaugoti atliekamą matavimą nuo nuosėdų, susidariusių išmetimo sistemoje per ankstesnį bandymą.

Kai variklio veikimas nusistovi, ciklas pradedamas per 20 ± 2 s po kondicionavimo tarpsnio. Gamintojo prašymu gali būti atliekamas tuščiasis bandymas, kad variklis prieš matavimo ciklą galėtų būti papildomai kondicionuotas.

3.3.2.   Bandymo seka

Bandymą sudaro trijų apkrovos pakopų seka kiekvienam iš trijų variklio sūkių skaičiui A (1 ciklas), B (2 ciklas) ir C (3 ciklas), nustatytų pagal 4A priedo 1 priedėlio 1.1 punktą, po kurios eina 4 ciklas, kuriam sūkių skaičių kontrolinėje srityje ir apkrovą nuo 10 % iki 100 % parenka techninė tarnyba (1). Dinamometras, prijungus bandomąjį variklį, veikia pagal šią 3 brėž. parodytą seką.

3 brėž.

ELR bandymo seka

Image

| a) | Variklis veikia 20 ± 2 s esant variklio sūkių skaičiui A ir 10 % apkrovai. Sūkių skaičius turi būti nurodytos vertės ± 20 min-1, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %. |
| --- | --- |

a)

Variklis veikia 20 ± 2 s esant variklio sūkių skaičiui A ir 10 % apkrovai. Sūkių skaičius turi būti nurodytos vertės ± 20 min-1, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %.

| b) | Pasibaigus pirmajai atkarpai, sūkių skaičiaus reguliavimo svirtis staigiai perstumiama ir 10 ± 1 s laikoma visiškai atidarytos sklendės padėtyje. Reikia veikti tokia dinamometro apkrova, kad variklio sūkių skaičių per pirmąsias 3 s būtų galima užtikrinti ± 150 min-1 tikslumu, o likusią laiko atkarpos dalį – ± 20 min-1 tikslumu. |
| --- | --- |

b)

Pasibaigus pirmajai atkarpai, sūkių skaičiaus reguliavimo svirtis staigiai perstumiama ir 10 ± 1 s laikoma visiškai atidarytos sklendės padėtyje. Reikia veikti tokia dinamometro apkrova, kad variklio sūkių skaičių per pirmąsias 3 s būtų galima užtikrinti ± 150 min-1 tikslumu, o likusią laiko atkarpos dalį – ± 20 min-1 tikslumu.

| c) | a) ir b) aprašyta seka kartojama du kartus. |
| --- | --- |

c)

a) ir b) aprašyta seka kartojama du kartus.

| d) | Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas variklio sūkių skaičiui B ir 10 % apkrovai. |
| --- | --- |

d)

Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas variklio sūkių skaičiui B ir 10 % apkrovai.

| e) | Seka nuo a) iki c) kartojama varikliui veikiant sūkių skaičiumi B. |
| --- | --- |

e)

Seka nuo a) iki c) kartojama varikliui veikiant sūkių skaičiumi B.

| f) | Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas variklio sūkių skaičiui C ir 10 % apkrovai. |
| --- | --- |

f)

Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas variklio sūkių skaičiui C ir 10 % apkrovai.

| g) | Seka nuo a iki c kartojama varikliui veikiant sūkių skaičiumi C. |
| --- | --- |

g)

Seka nuo a iki c kartojama varikliui veikiant sūkių skaičiumi C.

| h) | Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas pasirinktam variklio sūkių skaičiui ir bet kokiai apkrovai, didesnei kaip 10 %. |
| --- | --- |

h)

Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s nustatomas pasirinktam variklio sūkių skaičiui ir bet kokiai apkrovai, didesnei kaip 10 %.

| i) | Seka nuo a) iki c) kartojama varikliui veikiant pasirinktu sūkių skaičiumi. |
| --- | --- |

i)

Seka nuo a) iki c) kartojama varikliui veikiant pasirinktu sūkių skaičiumi.

3.4.   Ciklo pripažinimas galiojančiu

Vidutinių dūmingumo verčių kiekvienam sūkių skaičiui santykinis standartinis nuokrypis (SVA, SVB, SVC, apskaičiuotas pagal šio priedėlio 6.3.3 punktą kiekvienam bandymo sūkių skaičiui taikant tris nuoseklias apkrovos pakopas) turi būti mažesnis kaip 15 % vidutinės vertės arba mažesnis kaip 10 % ribinės vertės, pateiktos 5.2 punkto 1 lentelėje, – pagal tai, kuri didesnė. Jei skirtumas didesnis, seka kartojama tol, kol 3 nuoseklios apkrovos pakopos atitiks pripažinimo galiojančiu kriterijus.

3.5.   Pakartotinis dūmų matuoklio tikrinimas

Po bandymo dūmų matuoklio nulio rodmens poslinkis neturi būti didesnis kaip ±5,0 % ribinės vertės, pateiktos 5.2 punkto 1 lentelėje.

4.   IŠMETAMŲJŲ DUJŲ SRAUTO APSKAIČIAVIMAS

4.1.   Nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto masės nustatymas

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį nepraskiestose išmetamosiose dujose, reikia žinoti išmetamųjų dujų srautą. Išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas pagal 4.1.1 arba 4.1.2 punktus. Nustatant išmetamųjų dujų masės srautą turi būti užtikrinamas ±2,5 % arba ±1,5 % variklio didžiausios vertės rodmenų tikslumas (taikoma didesnė vertė). Galima taikyti lygiaverčius metodus (pvz., aprašytus šio priedo 2 priedėlio 4.2 punkte).

| 4.1.1. | Tiesioginio matavimo metodas
  Išmetamųjų dujų srautą galima tiesiogiai matuoti šiomis sistemomis:






  a) | slėgio skirtumo matavimo prietaisais, pvz., srauto matavimo tūta; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Tiesioginio matavimo metodas

Išmetamųjų dujų srautą galima tiesiogiai matuoti šiomis sistemomis:

a)

slėgio skirtumo matavimo prietaisais, pvz., srauto matavimo tūta;

| b) | ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu; |
| --- | --- |

b)

ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu;

| c) | sūkuriniu srauto matuokliu. |
| --- | --- |

c)

sūkuriniu srauto matuokliu.

Privaloma imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta matavimo paklaidų, galinčių turėti įtakos išmatuotos išmetamųjų teršalų vertės paklaidoms. Minėtos priemonės – tai kruopštus įtaiso įmontavimas variklio išmetamųjų dujų sistemoje pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į nusistovėjusią inžinerijos praktiką. Ypač turi būti kreipiamas dėmesys, kad įmontavus įtaisą nebūtų daroma įtakos variklio darbui ir išmetamųjų teršalų kiekiui.

| 4.1.2. | Oro ir degalų matavimo metodas
  Matuojamas oro ir degalų srautas. Matuojama oro srauto ir degalų srauto matuokliais, kurie atitinka 4.1 punkte nustatytus bendruosius tikslumo reikalavimus. Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Oro ir degalų matavimo metodas

Matuojamas oro ir degalų srautas. Matuojama oro srauto ir degalų srauto matuokliais, kurie atitinka 4.1 punkte nustatytus bendruosius tikslumo reikalavimus. Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Praskiestų išmetamųjų dujų srauto masės nustatymas

Jeigu išmetamųjų teršalų kiekis praskiestose išmetamosiose dujose apskaičiuojamas naudojant viso srauto skiedimo sistemą, būtina žinoti praskiestų išmetamųjų dujų srauto vertę. Praskiestų išmetamųjų dujų srautas (qmedw) išmatuojamas kiekvienam režimui su PDP-CVS, CFV-CVS arba SSV-CVS pagal šio priedo 2 priedėlio 4.1 punkte pateiktą bendrą formulę. Tikslumas turi būti ± 2 % rodmens vertės arba didesnis, ir nustatomas pagal šio priedo 5 priedėlio 2.4 punkto nuostatas.

5.   DUJINIŲ TERŠALŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS

5.1.   Duomenų vertinimas

Siekiant įvertinti dujinių teršalų kiekį, kiekvienam režimui suvidurkinami diagramos paskutinių 30 sekundžių verčių rodmenys, ir pagal vidutinius diagramos rodmenis bei atitinkamus kalibravimo duomenis kiekvienam režimui nustatomos vidutinės HC, CO ir NOx koncentracijos (conc). Galima taikyti skirtingų tipų duomenų registravimo būdus, jei jie užtikrina lygiavertį duomenų rinkimą.

Siekiant patikrinti NOx kiekį kontrolinėje srityje, anksčiau nurodyti reikalavimai taikomi tik NOx.

Išmetamųjų dujų srautas qmew ar praskiestų išmetamųjų dujų srautas qmdew, jei taikomas pasirinktinai, nustatomi pagal šio priedo 4 priedėlio 2.3 punktą.

5.2.   Pataisa sausoms arba drėgnoms dujoms

Jei nebuvo matuojama drėgnų dujų pagrindu, išmatuota koncentracija drėgnoms dujoms apskaičiuojama pagal šias formules. Konversija atliekama kiekvienam atskiram režimui.

cwet
  = kW
  × cdry

Nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:

Formula

arba

Formula

arba

Formula

su

kf = 0,055594 × wALF+0,0080021 × wDEL+0,0070046 × wEPS

ir

Formula

kuriose:

| Ha | = | įsiurbiamo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | vandenilio kiekis degaluose, masės % |
| qmf, i | = | momentinis degalų masės srautas, kg/s |
| qmad, I | = | momentinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s |
| pr | = | vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa |
| pb | = | bendras atmosferinis slėgis, kPa |
| wDEL | = | azoto kiekis degaluose, masės % |
| wEPS | = | deguonies kiekis degaluose, masės % |
| α | = | degalų molinis vandenilio santykis |
| cCO2 | = | sauso CO2 koncentracija, % |
| cCO | = | sauso CO koncentracija, % |

Ha

=

įsiurbiamo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

wALF

=

vandenilio kiekis degaluose, masės %

qmf, i

=

momentinis degalų masės srautas, kg/s

qmad, I

=

momentinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s

pr

=

vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa

pb

=

bendras atmosferinis slėgis, kPa

wDEL

=

azoto kiekis degaluose, masės %

wEPS

=

deguonies kiekis degaluose, masės %

α

=

degalų molinis vandenilio santykis

cCO2

=

sauso CO2 koncentracija, %

cCO

=

sauso CO koncentracija, %

Praskiestoms išmetamosioms dujoms:

Formula

arba

Formula

Skiedimo orui:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

Įsiurbiamam orui:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

kuriose:

| Ha | = | įsiurbiamo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | skiedimo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |

Ha

=

įsiurbiamo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

Hd

=

skiedimo oro drėgnumas, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

ir galima apskaičiuoti naudojant paprastai priimtas formules bei atsižvelgiant į santykinio drėgnumo, rasos taško temperatūros, garų slėgio vertes arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenis.

5.3.   NOx kiekio pataisos drėgniui ir temperatūrai

Kadangi NOx išmetamųjų teršalų kiekis priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracija pataisoma pagal aplinkos oro temperatūrą ir drėgnį, koeficientus skaičiuojant pagal šias formules. Koeficientų taikymo intervalas yra nuo 0 ir 25 g/kg sauso oro.

| a) | kompresinio uždegimo varikliams:

  su:







  Ta | = | įsiurbiamo oro temperatūra, K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens viename kg sauso oro |

a)

kompresinio uždegimo varikliams:

su:

Ta

=

įsiurbiamo oro temperatūra, K

Ha

=

įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens viename kg sauso oro

kurioje:

Ha galima apskaičiuoti naudojant priimtas formules bei atsižvelgiant į santykinio drėgnio, rasos taško temperatūros, garų slėgio vertes arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenis.

| b) | kibirkštinio uždegimo varikliams
  kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

  kurioje:
  Ha galima apskaičiuoti naudojant priimtas formules bei atsižvelgiant į santykinio drėgnio, rasos taško temperatūros, garų slėgio vertes arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenis. |
| --- | --- |

b)

kibirkštinio uždegimo varikliams

kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

kurioje:

Ha galima apskaičiuoti naudojant priimtas formules bei atsižvelgiant į santykinio drėgnio, rasos taško temperatūros, garų slėgio vertes arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenis.

5.4.   Išmetamųjų teršalų masės srautų apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų masės srautas (g/h) kiekvienam režimui apskaičiuojamas toliau nurodytu būdu. Apskaičiuojant NOx, jeigu būtina, taikytinas pagal 5.3 punktą nustatytas drėgnio pataisos koeficientas kh, D arba kh, G.

Jei nebuvo matuojama drėgnų dujų pagrindu, išmatuota koncentracija drėgnoms dujoms apskaičiuojama pagal 5.2 punktą. 6 lentelėje nurodytos pasirinktų išmetamųjų dujų komponentų ugas vertės, pagrįstos idealiųjų dujų savybėmis ir šiai taisyklei nustatytais degalais.

| a) | nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:
  mgas = ugas × cgas × qmew

  kurioje:







  ugas | = | išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | atitinkamo nepraskiestų išmetamųjų dujų komponento koncentracija, ppm |
| qmew | = | išmetamųjų dujų srautas, kg/h |

a)

nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:

mgas = ugas × cgas × qmew

kurioje:

ugas

=

išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis

cgas

=

atitinkamo nepraskiestų išmetamųjų dujų komponento koncentracija, ppm

qmew

=

išmetamųjų dujų srautas, kg/h

| b) | praskiestoms dujoms

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  kurioje:







  ugas | = | išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | atitinkamo praskiestų išmetamųjų dujų komponento su pataisa fonui koncentracija, ppm |
| qmdew | = | praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/h |

b)

praskiestoms dujoms

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

kurioje:

ugas

=

išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis

cgas, c

=

atitinkamo praskiestų išmetamųjų dujų komponento su pataisa fonui koncentracija, ppm

qmdew

=

praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/h

kurioje:

Skiedimo koeficientas D apskaičiuojamas pagal šio priedo 2 priedėlio 5.4.1 punktą.

5.5.   Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų kiekis (g/kWh) atskiriems komponentams apskaičiuojamas pagal formulę:

Formula

kurioje:

| mgas | = | atskirų dujų masė |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | pagal 1 priedo 8.2 punktą nustatyta naudingoji galia. |

mgas

=

atskirų dujų masė

Pn

=

pagal 1 priedo 8.2 punktą nustatyta naudingoji galia.

Šiam apskaičiavimui taikyti svoriniai koeficientai pagal 2.7.1 punktą.

6 lentelė

Nepraskiestų ir praskiestų išmetamųjų dujų įvairių komponentų ugas vertės

| Degalai | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Tankis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dyzelinas | Nepraskiestos išmetamosios dujos | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Praskiestos išmetamosios dujos | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanolis | Nepraskiestos išmetamosios dujos | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Praskiestos išmetamosios dujos | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| SGD | Nepraskiestos išmetamosios dujos | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Praskiestos išmetamosios dujos | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propanas | Nepraskiestos išmetamosios dujos | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Praskiestos išmetamosios dujos | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butanas | Nepraskiestos išmetamosios dujos | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Praskiestos išmetamosios dujos | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Pastabos | : | — | Nepraskiestų išmetamųjų dujų u vertės atsižvelgiant į idealiųjų dujų savybes, λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa |

Degalai

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Tankis

Dyzelinas

Nepraskiestos išmetamosios dujos

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Praskiestos išmetamosios dujos

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanolis

Nepraskiestos išmetamosios dujos

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Praskiestos išmetamosios dujos

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

SGD

Nepraskiestos išmetamosios dujos

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Praskiestos išmetamosios dujos

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propanas

Nepraskiestos išmetamosios dujos

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Praskiestos išmetamosios dujos

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butanas

Nepraskiestos išmetamosios dujos

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Praskiestos išmetamosios dujos

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Pastabos

:

—

Nepraskiestų išmetamųjų dujų u vertės atsižvelgiant į idealiųjų dujų savybes, λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa

| — | Praskiestų išmetamųjų dujų u vertės atsižvelgiant į idealiųjų dujų savybes ir oro tankį |
| --- | --- |

—

Praskiestų išmetamųjų dujų u vertės atsižvelgiant į idealiųjų dujų savybes ir oro tankį

| — | SGD u vertės su 0,2 % paklaida, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % |
| --- | --- |

—

SGD u vertės su 0,2 % paklaida, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

| — | u vertės, skirtos SND ir HC, pagrįstos CH2,93 (visiems HC taikoma u vertė, skirta CH4) |
| --- | --- |

—

u vertės, skirtos SND ir HC, pagrįstos CH2,93 (visiems HC taikoma u vertė, skirta CH4)

5.6.   Verčių kontrolinėje srityje apskaičiavimas

NOx išmetamųjų teršalų kiekis trims kontroliniams taškams, parinktiems pagal 2.7.6 punktą, išmatuojamas ir apskaičiuojamas pagal 5.6.1 punktą, ir, be to, jis nustatomas interpoliavimu iš bandymo režimų taškų, artimiausių atitinkamam kontroliniam taškui, kaip tai daroma pagal 5.6.2 punktą. Paskui išmatuotos vertės lyginamos pagal 5.6.3 punktą su interpoliuojant nustatytomis vertėmis.

5.6.1.   Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas

Kiekviename atskaitos taške (Z) NOx išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas taip:

mNOx, Z = 0,001587 × cNOx, Z × kh, D × qmew

Formula

5.6.2.   Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas pagal bandymo ciklo duomenis

NOx išmetamųjų teršalų kiekis kiekvienam kontroliniam taškui interpoliuojamas iš keturių artimiausių bandymo ciklo režimų taškų, kurie supa pasirinktą kontrolinį tašką Z, kaip parodyta 4 brėž. Šie režimai (R, S, T, U) apibrėžiami taip:

Sūkių skaičius (R) = Sūkių skaičius (T) = nRT

Sūkių skaičius (S) = Sūkių skaičius (U) = nSU

Apkrovos procentinė dalis (R) = Apkrovos procentinė dalis (S)

Apkrovos procentinė dalis (T) = Apkrovos procentinė dalis (U).

NOx išmetamųjų teršalų kiekis pasirinktam kontroliniam taškui Z apskaičiuojamas pagal šias formules:

Formula

ir:

Formula

Formula

Formula

Formula

kuriose:

| ER, ES, ET, EU | = | savitasis NOx išmetamųjų teršalų kiekis, gretimų bandymo etapų taškams apskaičiuotas pagal 5.6.1 punktą. |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | variklio sukimo momentas gretimų bandymo etapų taškuose |

ER, ES, ET, EU

=

savitasis NOx išmetamųjų teršalų kiekis, gretimų bandymo etapų taškams apskaičiuotas pagal 5.6.1 punktą.

MR, MS, MT, MU

=

variklio sukimo momentas gretimų bandymo etapų taškuose

4 brėž.

NOx kontrolinio taško interpoliavimas

Image

5.6.3.   NOx išmetamųjų teršalų kiekio verčių lyginimas

Išmatuoto savitojo NOx išmetamųjų teršalų kiekio vertė kontroliniam taškui Z (NOx, Z) su interpoliuojant gauta verte (EZ) lyginama taip:

Formula

6.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS

6.1.   Duomenų vertinimas

Siekiant įvertinti kietųjų dalelių kiekį, registruojamos kiekvieno režimo bendros ėminių filtruose masės (msep).

Filtrai grąžinami į svėrimo kamerą ir kondicionuojami bent vieną valandą, bet ne ilgiau kaip 80 valandų, ir paskui sveriami. Registruojama bendra kiekvieno filtro masė, iš kurios atimama tuščio filtro masė (žr. 2.1 punktą), ir taip gaunama kietųjų dalelių ėminio masė mf.

Jei reikia taikyti pataisą fonui, registruojama filtrus pereinančio skiedimo oro masė (md) ir kietųjų dalelių masė (mf, d). Jei buvo atliekamas daugiau nei vienas matavimas, apskaičiuojamas kiekvieno atskiro matavimo mf, d/md dalmuo ir vertės suvidurkinamos.

6.2.   Dalies srauto skiedimo sistema

Ataskaitoje pateikiami kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų bandymo galutiniai rezultatai nustatomi taikant toliau nurodytuosius etapus. Kadangi gali būti keli skiedimo santykio kontrolės būdai, taikomi skirtingi qmedf apskaičiavimo metodai. Visi apskaičiavimai grindžiami vidutinėmis vertėmis, ėminių ėmimo laikotarpiu nustatytomis atskiriems režimams.

| 6.2.1. | Izokinetinės sistemos

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kurioje ra atitinka izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio ploto santykį: |
| --- | --- |

6.2.1.

Izokinetinės sistemos

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kurioje ra atitinka izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio ploto santykį:

Formula

| 6.2.2. | Sistemos, kuriose matuojama CO2 arba NOx koncentracija

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kurioje:







  cwE | = | bandymo dujų koncentracija drėgnose nepraskiestose išmetamosiose dujose |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | bandymo dujų koncentracija drėgnose praskiestose išmetamosiose dujose |
| cwA | = | bandymo dujų koncentracija drėgname skiedimo ore |

6.2.2.

Sistemos, kuriose matuojama CO2 arba NOx koncentracija

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kurioje:

cwE

=

bandymo dujų koncentracija drėgnose nepraskiestose išmetamosiose dujose

cwD

=

bandymo dujų koncentracija drėgnose praskiestose išmetamosiose dujose

cwA

=

bandymo dujų koncentracija drėgname skiedimo ore

Koncentracijos, išmatuotos sausoms dujoms, pagal šio priedėlio 5.2 punktą perskaičiuojamos drėgnoms dujoms.

| 6.2.3. | CO2 matavimo sistemos ir anglies kiekio balanso metodas (2)




  kurioje:







  c(CO2)D | = | CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | CO2 koncentracija skiedimo ore |

6.2.3.

CO2 matavimo sistemos ir anglies kiekio balanso metodas (2)

Formula

kurioje:

c(CO2)D

=

CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose

c(CO2)A

=

CO2 koncentracija skiedimo ore

(koncentracija nurodyta drėgnoms dujoms, % tūrio).

Ši lygtis grindžiama anglies kiekio balanso prielaida (varikliui tiekti anglies atomai pašalinami kaip CO2) ir gaunama atliekant šiuos veiksmus:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

ir

Formula

| 6.2.4. | Srauto matavimo sistemos

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Srauto matavimo sistemos

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Viso srauto skiedimo sistema

Visi apskaičiavimai grindžiami vidutinėmis vertėmis, ėminių ėmimo laikotarpiu nustatytomis atskiriems režimams. Praskiestų išmetamųjų dujų srautas qmdew nustatomas pagal šio priedo 2 priedėlio 4.1 punktą. Bendra ėminio masė msep apskaičiuojama pagal šio priedo 2 priedėlio 6.2.1 punktą.

6.4.   Kietųjų dalelių masės srauto apskaičiavimas

Kietųjų dalelių masės srautas apskaičiuojamas pagal toliau pateikiamą formulę. Jeigu taikoma viso srauto skiedimo sistema, vietoje pagal 6.2 punktą nustatyto qmedf naudojamas pagal 6.3 punktą nustatytas qmdew.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Kietųjų dalelių masės srauto vertė dėl fono gali būti pataisyta taip:

Formula

jeigu D apskaičiuojamas pagal šio priedo 2 priedėlio 5.4.1 punktą.

6.5.   Savitojo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas taip:

Formula

6.6.   Veiksmingasis svorio koeficientas

Veiksmingasis svorio koeficientas Wfei kiekvienam režimui apskaičiuojamas taip:

Formula

Veiksmingųjų svorio koeficientų vertė turi būti lygi 2.7.1 punkte pateiktų svorio koeficientų vertei ±0,003 (±0,005 tuščiosios eigos režimui).

7.   DŪMINGUMO VERČIŲ APSKAIČIAVIMAS

7.1.   Beselio algoritmas

Beselio algoritmas taikomas 1 s vidutinėms vertėms apskaičiuoti pagal momentinius dūmingumo rodmenis, transformuojamus pagal 7.3.1 punktą. Taikant algoritmą, kopijuojamas žemo dažnio antrojo laipsnio filtras, o, kad būtų galima jį taikyti koeficientams nustatyti, reikalingi iteraciniai skaičiavimai Šie koeficientai yra dūmų matuoklio sistemos atsako trukmės ir ėminio ėmimo dažnio funkcija. Taigi 7.1.1 punkto veiksmai kartojami, kai tik keičiasi sistemos atsako trukmė ir (arba) ėminių ėmimo dažnis.

| 7.1.1. | Filtro atsako trukmės ir Beselio konstantų apskaičiavimas
  Reikiama Beselio atsako trukmė (tF) yra dūmų matuoklio fizinio ir elektrinio atsako trukmės funkcija, kaip apibrėžta šio priedo 4 priedėlyje, ir skaičiuojama pagal šią lygtį:



  kurioje:







  tp | = | fizinio atsako trukmė, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | elektrinio atsako trukmė, s |

7.1.1.

Filtro atsako trukmės ir Beselio konstantų apskaičiavimas

Reikiama Beselio atsako trukmė (tF) yra dūmų matuoklio fizinio ir elektrinio atsako trukmės funkcija, kaip apibrėžta šio priedo 4 priedėlyje, ir skaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula

kurioje:

tp

=

fizinio atsako trukmė, s

te

=

elektrinio atsako trukmė, s

Apskaičiavimai filtro ribiniam dažniui (fc) įvertinti grindžiami pakopinio signalo nuo 0 iki 1 įvedimu per ≤ 0,01 s (žr. 6 priedą). Atsako trukmė apibrėžiama kaip skirtumas tarp laiko, per kurį Beselio išėjimo signalas pasiekia 10 % (t10) ir 90 % (t90) šios pakopinės funkcijos. Tai galima gauti fc iteravimu tol, kol t90 – t10 ≈ tF. Pirmoji fc iteracija gaunama pagal šią formulę:

Formula

Beselio E ir K konstantos skaičiuojamos pagal šias lygtis:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

kuriose:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Beselio algoritmo apskaičiavimas
  Taikant E ir K vertes, 1 s Beselio suvidurkintas atsakas į pakopinį įėjimo signalą Si apskaičiuojamas taip:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  kurioje:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Laikas t10 ir laikas t90 interpoliuojami. Laiko skirtumas tarp t90 ir t10 apibrėžia atsako trukmę tF šiai fc vertei. Jei ši atsako trukmė nėra pakankamai artima reikiamai atsako trukmei, iteracija tęsiama, kol skirtumas tarp tikrosios atsako trukmės ir reikiamos bus mažesnis kaip 1 %, būtent:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Beselio algoritmo apskaičiavimas

Taikant E ir K vertes, 1 s Beselio suvidurkintas atsakas į pakopinį įėjimo signalą Si apskaičiuojamas taip:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

kurioje:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Laikas t10 ir laikas t90 interpoliuojami. Laiko skirtumas tarp t90 ir t10 apibrėžia atsako trukmę tF šiai fc vertei. Jei ši atsako trukmė nėra pakankamai artima reikiamai atsako trukmei, iteracija tęsiama, kol skirtumas tarp tikrosios atsako trukmės ir reikiamos bus mažesnis kaip 1 %, būtent:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Duomenų vertinimas

Ėminių ėmimo dažnis dūmingumo matavimo vertėms nustatyti turi būti ne mažesnis kaip 20 Hz.

7.3.   Dūmingumo nustatymas

| 7.3.1. | Duomenų konversija
  Kadangi pagrindinis visų dūmų matuoklių matavimo vienetas yra praleidimo faktorius, dūmingumo vertės verčiamos iš praleidimo koeficiento (τ) į šviesos sugerties koeficientą (k) pagal šias lygtis:



  ir
  N = 100 - τ
  kuriose:







  k | = | šviesos sugerties koeficientas, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | veiksmingasis optinio kelio ilgis, nurodytas prietaiso gamintojo, m |
| N | = | neskaidrumas, % |
| τ | = | šviesos praleidimo faktorius, % |

7.3.1.

Duomenų konversija

Kadangi pagrindinis visų dūmų matuoklių matavimo vienetas yra praleidimo faktorius, dūmingumo vertės verčiamos iš praleidimo koeficiento (τ) į šviesos sugerties koeficientą (k) pagal šias lygtis:

Formula

ir

N = 100 - τ

kuriose:

k

=

šviesos sugerties koeficientas, m-1

LA

=

veiksmingasis optinio kelio ilgis, nurodytas prietaiso gamintojo, m

N

=

neskaidrumas, %

τ

=

šviesos praleidimo faktorius, %

Konversija reikalinga prieš kiekvieną tolesnį duomenų apdorojimą.

| 7.3.2. | Beselio suvidurkinto dūmingumo apskaičiavimas
  Tinkamas ribinis dažnis fc yra dažnis, kuris užtikrina reikiamą filtro atsako trukmę tF. Šį dažnį nustačius iteracijos procese pagal 7.1.1 punktą, apskaičiuojamos tinkamos Beselio algoritmo konstantos E ir K. Paskui Beselio algoritmas taikomas momentiniam dūmų pėdsakui (k vertė), kaip aprašyta 7.1.2 punkte:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Beselio algoritmas savo pobūdžiu yra rekursinis. Taigi siekiant pradėti taikyti algoritmą reikia kai kurių pradinių įvesties verčių Si-1 ir Si-2 ir pradinių išvesties verčių Yi-1 ir Yi-2. Daroma prielaida, kad šios vertės lygios 0.
  Kiekvienam iš trijų sūkių skaičiui A, B ir C apkrovos pakopai pagal atskiras kiekvieno dūmų pėdsako vertes Yi, išrenkama didžiausia 1 s vertė Ymax. |
| --- | --- |

7.3.2.

Beselio suvidurkinto dūmingumo apskaičiavimas

Tinkamas ribinis dažnis fc yra dažnis, kuris užtikrina reikiamą filtro atsako trukmę tF. Šį dažnį nustačius iteracijos procese pagal 7.1.1 punktą, apskaičiuojamos tinkamos Beselio algoritmo konstantos E ir K. Paskui Beselio algoritmas taikomas momentiniam dūmų pėdsakui (k vertė), kaip aprašyta 7.1.2 punkte:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Beselio algoritmas savo pobūdžiu yra rekursinis. Taigi siekiant pradėti taikyti algoritmą reikia kai kurių pradinių įvesties verčių Si-1 ir Si-2 ir pradinių išvesties verčių Yi-1 ir Yi-2. Daroma prielaida, kad šios vertės lygios 0.

Kiekvienam iš trijų sūkių skaičiui A, B ir C apkrovos pakopai pagal atskiras kiekvieno dūmų pėdsako vertes Yi, išrenkama didžiausia 1 s vertė Ymax.

| 7.3.3. | Galutinis rezultatas
  Vidutinės dūmingumo vertės (SV) kiekvienam ciklui (bandymo sūkių skaičiui) apskaičiuojamos pagal formules:






  Bandymo sūkių skaičiui A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| Bandymo sūkių skaičiui B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 |
| Bandymo sūkių skaičiui C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 |

7.3.3.

Galutinis rezultatas

Vidutinės dūmingumo vertės (SV) kiekvienam ciklui (bandymo sūkių skaičiui) apskaičiuojamos pagal formules:

Bandymo sūkių skaičiui A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

Bandymo sūkių skaičiui B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3

Bandymo sūkių skaičiui C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3

kuriose:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | didžiausia 1 s Beselio suvidurkinta dūmingumo vertė kiekvienoje iš trijų apkrovos pakopų |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

didžiausia 1 s Beselio suvidurkinta dūmingumo vertė kiekvienoje iš trijų apkrovos pakopų

Galutinė vertė apskaičiuojama pagal formulę:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Bandymo taškai turi būti pasirinkti taikant patvirtintus statistinius randomizavimo metodus.

(2)  Vertė tinka tik 5 priede apibrėžtiems etaloniniams degalams.

2 priedėlis

ETC bandymo ciklas

1.   VARIKLIO VEIKIMO KARTOGRAFAVIMO METODIKA

1.1.   Kartografuojamo sūkių skaičiaus intervalo nustatymas

Siekiant atlikti ETC bandymą bandymų patalpoje, variklis prieš bandymo ciklą, kuriame būtų nustatyta sūkių skaičiaus ir sukimo momento priklausomybės kreivė, turi būti kartografuojamas. Mažiausias ir didžiausias kartografavimo sūkių skaičiai apibrėžiami taip:

| mažiausias kartografavimo sūkių skaičius | = | sūkių skaičius tuščiąja eiga |
| --- | --- | --- |
| didžiausias kartografavimo sūkių skaičius | = | nhi × 1,02 ar sūkių skaičius, kuriam sukimo momentas, esant visai apkrovai, sumažėja iki nulio, pagal tai, kuris yra mažesnis |

mažiausias kartografavimo sūkių skaičius

=

sūkių skaičius tuščiąja eiga

didžiausias kartografavimo sūkių skaičius

=

nhi × 1,02 ar sūkių skaičius, kuriam sukimo momentas, esant visai apkrovai, sumažėja iki nulio, pagal tai, kuris yra mažesnis

1.2.   Variklio galios kartografavimas

Siekiant variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendaciją ir nusistovėjusią inžinerijos praktiką, variklis pašildomas esant didžiausiai galiai. Variklio veikimui nusistovėjus, variklis kartografuojamas taip:

| a) | variklis veikia neapkrautas, esant tuščiosios eigos sūkių skaičiui; |
| --- | --- |

a)

variklis veikia neapkrautas, esant tuščiosios eigos sūkių skaičiui;

| b) | variklis veikia su įsiurbimo siurbliu, nustatytu visai apkrovai ir esant mažiausiam kartografavimo sūkių skaičiui; |
| --- | --- |

b)

variklis veikia su įsiurbimo siurbliu, nustatytu visai apkrovai ir esant mažiausiam kartografavimo sūkių skaičiui;

| c) | variklio sūkių skaičius nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus didinamas vidutiniu 8 ± 1 min-1/s greičiu. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento taškai registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu. |
| --- | --- |

c)

variklio sūkių skaičius nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus didinamas vidutiniu 8 ± 1 min-1/s greičiu. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento taškai registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu.

1.3.   Kartografavimo kreivės brėžimas

Visi pagal šio priedėlio 1.2 punktą nustatyti taškai sujungiami tiesinio interpoliavimo būdu. Gautoji sukimo momento kreivė yra kartografavimo kreivė, kuri taikoma variklio ciklo normalizuotas sukimo momento vertes paverčiant tikrosiomis sukimo momento vertėmis bandymo ciklui, aprašytame šio priedėlio 2 punkte.

1.4.   Kiti kartografavimo metodai

Jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti kartografavimo būdai nėra patikimi ar neatitinka kokio nors pateikto variklio veikimo charakteristikų, galima taikyti kitus kartografavimo metodus. Pasirinkti kiti metodai turi atitikti nurodytų kartografavimo metodikų tikslą – nustatyti didžiausią įmanomą sukimo momentą visiems variklio sūkių skaičiams, gaunamiems per bandymo ciklus. Metodus, kurie dėl patikimumo ar reprezentatyvumo skiriasi nuo šiame punkte nurodytų kartografavimo metodų, turi patvirtinti techninė tarnyba ir kartu pagrįsti jų taikymą. Tačiau varikliams su reguliatoriumi ar su turbokompresoriumi jokiu būdu negalima taikyti nuolat mažėjančio variklio sūkių skaičiaus skleidimo.

1.5.   Bandymų kartojimas

Variklio nereikia kartografuoti prieš kiekvieną bandymo ciklą. Variklis prieš bandymo ciklą kartografuojamas iš naujo, jei:

| a) | techniškai vertinant nuo paskutinio kartografavimo praėjo pernelyg daug laiko,
  arba |
| --- | --- |

a)

techniškai vertinant nuo paskutinio kartografavimo praėjo pernelyg daug laiko,

arba

| b) | variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, o tai gali turėti įtakos variklio veikimui. |
| --- | --- |

b)

variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, o tai gali turėti įtakos variklio veikimui.

2.   ETALONINIO BANDYMO CIKLO KŪRIMAS

Pereinamųjų režimų bandymo ciklas aprašytas šio priedo 3 priedėlyje. Normalizuotos sukimo momento ir sūkių skaičiaus vertės pakeičiamos tikrosiomis vertėmis, kaip tai parodyta toliau, ir gaunamas etaloninių verčių ciklas.

2.1.   Tikroji sūkių skaičiaus vertė

Sūkių skaičiaus vertė keičiama pagal šią lygtį:

Formula

Etaloninis sūkių skaičius (nref) atitinka 100 % sūkių skaičiaus vertes, nurodytas 3 priedėlio variklių dinamometriniame grafike. Jis apibrėžiamas taip (žr. 2 punkto 1 brėžinį):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

kurioje nhi ir nlo yra apibrėžiami pagal 2 punktą arba nustatomi pagal šio priedo 1 priedėlio 1.1 punktą.

2.2.   Tikrasis sukimo momentas

Sukimo momentas yra normalizuotas pagal didžiausią atitinkamam sūkių skaičiui sukimo momentą. Taikant kartografavimo kreivę, apibrėžtą pagal šio priedėlio 1.3 punktą, etaloninio ciklo sukimo momento vertės atitinkamam tikrajam sūkių skaičiui, apibrėžtam šio priedėlio 2.1 punkte, keičiamos taip:

Tikrasis sukimo momentas = (sukimo momentas, % · didž. sukimo momentas/100)

Kad būtų galima sukurti etaloninių verčių ciklą, neigiamoms sukamo variklio taškų („m“) sukimo momento vertėms suteikiamos pakeistos vertės, nustatytos vienu iš šių būdų:

| a) | neigiama vertė suteikiama 40 % teigiamo sukimo momento, atitinkančio tą patį sūkių skaičiaus tašką, vertei; |
| --- | --- |

a)

neigiama vertė suteikiama 40 % teigiamo sukimo momento, atitinkančio tą patį sūkių skaičiaus tašką, vertei;

| b) | neigiamo sukimo momento, kuris reikalingas varikliui sukti nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus, kartografavimu; |
| --- | --- |

b)

neigiamo sukimo momento, kuris reikalingas varikliui sukti nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus, kartografavimu;

| c) | nustatomas neigiamas sukimo momentas, kurio reikia, kad būtų galima variklį sukti tuščiosios eigos ir etaloniniu sūkių skaičiumi, ir tarp šių dviejų taškų tiesiškai interpoliuojama. |
| --- | --- |

c)

nustatomas neigiamas sukimo momentas, kurio reikia, kad būtų galima variklį sukti tuščiosios eigos ir etaloniniu sūkių skaičiumi, ir tarp šių dviejų taškų tiesiškai interpoliuojama.

2.3.   Keitimo metodikos pavyzdys

Pateikiamas šio bandymo taško keitimo pavyzdys:

| sūkių skaičius, % | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| sukimo momentas, % | = | 82 |

sūkių skaičius, %

=

43

sukimo momentas, %

=

82

Turint šias vertes:

| etaloninis sūkių skaičius | = | 2 200 min-
  1 |
| --- | --- | --- |
| sūkių skaičius tuščiąja eiga | = | 600 min-
  1 |

etaloninis sūkių skaičius

=

2 200 min-
  1

sūkių skaičius tuščiąja eiga

=

600 min-
  1

gaunama, kad

tikrasis sūkių skaičius = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-
  1

tikrasis sukimo momentas = (82 × 700/100) = 574 Nm

tuo tarpu kartografavimo kreivėje nustatytas didžiausias sukimo momentas, atitinkantis 1 288 min-1 sūkių skaičių, yra 700 Nm.

3.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO NUSTATYMO BANDYMO EIGA

Gamintojo prašymu prieš matavimo ciklą gali būti atliekamas tuščiasis bandymas varikliui ir išmetimo sistemai kondicionuoti.

Varikliai, kuriems kaip degalai naudojamos GD ir SND, prieš atliekant ETC bandymą turi būti pravažinėti. Varikliai veikia ne mažiau kaip du ETC ciklus ir tol, kol viename ETC cikle pamatuotas išmetamo CO kiekis yra ne daugiau kaip 10 % didesnis kaip ankstesniame ETC cikle pamatuotas išmetamo CO kiekis.

3.1.   Ėminio ėmimo filtrų parengimas (jeigu taikoma)

Bent valandą iki bandymo pradžios kiekvienas filtras įdedamas į iš dalies uždarytą Petrio lėkštelę, apsaugotą nuo dulkių, kuri įdedama į svėrimo kamerą stabilizuoti. Pasibaigus stabilizavimo laikui, kiekvienas filtras sveriamas ir užregistruojama tuščio filtro masė. Paskui filtras, kol bus panaudotas bandymui, laikomas uždarytoje Petrio lėkštelėje arba užsandarintame filtro laikiklyje. Filtras turi būti panaudotas per aštuonias valandas nuo jo išėmimo iš svėrimo kameros. Užregistruojama tuščio filtro masė.

3.2.   Matavimo įrangos montavimas

Bandymų įranga ir ėminių zondai turi būti įrengti pagal reikalavimus. Išmetimo vamzdis prijungiamas prie viso srauto skiedimo sistemos, jei naudojama.

3.3.   Skiedimo sistemos ir variklio paleidimas

Skiedimo sistema ir variklis paleidžiami ir šildomi tol, kol, esant didžiausiai galiai, temperatūra ir slėgis visur nusistovi pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerijos praktiką.

3.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos paleidimas (tik dyzeliniams varikliams)

Paleidžiama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per aplenkimo grandinę. Galima nustatyti kietųjų dalelių fono lygį skiedimo ore leidžiant jį per dalelių filtrus. Jei naudojamas filtruotas skiedimo oras, galima vieną kartą pamatuoti prieš bandymą ir po jo. Jei skiedimo oras nefiltruojamas, matuoti galima ciklo pradžioje ir pabaigoje ir nustatytas vertes suvidurkinti.

Paleidžiami skiedimo sistema ir variklis, ir jie šildomi tol, kol temperatūra ir slėgis visur nusistovi pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerinę praktiką.

Jeigu veikiant papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai periodiškai taikomas regeneravimo procesas, jis neturi būti taikomas pašildant variklį.

3.5.   Skiedimo sistemos nustatymas

Skiedimo sistemos išmetamųjų dujų srautai (visas srautas arba dalis srauto) reguliuojami taip, kad sistemoje nebūtų vandens kondensato ir kad filtro paviršiaus didžiausia temperatūra būtų 325 K (52 oC) ar mažesnė (žr. 7 priedėlio 2.3.1 punktą, DT).

3.6.   Analizatorių tikrinimas

Nustatomas išmetamųjų dujų analizatorių nulis, ir jie kalibruojami. Jei naudojami ėminio ėmimo maišai, iš jų turi būti išsiurbtas oras.

3.7.   Variklio paleidimas

Stabilizuotas variklis paleidžiamas pagal gamintojo rekomenduotą paleidimo metodiką, pateiktą naudojimo vadove, naudojant variklio starterį arba dinamometrą. Pasirinktinai bandymą galima pradėti iš karto po variklio kondicionavimo tarpsnio, variklio neišjungus po to, kai jis ima suktis tuščiosios eigos sūkių skaičiumi.

3.8.   Bandymo ciklas

| 3.8.1. | Bandymo seka
  Bandymo seka pradedama, kai variklis ima suktis tuščiosios eigos sūkių skaičiumi. Bandymas atliekamas pagal etaloninį ciklą, kaip nustatyta šio priedėlio 2 punkte. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento reguliavimo komandos duodamos 5 Hz (rekomenduojama 10 Hz) arba didesniu dažniu. Matuojamos variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės visą bandymo ciklą registruojamos bent kartą per sekundę, ir signalai gali būti elektroniniu būdu filtruojami. |
| --- | --- |

3.8.1.

Bandymo seka

Bandymo seka pradedama, kai variklis ima suktis tuščiosios eigos sūkių skaičiumi. Bandymas atliekamas pagal etaloninį ciklą, kaip nustatyta šio priedėlio 2 punkte. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento reguliavimo komandos duodamos 5 Hz (rekomenduojama 10 Hz) arba didesniu dažniu. Matuojamos variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės visą bandymo ciklą registruojamos bent kartą per sekundę, ir signalai gali būti elektroniniu būdu filtruojami.

| 3.8.2. | Išmetamųjų dujų kiekio nustatymas |
| --- | --- |

3.8.2.

Išmetamųjų dujų kiekio nustatymas

| 3.8.2.1. | Viso srauto skiedimo sistema
  Paleidžiant variklį arba pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, tuo pačiu metu įjungiama matavimo įranga:






  a) | pradedanti rinkti ar analizuoti skiedimo orą; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Viso srauto skiedimo sistema

Paleidžiant variklį arba pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, tuo pačiu metu įjungiama matavimo įranga:

a)

pradedanti rinkti ar analizuoti skiedimo orą;

| b) | pradedanti rinkti ar analizuoti praskiestas išmetamąsias dujas; |
| --- | --- |

b)

pradedanti rinkti ar analizuoti praskiestas išmetamąsias dujas;

| c) | pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį (CVS) ir reikiamą temperatūrą bei slėgį; |
| --- | --- |

c)

pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį (CVS) ir reikiamą temperatūrą bei slėgį;

| d) | pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento pamatuotus duomenis. |
| --- | --- |

d)

pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento pamatuotus duomenis.

HC ir NOx kiekis skiedimo tunelyje matuojamas vienodu 2 Hz dažniu. Vidutinės koncentracijos nustatomos integruojant viso bandymo ciklo analizatoriaus signalus. Sistemos atsako trukmė neturi būti ilgesnė kaip 20 s ir prireikus derinama su CVS srauto svyravimais bei ėminio ėmimo trukmės arba bandymo ciklo nukrypimais. CO, CO2, NMHC ir CH4 nustatomi integravimo būdu ar nustatant koncentracijas ėminių ėmimo maiše, į kurį renkama visą bandymo ciklą. Dujinių teršalų koncentracijos skiedimo ore nustatomos integravimo būdu arba nustatant į maišą surinkto skiedimo oro ėminio koncentracijas. Visos kitos vertės registruojamos bent vieno matavimo per sekundę dažniu (1 Hz).

| 3.8.2.2. | Nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas
  Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, tuo pačiu metu įjungiama matavimo įranga:






  a) | pradedanti analizuoti nepraskiestų išmetamųjų dujų koncentracijas; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2.

Nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas

Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, tuo pačiu metu įjungiama matavimo įranga:

a)

pradedanti analizuoti nepraskiestų išmetamųjų dujų koncentracijas;

| b) | pradedanti matuoti išmetamųjų dujų arba įsiurbiamo oro ir degalų srautus; |
| --- | --- |

b)

pradedanti matuoti išmetamųjų dujų arba įsiurbiamo oro ir degalų srautus;

| c) | pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento pamatuotus duomenis. |
| --- | --- |

c)

pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento pamatuotus duomenis.

Kad būtų galima nustatyti išmetamųjų dujų kiekį, išmetamųjų teršalų (HC, CO ir NOx) koncentracijos bei išmetamųjų dujų masės srautas turi būti užregistruotas bent 2 Hz ir laikomas kompiuteryje. Sistemos atsako trukmė neturi būti ilgesnė nei 10 s. Visus kitus duomenis galima registruoti 1 Hz dažniu. Analoginio tipo analizatorių atsakas užrašomas ir kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, darant duomenų įvertinimą.

Dujinių komponentų masės srautui apskaičiuoti užregistruotų koncentracijų kreivės ir išmetamųjų dujų masės srauto kreivė reguliuojama laiko atžvilgiu pagal transformacijos trukmę kaip apibrėžta šios taisyklės 2 punkte. Dėl to kiekvieno išmetamųjų dujų kiekį nustatančio analizatoriaus ir išmetamųjų dujų masės srauto sistemos atsako trukmė nustatoma pagal 4.2.1 punkto nuostatas ir šio priedo 5 priedėlio 1.5 punktą bei užregistruojama.

| 3.8.3. | Kietųjų dalelių ėminių ėmimas (jeigu taikoma) |
| --- | --- |

3.8.3.

Kietųjų dalelių ėminių ėmimas (jeigu taikoma)

| 3.8.3.1. | Viso srauto skiedimo sistema
  Paleidžiant variklį arba pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.
  Jei srauto kompensavimas netaikomas, ėminių ėmimo siurblys (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį būtų užtikrinamas nustatytos vertės srautas ± 5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. ėminio srauto proporcingas reguliavimas), turi būti įrodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip ± 5 % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 ėminio ėmimo sekundžių).
  Dvigubo skiedimo atveju ėminio srautas yra srauto per ėminio filtrus ir antrinio skiedimo oro srauto grynasis skirtumas.
  Turi būti registruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio (-ių) arba srauto matavimo prietaisų įleidžiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro negali būti užtikrinamas visą ciklo laiką (± 5 % tikslumu), bandymo rezultatai paskelbiami negaliojančiais. Bandymas pakartojamas naudojant mažesnį srautą ir (arba) didesnio skersmens filtrą. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Viso srauto skiedimo sistema

Paleidžiant variklį arba pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.

Jei srauto kompensavimas netaikomas, ėminių ėmimo siurblys (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį būtų užtikrinamas nustatytos vertės srautas ± 5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. ėminio srauto proporcingas reguliavimas), turi būti įrodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip ± 5 % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 ėminio ėmimo sekundžių).

Dvigubo skiedimo atveju ėminio srautas yra srauto per ėminio filtrus ir antrinio skiedimo oro srauto grynasis skirtumas.

Turi būti registruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio (-ių) arba srauto matavimo prietaisų įleidžiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro negali būti užtikrinamas visą ciklo laiką (± 5 % tikslumu), bandymo rezultatai paskelbiami negaliojančiais. Bandymas pakartojamas naudojant mažesnį srautą ir (arba) didesnio skersmens filtrą.

| 3.8.3.2. | Dalies srauto skiedimo sistema
  Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.
  Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Sistemos transformacijos trukmė nustatoma šio priedo 5 priedėlio 3.3 punkte numatyta tvarka. Jeigu išmetamųjų dujinių teršalų srauto matavimo (žr. šio priedėlio 4.2.1 punktą) ir dalies srauto skiedimo sistemos bendra transformacijos trukmė yra mažesnė nei 0,3 sekundės, galima taikyti tiesioginę kontrolę. Jeigu transformacijos trukmė ilgesnė nei 0,3 sekundės, remiantis etaloniniu bandymu turi būti taikoma išankstinė kontrolė. Šiuo atveju didėjimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o visos sistemos delsos trukmė ≤ 10 s.
  Nustatoma tokia visos sistemos atsako trukmė, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų masei proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių ėminys qmp, i. Nustatant proporcingumą, palyginamoji qmp, i ir qmew, i regresijos analizė atliekama ne mažesne nei 1 Hz duomenų rinkimo sparta ir turi būti laikomasi šių kriterijų:






  a) | qmp,i ir qmew,i tiesinės regresijos koreliacijos koeficientas R2 neturi būti mažesnis nei 0,95; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Dalies srauto skiedimo sistema

Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondicionavimo, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Sistemos transformacijos trukmė nustatoma šio priedo 5 priedėlio 3.3 punkte numatyta tvarka. Jeigu išmetamųjų dujinių teršalų srauto matavimo (žr. šio priedėlio 4.2.1 punktą) ir dalies srauto skiedimo sistemos bendra transformacijos trukmė yra mažesnė nei 0,3 sekundės, galima taikyti tiesioginę kontrolę. Jeigu transformacijos trukmė ilgesnė nei 0,3 sekundės, remiantis etaloniniu bandymu turi būti taikoma išankstinė kontrolė. Šiuo atveju didėjimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o visos sistemos delsos trukmė ≤ 10 s.

Nustatoma tokia visos sistemos atsako trukmė, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų masei proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių ėminys qmp, i. Nustatant proporcingumą, palyginamoji qmp, i ir qmew, i regresijos analizė atliekama ne mažesne nei 1 Hz duomenų rinkimo sparta ir turi būti laikomasi šių kriterijų:

a)

qmp,i ir qmew,i tiesinės regresijos koreliacijos koeficientas R2 neturi būti mažesnis nei 0,95;

| b) | standartinė paklaida apskaičiuojant qmp,i, jeigu atsižvelgiama į qmew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios qmp vertės; |
| --- | --- |

b)

standartinė paklaida apskaičiuojant qmp,i, jeigu atsižvelgiama į qmew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios qmp vertės;

| c) | qmp vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau nei ± 2 % didžiausios qmp. |
| --- | --- |

c)

qmp vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau nei ± 2 % didžiausios qmp.

Galima atlikti pradinį bandymą ir per šį bandymą nustatytą išmetamųjų teršalų masės signalą naudoti ėminių srautui į kietųjų dalelių sistemą kontroliuoti (išankstinė kontrolė). Šią procedūrą būtina taikyti, jeigu t50,P – kietųjų dalelių sistemos transformacijos trukmė – arba t50,F – išmetamųjų teršalų masės srauto signalo transformacijos trukmė – arba abu dydžiai yra didesni nei 0,3 s. Dalies srauto skiedimo sistema kontroliuojama pagal nustatytus reikalavimus, jeigu per pradinį bandymą nustatytą qmew,pre trukmę, į kurią atsižvelgiant kontroliuojama qmp, galima paslinkti t50,P + t50,F verte.

Nustatant koreliaciją tarp qmp, i ir qmew,i, naudojami atliekant tikrąjį bandymą užregistruoti duomenys, qmew,i trukmę, palyginti su qmp,i, reguliuojant t50,F (t50,P nenaudojama laikui reguliuoti). Vadinasi, laiko poslinkis tarp qmew ir qmp – tai jų transformacijos trukmės skirtumas, kuris buvo nustatytas šio priedo 5 priedėlio 3.3 punkte.

| 3.8.4. | Variklio gesimas
  Jei per bandymą variklis kuriuo nors momentu užgęsta, turi būti atliekamas pradinis variklio kondicionavimas, tada variklis vėl paleidžiamas ir bandymas kartojamas. Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymo rezultatai paskelbiami negaliojančiais. |
| --- | --- |

3.8.4.

Variklio gesimas

Jei per bandymą variklis kuriuo nors momentu užgęsta, turi būti atliekamas pradinis variklio kondicionavimas, tada variklis vėl paleidžiamas ir bandymas kartojamas. Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymo rezultatai paskelbiami negaliojančiais.

| 3.8.5. | Veiksmai po bandymo
  Baigus bandymą, nustojama matuoti praskiestų išmetamųjų dujų tūrį arba nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą ir dujų srautą į ėminio rinkimo maišus ir išjungiamas kietųjų dalelių ėminių ėmimo siurblys. Integruojančio analizatoriaus sistemoje ėminio ėmimas tęsiasi tol, kol baigiasi sistemos atsako laikas.
  Koncentracija ėminių rinkimo maišuose, jei jie naudojami, nustatoma kiek įmanoma greičiau ir būtinai ne vėliau kaip 20 minučių nuo bandymo ciklo pabaigos.
  Po išmetamųjų teršalų nustatymo bandymo naudojant nulines ir patikros dujas vėl patikrinami analizatoriai. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas tarp rezultatų prieš bandymą ir po bandymo yra mažesnis kaip 2 % patikros dujų koncentracijos vertės. |
| --- | --- |

3.8.5.

Veiksmai po bandymo

Baigus bandymą, nustojama matuoti praskiestų išmetamųjų dujų tūrį arba nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą ir dujų srautą į ėminio rinkimo maišus ir išjungiamas kietųjų dalelių ėminių ėmimo siurblys. Integruojančio analizatoriaus sistemoje ėminio ėmimas tęsiasi tol, kol baigiasi sistemos atsako laikas.

Koncentracija ėminių rinkimo maišuose, jei jie naudojami, nustatoma kiek įmanoma greičiau ir būtinai ne vėliau kaip 20 minučių nuo bandymo ciklo pabaigos.

Po išmetamųjų teršalų nustatymo bandymo naudojant nulines ir patikros dujas vėl patikrinami analizatoriai. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas tarp rezultatų prieš bandymą ir po bandymo yra mažesnis kaip 2 % patikros dujų koncentracijos vertės.

3.9.   Bandymo eigos tikrinimas

| 3.9.1. | Duomenų poslinkis
  Siekiant sumažinti paklaidą dėl ciklo matavimo ir etaloninių verčių signalų tarpusavio delsos, visa variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento išmatuotų signalų seka laike gali būti paskubinta arba uždelsta etaloninių sūkių skaičiaus ir sukimo momento sekos atžvilgiu. Jei daromas išmatuotų signalų poslinkis, tuo pačiu dydžiu ir ta pačia kryptimi paslenkamos sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės. |
| --- | --- |

3.9.1.

Duomenų poslinkis

Siekiant sumažinti paklaidą dėl ciklo matavimo ir etaloninių verčių signalų tarpusavio delsos, visa variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento išmatuotų signalų seka laike gali būti paskubinta arba uždelsta etaloninių sūkių skaičiaus ir sukimo momento sekos atžvilgiu. Jei daromas išmatuotų signalų poslinkis, tuo pačiu dydžiu ir ta pačia kryptimi paslenkamos sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės.

| 3.9.2. | Ciklo darbo vertės apskaičiavimas
  Tikroji ciklo darbo vertė Wact (kWh) apskaičiuojama naudojant kiekvieną porą registruojamų išmatuotų variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento verčių. Tai turi būti daroma atlikus bet kokį pamatuotų duomenų poslinkį, jei yra pasirinktas šis būdas. Tikroji ciklo darbo vertė Wact yra naudojama, siekiant palyginti su etalonine ciklo darbo verte Wref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį (žr. šio priedėlio 5.5 ir 6.3 punktus). Tas pat metodas taikomas integruojant etaloninę ir tikrąją variklio galią. Jei reikia nustatyti vertes tarp gretimų etaloninių ar gretimų išmatuotų verčių, taikoma tiesinė interpoliacija.
  Integruojant etaloninį ir tikrąjį ciklo darbą visos neigiamos sukimo momento vertės prilyginamos nuliui ir įtraukiamos. Jei integruojama, kai dažnis mažesnis kaip 5 Hz, ir jei per tam tikrą laiko atkarpą sukimo momento vertė pasikeičia iš teigiamos į neigiamą arba iš neigiamos į teigiamą, neigiama dalis apskaičiuojama ir prilyginama nuliui. Teigiama dalis įtraukiama į integruotą vertę.
  Wact vertė turi būti nuo -15 % iki + 5 % Wref |
| --- | --- |

3.9.2.

Ciklo darbo vertės apskaičiavimas

Tikroji ciklo darbo vertė Wact (kWh) apskaičiuojama naudojant kiekvieną porą registruojamų išmatuotų variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento verčių. Tai turi būti daroma atlikus bet kokį pamatuotų duomenų poslinkį, jei yra pasirinktas šis būdas. Tikroji ciklo darbo vertė Wact yra naudojama, siekiant palyginti su etalonine ciklo darbo verte Wref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį (žr. šio priedėlio 5.5 ir 6.3 punktus). Tas pat metodas taikomas integruojant etaloninę ir tikrąją variklio galią. Jei reikia nustatyti vertes tarp gretimų etaloninių ar gretimų išmatuotų verčių, taikoma tiesinė interpoliacija.

Integruojant etaloninį ir tikrąjį ciklo darbą visos neigiamos sukimo momento vertės prilyginamos nuliui ir įtraukiamos. Jei integruojama, kai dažnis mažesnis kaip 5 Hz, ir jei per tam tikrą laiko atkarpą sukimo momento vertė pasikeičia iš teigiamos į neigiamą arba iš neigiamos į teigiamą, neigiama dalis apskaičiuojama ir prilyginama nuliui. Teigiama dalis įtraukiama į integruotą vertę.

Wact vertė turi būti nuo -15 % iki + 5 % Wref

| 3.9.3. | Bandymo ciklo tinkamumo patvirtinimo statistika
  Turi būti gautos sūkių skaičiaus, sukimo momento ir galios išmatuotų verčių bei jų etaloninių verčių tiesinės regresijos lygtys. Tai turi būti daroma atlikus bet kokį pamatuotų duomenų poslinkį, jei yra pasirinktas šis būdas. Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama tokia geriausios sutapties lygtis:
  y = mx + b
  kurioje:







  y | = | sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) ar galios (kW) išmatuotoji (tikroji) vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | regresijos kreivės krypties koeficientas |
| x | = | sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) ar galios (kW) etaloninė vertė |
| b | = | regresijos kreivės atkarpa Y ašyje |

3.9.3.

Bandymo ciklo tinkamumo patvirtinimo statistika

Turi būti gautos sūkių skaičiaus, sukimo momento ir galios išmatuotų verčių bei jų etaloninių verčių tiesinės regresijos lygtys. Tai turi būti daroma atlikus bet kokį pamatuotų duomenų poslinkį, jei yra pasirinktas šis būdas. Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama tokia geriausios sutapties lygtis:

y = mx + b

kurioje:

y

=

sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) ar galios (kW) išmatuotoji (tikroji) vertė

m

=

regresijos kreivės krypties koeficientas

x

=

sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) ar galios (kW) etaloninė vertė

b

=

regresijos kreivės atkarpa Y ašyje

Apskaičiuojama kiekvienos regresijos kreivės standartinė įverčio y pagal x paklaida (SE) ir mišriosios koreliacijos koeficientas (r2).

Rekomenduojama šią analizę atlikti taikant 1 Hz dažnį. Visos neigiamos etaloninės sukimo momento vertės ir atitinkamos išmatuotos sukimo momento vertės pašalinamos iš ciklo sukimo momento ir galios duomenų pripažinimo galiojančiais statistikos skaičiavimų. Kad bandymas būtų patvirtintas esąs tinkamas, privalu atitikti 7 lentelėje nurodytus kriterijus.

7 lentelė

Regresijos kreivės leistinieji nuokrypiai

| | Sūkių skaičius | Sukimo momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pagal X įverčio standartinė paklaida (SE) | ne didesnė kaip 100 min-1 | ne didesnė kaip 13 % didžiausio variklio sukimo momento galios kartografavimo kreivėje | ne didesnė kaip 8 % didžiausios variklio galios kartografavimo kreivėje |
| Regresijos kreivės krypties koeficientas, m | 0,95—1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2 | ne mažesnis kaip 0,9700 | ne mažesnis kaip 0,8800 | ne mažesnis kaip 0,9100 |
| Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm arba ± 2 % didž. sukimo momento, imama didesnioji vertė | ± 4 kW arba ± 2 % didž. galios, imama didesnioji vertė |

Sūkių skaičius

Sukimo momentas

Galia

Y pagal X įverčio standartinė paklaida (SE)

ne didesnė kaip 100 min-1

ne didesnė kaip 13 % didžiausio variklio sukimo momento galios kartografavimo kreivėje

ne didesnė kaip 8 % didžiausios variklio galios kartografavimo kreivėje

Regresijos kreivės krypties koeficientas, m

0,95—1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2

ne mažesnis kaip 0,9700

ne mažesnis kaip 0,8800

ne mažesnis kaip 0,9100

Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, b

± 50 min–1

± 20 Nm arba ± 2 % didž. sukimo momento, imama didesnioji vertė

± 4 kW arba ± 2 % didž. galios, imama didesnioji vertė

Iš regresijos analizės leidžiama pašalinti taškus, jei jie pažymėti 8 lentelėje.

8 lentelė

Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės

| Sąlygos | Pašalinami taškai |
| --- | --- |
| Visa apkrova ir išmatuota sukimo momento vertė < 95 % etaloninės sukimo momento vertės | Sukimo momento ir (arba) galios |
| Visa apkrova ir išmatuota sūkių skaičiaus vertė < 95 % etaloninės sūkių skaičiaus vertės | Sūkių skaičiaus ir (arba) galios |
| Apkrova netaikoma, jokio tuščiosios eigos taško ir jokios išmatuotos sukimo momento vertės > sukimo momento etaloninė vertė | Sukimo momento ir (arba) galios |
| Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius ≤ tuščiosios eigos variklio sūkių skaičių + 50 min-1 ir išmatuota sukimo momento vertė = gamintojo nurodyta/išmatuota tuščiosios eigos sukimo momento vertė ± 2 % didžiausio sukimo momento vertės | Sūkių skaičiaus ir (arba) galios |
| Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius > tuščiosios eigos sūkių skaičius + 50 min-1 ir išmatuota sukimo momento vertė > 105 % etaloninės sukimo momento vertės | Sukimo momento ir (arba) galios |
| Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius > 105 % etaloninės sūkių skaičiaus vertės | Sūkių skaičiaus ir (arba) galios |

Sąlygos

Pašalinami taškai

Visa apkrova ir išmatuota sukimo momento vertė < 95 % etaloninės sukimo momento vertės

Sukimo momento ir (arba) galios

Visa apkrova ir išmatuota sūkių skaičiaus vertė < 95 % etaloninės sūkių skaičiaus vertės

Sūkių skaičiaus ir (arba) galios

Apkrova netaikoma, jokio tuščiosios eigos taško ir jokios išmatuotos sukimo momento vertės > sukimo momento etaloninė vertė

Sukimo momento ir (arba) galios

Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius ≤ tuščiosios eigos variklio sūkių skaičių + 50 min-1 ir išmatuota sukimo momento vertė = gamintojo nurodyta/išmatuota tuščiosios eigos sukimo momento vertė ± 2 % didžiausio sukimo momento vertės

Sūkių skaičiaus ir (arba) galios

Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius > tuščiosios eigos sūkių skaičius + 50 min-1 ir išmatuota sukimo momento vertė > 105 % etaloninės sukimo momento vertės

Sukimo momento ir (arba) galios

Apkrova netaikoma, išmatuotas variklio sūkių skaičius > 105 % etaloninės sūkių skaičiaus vertės

Sūkių skaičiaus ir (arba) galios

4.   IŠMETAMŲJŲ DUJŲ SRAUTO APSKAIČIAVIMAS

4.1.   Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas

Visas ciklo praskiestų išmetamųjų dujų srautas (kg/bandymui) apskaičiuojamas remiantis per ciklą atliktais matavimais ir atitinkamais srauto matavimo įtaiso kalibravimo duomenimis (V0, jei tai PDP, Kv, jei tai CFV, Cd, jei tai SSV), kaip apibrėžta šio priedo 5 priedėlio 2 punkte). Taikomos toliau pateiktos formulės, jei praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra naudojant šilumokaitį užtikrinama vienoda visą ciklą (± 6 K, jei tai PDP-CVS, ± 11 K, jei tai CFV-CVS arba ± 11 K, jei tai SSV-CVS), žr. 4A priedo 7 priedėlį).

PDP-CVS sistemai:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kurioje:

| V0 | = | dujų, bandymo sąlygomis pumpuojamų per vieną sūkį, tūris, m3/aps. |
| --- | --- | --- |
| NP | = | visas siurblio sūkių skaičius per bandymą |
| pb | = | atmosferinis slėgis bandymo patalpoje, kPa |
| p1 | = | slėgio siurblio įleidžiamojoje angoje sumažėjimas, palyginti su atmosferiniu, kPa |
| T | = | ciklo vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įleidžiamojoje angoje, K |

V0

=

dujų, bandymo sąlygomis pumpuojamų per vieną sūkį, tūris, m3/aps.

NP

=

visas siurblio sūkių skaičius per bandymą

pb

=

atmosferinis slėgis bandymo patalpoje, kPa

p1

=

slėgio siurblio įleidžiamojoje angoje sumažėjimas, palyginti su atmosferiniu, kPa

T

=

ciklo vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įleidžiamojoje angoje, K

CFV-CVS sistemai:

med = 1,293 · t· Kv · pp/T 0,5

kurioje:

| t | = | ciklo trukmė, s |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kritinio srauto Venturi debitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis |
| pp | = | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |
| T | = | absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K. |

t

=

ciklo trukmė, s

KV

=

kritinio srauto Venturi debitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis

pp

=

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

T

=

absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K.

SSV-CVS sistemai

Formula

kurioje:

Formula

su:

| A0 | = | konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys
  = 0,006111 SI vienetais |
| --- | --- | --- |
| d | = | SSV tūtos skersmuo, m |
| Cd | = | SSV ištekėjimo koeficientas |
| pp | = | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |
| T | = | temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |
| rp | = | SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = |
| rD | = | SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis |

A0

=

konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys

= 0,006111 SI vienetaisFormula

d

=

SSV tūtos skersmuo, m

Cd

=

SSV ištekėjimo koeficientas

pp

=

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

T

=

temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

rp

=

SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = Formula

rD

=

SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama momentinė išmetamųjų dujų masė ir ji integruojama visam ciklui. Šiuo atveju momentinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal tokias formules.

PDP-CVS sistemai:

med,i = 1,293 · V0 · NP,i · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kurioje:

| NP,I | = | bendras siurblio sūkių skaičius per laiko atkarpą |
| --- | --- | --- |

NP,I

=

bendras siurblio sūkių skaičius per laiko atkarpą

CFV-CVS sistemai:

med,i = 1,293 · Δti · KV · pp/T 0,5

kurioje:

| Δti | = | laiko atkarpa, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

laiko atkarpa, s

SSV-CVS sistemai:

med,I = 1,293 · QSSV · Δti

kurioje:

| Δti | = | laiko atkarpa, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

laiko atkarpa, s

Skaičiavimas tikruoju laiku pradedamas taikant pagrįstą Cd vertę, pvz., 0,98, arba pagrįstą Qssv vertę. Jei skaičiavimas pradedamas taikant Qssv, pradinė Qssv vertė naudojama Re įvertinti.

Darant visus išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymus, srauto prie SSV žiočių Reinoldso skaičius turi atitikti Reinoldso skaičių intervalą, naudojamą kalibravimo kreivei pagal šio priedo 5 priedėlio 2.4 punktą gauti.

4.2.   Nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto masės nustatymas

Apskaičiuojant teršalų kiekį nepraskiestose išmetamosiose dujose ir kontroliuojant dalies srauto skiedimo sistemą, būtina žinoti išmetamųjų dujų masės srautą. Išmetamųjų dujų masės srautą galima nustatyti šio priedėlio 4.2.2–4.2.5 punktuose aprašytais metodais.

4.2.1.   Atsako trukmė

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį, bet kokio iš toliau aprašytų metodų atsako trukmė turi būti lygi analizatoriaus atsako trukmei, nurodytai analizatoriaus atsako trukmės reikalavimuose, kurie pateikti šio priedo 5 priedėlio 1.5 punkte, arba už ją trumpesnė.

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, būtinas greitesnis atsakas. Dalies srauto skiedimo sistemos, jeigu taikoma tiesioginė kontrolė, atsako trukmė privalo būti ≤ 0,3 sekundės. Dalies srauto skiedimo sistemos, jeigu taikoma išankstinė kontrolė, pagrįsta etaloninio bandymo duomenimis, išmetamųjų dujų srauto matavimo sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 5 sekundės, o kilimo trukmė ≤ 1 sekundė. Sistemos atsako trukmę nustato prietaiso gamintojas. Kombinuotieji atsako trukmės reikalavimai išmetamųjų dujų srautui ir dalies srauto skiedimo sistemai yra nurodyti 3.8.3.2 punkte.

4.2.2.   Tiesioginio matavimo metodas

Momentinį išmetamųjų dujų srautą galima tiesiogiai matuoti šiomis sistemomis:

| a) | slėgio skirtumo matavimo prietaisais, pvz., srauto matavimo tūta; |
| --- | --- |

a)

slėgio skirtumo matavimo prietaisais, pvz., srauto matavimo tūta;

| b) | ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu; |
| --- | --- |

b)

ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu;

| c) | sūkuriniu srauto matuokliu. |
| --- | --- |

c)

sūkuriniu srauto matuokliu.

Privaloma imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta matavimo paklaidų, galinčių turėti įtakos išmatuotos išmetamųjų teršalų vertės paklaidoms. Minėtos priemonės – tai kruopštus įtaiso įmontavimas variklio išmetamųjų dujų sistemoje pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į nusistovėjusią inžinerijos praktiką. Ypač turi būti kreipiamas dėmesys, kad įmontavus įtaisą nebūtų daroma įtakos variklio darbui ir išmetamųjų teršalų kiekiui.

Nustatant išmetamųjų dujų masės srautą užtikrinamas bent ±2,5 % arba ±1,5 % variklio didžiausios vertės rodmenų tikslumas (taikoma didesnė vertė).

4.2.3.   Oro ir degalų matavimo metodas

Matuojamas oro ir degalų srautas. Matuojama oro srauto ir degalų srauto matuokliais, kurie atitinka šio priedėlio 4.2.2 punkte nustatytus bendruosius tikslumo reikalavimus. Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula

4.2.4.   Bandymo dujų matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamosiose dujose matuojama bandymo dujų koncentracija. Žinomas kiekis inertinių dujų (pvz., gryno helio) įpurškiamas į išmetamąsias dujas kaip bandymo dujos. Dujos sumaišomos ir praskiedžiamos išmetamosiomis dujomis, tačiau neturi reaguoti išmetimo vamzdyje. Toliau išmetamųjų dujų ėminyje matuojama dujų koncentracija.

Siekiant visiškai sumaišyti bandymo dujas, išmetamųjų dujų ėmimo zondas įrengiamas bent 1 m arba 30 išmetimo vamzdžio skersmenų atstumu (taikoma didesnė vertė) pasroviui nuo bandymo dujų įpurškimo vietos. Ėminių ėmimo zondas gali būti įrengtas arčiau įpurškimo vietos, jei visiškas sumaišymas tikrinamas lyginant bandymo dujų koncentraciją ir etaloninę koncentraciją, kai bandymo dujos įpurškiamos prieš variklį.

Bandymo dujų srautas turi būti tokio dydžio, kad po sumaišymo bandymo dujų koncentracija varikliui dirbant tuščiąja eiga būtų mažesnė kaip bandymo dujų analizatoriaus skalės didžiausia vertė.

Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula

kurioje:

| qmew,i | = | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | bandymo dujų srautas, cm3/min |
| cmix.i | = | momentinė bandymo dujų koncentracija po sumaišymo, ppm |
| ρe | = | išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. 6 lentelę) |
| cb | = | bandymo dujų fono koncentracija įleidžiamame ore, ppm |

qmew,i

=

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qvt

=

bandymo dujų srautas, cm3/min

cmix.i

=

momentinė bandymo dujų koncentracija po sumaišymo, ppm

ρe

=

išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. 6 lentelę)

cb

=

bandymo dujų fono koncentracija įleidžiamame ore, ppm

Kai fono koncentracija sudaro mažiau kaip 1 % bandymo dujų po sumaišymo koncentracijos (cmix.i) esant didžiausiam išmetamųjų dujų srautui, į fono koncentraciją galima neatsižvelgti.

Visa sistema turi atitikti išmetamųjų dujų srauto tikslumo specifikacijas ir kalibruojama pagal šio priedo priedėlio 1.7 punktą.

4.2.5.   Oro srauto ir oro bei degalų santykio matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas pagal oro srautą ir oro bei degalų santykį. Momentinis išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas taip:

Formula

su:

Formula

Formula

kuriose:

| A/Fst | = | stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | oro pertekliaus koeficientas |
| cCO2 | = | sauso CO2 koncentracija, % |
| cCO | = | sauso CO koncentracija, ppm |
| cHC | = | HC koncentracija, ppm |

A/Fst

=

stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg

λ

=

oro pertekliaus koeficientas

cCO2

=

sauso CO2 koncentracija, %

cCO

=

sauso CO koncentracija, ppm

cHC

=

HC koncentracija, ppm

Oro srauto matuoklis turi atitikti šio priedo 4 priedėlio 2.2 punkto specifikacijas, naudojamas CO2 analizatorius turi atitikti šio priedo 4 priedėlio 3.3.2 punkto specifikacijas, o visa sistema turi atitikti išmetamųjų dujų srauto tikslumo specifikacijas.

Norint išmatuoti perteklinio oro koeficientą pasirinktinai galima naudoti oro ir degalų santykio matavimo įrangą, pvz., cirkonio tipo jutiklį, atitinkantį šio priedo 4 priedėlio 3.3.6 punkto reikalavimus.

5.   DUJINIŲ TERŠALŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS

5.1.   Duomenų vertinimas

Siekiant nustatyti išmetamųjų dujų kiekį praskiestose išmetamosiose dujose išmetamųjų teršalų koncentracijos (HC, CO ir NOx) ir praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas užregistruojami pagal šio priedėlio 3.8.2.1 punktą ir vertės laikomos kompiuteryje. Analoginio tipo analizatorių atsakas užrašomas ir kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

Siekiant nustatyti išmetamųjų dujų kiekį praskiestose išmetamosiose dujose išmetamųjų teršalų koncentracijos (HC, CO ir NOx) ir išmetamųjų dujų masės srautas užregistruojami pagal šio priedėlio 3.8.2.2 punktą ir vertės laikomos kompiuteryje. Analoginio tipo analizatorių atsakas užrašomas ir kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

5.2.   Pataisa sausoms arba drėgnoms dujoms

Jeigu koncentracijos išmatuotos sausoms dujoms, turi būti perskaičiuotos drėgnoms dujoms pagal toliau pateiktą formulę. Jeigu matuojama nepertraukiamai, perskaičiuojama kiekviena išmatuota momentinė vertė, o tada atliekamas bet koks kitas apskaičiavimas.

Formula

Taikomos šio priedo 1 priedėlio 5.2 punkte pateikiamos perskaičiavimo lygtys.

5.3.   NOx kiekio pataisos drėgniui ir temperatūrai

Kadangi išmetamas NOx kiekis priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracija pataisoma atsižvelgiant į aplinkos oro temperatūrą ir drėgnį, taikant šio priedo 1 priedėlio 5.3 punkte pateiktus koeficientus. Koeficientų taikymo intervalas yra nuo 0 iki 25 g/kg sauso oro.

5.4.   Išmetamųjų teršalų masės srautų apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų masė per ciklą (g/per bandymą) apskaičiuojama toliau nurodomu būdu ir atsižvelgiant į taikytą matavimo metodą. Jei nebuvo matuojama drėgnų dujų pagrindu, išmatuota koncentracija drėgnoms dujoms apskaičiuojama pagal šio priedo 1 priedėlio 5.2 punktą. Taikomos atitinkamos šio priedo 1 priedėlio 6 lentelėje nurodytos pasirinktų išmetamųjų dujų komponentų ugas vertės, pagrįstos idealiųjų dujų savybėmis ir šiai taisyklei nustatytais degalais.

| a) | nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:

  kurioje:







  ugas | = | išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis iš 6 lentelės |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas,i | = | atitinkamo nepraskiestų išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm |
| qmew,i | = | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| f | = | duomenų rinkimo sparta, Hz |
| n | = | matavimų skaičius |

a)

nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:

kurioje:

ugas

=

išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis iš 6 lentelės

cgas,i

=

atitinkamo nepraskiestų išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm

qmew,i

=

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

f

=

duomenų rinkimo sparta, Hz

n

=

matavimų skaičius

| b) | praskiestoms išmetamosioms dujoms be srauto kompensavimo:







  mgas | = | ugas × cgas × med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

praskiestoms išmetamosioms dujoms be srauto kompensavimo:

mgas

=

ugas × cgas × med

kurioje:

| ugas | = | išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis iš 6 lentelės |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | vidutinė atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija su pataisa fonui, ppm |
| med | = | visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg |

ugas

=

išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis iš 6 lentelės

cgas

=

vidutinė atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija su pataisa fonui, ppm

med

=

visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg

| c) | praskiestoms išmetamosioms dujoms su srauto kompensavimu:

  kurioje:







  ce,i | = | momentinė atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota skiedimo ore, ppm |
| qmdew,i | = | momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| med | = | visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |
| ugas | = | išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis iš 6 lentelės |
| D | = | skiedimo koeficientas (žr. 5.4.1 punktą) |

c)

praskiestoms išmetamosioms dujoms su srauto kompensavimu:

kurioje:

ce,i

=

momentinė atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

cd

=

atitinkamo išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota skiedimo ore, ppm

qmdew,i

=

momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

med

=

visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

ugas

=

išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis iš 6 lentelės

D

=

skiedimo koeficientas (žr. 5.4.1 punktą)

Jeigu taikoma, NMHC ir CH4 koncentracija apskaičiuojama bet kuriuo iš šio priedo 4 priedėlio 3.3.4 punkte pateiktų metodų:

| a) | GC metodas (tik viso srauto skiedimo sistemai):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

a)

GC metodas (tik viso srauto skiedimo sistemai):

cNMHC = cHC – cCH4

| b) | NMC metodas:


  kuriose:







  cHC(w/Cutter) | = | HC koncentracija, kai ėminio srautas teka per NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | HC koncentracija, kai ėminio srautas neteka per NMC |

b)

NMC metodas:

kuriose:

cHC(w/Cutter)

=

HC koncentracija, kai ėminio srautas teka per NMC

cHC(w/oCutter)

=

HC koncentracija, kai ėminio srautas neteka per NMC

5.4.1.   Koncentracijų su pataisa fonui nustatymas (tik viso srauto skiedimo sistemai)

Norint gauti tikrąsias teršalų koncentracijas, iš išmatuotos koncentracijos atimama vidutinė dujinių teršalų fono koncentracija skiedimo ore. Vidutinės fono koncentracijų vertės gali būti nustatytos taikant ėminio rinkimo maiše metodą ar nepertraukiamu matavimu ir integravimu. Taikoma ši formulė.

Formula

kurioje:

| ce | = | atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota skiedimo ore, ppm |
| D | = | skiedimo koeficientas |

ce

=

atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

cd

=

atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota skiedimo ore, ppm

D

=

skiedimo koeficientas

Skiedimo koeficientas apskaičiuojamas pagal šias lygtis:

| a) | dyzeliniams ir SND vartojantiems dujiniams varikliams |
| --- | --- |

a)

dyzeliniams ir SND vartojantiems dujiniams varikliams

| b) | GD vartojantiems dujiniams varikliams

  kuriose:







  cCO2 | = | CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, % tūrio |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1 |
| cNMHC | = | NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1 |
| cCO | = | CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| FS | = | stechiometrinis koeficientas |

b)

GD vartojantiems dujiniams varikliams

kuriose:

cCO2

=

CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, % tūrio

cHC

=

HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1

cNMHC

=

NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1

cCO

=

CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

FS

=

stechiometrinis koeficientas

Koncentracijos, išmatuotos sausoms dujoms, drėgnoms dujoms perskaičiuojamos pagal šio priedo 1 priedėlio 5.2 punktą.

Stechiometrinis koeficientas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula

kurioje:

| α, ε | = | yra C Hα Oε tipo degalų moliniai santykiai |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

yra C Hα Oε tipo degalų moliniai santykiai

Pagal kitą metodą, jei degalų sudėtis yra nežinoma, galima taikyti šiuos stechiometrinius koeficientus:

| Fs (dyzelinas) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| Fs (SND) | = | 11,6 |
| Fs (GD) | = | 9,5 |
| Fs (etanolis) | = | 12,3 |

Fs (dyzelinas)

=

13,4

Fs (SND)

=

11,6

Fs (GD)

=

9,5

Fs (etanolis)

=

12,3

5.5.   Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas

Išmetamųjų teršalų savitasis kiekis g/kWh) apskaičiuojamas pagal šias formules:

| a) | visi komponentai, išskyrus NOx: |
| --- | --- |

a)

visi komponentai, išskyrus NOx:

| b) | NOx:

  kuriose:







  Wact | = | tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 3.9.2 punktą. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

kuriose:

Wact

=

tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 3.9.2 punktą.

5.5.1.   Jei tai periodiškai įjungiama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, teršalų kiekis perskaičiuojamas taikant svorinius koeficientus:

Formula

kurioje:

| n1 | = | tarp dviejų regeneravimo procesų atliktų ETC bandymų skaičius; |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | ETC bandymų skaičius per regeneravimo procesą (bent vienas ETC bandymas); |
| Mgas,n2 | = | išmetamųjų teršalų kiekis per regeneravimo procesą; |
| Mgas,n1 | = | išmetamųjų teršalų kiekis po regeneravimo proceso. |

n1

=

tarp dviejų regeneravimo procesų atliktų ETC bandymų skaičius;

n2

=

ETC bandymų skaičius per regeneravimo procesą (bent vienas ETC bandymas);

Mgas,n2

=

išmetamųjų teršalų kiekis per regeneravimo procesą;

Mgas,n1

=

išmetamųjų teršalų kiekis po regeneravimo proceso.

6.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS (JEIGU TAIKOMA)

6.1.   Duomenų vertinimas

Kietųjų dalelių filtras į svėrimo kamerą sugrąžinamas ne vėliau nei po valandos nuo bandymo užbaigimo. Jis bent valandą, tačiau ne ilgiau nei 80 valandų, kondicionuojamas iš dalies uždengtoje Petrio lėkštelėje, apsaugotoje nuo dulkių, o tada pasveriamas. Registruojama bendra kiekvieno filtro masė, iš kurios atimama tuščio filtro masė ir taip gaunama kietųjų dalelių ėminio masė mf. Siekiant nustatyti kietųjų dalelių koncentraciją užregistruojama bendra visų filtrų ėminio masė (msep) per bandymo ciklą.

Jei reikia taikyti pataisą fonui, registruojama filtrus pereinančio skiedimo oro masė (md) ir kietųjų dalelių masė (mf, d).

6.2.   Masės srauto apskaičiavimas

6.2.1.   Viso srauto skiedimo sistema

Kietųjų dalelių masė (g/bandymui) apskaičiuojama pagal formulę:

Formula

kurioje:

| mf | = | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| med | = | visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |

mf

=

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

msep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

med

=

visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

Jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, antrinio skiedimo oro masė atimama iš visos kietųjų dalelių filtrus perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masės.

Formula

kurioje:

| mset | = | kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | antrinio skiedimo oro masė, kg. |

mset

=

kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

mssd

=

antrinio skiedimo oro masė, kg.

Jei pagal 3.4 punktą nustatomas kietųjų dalelių kiekis skiedimo ore, kietųjų dalelių masei gali būti padaryta pataisa fono koncentracijai. Šiuo atveju kietųjų dalelių masė (g/bandymui) apskaičiuojama pagal formulę:

Formula

kurioje:

mPT, msep, med = žr. aukščiau

| md | = | pirminio skiedimo oro, ėminių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui skiedimo ore nustatyti, masė, kg |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | pirminio skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė, mg |
| D | = | 5.4.1 punkte apibrėžtas skiedimo koeficientas. |

md

=

pirminio skiedimo oro, ėminių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui skiedimo ore nustatyti, masė, kg

mf,d

=

pirminio skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė, mg

D

=

5.4.1 punkte apibrėžtas skiedimo koeficientas.

6.2.2.   Dalies srauto skiedimo sistema

Kietųjų dalelių masė (g/bandymui) apskaičiuojama vienu iš toliau pateikiamų metodų:

| a) | kurioje:







  mf | = | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| medf | = | visa lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |

a)

Formula

kurioje:

mf

=

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

msep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

medf

=

visa lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

Bendra lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą apskaičiuojama taip:

kuriose:

| qmedf,i | = | momentinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| rd,i | = | momentinis skiedimo santykis |
| qmdew,i | = | momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas per skiedimo tunelį, kg/s |
| qmdw,i | = | momentinis skiedimo oro masės srautas, kg/s |
| f | = | duomenų rinkimo sparta, Hz |
| n | = | matavimų skaičius |

qmedf,i

=

momentinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qmew,i

=

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

rd,i

=

momentinis skiedimo santykis

qmdew,i

=

momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas per skiedimo tunelį, kg/s

qmdw,i

=

momentinis skiedimo oro masės srautas, kg/s

f

=

duomenų rinkimo sparta, Hz

n

=

matavimų skaičius

| b) | kurioje:







  mf | = | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | vidutinis ėminio santykis per bandymo ciklą |

b)

Formula

kurioje:

mf

=

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

rs

=

vidutinis ėminio santykis per bandymo ciklą

su:

kurioje:

| mse | = | ėminio masė per ciklą, kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg |
| msep | = | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| msed | = | skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |

mse

=

ėminio masė per ciklą, kg

mew

=

visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg

msep

=

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

msed

=

skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

| Pastaba | : | Jei tai viso ėminio ėmimo sistema msep ir Msed yra vienodi. |
| --- | --- | --- |

Pastaba

:

Jei tai viso ėminio ėmimo sistema msep ir Msed yra vienodi.

6.3.   Savitojo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas

Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekis (g/kWh) apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kurioje:

| Wact | = | tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 3.9.2 punktą, kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 3.9.2 punktą, kWh.

| 6.3.1 | Jei tai periodiškai įjungiama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, teršalų kiekis perskaičiuojamas taikant svorinius koeficientus:



  kurioje:







  n1 | = | tarp dviejų regeneravimo procesų atliktų ETC bandymų skaičius; |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | ETC bandymų skaičius per regeneravimo procesą (bent vienas ETC bandymas); |
| | = | išmetamųjų teršalų kiekis per regeneravimo procesą; |
| | = | su regeneravimo procesu nesusijusių išmetamųjų teršalų kiekis. |

6.3.1

Jei tai periodiškai įjungiama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, teršalų kiekis perskaičiuojamas taikant svorinius koeficientus:

Formula

kurioje:

n1

=

tarp dviejų regeneravimo procesų atliktų ETC bandymų skaičius;

n2

=

ETC bandymų skaičius per regeneravimo procesą (bent vienas ETC bandymas);

Formula

=

išmetamųjų teršalų kiekis per regeneravimo procesą;

Formula

=

su regeneravimo procesu nesusijusių išmetamųjų teršalų kiekis.

3 priedėlis

Variklių etc bandymo dinamometrinis grafikas

| Laikas
  (s) | Vardinis sūkių skaičius
  (%) | Vardinis sukimo momentas
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | m |
| 38 | 82,9 | m |
| 39 | 51,3 | m |
| 40 | 28,5 | m |
| 41 | 29,3 | m |
| 42 | 26,7 | m |
| 43 | 20,4 | m |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | m |
| 87 | 52 | m |
| 88 | 43,3 | m |
| 89 | 36,1 | m |
| 90 | 27,6 | m |
| 91 | 21,1 | m |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | m |
| 119 | 44,3 | m |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | m |
| 125 | 65,3 | m |
| 126 | 64 | m |
| 127 | 59,7 | m |
| 128 | 52,8 | m |
| 129 | 45,9 | m |
| 130 | 38,7 | m |
| 131 | 32,4 | m |
| 132 | 27 | m |
| 133 | 21,7 | m |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | m |
| 165 | 50 | m |
| 166 | 49,2 | m |
| 167 | 49,3 | m |
| 168 | 49,9 | m |
| 169 | 51,6 | m |
| 170 | 49,7 | m |
| 171 | 48,5 | m |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | M |
| 177 | 53,6 | M |
| 178 | 40,8 | M |
| 179 | 32,9 | M |
| 180 | 26,3 | M |
| 181 | 20,9 | M |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | M |
| 232 | 43,6 | M |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | M |
| 248 | 65,5 | M |
| 249 | 64,4 | M |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | M |
| 254 | 56,9 | M |
| 255 | 54,5 | M |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | M |
| 275 | 67,1 | M |
| 276 | 66,7 | M |
| 277 | 65,6 | M |
| 278 | 64,5 | M |
| 279 | 62,9 | M |
| 280 | 59,3 | M |
| 281 | 54,1 | M |
| 282 | 51,3 | M |
| 283 | 47,9 | M |
| 284 | 43,6 | M |
| 285 | 39,4 | M |
| 286 | 34,7 | M |
| 287 | 29,8 | M |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | M |
| 290 | 35,5 | M |
| 291 | 20,9 | M |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | M |
| 294 | 32 | M |
| 295 | 23,6 | M |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | M |
| 305 | 29,2 | M |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | m |
| 317 | 59 | m |
| 318 | 50,7 | m |
| 319 | 41,8 | m |
| 320 | 34,7 | m |
| 321 | 28,7 | m |
| 322 | 25,2 | m |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | m |
| 380 | 45,5 | m |
| 381 | 44,7 | m |
| 382 | 43,8 | m |
| 383 | 41 | m |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | m |
| 390 | 49,9 | m |
| 391 | 48 | m |
| 392 | 45,3 | m |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | m |
| 465 | 51,7 | m |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | m |
| 472 | 60,1 | m |
| 473 | 53,2 | m |
| 474 | 44 | m |
| 475 | 35,2 | m |
| 476 | 30,5 | m |
| 477 | 26,5 | m |
| 478 | 22,5 | m |
| 479 | 20,4 | m |
| 480 | 19,1 | m |
| 481 | 19,1 | m |
| 482 | 13,4 | m |
| 483 | 6,7 | m |
| 484 | 3,2 | m |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | m |
| 493 | 38,4 | m |
| 494 | 39,4 | m |
| 495 | 39,7 | m |
| 496 | 40,5 | m |
| 497 | 40,8 | m |
| 498 | 39,7 | m |
| 499 | 39,2 | m |
| 500 | 38,7 | m |
| 501 | 32,7 | m |
| 502 | 30,1 | m |
| 503 | 21,9 | m |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | m |
| 528 | 54,5 | m |
| 529 | 51,3 | m |
| 530 | 45,5 | m |
| 531 | 40,8 | m |
| 532 | 38,9 | m |
| 533 | 36,6 | m |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | m |
| 550 | 66,8 | m |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | m |
| 563 | 56 | m |
| 564 | 53,9 | m |
| 565 | 52,1 | m |
| 566 | 49,9 | m |
| 567 | 46,4 | m |
| 568 | 43,6 | m |
| 569 | 40,8 | m |
| 570 | 37,5 | m |
| 571 | 27,8 | m |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | m |
| 595 | 31,6 | m |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | m |
| 607 | 39 | m |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | m |
| 616 | 49,1 | m |
| 617 | 47 | m |
| 618 | 43,1 | m |
| 619 | 39,2 | m |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | m |
| 641 | 51 | m |
| 642 | 49,4 | m |
| 643 | 49,2 | m |
| 644 | 48,6 | m |
| 645 | 47,5 | m |
| 646 | 46,5 | m |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | m |
| 661 | 55,4 | m |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | m |
| 666 | 52 | m |
| 667 | 50,4 | m |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | m |
| 702 | 64,3 | m |
| 703 | 63 | m |
| 704 | 62,2 | m |
| 705 | 61,6 | m |
| 706 | 62,4 | m |
| 707 | 62,2 | m |
| 708 | 61 | m |
| 709 | 58,7 | m |
| 710 | 55,5 | m |
| 711 | 51,7 | m |
| 712 | 49,2 | m |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | m |
| 715 | 46,2 | m |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | m |
| 720 | 41,9 | m |
| 721 | 41,3 | m |
| 722 | 41,4 | m |
| 723 | 41,2 | m |
| 724 | 41,8 | m |
| 725 | 41,8 | m |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | m |
| 729 | 43,9 | m |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | m |
| 732 | 57,1 | m |
| 733 | 52 | m |
| 734 | 44,4 | m |
| 735 | 40,2 | m |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | m |
| 758 | 49,1 | m |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | m |
| 777 | 60,3 | m |
| 778 | 58,7 | m |
| 779 | 57,2 | m |
| 780 | 56,1 | m |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | m |
| 789 | 59,3 | m |
| 790 | 58,6 | m |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | m |
| 825 | 48,6 | m |
| 826 | 47,9 | m |
| 827 | 46,8 | m |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | m |
| 836 | 59 | m |
| 837 | 59,8 | m |
| 838 | 60,3 | m |
| 839 | 61,2 | m |
| 840 | 61,8 | m |
| 841 | 62,5 | m |
| 842 | 62,4 | m |
| 843 | 61,5 | m |
| 844 | 63,7 | m |
| 845 | 61,9 | m |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | m |
| 848 | 59,2 | m |
| 849 | 57,3 | m |
| 850 | 52,3 | m |
| 851 | 49,3 | m |
| 852 | 47,3 | m |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | m |
| 856 | 44,3 | m |
| 857 | 43,1 | m |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | m |
| 876 | 60,3 | m |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | m |
| 886 | 63,1 | m |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | m |
| 896 | 61,2 | m |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | m |
| 907 | 58,2 | m |
| 908 | 57,6 | m |
| 909 | 57,1 | m |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | m |
| 915 | 55,2 | m |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | m |
| 1 001 | 55,2 | m |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | m |
| 1 018 | 49,3 | m |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | m |
| 1 021 | 49,4 | m |
| 1 022 | 48,3 | m |
| 1 023 | 49,4 | m |
| 1 024 | 48,5 | m |
| 1 025 | 48,7 | m |
| 1 026 | 48,7 | m |
| 1 027 | 49,1 | m |
| 1 028 | 49 | m |
| 1 029 | 49,8 | m |
| 1 030 | 48,7 | m |
| 1 031 | 48,5 | m |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | m |
| 1 068 | 45,5 | m |
| 1 069 | 44,2 | m |
| 1 070 | 43 | m |
| 1 071 | 42,5 | m |
| 1 072 | 41 | m |
| 1 073 | 39,9 | m |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | m |
| 1 102 | 58,8 | m |
| 1 103 | 57,7 | m |
| 1 104 | 56 | m |
| 1 105 | 54,7 | m |
| 1 106 | 53,3 | m |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | m |
| 1 120 | 57,9 | m |
| 1 121 | 57,6 | m |
| 1 122 | 56,3 | m |
| 1 123 | 55 | m |
| 1 124 | 53,7 | m |
| 1 125 | 52,1 | m |
| 1 126 | 51,1 | m |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | m |
| 1 138 | 45,4 | m |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | m |
| 1 173 | 57,6 | m |
| 1 174 | 56,9 | m |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | m |
| 1 248 | 58,8 | m |
| 1 249 | 58,8 | m |
| 1 250 | 58,7 | m |
| 1 251 | 59,1 | m |
| 1 252 | 59,1 | m |
| 1 253 | 59,4 | m |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | m |
| 1 256 | 60,1 | m |
| 1 257 | 60,6 | m |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | m |
| 1 261 | 59,7 | m |
| 1 262 | 59,6 | m |
| 1 263 | 59,8 | m |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | m |
| 1 268 | 59,6 | m |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | m |
| 1 486 | 59,5 | m |
| 1 487 | 59,2 | m |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | m |
| 1 490 | 58,7 | m |
| 1 491 | 57,9 | m |
| 1 492 | 58,2 | m |
| 1 493 | 57,6 | m |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | m |
| 1 523 | 56,7 | m |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | m |
| 1 527 | 56,3 | m |
| 1 528 | 56,3 | m |
| 1 529 | 56 | m |
| 1 530 | 56,7 | m |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | m |
| 1 533 | 56,9 | m |
| 1 534 | 57,4 | m |
| 1 535 | 57,4 | m |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | m |
| 1 538 | 59,1 | m |
| 1 539 | 59,4 | m |
| 1 540 | 59,6 | m |
| 1 541 | 59,5 | m |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | m |
| 1 550 | 57,4 | m |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | m |
| 1 645 | 60,8 | m |
| 1 646 | 60,7 | m |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | m |
| 1 668 | 61,4 | m |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | m |
| 1 739 | 60,9 | m |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | m |
| 1 742 | 59,8 | m |
| 1 743 | 59,1 | m |
| 1 744 | 58,8 | m |
| 1 745 | 58,8 | m |
| 1 746 | 58,2 | m |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| m | = | variklio sukimas |

Laikas

(s)

Vardinis sūkių skaičius

(%)

Vardinis sukimo momentas

(%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

m

38

82,9

m

39

51,3

m

40

28,5

m

41

29,3

m

42

26,7

m

43

20,4

m

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

m

87

52

m

88

43,3

m

89

36,1

m

90

27,6

m

91

21,1

m

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

m

119

44,3

m

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

m

125

65,3

m

126

64

m

127

59,7

m

128

52,8

m

129

45,9

m

130

38,7

m

131

32,4

m

132

27

m

133

21,7

m

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

m

165

50

m

166

49,2

m

167

49,3

m

168

49,9

m

169

51,6

m

170

49,7

m

171

48,5

m

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

M

177

53,6

M

178

40,8

M

179

32,9

M

180

26,3

M

181

20,9

M

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

M

232

43,6

M

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

M

248

65,5

M

249

64,4

M

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

M

254

56,9

M

255

54,5

M

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

M

275

67,1

M

276

66,7

M

277

65,6

M

278

64,5

M

279

62,9

M

280

59,3

M

281

54,1

M

282

51,3

M

283

47,9

M

284

43,6

M

285

39,4

M

286

34,7

M

287

29,8

M

288

20,9

73,4

289

36,9

M

290

35,5

M

291

20,9

M

292

49,7

11,9

293

42,5

M

294

32

M

295

23,6

M

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

M

305

29,2

M

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

m

317

59

m

318

50,7

m

319

41,8

m

320

34,7

m

321

28,7

m

322

25,2

m

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

m

380

45,5

m

381

44,7

m

382

43,8

m

383

41

m

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

m

390

49,9

m

391

48

m

392

45,3

m

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

m

465

51,7

m

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

m

472

60,1

m

473

53,2

m

474

44

m

475

35,2

m

476

30,5

m

477

26,5

m

478

22,5

m

479

20,4

m

480

19,1

m

481

19,1

m

482

13,4

m

483

6,7

m

484

3,2

m

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

m

493

38,4

m

494

39,4

m

495

39,7

m

496

40,5

m

497

40,8

m

498

39,7

m

499

39,2

m

500

38,7

m

501

32,7

m

502

30,1

m

503

21,9

m

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

m

528

54,5

m

529

51,3

m

530

45,5

m

531

40,8

m

532

38,9

m

533

36,6

m

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

m

550

66,8

m

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

m

563

56

m

564

53,9

m

565

52,1

m

566

49,9

m

567

46,4

m

568

43,6

m

569

40,8

m

570

37,5

m

571

27,8

m

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

m

595

31,6

m

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

m

607

39

m

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

m

616

49,1

m

617

47

m

618

43,1

m

619

39,2

m

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

m

641

51

m

642

49,4

m

643

49,2

m

644

48,6

m

645

47,5

m

646

46,5

m

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

m

661

55,4

m

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

m

666

52

m

667

50,4

m

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

m

702

64,3

m

703

63

m

704

62,2

m

705

61,6

m

706

62,4

m

707

62,2

m

708

61

m

709

58,7

m

710

55,5

m

711

51,7

m

712

49,2

m

713

48,8

40,4

714

47,9

m

715

46,2

m

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

m

720

41,9

m

721

41,3

m

722

41,4

m

723

41,2

m

724

41,8

m

725

41,8

m

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

m

729

43,9

m

730

38

10,7

731

56,8

m

732

57,1

m

733

52

m

734

44,4

m

735

40,2

m

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

m

758

49,1

m

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

m

777

60,3

m

778

58,7

m

779

57,2

m

780

56,1

m

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

m

789

59,3

m

790

58,6

m

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

m

825

48,6

m

826

47,9

m

827

46,8

m

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

m

836

59

m

837

59,8

m

838

60,3

m

839

61,2

m

840

61,8

m

841

62,5

m

842

62,4

m

843

61,5

m

844

63,7

m

845

61,9

m

846

61,6

29,7

847

60,3

m

848

59,2

m

849

57,3

m

850

52,3

m

851

49,3

m

852

47,3

m

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

m

856

44,3

m

857

43,1

m

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

m

876

60,3

m

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

m

886

63,1

m

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

m

896

61,2

m

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

m

907

58,2

m

908

57,6

m

909

57,1

m

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

m

915

55,2

m

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

m

1 001

55,2

m

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

m

1 018

49,3

m

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

m

1 021

49,4

m

1 022

48,3

m

1 023

49,4

m

1 024

48,5

m

1 025

48,7

m

1 026

48,7

m

1 027

49,1

m

1 028

49

m

1 029

49,8

m

1 030

48,7

m

1 031

48,5

m

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

m

1 068

45,5

m

1 069

44,2

m

1 070

43

m

1 071

42,5

m

1 072

41

m

1 073

39,9

m

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

m

1 102

58,8

m

1 103

57,7

m

1 104

56

m

1 105

54,7

m

1 106

53,3

m

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

m

1 120

57,9

m

1 121

57,6

m

1 122

56,3

m

1 123

55

m

1 124

53,7

m

1 125

52,1

m

1 126

51,1

m

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

m

1 138

45,4

m

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

m

1 173

57,6

m

1 174

56,9

m

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

m

1 248

58,8

m

1 249

58,8

m

1 250

58,7

m

1 251

59,1

m

1 252

59,1

m

1 253

59,4

m

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

m

1 256

60,1

m

1 257

60,6

m

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

m

1 261

59,7

m

1 262

59,6

m

1 263

59,8

m

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

m

1 268

59,6

m

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

m

1 486

59,5

m

1 487

59,2

m

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

m

1 490

58,7

m

1 491

57,9

m

1 492

58,2

m

1 493

57,6

m

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

m

1 523

56,7

m

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

m

1 527

56,3

m

1 528

56,3

m

1 529

56

m

1 530

56,7

m

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

m

1 533

56,9

m

1 534

57,4

m

1 535

57,4

m

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

m

1 538

59,1

m

1 539

59,4

m

1 540

59,6

m

1 541

59,5

m

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

m

1 550

57,4

m

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

m

1 645

60,8

m

1 646

60,7

m

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

m

1 668

61,4

m

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

m

1 739

60,9

m

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

m

1 742

59,8

m

1 743

59,1

m

1 744

58,8

m

1 745

58,8

m

1 746

58,2

m

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

m

=

variklio sukimas

ETC bandymo dinamometrinio režimo grafinis vaizdas parodytas 5 brėž.

5 brėž.

ETC dinamometro režimas

Image

4 priedėlis

Matavimo ir ėminių ėmimo procedūra

1.   ĮVADAS

Bandyti pateiktų variklių išmetami dujiniai komponentai, kietosios dalelės ir dūmai matuojami taikant 7 priedėlyje aprašytus metodus. Atitinkamuose 7 priedėlio punktuose yra aprašytos rekomenduojamos išmetamųjų dujinių teršalų analizės sistemos (1 punktas), rekomenduojamos kietųjų dalelių skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos (2 punktas) ir rekomenduojami dūmų matuokliai dūmingumui matuoti (3 punktas).

Atliekant ESC bandymą, dujiniai komponentai nustatomi nepraskiestose išmetamosiose dujose. Neprivaloma, bet jas galima nustatyti praskiestose išmetamosiose dujose, jei kietosioms dalelėms nustatyti naudojama viso srauto skiedimo sistema. Kietosios dalelės nustatomos dalies srauto arba viso srauto skiedimo sistema.

Jei tai ETC bandymas, galima taikyti šias sistemas:

| a) | CVS viso srauto skiedimo sistemą išmetamųjų dujų ir kietųjų dalelių kiekiui nustatyti (leidžiama taikyti dvigubo skiedimo sistemas) |
| --- | --- |

a)

CVS viso srauto skiedimo sistemą išmetamųjų dujų ir kietųjų dalelių kiekiui nustatyti (leidžiama taikyti dvigubo skiedimo sistemas)

| b) | nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimo sistemos išmetamųjų dujų kiekiui nustatyti ir dalies srauto skiedimo sistemos kietųjų dalelių kiekiui išmatuoti derinį, arba |
| --- | --- |

b)

nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimo sistemos išmetamųjų dujų kiekiui nustatyti ir dalies srauto skiedimo sistemos kietųjų dalelių kiekiui išmatuoti derinį, arba

| c) | bet kokį abiejų principų derinį (t.y. nepraskiestų išmetamųjų dujų ir viso kietųjų dalelių srauto matavimą). |
| --- | --- |

c)

bet kokį abiejų principų derinį (t.y. nepraskiestų išmetamųjų dujų ir viso kietųjų dalelių srauto matavimą).

2.   DINAMOMETRO IR BANDYMŲ PATALPOS ĮRANGA

Variklių bandymus išmetamiesiems teršalams nustatyti atliekant variklio dinamometru, naudojama toliau nurodyta įranga.

2.1.   Variklio dinamometras

Atliekant šio priedo 1 ir 2 priedėliuose aprašytus bandymo ciklus, naudojamas tam tikrų charakteristikų variklio dinamometras. Sūkių skaičiaus matavimo sistemos tikslumas turi būti ± 2 % rodmens vertės. Sukimo momento matavimo sistemos tikslumas intervale, viršijančiame 20 % visos skalės, turi būti ± 3 % rodmens vertės, o intervale, neviršijančiame 20 % visos skalės, tikslumas turi būti ±0,6 % visos skalės vertės.

2.2.   Kiti prietaisai

Prireikus naudojami degalų sunaudojimo, oro sunaudojimo, aušinimo priemonės ir tepalo temperatūros, išmetamųjų dujų slėgio ir įsiurbimo kolektoriaus slėgio mažėjimo, išmetamųjų dujų temperatūros, įsiurbiamo oro temperatūros, atmosferinio slėgio, drėgnio ir degalų temperatūros matavimo prietaisai. Šie prietaisai turi atitikti 9 lentelėje pateiktus reikalavimus:

9 lentelė

Matavimo prietaisų tikslumas

| Matavimo prietaisas | Tikslumas |
| --- | --- |
| Degalų sąnaudos | ± 2 % variklio didžiausios vertės |
| Oro sąnaudos | ±2,5 % rodmens vertės arba ±1 % didžiausios variklio vertės (taikoma didesnė vertė) |
| Išmetamųjų dujų srautas | ±2,5 % rodmens vertės arba ±1,5 % didžiausios variklio vertės (taikoma didesnė vertė) |
| Temperatūra ≤ 600 K (327 oC) | absoliuti vertė ± 2K |
| Temperatūra ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 % rodmens vertės |
| Atmosferinis slėgis | absoliuti vertė ±0,1 kPa |
| Išmetamųjų dujų slėgis | absoliuti vertė ±0,2 kPa |
| Įsiurbiamo oro slėgio sumažėjimas | absoliuti vertė ±0,05 kPa |
| Kitos slėgio vertės | absoliuti vertė ±0,1 kPa |
| Santykinis drėgnis | absoliuti vertė ± 3 % |
| Absoliutus drėgnis | ± 5 % rodmens vertės |
| Skiedimo oro srautas | ± 2 % rodmens vertės |
| Praskiestų išmetamųjų dujų srautas | ± 2 % rodmens vertės |

Matavimo prietaisas

Tikslumas

Degalų sąnaudos

± 2 % variklio didžiausios vertės

Oro sąnaudos

±2,5 % rodmens vertės arba ±1 % didžiausios variklio vertės (taikoma didesnė vertė)

Išmetamųjų dujų srautas

±2,5 % rodmens vertės arba ±1,5 % didžiausios variklio vertės (taikoma didesnė vertė)

Temperatūra ≤ 600 K (327 oC)

absoliuti vertė ± 2K

Temperatūra ≥ 600 K (327 oC)

± 1 % rodmens vertės

Atmosferinis slėgis

absoliuti vertė ±0,1 kPa

Išmetamųjų dujų slėgis

absoliuti vertė ±0,2 kPa

Įsiurbiamo oro slėgio sumažėjimas

absoliuti vertė ±0,05 kPa

Kitos slėgio vertės

absoliuti vertė ±0,1 kPa

Santykinis drėgnis

absoliuti vertė ± 3 %

Absoliutus drėgnis

± 5 % rodmens vertės

Skiedimo oro srautas

± 2 % rodmens vertės

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas

± 2 % rodmens vertės

3.   DUJINIŲ KOMPONENTŲ NUSTATYMAS

3.1.   Bendrosios analizatoriaus specifikacijos

Analizatoriai turi turėti matavimo intervalą, atitinkantį išmetamųjų dujų komponentų koncentracijos matavimo tikslumo reikalavimus (3.1.1 punktas). Rekomenduojama, kad analizatoriai būtų naudojami tokiame intervale, kuriame pamatuotos koncentracijos rodmuo sudarytų nuo 15 iki 100 % visos skalės.

Jei išvesties sistemos (kompiuteriai, duomenų registruotuvai) gali užtikrinti pakankamą tikslumą ir skiriamąją gebą intervale iki 15 % visos skalės, matavimai, kurių rodmenys mažesni kaip 15 % visos skalės, taip pat yra priimtini. Šiuo atveju siekiant užtikrinti kalibracinių kreivių tikslumą pagal šio priedo 5 priedėlio 1.6.4 punktą, būtina papildomai kalibruoti bent 4 nenuliniuose teoriškai tolygiai išdėstytuose taškuose.

Įrangos elektromagnetinis suderinamumas (EMC) turi būti tokio lygio, kad būtų kiek įmanoma sumažintos papildomos paklaidos.

| 3.1.1. | Tikslumas
  Analizatorius nuo vardinio kalibravimo taško neturi nukrypti daugiau nei ±2 % rodmens vertės per visą matavimo sritį, išskyrus nulį, arba ±0,3 % visos skalės (taikoma didesnė vertė). Tikslumas nustatomas pagal šio priedo 5 priedėlio 1.6 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus.








  Pastaba. | : | Šioje taisyklėje tikslumas – tai analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo vardinės kalibravimo vertės naudojant kalibravimo dujas (= tikroji vertė). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Tikslumas

Analizatorius nuo vardinio kalibravimo taško neturi nukrypti daugiau nei ±2 % rodmens vertės per visą matavimo sritį, išskyrus nulį, arba ±0,3 % visos skalės (taikoma didesnė vertė). Tikslumas nustatomas pagal šio priedo 5 priedėlio 1.6 punkte nustatytus kalibravimo reikalavimus.

Pastaba.

:

Šioje taisyklėje tikslumas – tai analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo vardinės kalibravimo vertės naudojant kalibravimo dujas (= tikroji vertė).

| 3.1.2. | Preciziškumas
  Preciziškumas, kuris apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas 10 pakartotinių atsako į naudojamas kalibravimo ar patikros dujas matavimų, neturi būti didesnis nei ±1 % visos skalės kiekviename naudojamame didesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale ar ±2 % visos skalės kiekviename naudojamame mažesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale. |
| --- | --- |

3.1.2.

Preciziškumas

Preciziškumas, kuris apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas 10 pakartotinių atsako į naudojamas kalibravimo ar patikros dujas matavimų, neturi būti didesnis nei ±1 % visos skalės kiekviename naudojamame didesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale ar ±2 % visos skalės kiekviename naudojamame mažesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale.

| 3.1.3. | Triukšmas
  Visuose taikomuose intervaluose analizatoriaus dvigubos amplitudės atsakas į nulio nustatymo ir kalibravimo ar patikros dujų koncentraciją per bet kurį 10 s laikotarpį turi būti ne didesnis kaip 2 % visos skalės vertės. |
| --- | --- |

3.1.3.

Triukšmas

Visuose taikomuose intervaluose analizatoriaus dvigubos amplitudės atsakas į nulio nustatymo ir kalibravimo ar patikros dujų koncentraciją per bet kurį 10 s laikotarpį turi būti ne didesnis kaip 2 % visos skalės vertės.

| 3.1.4. | Nulio poslinkis
  Atsakas į nulio nustatymo dujų koncentraciją yra apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į nulio nustatymo dujų koncentraciją per 30 sekundžių. Nulio poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nulio poslinkis

Atsakas į nulio nustatymo dujų koncentraciją yra apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į nulio nustatymo dujų koncentraciją per 30 sekundžių. Nulio poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale.

| 3.1.5. | Patikros vertės poslinkis
  Atsakas į patikros vertę apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į patikros dujų koncentraciją per 30 s. Patikros vertės poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale. |
| --- | --- |

3.1.5.

Patikros vertės poslinkis

Atsakas į patikros vertę apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į patikros dujų koncentraciją per 30 s. Patikros vertės poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale.

| 3.1.6. | Signalo kilimo trukmė
  Matavimo sistemoje įrengto analizatoriaus signalo kilimo trukmė neturi būti ilgesnė nei 3,5 sekundės.








  Pastaba. | : | Vertinant vien analizatoriaus atsako trukmę nebūtų aiškiai apibrėžiamas visos sistemos tinkamumas pereinamojo režimo bandymams atlikti. Sistemos tūriai, ypač neveikieji, turės įtakos ne tik sklidimo trukmei iš zondo iki analizatoriaus, bet taip pat signalo kilimo trukmei. Sklidimo trukmė analizatoriumi taip pat turėtų būti apibrėžta kaip analizatoriaus atsako trukmė, panašiai kaip keitiklis arba vandens gaudyklės NOx analizatoriuose. Visos sistemos atsako trukmės nustatymas yra apibrėžtas šio priedo 5 priedėlio 1.5 punkte. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Signalo kilimo trukmė

Matavimo sistemoje įrengto analizatoriaus signalo kilimo trukmė neturi būti ilgesnė nei 3,5 sekundės.

Pastaba.

:

Vertinant vien analizatoriaus atsako trukmę nebūtų aiškiai apibrėžiamas visos sistemos tinkamumas pereinamojo režimo bandymams atlikti. Sistemos tūriai, ypač neveikieji, turės įtakos ne tik sklidimo trukmei iš zondo iki analizatoriaus, bet taip pat signalo kilimo trukmei. Sklidimo trukmė analizatoriumi taip pat turėtų būti apibrėžta kaip analizatoriaus atsako trukmė, panašiai kaip keitiklis arba vandens gaudyklės NOx analizatoriuose. Visos sistemos atsako trukmės nustatymas yra apibrėžtas šio priedo 5 priedėlio 1.5 punkte.

3.2.   Dujų džiovinimas

Pasirinktinai naudojamas dujų džiovinimo įtaisas turi kuo mažiau veikti matuojamų dujų koncentraciją. Cheminės džiovinimo priemonės nėra priimtinas metodas vandeniui iš ėminio šalinti.

3.3.   Analizatoriai

3.3.1–3.3.4 punktuose aprašyti taikytini matavimo principai. Išsamus matavimo sistemų aprašas pateiktas 7 priedėlyje. Dujos, kurių kiekį reikia nustatyti, analizuojamos šiais prietaisais. Netiesinio atsako analizatoriams leidžiama taikyti tiesinimo grandines.

| 3.3.1. | Anglies monoksido (CO) analizė
  Anglies monoksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1.

Anglies monoksido (CO) analizė

Anglies monoksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

| 3.3.2. | Anglies dioksido (CO2) analizė
  Anglies dioksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.2.

Anglies dioksido (CO2) analizė

Anglies dioksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

| 3.3.3. | Angliavandenilių (HC) analizė
  Dyzeliniams ir SND naudojantiems dujų varikliams angliavandenilių analizatorius turi būti šildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (HFID) tipo su detektoriumi, vožtuvais, vamzdžiais ir t. t. ir šildomas tiek, kad dujų temperatūra būtų 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Dujų varikliams, kaip degalus naudojantiems GD, angliavandenilių analizatorius gali būti nešildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) tipo, atsižvelgiant į taikomą metodą (žr. 7 priedėlio 1.3 punktą). |
| --- | --- |

3.3.3.

Angliavandenilių (HC) analizė

Dyzeliniams ir SND naudojantiems dujų varikliams angliavandenilių analizatorius turi būti šildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (HFID) tipo su detektoriumi, vožtuvais, vamzdžiais ir t. t. ir šildomas tiek, kad dujų temperatūra būtų 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Dujų varikliams, kaip degalus naudojantiems GD, angliavandenilių analizatorius gali būti nešildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) tipo, atsižvelgiant į taikomą metodą (žr. 7 priedėlio 1.3 punktą).

| 3.3.4. | Angliavandenilių be metano (NMHC) analizė (tik GD naudojantys dujų varikliai)
  Angliavandeniliai be metano nustatomi vienu iš šių metodų: |
| --- | --- |

3.3.4.

Angliavandenilių be metano (NMHC) analizė (tik GD naudojantys dujų varikliai)

Angliavandeniliai be metano nustatomi vienu iš šių metodų:

| 3.3.4.1. | Dujų chromatografijos (GC) metodas
  Angliavandeniliai be metano nustatomi iš angliavandenilių, analizuojamų pagal 3.3.3 punktą, kiekio atimant metano kiekį, gautą dujų chromatografu (GC) ir kondicionuotą 423 K (150 oC) temperatūroje. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Dujų chromatografijos (GC) metodas

Angliavandeniliai be metano nustatomi iš angliavandenilių, analizuojamų pagal 3.3.3 punktą, kiekio atimant metano kiekį, gautą dujų chromatografu (GC) ir kondicionuotą 423 K (150 oC) temperatūroje.

| 3.3.4.2. | Angliavandenilių be metano skyriklio (NMC) metodas
  Angliavandenilių be metano frakcija nustatoma pagal 3.3.3 punktą su šildomu NMC, veikiančiu kartu su FID, atimant metano kiekį iš bendro angliavandenilių kiekio. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Angliavandenilių be metano skyriklio (NMC) metodas

Angliavandenilių be metano frakcija nustatoma pagal 3.3.3 punktą su šildomu NMC, veikiančiu kartu su FID, atimant metano kiekį iš bendro angliavandenilių kiekio.

| 3.3.5. | Azoto oksidų (NOx) analizė
  Azoto oksidų analizatorius turi būti chemiliuminescencinio detektoriaus (CLD) arba šildomo chemiliuminescencinio detektoriaus (HCLD) tipo su NO2/NO keitikliu, jei matuojamos sausos dujos. Jei matuojamos drėgnos dujos, naudojamas HCLD su keitikliu, kurio temperatūra būtų aukštesnė kaip 328 K (55 oC), jei vykdomi gesinimo vandens garais tikrinimo (žr. šio priedo 5 priedėlio 1.9.2.2 punktą) reikalavimai. |
| --- | --- |

3.3.5.

Azoto oksidų (NOx) analizė

Azoto oksidų analizatorius turi būti chemiliuminescencinio detektoriaus (CLD) arba šildomo chemiliuminescencinio detektoriaus (HCLD) tipo su NO2/NO keitikliu, jei matuojamos sausos dujos. Jei matuojamos drėgnos dujos, naudojamas HCLD su keitikliu, kurio temperatūra būtų aukštesnė kaip 328 K (55 oC), jei vykdomi gesinimo vandens garais tikrinimo (žr. šio priedo 5 priedėlio 1.9.2.2 punktą) reikalavimai.

| 3.3.6. | Oro ir degalų santykio matavimas
  Oro ir degalų santykio matavimo įranga, naudojama išmetamųjų dujų srautui nustatyti kaip nurodyta šio priedo 2 priedėlio 4.2.5 punkte, turi būti plataus diapazono oro ir degalų santykio matavimo jutiklis arba cirkonio tipo lambda jutiklis. Jutiklis pritvirtinamas tiesiogiai prie tos išmetimo vamzdžio vietos, kurioje išmetamųjų dujų temperatūra yra pakankamai aukšta, kad būtų užkertamas kelias atsirasti vandens kondensatui.
  Jutiklio su įmontuotais elektroniniais įtaisais tikslumas turi būti:






  ± 3 % rodmens vertės | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % rodmens vertės | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % rodmens vertės | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Oro ir degalų santykio matavimas

Oro ir degalų santykio matavimo įranga, naudojama išmetamųjų dujų srautui nustatyti kaip nurodyta šio priedo 2 priedėlio 4.2.5 punkte, turi būti plataus diapazono oro ir degalų santykio matavimo jutiklis arba cirkonio tipo lambda jutiklis. Jutiklis pritvirtinamas tiesiogiai prie tos išmetimo vamzdžio vietos, kurioje išmetamųjų dujų temperatūra yra pakankamai aukšta, kad būtų užkertamas kelias atsirasti vandens kondensatui.

Jutiklio su įmontuotais elektroniniais įtaisais tikslumas turi būti:

± 3 % rodmens vertės

λ < 2

± 5 % rodmens vertės

2 ≤ λ < 5

± 10 % rodmens vertės

5 ≤ λ

Siekiant laikytis pirmiau nurodytų tikslumo reikalavimų, jutiklis kalibruojamas pagal gamintojo nurodymus.

3.4.   Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimas

| 3.4.1. | Nepraskiestos išmetamosios dujos
  Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimo zondai įrengiami, kiek tai įmanoma, bent 0,5 m ar 3 kartus didesniu už išmetimo vamzdžio skersmenį atstumu, pasirenkant pagal tai, kuris atstumas didesnis, iki išmetamųjų dujų išmetimo sistemos išleidžiamosios angos ir pakankamai arti variklio, kad zonde būtų užtikrinta bent 343 K (70 oC) išmetamųjų dujų temperatūra.
  Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti gana toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Daug cilindrų turinčių variklių, kurie turi atskiras išmetimo kolektorių grupes, pvz., V formos variklio konfigūraciją, atveju kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš ėminių ėmimo zondą. Jei to reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias CO2 kiekis. Galima taikyti kitus metodus, jei būtų įrodyta, kad jie koreliuoja su anksčiau nurodytais metodais. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas.
  Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, išmetamųjų teršalų ėminys imamas pasroviui nuo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. |
| --- | --- |

3.4.1.

Nepraskiestos išmetamosios dujos

Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimo zondai įrengiami, kiek tai įmanoma, bent 0,5 m ar 3 kartus didesniu už išmetimo vamzdžio skersmenį atstumu, pasirenkant pagal tai, kuris atstumas didesnis, iki išmetamųjų dujų išmetimo sistemos išleidžiamosios angos ir pakankamai arti variklio, kad zonde būtų užtikrinta bent 343 K (70 oC) išmetamųjų dujų temperatūra.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti gana toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Daug cilindrų turinčių variklių, kurie turi atskiras išmetimo kolektorių grupes, pvz., V formos variklio konfigūraciją, atveju kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš ėminių ėmimo zondą. Jei to reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias CO2 kiekis. Galima taikyti kitus metodus, jei būtų įrodyta, kad jie koreliuoja su anksčiau nurodytais metodais. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas.

Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, išmetamųjų teršalų ėminys imamas pasroviui nuo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos.

| 3.4.2. | Praskiestos išmetamosios dujos
  Išmetimo vamzdis nuo variklio iki viso srauto skiedimo sistemos turi atitikti 7 priedėlio 2.3.1 punkto EP dalies reikalavimus.
  Dujinių teršalų ėminio ėmimo zondas (-ai) įrengiamas (-i) skiedimo tunelio vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos gerai sumaišomos, ir visiškai arti kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondo.
  Ėminius galima imti šiais dviem būdais:






  a) | teršalai renkami į ėminio ėmimo maišą visą bandymo ciklą ir matuojami baigus bandymą; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Praskiestos išmetamosios dujos

Išmetimo vamzdis nuo variklio iki viso srauto skiedimo sistemos turi atitikti 7 priedėlio 2.3.1 punkto EP dalies reikalavimus.

Dujinių teršalų ėminio ėmimo zondas (-ai) įrengiamas (-i) skiedimo tunelio vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos gerai sumaišomos, ir visiškai arti kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondo.

Ėminius galima imti šiais dviem būdais:

a)

teršalai renkami į ėminio ėmimo maišą visą bandymo ciklą ir matuojami baigus bandymą;

| b) | teršalai imami nepertraukiamai ir jų kiekis integruojamas į visą ciklą; šis metodas yra privalomas HC ir NOx. |
| --- | --- |

b)

teršalai imami nepertraukiamai ir jų kiekis integruojamas į visą ciklą; šis metodas yra privalomas HC ir NOx.

4.   KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO NUSTATYMAS

Kietosioms dalelėms nustatyti reikalinga skiedimo sistema. Skiesti galima taikant dalies srauto skiedimo sistemą arba viso srauto dvigubo skiedimo sistemą. Skiedimo sistemos pralaidumas turi būti pakankamai didelis, kad skiedimo ir ėminių ėmimo sistemoje nesikondensuotų vanduo. Praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra prieš pat filtro laikiklius turi būti mažesnė nei 325 K (52 oC). Iš skiedimo oro leidžiama šalinti drėgmę prieš jam patenkant į skiedimo sistemą, ir tai ypač naudinga, kai oras yra labai drėgnas. Skiedimo oro temperatūra prie patekimo į skiedimo tunelį angos turi būti aukštesnė nei 288 K (15 oC).

Dalies srauto skiedimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad iš variklio išmetamųjų dujų srauto būtų galima paimti proporcingą nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį ir tuo būdu atsižvelgti į išmetamųjų dujų srauto pokyčius, taip pat kad paimtą ėminį būtų galima praskiesti skiedimo oru siekiant užtikrinti mažesnę nei 325 K (52 oC) bandymo filtro temperatūrą. Dėl to svarbu, kad būtų nustatytas toks skiedimo santykis arba imties santykis rdil arba rs, jog tikslumo ribos atitiktų nustatytąsias šio priedo 5 priedėlio 3.2.1 punkte. Galima taikyti skirtingus padalijimo metodus, ir šiuo atveju nuo padalijimo būdo tipo labai priklauso ėminių ėmimo įrangos tipas ir metodika (7 priedėlio 2.2 punktas).

Apskritai kietųjų dalelių ėmimo zondas įmontuojamas gana arti išmetamųjų dujų ėminio ėminio zondo, tačiau pakankamai atokiai, kad tie abu zondai neturėtų vienas kitam įtakos. Dėl to 3.4.1 punkte nurodytos montavimo nuostatos taip pat taikomos imant kietųjų dalelių ėminius. Ėminių ėmimo linijos turi atitikti 7 priedėlio 2 punkto reikalavimus.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti gana toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Daug cilindrų turinčių variklių, kurie turi atskiras išmetimo kolektorių grupes, pvz., V formos variklio konfigūraciją, atveju kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš ėminių ėmimo zondą. Jei to reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias kietųjų dalelių kiekis. Galima taikyti kitus metodus, jei būtų įrodyta, kad jie koreliuoja su anksčiau nurodytais metodais. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas.

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrus, mikrogramines svarstykles ir svėrimo kamerą, kurioje būtų kontroliuojama temperatūra ir drėgnis.

Kietųjų dalelių ėminiams imti taikomas vieno filtro metodas, kai visam bandymo ciklui naudojamas vienas filtras (žr. šio priedėlio 4.1.3 punktą). Atliekant ESC bandymą, ėminio ėmimo tarpsnyje ypač būtina kreipti dėmesį į ėminio ėmimo trukmę ir į srautus.

4.1   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrai

Ėminiai iš praskiestų išmetamųjų dujų per bandymo seką imami 4.1.1 ir 4.1.2 punktų reikalavimus atitinkančiu filtru.

| 4.1.1. | Filtrų specifikacijos
  Reikia naudoti fluorintais angliavandeniliais dengtus stiklo pluošto filtrus. Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) sulaikymo koeficientas turi būti bent 99 %, kai per filtrą tekančio dujų srauto greitis yra nuo 35 cm/s iki 100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1.

Filtrų specifikacijos

Reikia naudoti fluorintais angliavandeniliais dengtus stiklo pluošto filtrus. Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) sulaikymo koeficientas turi būti bent 99 %, kai per filtrą tekančio dujų srauto greitis yra nuo 35 cm/s iki 100 cm/s.

| 4.1.2. | Filtrų dydis
  Rekomenduojama naudoti 47 arba 70 mm skersmens kietųjų dalelių filtrus. Galima naudoti didesnio skersmens filtrus (4.1.4 punktas), tačiau neleidžiama naudoti mažesnio skersmens filtrų. |
| --- | --- |

4.1.2.

Filtrų dydis

Rekomenduojama naudoti 47 arba 70 mm skersmens kietųjų dalelių filtrus. Galima naudoti didesnio skersmens filtrus (4.1.4 punktas), tačiau neleidžiama naudoti mažesnio skersmens filtrų.

| 4.1.3. | Per filtrą tekančio srauto greitis
  Prie filtro turi būti pasiektas nuo 35 iki 100 cm/s dujų srauto greitis. Slėgio kritimo didėjimas nuo bandymo pradžios iki pabaigos turi būti ne didesnis kaip 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Per filtrą tekančio srauto greitis

Prie filtro turi būti pasiektas nuo 35 iki 100 cm/s dujų srauto greitis. Slėgio kritimo didėjimas nuo bandymo pradžios iki pabaigos turi būti ne didesnis kaip 25 kPa.

| 4.1.4. | Filtro įkrova
  Dažniausiai naudojamų filtrų privalomoji minimali įkrova nurodyta 10 lentelėje. Jei tai didesnių matmenų filtrai, minimali įkrova turi būti 0,065 mg/1 000 mm2 filtro ploto.
  10 lentelė
  Minimalios filtro įkrovos






  Filtro skersmuo (mm) | Minimali įkrova (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Filtro įkrova

Dažniausiai naudojamų filtrų privalomoji minimali įkrova nurodyta 10 lentelėje. Jei tai didesnių matmenų filtrai, minimali įkrova turi būti 0,065 mg/1 000 mm2 filtro ploto.

10 lentelė

Minimalios filtro įkrovos

Filtro skersmuo (mm)

Minimali įkrova (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Jeigu atsižvelgiant į anksčiau atliktus bandymus galima numatyti, kad privalomoji minimali įkrova per bandymo ciklą, parinkus optimalius srautus ir skiedimo santykį, nebūtų užtikrinama, susitarus su visoms suinteresuotoms šalimis (gamintoju arba patvirtinimą suteikiančia institucija) galima taikyti mažesnę filtro įkrovos vertę, jei galima įrodyti, pvz., 0,1 μg svarstyklėmis, kad nebus pažeisti 4.2 punkte nustatyti tikslumo reikalavimai.

| 4.1.5. | Filtro laikiklis
  Jei tai išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas, filtrai įdedami į 7 priedėlio 2.2 punkto reikalavimus atitinkančią filtrų laikiklio sąranką. Jos konstrukcija turi būti tokia, kad srautas būtų tolygiai paskirstytas visam darbiniam filtro plotui. Spartaus veikimo vožtuvai įmontuojami prieš filtrų laikiklį arba po jo. Prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą. Primygtinai rekomenduojama taikyti inercinį pirminį skirtuvą, jeigu naudojamas prieš išmetamųjų dujų srautą nukreiptas vamzdinis ėminių ėmimo zondas atviru galu. |
| --- | --- |

4.1.5.

Filtro laikiklis

Jei tai išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas, filtrai įdedami į 7 priedėlio 2.2 punkto reikalavimus atitinkančią filtrų laikiklio sąranką. Jos konstrukcija turi būti tokia, kad srautas būtų tolygiai paskirstytas visam darbiniam filtro plotui. Spartaus veikimo vožtuvai įmontuojami prieš filtrų laikiklį arba po jo. Prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą. Primygtinai rekomenduojama taikyti inercinį pirminį skirtuvą, jeigu naudojamas prieš išmetamųjų dujų srautą nukreiptas vamzdinis ėminių ėmimo zondas atviru galu.

4.2   Svėrimo kameros ir analizinių svarstyklių specifikacijos

| 4.2.1. | Sąlygos svėrimo kameroje
  Kameroje (arba kambaryje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti užtikrinama 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) temperatūra. Turi būti užtikrinamas drėgnis, kurio rasos taško temperatūra būtų 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), ir santykinis drėgnis būtų 45 % ± 8 %. |
| --- | --- |

4.2.1.

Sąlygos svėrimo kameroje

Kameroje (arba kambaryje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti užtikrinama 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) temperatūra. Turi būti užtikrinamas drėgnis, kurio rasos taško temperatūra būtų 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), ir santykinis drėgnis būtų 45 % ± 8 %.

| 4.2.2. | Etaloninio filtro svėrimas
  Kameros (arba kambario) aplinkoje neturi būti jokių aplinkai būdingų teršalų (pvz., dulkių), kurie kristų ant stabilizuojamų kietųjų dalelių filtrų. Svėrimo kameros specifikacijų, apibrėžtų 4.2.1 punkte, pažeidimai leidžiami, jei šių pažeidimų trukmė yra ne ilgesnė kaip 30 min. Svėrimo kamera būtinas specifikacijas turėtų atitikti iki tol, kol į ją įeina darbuotojai. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 4 valandas po ėminių filtrų svėrimo, bet geriau tai daryti vienu laiku. Jie turi būti tokio paties dydžio ir iš tokios pačios medžiagos, kaip ir ėminių filtrai.
  Jeigu vidutinė etaloninių filtrų masė, kol pasveriamas ėminių filtras, pasikeičia daugiau nei 10 μg, tada visi ėminių filtrai išmetami ir išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas kartojamas.
  Jei svėrimo kambarys neatitinka stabilumo kriterijų, apibrėžtų 4.2.1 punkte, bet etaloninio filtro svėrimas atitinka anksčiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas gali pasirinkti, ar priimti ėminio filtro masės vertes, ar anuliuoti bandymus, sutvarkyti svėrimo kambario kontrolės sistemą ir pakartoti bandymą. |
| --- | --- |

4.2.2.

Etaloninio filtro svėrimas

Kameros (arba kambario) aplinkoje neturi būti jokių aplinkai būdingų teršalų (pvz., dulkių), kurie kristų ant stabilizuojamų kietųjų dalelių filtrų. Svėrimo kameros specifikacijų, apibrėžtų 4.2.1 punkte, pažeidimai leidžiami, jei šių pažeidimų trukmė yra ne ilgesnė kaip 30 min. Svėrimo kamera būtinas specifikacijas turėtų atitikti iki tol, kol į ją įeina darbuotojai. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 4 valandas po ėminių filtrų svėrimo, bet geriau tai daryti vienu laiku. Jie turi būti tokio paties dydžio ir iš tokios pačios medžiagos, kaip ir ėminių filtrai.

Jeigu vidutinė etaloninių filtrų masė, kol pasveriamas ėminių filtras, pasikeičia daugiau nei 10 μg, tada visi ėminių filtrai išmetami ir išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas kartojamas.

Jei svėrimo kambarys neatitinka stabilumo kriterijų, apibrėžtų 4.2.1 punkte, bet etaloninio filtro svėrimas atitinka anksčiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas gali pasirinkti, ar priimti ėminio filtro masės vertes, ar anuliuoti bandymus, sutvarkyti svėrimo kambario kontrolės sistemą ir pakartoti bandymą.

| 4.2.3. | Analizinės svarstyklės
  Analizinių svarstyklių, kuriomis nustatoma filtro masė, preciziškumas (standartinis nuokrypis) turi būti bent 2 μg, o skiriamoji geba – bent 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg) (šias vertes nurodo svarstyklių gamintojas). |
| --- | --- |

4.2.3.

Analizinės svarstyklės

Analizinių svarstyklių, kuriomis nustatoma filtro masė, preciziškumas (standartinis nuokrypis) turi būti bent 2 μg, o skiriamoji geba – bent 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg) (šias vertes nurodo svarstyklių gamintojas).

| 4.2.4. | Statinės elektros poveikio panaikinimas
  Siekiant panaikinti statinės elektros poveikį filtrai neutralizuojami prieš svėrimą, pvz., polonio neutralizatoriumi, Faradėjaus gardele arba panašaus veikimo prietaisu. |
| --- | --- |

4.2.4.

Statinės elektros poveikio panaikinimas

Siekiant panaikinti statinės elektros poveikį filtrai neutralizuojami prieš svėrimą, pvz., polonio neutralizatoriumi, Faradėjaus gardele arba panašaus veikimo prietaisu.

| 4.2.5. | Srauto matuoklio specifikacijos |
| --- | --- |

4.2.5.

Srauto matuoklio specifikacijos

| 4.2.5.1. | Bendrieji reikalavimai
  Absoliutusis srauto matuoklio arba srauto matavimo prietaisų tikslumas turi atitikti nustatytąjį 2.2 punkte. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Bendrieji reikalavimai

Absoliutusis srauto matuoklio arba srauto matavimo prietaisų tikslumas turi atitikti nustatytąjį 2.2 punkte.

| 4.2.5.2. | Specialios dalies srauto skiedimo sistemų nuostatos
  Jei tai dalies srauto skiedimo sistemos, ypatingas dėmesys skiriamas ėminio srautui qmp, jeigu jis nustatomas matuojant slėgių skirtumą, o ne matuojamas tiesiogiai.



  Šiuo atveju ± 2 % qmdew ir qmdw tikslumo nepakanka, kad būtų užtikrinamas priimtinas qmp tikslumas. Jei dujų srautas yra nustatomas matuojant slėgių skirtumą, didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad qmp būtų nustatomas ± 5 % tikslumu, jeigu skiedimo santykis yra mažesnis nei 15. Jis gali būti apskaičiuojamas imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines paklaidas.
  Priimtiną qmp tikslumą galima užtikrinti vienu iš toliau nurodytų metodų:
  qmdew ir qmdw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad qmp tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas aukštesnis skiedimo santykis;
  qmdw, atsižvelgiant į qmdew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pat qmp tikslumas, kaip nurodytasis ankstesnėje pastraipoje. Išsamiau apie šį kalibravimą žr. šio priedo 5 priedėlio 3.2.1 punkte;
  qmp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. Šiuo atveju qmp vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas ankstesnėje pastraipoje;
  qmdew ir qmdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % visos skalės, didžiausia qmdew ir qmdw skirtumo paklaida – 0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios qmdew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Specialios dalies srauto skiedimo sistemų nuostatos

Jei tai dalies srauto skiedimo sistemos, ypatingas dėmesys skiriamas ėminio srautui qmp, jeigu jis nustatomas matuojant slėgių skirtumą, o ne matuojamas tiesiogiai.

Formula

Šiuo atveju ± 2 % qmdew ir qmdw tikslumo nepakanka, kad būtų užtikrinamas priimtinas qmp tikslumas. Jei dujų srautas yra nustatomas matuojant slėgių skirtumą, didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad qmp būtų nustatomas ± 5 % tikslumu, jeigu skiedimo santykis yra mažesnis nei 15. Jis gali būti apskaičiuojamas imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines paklaidas.

Priimtiną qmp tikslumą galima užtikrinti vienu iš toliau nurodytų metodų:

qmdew ir qmdw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad qmp tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas aukštesnis skiedimo santykis;

qmdw, atsižvelgiant į qmdew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pat qmp tikslumas, kaip nurodytasis ankstesnėje pastraipoje. Išsamiau apie šį kalibravimą žr. šio priedo 5 priedėlio 3.2.1 punkte;

qmp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. Šiuo atveju qmp vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas ankstesnėje pastraipoje;

qmdew ir qmdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % visos skalės, didžiausia qmdew ir qmdw skirtumo paklaida – 0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios qmdew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą.

5.   DŪMINGUMO NUSTATYMAS

Šiame punkte pateiktos privalomos ir pasirinktinai naudojamos bandymų įrangos, skirtos ELR bandymui, specifikacijos. Dūmų kiekis matuojamas dūmų matuokliu, kuriame būtų neskaidrumo ir šviesos sugerties koeficiento rodmenų skalės. Neskaidrumo rodmenų skalė naudojama tik dūmų matuokliui kalibruoti ir tikrinti. Bandymo ciklo dūmingumo vertės matuojamos šviesos sugerties koeficiento rodmenų skalėje.

5.1.   Bendrieji reikalavimai

ELR bandymui reikia naudoti dūmingumo matavimo ir duomenų apdorojimo sistemą, kurią sudaro trys funkciniai blokai. Šie blokai gali būti vieno komponento sudedamosios dalys arba tiekiami kaip vienas su kitu jungiamų komponentų sistema. Šie trys funkciniai blokai yra:

| a) | dūmų matuoklis, atitinkantis 7 priedėlio 3 punkto specifikacijas; |
| --- | --- |

a)

dūmų matuoklis, atitinkantis 7 priedėlio 3 punkto specifikacijas;

| b) | duomenų apdorojimo blokas, galintis vykdyti funkcijas, aprašytas šio priedo 1 priedėlio 6 punkte; |
| --- | --- |

b)

duomenų apdorojimo blokas, galintis vykdyti funkcijas, aprašytas šio priedo 1 priedėlio 6 punkte;

| c) | spausdintuvas ir (arba) elektroninė atmenioji terpė reikiamoms dūmingumo vertėms, nurodytoms šio priedo 1 priedėlio 6.3 punkte, registruoti ir pateikti. |
| --- | --- |

c)

spausdintuvas ir (arba) elektroninė atmenioji terpė reikiamoms dūmingumo vertėms, nurodytoms šio priedo 1 priedėlio 6.3 punkte, registruoti ir pateikti.

5.2.   Specifiniai reikalavimai

| 5.2.1 | Tiesiškumas
  Tiesiškumas turi būti 2 % neskaidrumo vertės. |
| --- | --- |

5.2.1

Tiesiškumas

Tiesiškumas turi būti 2 % neskaidrumo vertės.

| 5.2.2. | Nulio poslinkis
  Nulio poslinkis per vieną valandą neturi būti didesnis kaip ± 1 % neskaidrumo vertės. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nulio poslinkis

Nulio poslinkis per vieną valandą neturi būti didesnis kaip ± 1 % neskaidrumo vertės.

| 5.2.3. | Dūmų matuoklio rodmenys ir intervalas
  Neskaidrumo vertės rodmenų intervalas turi būti nuo 0 iki 100 % neskaidrumo vertės, o skaitomumas turi būti 0,1 % neskaidrumo vertės. Šviesos sugerties koeficiento rodymo intervalas turi būti nuo šviesos sugerties koeficiento 0 m-1 iki 30 m-1, o skaitomumas turi būti 0,01 m-1 šviesos sugerties koeficiento. |
| --- | --- |

5.2.3.

Dūmų matuoklio rodmenys ir intervalas

Neskaidrumo vertės rodmenų intervalas turi būti nuo 0 iki 100 % neskaidrumo vertės, o skaitomumas turi būti 0,1 % neskaidrumo vertės. Šviesos sugerties koeficiento rodymo intervalas turi būti nuo šviesos sugerties koeficiento 0 m-1 iki 30 m-1, o skaitomumas turi būti 0,01 m-1 šviesos sugerties koeficiento.

| 5.2.4. | Prietaiso atsako trukmė
  Dūmų matuoklio fizikinis atsakas neturi trukti ilgiau kaip 0,2 s. Fizikinio atsako trukmė yra laikas, per kurį spartaus atsako imtuvo išėjimo signalas pakinta nuo 10 iki 90 % viso nuokrypio, kai matuojamų dujų neskaidrumas pasikeičia greičiau kaip per 0,1 s.
  Dūmų matuoklio elektrinis atsakas neturi trukti ilgiau kaip 0,05 s. Elektrinio atsako trukmė yra laikas, per kurį dūmų matuoklio išėjimo signalas pakinta nuo 10 iki 90 % visos skalės, kai šviesos šaltinis yra išjungiamas arba visiškai užgesinamas greičiau kaip per 0,01 s. |
| --- | --- |

5.2.4.

Prietaiso atsako trukmė

Dūmų matuoklio fizikinis atsakas neturi trukti ilgiau kaip 0,2 s. Fizikinio atsako trukmė yra laikas, per kurį spartaus atsako imtuvo išėjimo signalas pakinta nuo 10 iki 90 % viso nuokrypio, kai matuojamų dujų neskaidrumas pasikeičia greičiau kaip per 0,1 s.

Dūmų matuoklio elektrinis atsakas neturi trukti ilgiau kaip 0,05 s. Elektrinio atsako trukmė yra laikas, per kurį dūmų matuoklio išėjimo signalas pakinta nuo 10 iki 90 % visos skalės, kai šviesos šaltinis yra išjungiamas arba visiškai užgesinamas greičiau kaip per 0,01 s.

| 5.2.5. | Neutralieji filtrai
  Bet kokio neutraliojo filtro neskaidrumo vertė turi būti žinoma 1,0 % tikslumu, jei jis naudojamas dūmų matuokliui kalibruoti, jo tiesiškumui matuoti ar matavimo intervalui nustatyti. Filtro vardinės vertės tikslumas bent kartą per metus tikrinamas pagal etaloną, susietą su nacionaliniu ar tarptautiniu standartu.
  Neutralieji filtrai yra tikslieji įtaisai, todėl naudojami jie gali būti lengvai sugadinami. Naudoti juos reikia kuo mažiau, o prireikus tai reikėtų daryti atsargiai, vengiant filtrą įbrėžti ar suteršti. |
| --- | --- |

5.2.5.

Neutralieji filtrai

Bet kokio neutraliojo filtro neskaidrumo vertė turi būti žinoma 1,0 % tikslumu, jei jis naudojamas dūmų matuokliui kalibruoti, jo tiesiškumui matuoti ar matavimo intervalui nustatyti. Filtro vardinės vertės tikslumas bent kartą per metus tikrinamas pagal etaloną, susietą su nacionaliniu ar tarptautiniu standartu.

Neutralieji filtrai yra tikslieji įtaisai, todėl naudojami jie gali būti lengvai sugadinami. Naudoti juos reikia kuo mažiau, o prireikus tai reikėtų daryti atsargiai, vengiant filtrą įbrėžti ar suteršti.

5 priedėlis

Kalibravimo procedūra

1.   ANALIZĖS PRIETAISŲ KALIBRAVIMAS

1.1.   Įvadas

Kiekvienas analizatorius kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina siekiant atitikti šioje taisyklėje keliamus tikslumo reikalavimus. Šiame punkte aprašomas kalibravimo metodas, kurį reikia taikyti kalibruojant analizatorius, nurodytus 4 priedėlio 3 punkte ir 7 priedėlio 1 punkte.

1.2.   Kalibravimo dujos

Būtina atsižvelgti į kalibravimo dujų laikymo trukmę.

Užrašoma gamintojo nurodyta kalibravimo dujų laikymo pabaigos data.

| 1.2.1. | Dujų grynumas
  Reikiamą dujų grynumą apibrėžia toliau pateiktos priemaišų kiekio ribinės vertės. Darbui reikia turėti šias dujas: | Išgrynintas azotas
  (Priemaišų kiekis ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Dujų grynumas

Reikiamą dujų grynumą apibrėžia toliau pateiktos priemaišų kiekio ribinės vertės. Darbui reikia turėti šias dujas:

Išgrynintas azotas

(Priemaišų kiekis ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Išgrynintas deguonis
  (Grynumas > 99,5 % tūrio O2) |
| --- | --- |

Išgrynintas deguonis

(Grynumas > 99,5 % tūrio O2)

| | Vandenilio ir helio mišinys
  (40 ± 2 % vandenilio, visa kita – helis)
  (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vandenilio ir helio mišinys

(40 ± 2 % vandenilio, visa kita – helis)

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Išgrynintas sintetinis oras
  (Priemaišų kiekis ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Išgrynintas sintetinis oras

(Priemaišų kiekis ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (Deguonies kiekis – 18–21 % tūrio)
  Išgrynintas propanas ar CO CVS tikrinti. |
| --- | --- |

(Deguonies kiekis – 18–21 % tūrio)

Išgrynintas propanas ar CO CVS tikrinti.

| 1.2.2. | Kalibravimo ir patikros dujos
  Reikia turėti tokios cheminės sudėties dujų mišinius: | C3H8 ir išgrynintas sintetinis oras (žr. 1.2.1 punktą) |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibravimo ir patikros dujos

Reikia turėti tokios cheminės sudėties dujų mišinius:

C3H8 ir išgrynintas sintetinis oras (žr. 1.2.1 punktą)

| | CO ir išgrynintas azotas |
| --- | --- |

CO ir išgrynintas azotas

| | NOx ir išgrynintas azotas (NO2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi būti ne didesnis kaip 5 % NO kiekio) |
| --- | --- |

NOx ir išgrynintas azotas (NO2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi būti ne didesnis kaip 5 % NO kiekio)

| | CO2 ir išgrynintas azotas |
| --- | --- |

CO2 ir išgrynintas azotas

| | CH4 ir išgrynintas sintetinis oras |
| --- | --- |

CH4 ir išgrynintas sintetinis oras

| | C2H6 ir išgrynintas sintetinis oras. |
| --- | --- |

C2H6 ir išgrynintas sintetinis oras.

Pastaba. Leidžiama naudoti kitus dujų mišinius, jei dujos tarpusavyje nereaguoja.

Tikroji kalibravimo ir patikros dujų koncentracija nuo vardinės koncentracijos vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 2 %. Visos kalibravimo dujų koncentracijos pateiktos nurodant jų tūrinę dalį (tūrio procentai arba tūrio ppm).

Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos dujų dozatoriumi, skiedžiant jas išgrynintu N2 arba išgrynintu sintetiniu oru. Maišymo įtaiso tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentracija galėtų būti nustatyta ± 2 % tikslumu.

| 1.2.3. | Tikslaus maišymo įtaisų naudojimas
  Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos tikslaus maišymo įtaisais (dujų dozatoriais), skiedžiant jas išgrynintu N2 arba išgrynintu sintetiniu oru. Maišymo įtaiso tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentracija galėtų būti nustatyta ± 2 % tikslumu. Toks tikslumas reiškia, kad maišymui naudojamų pradinių dujų tūris turi būti žinomas bent 1 % tikslumu, susietu su nacionaliniais arba tarptautiniais dujų etalonais. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas maišymo įtaisas, turi būti tikrinamas 15–50 % visos skalės.
  Pasirinktinai maišymo įtaisas gali būti tikrinamas iš esmės tiesiniu prietaisu, pvz., CLD naudojant NO dujas. Prietaiso diapazonas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai prijungtomis prie prietaiso. Maišymo įtaisas tikrinamas esant naudojamiems nustatymams, o vardinė vertė lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekviename taške turi būti ne didesnis kaip ± 1 % vardinės vertės. |
| --- | --- |

1.2.3.

Tikslaus maišymo įtaisų naudojimas

Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos tikslaus maišymo įtaisais (dujų dozatoriais), skiedžiant jas išgrynintu N2 arba išgrynintu sintetiniu oru. Maišymo įtaiso tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentracija galėtų būti nustatyta ± 2 % tikslumu. Toks tikslumas reiškia, kad maišymui naudojamų pradinių dujų tūris turi būti žinomas bent 1 % tikslumu, susietu su nacionaliniais arba tarptautiniais dujų etalonais. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas maišymo įtaisas, turi būti tikrinamas 15–50 % visos skalės.

Pasirinktinai maišymo įtaisas gali būti tikrinamas iš esmės tiesiniu prietaisu, pvz., CLD naudojant NO dujas. Prietaiso diapazonas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai prijungtomis prie prietaiso. Maišymo įtaisas tikrinamas esant naudojamiems nustatymams, o vardinė vertė lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekviename taške turi būti ne didesnis kaip ± 1 % vardinės vertės.

1.3.   Analizatorių ir ėminių ėmimo sistemų taikymo metodika

Analizatorių taikymo metodika turi atitikti prietaiso gamintojo parengtas analizatorių įjungimo ir naudojimo instrukcijas. Turi būti laikomasi bent tų reikalavimų, kurie pateikti 1.4–1.9 punktuose.

1.4.   Skverbties bandymas

Atliekamas sistemos skverbties bandymas. Zondas atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir jo galas užkemšamas. Įjungiamas analizatoriaus siurblys. Po pradinio nusistovėjimo tarpsnio visi debitmačiai turėtų rodyti nulį. Jei taip nėra, tikrinamos ėminio ėmimo linijos ir šalinamas defektas.

Didžiausia leistina nuotėkio norma vakuumo pusėje turi būti 0,5 % srauto, naudojamo toje tikrinamos sistemos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatorių ir per aplenkiamuosius kanalus.

Kitu būdu sistema gali būti vakuumuojama pasiekiant bent 20 kPa vakuumą (80 kPa absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio slėgio padidėjimas Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

kur:

| Vs | = | sistemos tūris, l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | sistemos srautas, l/min. |

Vs

=

sistemos tūris, l

qvs

=

sistemos srautas, l/min.

Kitas metodas yra pakopinio koncentracijos kitimo ėminio ėmimo linijos pradžioje taikymas, perjungiant nuo nulio nustatymo dujų į patikros dujas. Jei po tam tikro laiko tarpo koncentracijos rodmuo yra maždaug 1 % mažesnis, palyginti su įleistų dujų koncentracija, tai yra kalibravimo ar skverbties netikslumų.

1.5.   Analizės sistemos atsako trukmės patikra

Nustatomieji parametrai atsako trukmei įvertinti turi būti tokie patys kaip naudoti atliekant matavimus per bandymą (t. y. slėgis, srautai, nustatomieji analizatoriaus filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei galintys turėti įtakos parametrai). Atsako trukmė nustatoma dujoms pasikeičiant tiesiog ėminių ėmimo zondo įleidimo angoje. Dujos turi pasikeisti greičiau nei per 0,1 sekundės dalį. Bandymui naudojamos dujos koncentracijos vertę turi pakeisti bent 60 % visos skalės vertės.

Brėžiamos visų dujinių komponentų koncentracijos kreivės. Atsako trukmė – tai laiko atkarpa nuo dujų pasikeitimo ir atitinkamo užregistruotos koncentracijos pokyčio. Sistemos atsako trukmė (t90) yra sudaryta iš matavimo detektoriaus delsos trukmės ir detektoriaus signalo kilimo laiko. Delsos trukmė – tai laiko skirtumas nuo pokyčio (t0) pradžios ir kol atsakas sudaro 10 % galutinio rodmens (t10). Kilimo trukmė – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t90 – t10).

Reguliuojant analizatoriaus ir išmetamųjų dujų srauto signalus, jeigu matuojamos nepraskiestos išmetamosios dujos, transformacijos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo pokyčio (t0), kol atsakas ima sudaryti 50 % galutinio rodmens vertės (t50).

Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 10 sekundžių, jeigu visų apribotų komponentų (CO, NOx, HC arba NMHC) ir visų naudojamų diapazonų signalo kilimo trukmė yra ≤ 3,5 sekundės.

1.6.   Kalibravimas

| 1.6.1. | Prietaiso schema
  Surinktas prietaiso blokas kalibruojamas ir kalibravimo kreivės tikrinamos pagal etalonines dujas. Taikomi tokie patys dujų srautai, kokie yra imant išmetamųjų dujų ėminį. |
| --- | --- |

1.6.1.

Prietaiso schema

Surinktas prietaiso blokas kalibruojamas ir kalibravimo kreivės tikrinamos pagal etalonines dujas. Taikomi tokie patys dujų srautai, kokie yra imant išmetamųjų dujų ėminį.

| 1.6.2. | Pašildymo trukmė
  Reikėtų laikytis gamintojo rekomenduotos pašildymo trukmės. Jei ji nenurodyta, analizatorius šildyti rekomenduojama ne trumpiau kaip dvi valandas. |
| --- | --- |

1.6.2.

Pašildymo trukmė

Reikėtų laikytis gamintojo rekomenduotos pašildymo trukmės. Jei ji nenurodyta, analizatorius šildyti rekomenduojama ne trumpiau kaip dvi valandas.

| 1.6.3. | NDIR ir HFID analizatorius
  NDIR analizatorius reguliuojamas, jei reikia, ir optimizuojama HFID analizatoriaus degimo liepsna (1.8.1 punktas). |
| --- | --- |

1.6.3.

NDIR ir HFID analizatorius

NDIR analizatorius reguliuojamas, jei reikia, ir optimizuojama HFID analizatoriaus degimo liepsna (1.8.1 punktas).

| 1.6.4. | Kalibravimo kreivės brėžimas






  a) | kalibruojamas kiekvienas paprastai taikomas darbo intervalas; |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Kalibravimo kreivės brėžimas

a)

kalibruojamas kiekvienas paprastai taikomas darbo intervalas;

| b) | naudojant išgrynintą sintetinį orą (arba azotą), CO, CO2, NOx ir HC analizatoriuose nustatomas nulinis rodmuo; |
| --- | --- |

b)

naudojant išgrynintą sintetinį orą (arba azotą), CO, CO2, NOx ir HC analizatoriuose nustatomas nulinis rodmuo;

| c) | per analizatorius leidžiamos tam tikros kalibravimo dujos, rodmenų vertės užrašomos ir brėžiama kalibracinė kreivė; |
| --- | --- |

c)

per analizatorius leidžiamos tam tikros kalibravimo dujos, rodmenų vertės užrašomos ir brėžiama kalibracinė kreivė;

| d) | kalibracinė kreivė brėžiama per bent 6 maždaug vienodu atstumu darbiniame intervale išdėstytus kalibravimo taškus (išskyrus nulį); didžiausia vardinė koncentracija turi būti lygi 90 % visos skalės vertės ar didesnė; |
| --- | --- |

d)

kalibracinė kreivė brėžiama per bent 6 maždaug vienodu atstumu darbiniame intervale išdėstytus kalibravimo taškus (išskyrus nulį); didžiausia vardinė koncentracija turi būti lygi 90 % visos skalės vertės ar didesnė;

| e) | kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą. Galima naudoti tiesinę arba netiesinę geriausios sutapties lygtį; |
| --- | --- |

e)

kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą. Galima naudoti tiesinę arba netiesinę geriausios sutapties lygtį;

| f) | kalibravimo taškai nuo mažiausių kvadratų geriausios sutapties linijos neturi skirtis daugiau nei ± 2 % rodmens arba ±0,3 % visos skalės vertės (taikoma didesnė vertė); |
| --- | --- |

f)

kalibravimo taškai nuo mažiausių kvadratų geriausios sutapties linijos neturi skirtis daugiau nei ± 2 % rodmens arba ±0,3 % visos skalės vertės (taikoma didesnė vertė);

| g) | iš naujo tikrinamas nulio nustatymas ir, jei reikia, kalibravimo eiga kartojama. |
| --- | --- |

g)

iš naujo tikrinamas nulio nustatymas ir, jei reikia, kalibravimo eiga kartojama.

| 1.6.5. | Kiti metodai
  Jei įmanoma įrodyti, kad taikant kitokią metodiką (pvz., kompiuterį, elektroniniu būdu reguliuojamą intervalo pakeitimą ir t. t.) tikslumas gali būti toks pat, tokie kiti metodai gali būti taikomi. |
| --- | --- |

1.6.5.

Kiti metodai

Jei įmanoma įrodyti, kad taikant kitokią metodiką (pvz., kompiuterį, elektroniniu būdu reguliuojamą intervalo pakeitimą ir t. t.) tikslumas gali būti toks pat, tokie kiti metodai gali būti taikomi.

| 1.6.6. | Bandymo dujų analizatoriaus, kuriuo matuojamas išmetamųjų dujų srautas, kalibravimas
  Kalibracinė kreivė brėžiama per bent 6 maždaug vienodu atstumu darbiniame intervale išdėstytus kalibravimo taškus (išskyrus nulį). Didžiausia vardinė koncentracija turi būti lygi 90 % visos skalės vertės ar didesnė. Kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą.
  Kalibravimo taškai nuo mažiausių kvadratų geriausios sutapties linijos neturi skirtis daugiau nei ± 2 % rodmens arba ±0,3 % visos skalės vertės (taikoma didesnė vertė).
  Prieš bandymą tikrinamas analizatoriaus nulis ir diapazonas, naudojant nulio nustatymo dujas ir patikros dujas, kurių vardinė koncentracijos vertė yra didesnė kaip 80 % visos analizatoriaus skalės vertės. |
| --- | --- |

1.6.6.

Bandymo dujų analizatoriaus, kuriuo matuojamas išmetamųjų dujų srautas, kalibravimas

Kalibracinė kreivė brėžiama per bent 6 maždaug vienodu atstumu darbiniame intervale išdėstytus kalibravimo taškus (išskyrus nulį). Didžiausia vardinė koncentracija turi būti lygi 90 % visos skalės vertės ar didesnė. Kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą.

Kalibravimo taškai nuo mažiausių kvadratų geriausios sutapties linijos neturi skirtis daugiau nei ± 2 % rodmens arba ±0,3 % visos skalės vertės (taikoma didesnė vertė).

Prieš bandymą tikrinamas analizatoriaus nulis ir diapazonas, naudojant nulio nustatymo dujas ir patikros dujas, kurių vardinė koncentracijos vertė yra didesnė kaip 80 % visos analizatoriaus skalės vertės.

| 1.6.7. | Kalibravimo tikrinimas
  Kiekvienas dažniausiai naudojamas matavimų intervalas prieš kiekvieną analizę patikrinamas pagal toliau pateiktą metodiką.
  Kalibravimas tikrinamas naudojant nulio nustatymo dujas ir patikros dujas, kurių vardinė koncentracijos vertė yra didesnė kaip 80 % visos skalės matavimo intervalo.
  Jei dviejuose nagrinėjamuose taškuose nustatytoji vertė nuo deklaruotosios etaloninės vertės nesiskiria daugiau kaip ± 4 % visos skalės vertės, kalibravimo parametrai gali būti pakeisti. Jei taip nėra, pagal 1.5.5 punktą gaunama nauja kalibracinė kreivė. |
| --- | --- |

1.6.7.

Kalibravimo tikrinimas

Kiekvienas dažniausiai naudojamas matavimų intervalas prieš kiekvieną analizę patikrinamas pagal toliau pateiktą metodiką.

Kalibravimas tikrinamas naudojant nulio nustatymo dujas ir patikros dujas, kurių vardinė koncentracijos vertė yra didesnė kaip 80 % visos skalės matavimo intervalo.

Jei dviejuose nagrinėjamuose taškuose nustatytoji vertė nuo deklaruotosios etaloninės vertės nesiskiria daugiau kaip ± 4 % visos skalės vertės, kalibravimo parametrai gali būti pakeisti. Jei taip nėra, pagal 1.5.5 punktą gaunama nauja kalibracinė kreivė.

1.7.   NOx keitiklio veiksmingumo bandymas

Keitiklio, naudojamo NO2 paversti į NO, veiksmingumas tikrinamas taip, kaip nurodyta 1.7.1 – 1.7.8 punktuose (6 brėž.).

| 1.7.1. | Bandymo įrangos schema
  Taikant 6 brėž. nurodytą bandymo įrangos schemą (dar žr. šio priedo 4 priedėlio 3.3.5 punktą) ir toliau aprašytą metodiką, keitiklių veiksmingumas gali būti patikrintas ozonatoriumi. |
| --- | --- |

1.7.1.

Bandymo įrangos schema

Taikant 6 brėž. nurodytą bandymo įrangos schemą (dar žr. šio priedo 4 priedėlio 3.3.5 punktą) ir toliau aprašytą metodiką, keitiklių veiksmingumas gali būti patikrintas ozonatoriumi.

| 1.7.2. | Kalibravimas
  CLD ir HCLD kalibruojami pagal gamintojo specifikacijas dažniausiai taikomame darbo intervale, naudojant nulio nustatymo ir patikros dujas (kur NO kiekis turi būti apie 80 % darbo intervalo, o NO2 koncentracija dujų mišinyje turi sudaryti mažiau kaip 5 % NO koncentracijos). NOx analizatorius nustatomas matuoti NO režimu, kad patikros dujos netekėtų per keitiklį. Nustatyta koncentracija turi būti užregistruojama. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibravimas

CLD ir HCLD kalibruojami pagal gamintojo specifikacijas dažniausiai taikomame darbo intervale, naudojant nulio nustatymo ir patikros dujas (kur NO kiekis turi būti apie 80 % darbo intervalo, o NO2 koncentracija dujų mišinyje turi sudaryti mažiau kaip 5 % NO koncentracijos). NOx analizatorius nustatomas matuoti NO režimu, kad patikros dujos netekėtų per keitiklį. Nustatyta koncentracija turi būti užregistruojama.

| 1.7.3. | Apskaičiavimas
  NOx keitiklio veiksmingumas apskaičiuojamas pagal formulę:



  kurioje,







  a | = | yra NOx koncentracija pagal 1.7.6 punktą |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | yra NOx koncentracija pagal 1.7.7 punktą |
| c | = | yra NOx koncentracija pagal 1.7.4 punktą |
| d | = | yra NOx koncentracija pagal 1.7.5 punktą |

1.7.3.

Apskaičiavimas

NOx keitiklio veiksmingumas apskaičiuojamas pagal formulę:

Formula

kurioje,

a

=

yra NOx koncentracija pagal 1.7.6 punktą

b

=

yra NOx koncentracija pagal 1.7.7 punktą

c

=

yra NOx koncentracija pagal 1.7.4 punktą

d

=

yra NOx koncentracija pagal 1.7.5 punktą

| 1.7.4. | Deguonies tiekimas
  Į dujų srautą per trišakį deguonis arba nulio patikros oras nepertraukiamai leidžiamas tol, kol rodoma koncentracija tampa maždaug 20 % mažesnė už 1.7.2 punkte nurodytą kalibravimo koncentraciją (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). Užregistruojama nustatyta koncentracija c. Ozonatorius šio proceso metu neveikia. |
| --- | --- |

1.7.4.

Deguonies tiekimas

Į dujų srautą per trišakį deguonis arba nulio patikros oras nepertraukiamai leidžiamas tol, kol rodoma koncentracija tampa maždaug 20 % mažesnė už 1.7.2 punkte nurodytą kalibravimo koncentraciją (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). Užregistruojama nustatyta koncentracija c. Ozonatorius šio proceso metu neveikia.

| 1.7.5. | Ozonatoriaus įjungimas
  Įjungiamas ozonatorius, tiekiantis pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki maždaug 20 % (mažiausiai 10 %) 1.7.2 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. Užrašoma rodoma koncentracija d (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). |
| --- | --- |

1.7.5.

Ozonatoriaus įjungimas

Įjungiamas ozonatorius, tiekiantis pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki maždaug 20 % (mažiausiai 10 %) 1.7.2 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. Užrašoma rodoma koncentracija d (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

| 1.7.6. | NOx režimas
  Tuomet NO analizatorius jungiamas matuoti NOx režimu, taigi dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO2, O2 ir N2) dabar teka per keitiklį. Užrašoma rodoma koncentracija a (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu). |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx režimas

Tuomet NO analizatorius jungiamas matuoti NOx režimu, taigi dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO2, O2 ir N2) dabar teka per keitiklį. Užrašoma rodoma koncentracija a (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

| 1.7.7. | Ozonatoriaus išjungimas
  Ozonatorius išjungiamas. Dujų mišinys, aprašytas 1.7.6 punkte, per keitiklį leidžiamas į detektorių. Užrašoma rodoma koncentracija b (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu). |
| --- | --- |

1.7.7.

Ozonatoriaus išjungimas

Ozonatorius išjungiamas. Dujų mišinys, aprašytas 1.7.6 punkte, per keitiklį leidžiamas į detektorių. Užrašoma rodoma koncentracija b (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

| 1.7.8. | NO režimas
  Jungiamas NO režimas, esant išjungtam ozonatoriui, deguonies arba sintetinio oro srautas taip pat išjungiamas. Analizatoriaus NOx rodmuo nuo gauto pagal 1.7.2 punktą rodmens neturi skirtis daugiau kaip ± 5 % (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). |
| --- | --- |

1.7.8.

NO režimas

Jungiamas NO režimas, esant išjungtam ozonatoriui, deguonies arba sintetinio oro srautas taip pat išjungiamas. Analizatoriaus NOx rodmuo nuo gauto pagal 1.7.2 punktą rodmens neturi skirtis daugiau kaip ± 5 % (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

| 1.7.9. | Tikrinimo dažnis
  Keitiklio veiksmingumas patikrinamas prieš kiekvieną NOx analizatoriaus kalibravimą. |
| --- | --- |

1.7.9.

Tikrinimo dažnis

Keitiklio veiksmingumas patikrinamas prieš kiekvieną NOx analizatoriaus kalibravimą.

| 1.7.10. | Veiksmingumo reikalavimas
  Keitiklio veiksmingumas neturi būti mažesnis kaip 90 %, tačiau labai patartina, kad veiksmingumas būtų didesnis kaip 95 %.

  Pastaba. Jei ozonatorius pagal 1.7.5 punktą negali užtikrinti, jog koncentracija nuo 80 % sumažėtų iki 20 %, kai analizatorius yra nustatytas dažniausiai taikomam intervalui, tada taikomas didžiausias intervalas, kuriam esant būtų užtikrinamas minėtas sumažėjimas. |
| --- | --- |

1.7.10.

Veiksmingumo reikalavimas

Keitiklio veiksmingumas neturi būti mažesnis kaip 90 %, tačiau labai patartina, kad veiksmingumas būtų didesnis kaip 95 %.

Pastaba. Jei ozonatorius pagal 1.7.5 punktą negali užtikrinti, jog koncentracija nuo 80 % sumažėtų iki 20 %, kai analizatorius yra nustatytas dažniausiai taikomam intervalui, tada taikomas didžiausias intervalas, kuriam esant būtų užtikrinamas minėtas sumažėjimas.

6 brėž.

NOx keitiklio veiksmingumo matavimo įtaiso schema

Image

1.8.   FID reguliavimas

| 1.8.1. | Detektoriaus atsako trukmės optimizavimas
  FID nustatomas taip, kaip nurodė prietaiso gamintojas. Siekiant optimizuoti atsaką dažniausiai taikomame intervale, kaip patikros dujas reikėtų naudoti propaną.
  Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendaciją, į analizatorių tiekiamos patikros dujos, turinčios 350 ± 75 ppm C. Atsakas, esant šiam degalų srautui, nustatomas iš skirtumo tarp atsako į patikros dujas ir atsako į nulio nustatymo dujas. Degalų srautas po truputį pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacija. Užrašomas patikros ir nulio nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams. Skirtumas tarp atsako į patikros ir nulio nustatymo dujas brėžiamas grafike, o degalų srautas nustatomas pagal kreivės tašką su didesniu degalų srautu. |
| --- | --- |

1.8.1.

Detektoriaus atsako trukmės optimizavimas

FID nustatomas taip, kaip nurodė prietaiso gamintojas. Siekiant optimizuoti atsaką dažniausiai taikomame intervale, kaip patikros dujas reikėtų naudoti propaną.

Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendaciją, į analizatorių tiekiamos patikros dujos, turinčios 350 ± 75 ppm C. Atsakas, esant šiam degalų srautui, nustatomas iš skirtumo tarp atsako į patikros dujas ir atsako į nulio nustatymo dujas. Degalų srautas po truputį pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacija. Užrašomas patikros ir nulio nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams. Skirtumas tarp atsako į patikros ir nulio nustatymo dujas brėžiamas grafike, o degalų srautas nustatomas pagal kreivės tašką su didesniu degalų srautu.

| 1.8.2. | Angliavandenilių atsako koeficientas
  Analizatorius kalibruojamas pagal 1.5 punktą naudojant propaną su oru ir su išgrynintu sintetiniu oru.
  Atsako koeficientai nustatomi pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių laiko tarpų. Atsako koeficientas (Rf) konkrečiam angliavandeniliui yra FID C1 rodmens santykis su dujų koncentracija balione, išreikšta C1, ppm.
  Bandymo dujų koncentracija turi būti tokio lygio, kad atsakas sudarytų maždaug 80 % visos skalės. Koncentracija turi būti žinoma ± 2 % tikslumu pagal gravimetrinį etaloną, išreikštą tūrio vienetais. Be to, dujų balionas prieš tai 24 valandas kondicionuojamas, esant 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC) temperatūrai.
  Naudojamos bandymo dujos ir rekomenduojami santykinių atsako koeficientų intervalai yra šie: | metanas ir išgrynintas sintetinis oras 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Angliavandenilių atsako koeficientas

Analizatorius kalibruojamas pagal 1.5 punktą naudojant propaną su oru ir su išgrynintu sintetiniu oru.

Atsako koeficientai nustatomi pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių laiko tarpų. Atsako koeficientas (Rf) konkrečiam angliavandeniliui yra FID C1 rodmens santykis su dujų koncentracija balione, išreikšta C1, ppm.

Bandymo dujų koncentracija turi būti tokio lygio, kad atsakas sudarytų maždaug 80 % visos skalės. Koncentracija turi būti žinoma ± 2 % tikslumu pagal gravimetrinį etaloną, išreikštą tūrio vienetais. Be to, dujų balionas prieš tai 24 valandas kondicionuojamas, esant 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC) temperatūrai.

Naudojamos bandymo dujos ir rekomenduojami santykinių atsako koeficientų intervalai yra šie:

metanas ir išgrynintas sintetinis oras 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | propilenas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

propilenas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | toluolas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

toluolas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Šie dydžiai rodo santykį su atsako koeficientu (Rf) propanui ir išgrynintam sintetiniam orui, kuris prilygintas 1,00.

| 1.8.3. | Deguonies kiekio įtakos tikrinimas
  Deguonies kiekio įtaka nustatoma pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių naudojimo tarpsnių.
  Apibrėžiamas atsako koeficientas, kuris nustatomas taip, kaip aprašyta 1.8.2 punkte. Bandymo dujos, kurias reikia naudoti, ir rekomenduojamas santykinis atsako koeficientas yra šie: | propanas ir azotas 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Deguonies kiekio įtakos tikrinimas

Deguonies kiekio įtaka nustatoma pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių naudojimo tarpsnių.

Apibrėžiamas atsako koeficientas, kuris nustatomas taip, kaip aprašyta 1.8.2 punkte. Bandymo dujos, kurias reikia naudoti, ir rekomenduojamas santykinis atsako koeficientas yra šie:

propanas ir azotas 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05

Ši vertė yra santykis su atsako koeficientu (Rf) propanui ir išgrynintam sintetiniam orui, kuris prilygintas 1,00.

FID degikliui naudojamo oro deguonies koncentracija turi būti lygi degiklio oro deguonies koncentracijai per paskutinį deguonies įtakos tikrinimą ± 1 % mol. Jei skirtumas didesnis, patikrinama deguonies įtaka ir, jei būtina, reguliuojamas analizatorius.

| 1.8.4. | Metano atskyriklio veiksmingumas (NMC, tik dujiniam varikliui, naudojančiam GD)
  NMC naudojamas ėminio angliavandeniliams atskirti nuo metano, oksiduojant juos visus, išskyrus metaną. Geriausia būtų, kad metano konversija būtų lygi 0 %, o visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, konversija būtų 100 %. Siekiant tiksliai matuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vertės, kurios būtų taikomos skaičiuojant NMHC teršalų masės srautą (žr. 4A priedo 2 priedėlio 5.4 punktą). |
| --- | --- |

1.8.4.

Metano atskyriklio veiksmingumas (NMC, tik dujiniam varikliui, naudojančiam GD)

NMC naudojamas ėminio angliavandeniliams atskirti nuo metano, oksiduojant juos visus, išskyrus metaną. Geriausia būtų, kad metano konversija būtų lygi 0 %, o visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, konversija būtų 100 %. Siekiant tiksliai matuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vertės, kurios būtų taikomos skaičiuojant NMHC teršalų masės srautą (žr. 4A priedo 2 priedėlio 5.4 punktą).

| 1.8.4.1. | Veiksmingumas pagal metaną
  Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:



  kurioje,







  cw | = | HC koncentracija, kai CH4 leidžiamas per NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC koncentracija, kai CH4 aplenkia NMC |

1.8.4.1.

Veiksmingumas pagal metaną

Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

Formula

kurioje,

cw

=

HC koncentracija, kai CH4 leidžiamas per NMC

cw/o

=

HC koncentracija, kai CH4 aplenkia NMC

| 1.8.4.2. | Veiksmingumas pagal etaną
  Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:



  kurioje,







  cw | = | HC koncentracija, kai C2H6 leidžiamas per NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC koncentracija, kai C2H6 aplenkia NMC |

1.8.4.2.

Veiksmingumas pagal etaną

Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

Formula

kurioje,

cw

=

HC koncentracija, kai C2H6 leidžiamas per NMC

cw/o

=

HC koncentracija, kai C2H6 aplenkia NMC

1.9.   Trukdžiai naudojant CO, CO2, ir NOx analizatorius

Išmetamosiose dujose esančios kitos, ne analizuojamosios, dujos prietaiso rodmenis gali veikti keliais būdais. NDIR prietaisai rodo daugiau nei yra iš tikrųjų, jei į trukdančias dujas prietaisas reaguoja kaip ir į nustatomas dujas, tik mažesniu laipsniu. Mažesni rodmenys gaunami, kai naudojant NDIR prietaisus, trukdančios dujos platina nustatomų dujų absorbcijos juostą, o naudojant CLD prietaisus, trukdančios dujos gesina spinduliavimą. Trukdžių tikrinimo bandymai, aprašyti 1.9.1 ir 1.9.2 punktuose, atliekami prieš pradedant naudoti analizatorių ir po ilgiau trunkančių jo naudojimo tarpsnių.

| 1.9.1. | CO analizatoriaus trukdžių tikrinimas
  Vandens garai ir CO2 gali trukdyti CO analizatoriui veikti. Todėl CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos bandymo metu naudojamos didžiausios darbinės koncentracijos skalės, barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir registruojamas analizatoriaus atsakas. Analizatoriaus atsakas 300 ppm ar didesnių koncentracijų intervaluose turi būti ne didesnis kaip 1 % visos skalės arba ne didesnis kaip 3 ppm mažesnių kaip 300 ppm koncentracijų intervaluose. |
| --- | --- |

1.9.1.

CO analizatoriaus trukdžių tikrinimas

Vandens garai ir CO2 gali trukdyti CO analizatoriui veikti. Todėl CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos bandymo metu naudojamos didžiausios darbinės koncentracijos skalės, barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir registruojamas analizatoriaus atsakas. Analizatoriaus atsakas 300 ppm ar didesnių koncentracijų intervaluose turi būti ne didesnis kaip 1 % visos skalės arba ne didesnis kaip 3 ppm mažesnių kaip 300 ppm koncentracijų intervaluose.

| 1.9.2. | Gesinimo įtakos NOx analizatoriui tikrinimas
  Dvejopos dujos, turinčios įtakos CLD (ir HCLD) analizatoriams, yra CO2 ir vandens garai. Atsakas į šiomis dujomis sukeliamą gesinimą yra proporcingas jų koncentracijai, todėl reikalingi bandymo metodai, kurie leistų nustatyti gesinimą, esant didžiausioms numatomoms koncentracijoms, kurios pasitaiko bandymų metu. |
| --- | --- |

1.9.2.

Gesinimo įtakos NOx analizatoriui tikrinimas

Dvejopos dujos, turinčios įtakos CLD (ir HCLD) analizatoriams, yra CO2 ir vandens garai. Atsakas į šiomis dujomis sukeliamą gesinimą yra proporcingas jų koncentracijai, todėl reikalingi bandymo metodai, kurie leistų nustatyti gesinimą, esant didžiausioms numatomoms koncentracijoms, kurios pasitaiko bandymų metu.

| 1.9.2.1. | CO2 keliamo gesinimo tikrinimas
  CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos didžiausio darbinio intervalo skalės, leidžiamos per NDIR analizatorių, ir CO2 koncentracijos vertė užrašoma kaip A. Paskui jos maždaug 50 % skiedžiamos NO patikros dujomis, leidžiamos per NDIR bei (H)CLD, ir CO2 bei NO koncentracijų vertės užrašomos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet CO2 tiekimas nutraukiamas, per (H)CLD leidžiamos tik NO patikros dujos ir NO vertė užrašoma kaip D.
  Gesinimas, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 % visos skalės, skaičiuojamas pagal šią formulę:



  kurioje:







  A | = | yra neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR bei išreikšta procentais |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | yra praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR bei išreikšta procentais |
| C | = | yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm |
| D | = | yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm |

1.9.2.1.

CO2 keliamo gesinimo tikrinimas

CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos didžiausio darbinio intervalo skalės, leidžiamos per NDIR analizatorių, ir CO2 koncentracijos vertė užrašoma kaip A. Paskui jos maždaug 50 % skiedžiamos NO patikros dujomis, leidžiamos per NDIR bei (H)CLD, ir CO2 bei NO koncentracijų vertės užrašomos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet CO2 tiekimas nutraukiamas, per (H)CLD leidžiamos tik NO patikros dujos ir NO vertė užrašoma kaip D.

Gesinimas, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 % visos skalės, skaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kurioje:

A

=

yra neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR bei išreikšta procentais

B

=

yra praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR bei išreikšta procentais

C

=

yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm

D

=

yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm

Galima naudoti kitokius CO2 ir NO patikros dujų skiedimo ir verčių apskaičiavimo metodus, pvz., dinaminio maišymo arba mišinių darymo metodus.

| 1.9.2.2. | Vandens keliamo gesinimo tikrinimas
  Šis tikrinimas taikomas matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Apskaičiuojant gesinimą vandens garais, atsižvelgiama į NO patikros dujų skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje perskaičiavimą pagal bandymo metu laukiamą koncentraciją.
  NO patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos normalaus darbinio intervalo skalės, leidžiamos per (H)CLD, ir NO koncentracijos vertė užrašoma kaip D. Paskui NO patikros dujos kambario temperatūroje barbotuojamos į vandenį, leidžiamos per (H)CLD, ir gauta NO koncentracijos vertė užrašoma kaip C. Nustatomas analizatoriaus absoliutus darbinis slėgis ir vandens temperatūra, ir tai užrašoma atitinkamai kaip E ir F. Nustatomas mišinio sočiųjų garų slėgis, kuris atitinka barboterio vandens temperatūrą F, ir jis užrašomas kaip G. Vandens garų koncentracija mišinyje (H, %) apskaičiuojama pagal formulę:
  H = 100 × (G/E)
  Tikėtina praskiestų NO patikros dujų (vandens garuose) koncentracija (De) skaičiuojama pagal šią formulę:
  De = D × (1 - H/100)
  Dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų atveju didžiausia atliekant bandymą tikėtina išmetamų vandens garų koncentracija (Hm, %), padarius prielaidą, kad kuro H/C atomų santykis yra 1,8: 1, įvertinama pagal neskiestų CO2 patikros dujų koncentraciją (A, išmatuota pagal 1.9.2.1 punktą) taikant formulę:
  Hm = 0,9 × A
  Gesinimas vandeniu, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 %, apskaičiuojamas pagal šią formulę:
  gesinimo % = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  kurioje,







  De | = | tikėtina praskiesto NO koncentracija, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | praskiesto NO koncentracija, ppm |
| Hm | = | didžiausia vandens garų koncentracija, % |
| H | = | tikroji vandens garų koncentracija, % |

1.9.2.2.

Vandens keliamo gesinimo tikrinimas

Šis tikrinimas taikomas matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Apskaičiuojant gesinimą vandens garais, atsižvelgiama į NO patikros dujų skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje perskaičiavimą pagal bandymo metu laukiamą koncentraciją.

NO patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos normalaus darbinio intervalo skalės, leidžiamos per (H)CLD, ir NO koncentracijos vertė užrašoma kaip D. Paskui NO patikros dujos kambario temperatūroje barbotuojamos į vandenį, leidžiamos per (H)CLD, ir gauta NO koncentracijos vertė užrašoma kaip C. Nustatomas analizatoriaus absoliutus darbinis slėgis ir vandens temperatūra, ir tai užrašoma atitinkamai kaip E ir F. Nustatomas mišinio sočiųjų garų slėgis, kuris atitinka barboterio vandens temperatūrą F, ir jis užrašomas kaip G. Vandens garų koncentracija mišinyje (H, %) apskaičiuojama pagal formulę:

H = 100 × (G/E)

Tikėtina praskiestų NO patikros dujų (vandens garuose) koncentracija (De) skaičiuojama pagal šią formulę:

De = D × (1 - H/100)

Dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų atveju didžiausia atliekant bandymą tikėtina išmetamų vandens garų koncentracija (Hm, %), padarius prielaidą, kad kuro H/C atomų santykis yra 1,8: 1, įvertinama pagal neskiestų CO2 patikros dujų koncentraciją (A, išmatuota pagal 1.9.2.1 punktą) taikant formulę:

Hm = 0,9 × A

Gesinimas vandeniu, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 %, apskaičiuojamas pagal šią formulę:

gesinimo % = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

kurioje,

De

=

tikėtina praskiesto NO koncentracija, ppm

C

=

praskiesto NO koncentracija, ppm

Hm

=

didžiausia vandens garų koncentracija, %

H

=

tikroji vandens garų koncentracija, %

| Pastaba. | Svarbu, kad šiam tikrinimui NO2 koncentracija NO patikros dujose būtų kiek įmanoma mažesnė, nes apskaičiuojant gesinimą, nebuvo atsižvelgta į tai, kiek NO2 sugėrė vanduo. |
| --- | --- |

Pastaba.

Svarbu, kad šiam tikrinimui NO2 koncentracija NO patikros dujose būtų kiek įmanoma mažesnė, nes apskaičiuojant gesinimą, nebuvo atsižvelgta į tai, kiek NO2 sugėrė vanduo.

1.10.   Kalibravimo dažnis

Analizatoriai pagal 1.5 punktą kalibruojami bent kas 3 mėnesius arba po sistemos taisymo ar keitimo, kurie gali turėti įtakos kalibravimui.

2.   CVS SISTEMOS KALIBRAVIMAS

2.1.   Bendrosios nuostatos

CVS sistema kalibruojama naudojant tikslų debitmatį, susietą su nacionaliniais ar tarptautiniais etalonais, ir ribojimo įtaisą. Srautas per sistemą matuojamas, esant skirtingam srauto ribojimo nustatymui, o sistemos kontroliniai dydžiai išmatuojami ir susiejami su srautu.

Galima naudoti įvairių tipų debitmačius, pvz., kalibruotą Venturi debitmatį, kalibruotą laminarinio srauto debitmatį ar kalibruotą turbininį matuoklį.

2.2.   Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimas

Visi su siurbliu susiję dydžiai matuojami vienu metu su debitmačio, kuris su siurbliu sujungtas nuosekliai, dydžiais. Brėžiama apskaičiuoto srauto (m3/min. siurblio įsiurbimo angoje absoliutaus slėgio ir temperatūros sąlygomis) priklausomybės kreivė nuo koreliacinės funkcijos, kuri yra tam tikros siurblio dydžių kombinacijos vertė. Tada sudaroma tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funkciją. Jei siurblio pavaros sūkių skaičius gali būti skirtingas, ji kalibruojama kiekvienam naudojamam intervalui. Kalibruojant užtikrinama pastovi temperatūra.

| 2.2.1. | Duomenų analizė
  Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausia 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srauto greitis (Qs) m3/min. standartinėms sąlygoms. Oro srauto greitis toliau verčiamas siurblio srautu (V0), kuris apskaičiuojamas m3/sūkiui, esant absoliučiam slėgiui ir absoliučiai temperatūrai siurblio įsiurbimo angoje, pagal šią lygtį:



  kurioje:







  qvCVS | = | oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra siurblio įėjimo angoje, K |
| pp | = | absoliutus slėgis siurblio įėjimo angoje (pB-p1), kPa |
| n | = | siurblio sūkių skaičius, s-1 |

2.2.1.

Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausia 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srauto greitis (Qs) m3/min. standartinėms sąlygoms. Oro srauto greitis toliau verčiamas siurblio srautu (V0), kuris apskaičiuojamas m3/sūkiui, esant absoliučiam slėgiui ir absoliučiai temperatūrai siurblio įsiurbimo angoje, pagal šią lygtį:

Formula

kurioje:

qvCVS

=

oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatūra siurblio įėjimo angoje, K

pp

=

absoliutus slėgis siurblio įėjimo angoje (pB-p1), kPa

n

=

siurblio sūkių skaičius, s-1

Siekiant įvertinti slėgio kitimo siurblyje ir siurblio slydimo greičio įtaką, apskaičiuojama koreliacijos funkcija (X0), susiejanti siurblio sūkių skaičių, slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumą ir absoliutų slėgį siurblio išėjimo angoje:

Formula

kur:

| Δpp | = | slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumas, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absoliutus slėgis siurblio išėjimo angoje, kPa |

Δpp

=

slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumas, kPa

pp

=

absoliutus slėgis siurblio išėjimo angoje, kPa

Taikant mažiausių kvadratų metodą, gaunama ši kalibravimo lygtis:

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

D0 ir m yra atitinkamai atkarpa ordinačių ašyje ir krypties koeficientas – regresijos tieses apibūdinančios konstantos.

Jei CVS sistemos siurblys gali veikti skirtingu sūkių skaičiumi, kalibracinės kreivės, gautos skirtingiems siurblio srautams, turi būti apytikriai lygiagrečios, o atkarpos ordinačių ašyje vertės (D0) mažėjant siurblio srautui turi didėti.

Pagal lygtį apskaičiuotos vertės turi būti lygios išmatuotai V0 vertei ±0,5 %. Skirtingų siurblių m vertės skiriasi. Kietųjų dalelių srautas per tam tikrą laiką sumažina siurblio slydimą; tai atspindi m vertės mažėjimas. Todėl siurblys kalibruojamas prieš pradedant jį naudoti po didesnio taisymo ir tada, kai visos sistemos tikrinimas (2.4 punktas) rodo, jog pakito slydimo greitis.

2.3.   Ribinio srauto Venturi debitmačio (CFV) kalibravimas

CFV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas yra slėgio įleidžiamojoje angoje ir temperatūros funkcija.

| 2.3.1. | Duomenų analizė
  Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausia 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srauto greitis (Qs) m3/min. standartinėms sąlygoms. Kalibravimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:



  kurioje:







  qvCVS | = | oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |
| pp | = | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |

2.3.1.

Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausia 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srauto greitis (Qs) m3/min. standartinėms sąlygoms. Kalibravimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:

Formula

kurioje:

qvCVS

=

oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

pp

=

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

Siekiant nustatyti ribinio srauto intervalą, brėžiamas Kv priklausomybės nuo slėgio Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje grafikas. Ribiniam (su uždaryta sklende) srautui Kv vertė yra palyginti pastovi. Kai slėgis mažėja (vakuumas didėja), srautas per Venturi neribojamas, Kv mažėja, ir tai rodo, kad CFV naudojamas už leistino intervalo ribų.

Bent aštuoniuose taškuose ribinio srauto intervale apskaičiuojama vidutinė Kv vertė ir standartinis nuokrypis. Standartinis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip ±0,3 % vidutinės Kv vertės.

2.4.   Ikigarsinio Venturi debitmačio (SSV) kalibravimas

SSV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas yra slėgio įleidžiamojoje angoje ir temperatūros, slėgio sumažėjimo tarp SSV įleidžiamosios angos ir tūtos funkcija.

| 2.4.1. | Duomenų analizė
  Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas (QSSV) m3/min. standartinėms sąlygoms. Ištekėjimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:



  kurioje:







  QSSV | = | oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |
| d | = | SSV tūtos skersmuo, m |
| rp | = | SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = |
| rD | = | SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis |

2.4.1.

Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas (QSSV) m3/min. standartinėms sąlygoms. Ištekėjimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:

Formula

kurioje:

QSSV

=

oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

d

=

SSV tūtos skersmuo, m

rp

=

SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = Formula

rD

=

SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis

Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto diapazoną brėžiamas Cd kaip Reinoldso skaičiaus SSV tūtoje funkcijos grafikas. Re ikigarsinio Venturi debitmačio tūtoje apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kurioje:

| A1 | = | konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d | = | SSV tūtos skersmuo, m |
| μ | = | absoliutusis arba dinaminis dujų klampumas apskaičiuojamas pagal šią formulę: |
| b | = | empirinė konstanta = 1,458 × 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empirinė konstanta = 110,4 K |

A1

=

konstantų ir perskaičiavimo vienetų rinkinys Formula

QSSV

=

oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d

=

SSV tūtos skersmuo, m

μ

=

absoliutusis arba dinaminis dujų klampumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

b

=

empirinė konstanta = 1,458 × 106, kg/ms K0,5

S

=

empirinė konstanta = 110,4 K

Kadangi QSSV – tai Re formulės įvestis, apskaičiavimas pradedamas nustatant pirmines spėjamąsias QSSV arba Cd vertes kalibravimo debitmatyje ir kartojama, kol QSSV vertės sutaps. Konvergavimo metodas turi būti toks, kad kiekvienoje matavimo vietoje būtų užtikrinamas ne mažesnis nei 0,1 % arba dar didesnis matavimo vertės tikslumas.

Ne mažiau nei 16 ikigarsinio srauto intervalo taškų, pagal kalibravimo kreivių sutapties lygtį apskaičiuotos Cd vertės, turi būti ±0,5 % kiekviename taške išmatuotos Cd vertės.

2.5.   Visos sistemos tikrinimas

Bendras CVS ėminio ėmimo ir analizės sistemos tikslumas nustatomas į įprastu režimu veikiančią sistemą įleidžiant tam tikrą išmetamųjų dujų kiekį. Teršalas yra analizuojamas ir masė apskaičiuojama pagal 4A priedo 2 priedėlio 4.3 punktą, išskyrus propaną, kuriam vietoj HC atveju taikomo 0,000479 koeficiento taikomas 0,000472 koeficientas. Pasirenkamas pasirenkamas vienas iš šių metodų.

| 2.5.1. | Matavimas su ribinio srauto tūta
  Žinomas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą ribinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įsiurbimo angoje slėgis pakankamai didelis, srautas, reguliuojamas ribinio srauto tūta, nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjimo angoje (≡ ribinis srautas). CVS sistema naudojama maždaug 15–10 min., t.y. taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei. |
| --- | --- |

2.5.1.

Matavimas su ribinio srauto tūta

Žinomas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą ribinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įsiurbimo angoje slėgis pakankamai didelis, srautas, reguliuojamas ribinio srauto tūta, nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjimo angoje (≡ ribinis srautas). CVS sistema naudojama maždaug 15–10 min., t.y. taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

| 2.5.2. | Matavimas taikant gravimetrinį metodą
  Anglies monoksido arba propano pripildyto mažo baliono masė nustatoma ±0,01 gramo tikslumu. CVS sistema naudojama taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą, maždaug 5–10 min., kai į ją įpurškiamas anglies monoksidas arba propanas. Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei. |
| --- | --- |

2.5.2.

Matavimas taikant gravimetrinį metodą

Anglies monoksido arba propano pripildyto mažo baliono masė nustatoma ±0,01 gramo tikslumu. CVS sistema naudojama taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą, maždaug 5–10 min., kai į ją įpurškiamas anglies monoksidas arba propanas. Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

3.   KIETŲJŲ DALELIŲ MATAVIMO SISTEMOS KALIBRAVIMAS

3.1.   Įvadas

Kalibruojant kietųjų dalelių matavimo sistemą, kalibruojami tik debitmačiai, kuriais nustatomas ėminio srautas ir skiedimo santykis. Kiekvienas analizatorius kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina, kad atitiktų šioje taisyklėje keliamus tikslumo reikalavimus. Taikytinas kalibravimo metodas yra aprašytas 3.2 punkte.

3.2.   Srauto matavimas

| 3.2.1. | Periodiškas kalibravimas






  a) | Siekiant laikytis šio priedo 4 priedėlio 2.2 punkte nustatytų srauto matavimo absoliučiojo tikslumo reikalavimų debitmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami tokiu tiksliu debitmačiu, kuris atitiktų tarptautinius ir (arba) nacionalinius standartus. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Periodiškas kalibravimas

a)

Siekiant laikytis šio priedo 4 priedėlio 2.2 punkte nustatytų srauto matavimo absoliučiojo tikslumo reikalavimų debitmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami tokiu tiksliu debitmačiu, kuris atitiktų tarptautinius ir (arba) nacionalinius standartus.

| b) | Jeigu ėminio srautas nustatomas matuojant slėgių skirtumą, debitmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų taip, kad srautas qmp per zondą į tunelį atitiktų šio priedo 4 priedėlio 4.2.5.2 punkto tikslumo reikalavimus:






  i) | qmdw skirtas debitmatis nuosekliai sujungiamas su qmdew skirtu debitmačiu, abiejų debitmačių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios qmdw vertės, kuri buvo naudota bandymui atlikti, ir qmdew vertės, kuri buvo naudota atliekant bandymą. Skiedimo tunelį galima aplenkti. |
| --- | --- | --- |

b)

Jeigu ėminio srautas nustatomas matuojant slėgių skirtumą, debitmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų taip, kad srautas qmp per zondą į tunelį atitiktų šio priedo 4 priedėlio 4.2.5.2 punkto tikslumo reikalavimus:

i)

qmdw skirtas debitmatis nuosekliai sujungiamas su qmdew skirtu debitmačiu, abiejų debitmačių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios qmdw vertės, kuri buvo naudota bandymui atlikti, ir qmdew vertės, kuri buvo naudota atliekant bandymą. Skiedimo tunelį galima aplenkti.

| ii) | Kalibruotas masės srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qmdew debitmačiu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Toliau kalibruotas masės srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qmdw debitmačiu, ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50 palyginti su bandymui naudojamu qmdew. |
| --- | --- |

ii)

Kalibruotas masės srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qmdew debitmačiu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Toliau kalibruotas masės srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qmdw debitmačiu, ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50 palyginti su bandymui naudojamu qmdew.

| iii) | Tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, turintis intervalą, tinkamą matuoti qmp. Tuomet nustatoma bandymui naudojama qmdew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios qmdw vertės, atitinkančios praskiedimo santykį q nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą. |
| --- | --- |

iii)

Tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, turintis intervalą, tinkamą matuoti qmp. Tuomet nustatoma bandymui naudojama qmdew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios qmdw vertės, atitinkančios praskiedimo santykį q nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą.

| iv) | Bandymo dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandymo dujos gali būti išmetamųjų dujų komponentas, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojamas bandymo dujų komponentas. Tai atliekama penkiems praskiedimo santykiams nuo 3 iki 50. Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį rd: |
| --- | --- |

iv)

Bandymo dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandymo dujos gali būti išmetamųjų dujų komponentas, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojamas bandymo dujų komponentas. Tai atliekama penkiems praskiedimo santykiams nuo 3 iki 50. Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį rd:

| c) | Norint garantuoti qmp tikslumą, reikia atsižvelgti į dujų analizatorių tikslumą. |
| --- | --- |

c)

Norint garantuoti qmp tikslumą, reikia atsižvelgti į dujų analizatorių tikslumą.

| 3.2.2. | Anglies srauto patikra






  a) | Matavimo ir kontrolės problemoms nustatyti ir tinkamam dalies srauto skiedimo sistemos veikimui patikrinti rekomenduojama tikrinti anglies srautą, naudojant tikrąsias išmetamąsias dujas. Anglies srauto patikra turėtų būti atliekama bent tada, kai įrengiamas naujas variklis arba padarius kokį nors reikšmingą bandymo patalpos konfigūracijos pakeitimą. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Anglies srauto patikra

a)

Matavimo ir kontrolės problemoms nustatyti ir tinkamam dalies srauto skiedimo sistemos veikimui patikrinti rekomenduojama tikrinti anglies srautą, naudojant tikrąsias išmetamąsias dujas. Anglies srauto patikra turėtų būti atliekama bent tada, kai įrengiamas naujas variklis arba padarius kokį nors reikšmingą bandymo patalpos konfigūracijos pakeitimą.

| b) | Variklis turi veikti esant apkrovai, atitinkančiai didžiausią sukimo momentą ir variklio sūkių skaičių, arba kokiu nors kitu pastoviu režimu, kuriuo dirbant gaunama 5 % arba daugiau CO2. Dalies srauto skiedimo sistema turi veikti, naudojant skiedimo koeficientą maždaug nuo 15 iki 1. |
| --- | --- |

b)

Variklis turi veikti esant apkrovai, atitinkančiai didžiausią sukimo momentą ir variklio sūkių skaičių, arba kokiu nors kitu pastoviu režimu, kuriuo dirbant gaunama 5 % arba daugiau CO2. Dalies srauto skiedimo sistema turi veikti, naudojant skiedimo koeficientą maždaug nuo 15 iki 1.

| c) | Jeigu atliekama anglies srauto patikra, taikoma šio priedo 6 priedėlyje nustatyta procedūra. Anglies srauto vertės apskaičiuojamos pagal šio priedo 6 priedėlio 2.1–2.3 punktus. Visi anglies srautai vienas nuo kito neturi skirtis daugiau nei 6 %. |
| --- | --- |

c)

Jeigu atliekama anglies srauto patikra, taikoma šio priedo 6 priedėlyje nustatyta procedūra. Anglies srauto vertės apskaičiuojamos pagal šio priedo 6 priedėlio 2.1–2.3 punktus. Visi anglies srautai vienas nuo kito neturi skirtis daugiau nei 6 %.

| 3.2.3. | Patikra prieš bandymą






  a) | Dvi valandos prieš bandymą atliekama ši patikra: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Patikra prieš bandymą

a)

Dvi valandos prieš bandymą atliekama ši patikra:

| b) | Kalibravimui (žr. šio priedėlio 3.2.1 punktą) taikytu metodu tikrinamas debitmačių tikslumas bent dvejuose taškuose, įskaitant srauto qmdw vertes, kurios atitinka skiedimo santykį nuo 5 iki 15 bandyme naudotai qmdew vertei. |
| --- | --- |

b)

Kalibravimui (žr. šio priedėlio 3.2.1 punktą) taikytu metodu tikrinamas debitmačių tikslumas bent dvejuose taškuose, įskaitant srauto qmdw vertes, kurios atitinka skiedimo santykį nuo 5 iki 15 bandyme naudotai qmdew vertei.

| c) | Jei pagal 3.2.1 punkte nurodytos kalibravimo metodikos duomenis galima įrodyti, kad debitmačio kalibravimas yra pastovus ilgesnį laiką, patikros prieš bandymą galima nedaryti. |
| --- | --- |

c)

Jei pagal 3.2.1 punkte nurodytos kalibravimo metodikos duomenis galima įrodyti, kad debitmačio kalibravimas yra pastovus ilgesnį laiką, patikros prieš bandymą galima nedaryti.

3.3.   Transformacijos trukmės nustatymas (tik dalies srauto skiedimo sistemos atliekant ETC bandymą)

| a) | Sistemos nustatomieji parametrai transformacijos trukmei įvertinti turi atitikti matavimų darant bandymą parametrus. Transformacijos trukmė nustatoma šiuo metodu: |
| --- | --- |

a)

Sistemos nustatomieji parametrai transformacijos trukmei įvertinti turi atitikti matavimų darant bandymą parametrus. Transformacijos trukmė nustatoma šiuo metodu:

| b) | Nepriklausomas etaloninis debitmatis, kurio matavimo intervalas atitinka srautą per zondą, nuosekliai ir arti jungiamas su zondu. Šio debitmačio transformacijos trukmė turi būti mažesnė nei 100 ms, esant srauto pokyčio dydžiui, naudojamam atsako trukmei matuoti, ir debitmatis turi pakankamai mažai riboti srautą, kad nebūtų jaučiama įtaka dinaminėms dalies srauto skiedimo sistemos charakteristikoms, ir atitikti gerą inžinerinę praktiką. |
| --- | --- |

b)

Nepriklausomas etaloninis debitmatis, kurio matavimo intervalas atitinka srautą per zondą, nuosekliai ir arti jungiamas su zondu. Šio debitmačio transformacijos trukmė turi būti mažesnė nei 100 ms, esant srauto pokyčio dydžiui, naudojamam atsako trukmei matuoti, ir debitmatis turi pakankamai mažai riboti srautą, kad nebūtų jaučiama įtaka dinaminėms dalies srauto skiedimo sistemos charakteristikoms, ir atitikti gerą inžinerinę praktiką.

| c) | Į dalies srauto skiedimo sistemą įleidžiamas išmetamųjų dujų srautas keičiamas pakopomis (arba oro srautas, jei skaičiuojamas išmetamųjų dujų srautas) nuo mažo srauto iki bent 90 % visos skalės. Pakopinio keitimo paleidimo įtaisas turėtų atitiktį įtaisą, naudojamą išankstiniam reguliavimui pradėti darant tikrąjį bandymą. Išmetamųjų dujų srauto pakopinio keitimo impulsas ir debitmačio atsakas užrašomas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu. |
| --- | --- |

c)

Į dalies srauto skiedimo sistemą įleidžiamas išmetamųjų dujų srautas keičiamas pakopomis (arba oro srautas, jei skaičiuojamas išmetamųjų dujų srautas) nuo mažo srauto iki bent 90 % visos skalės. Pakopinio keitimo paleidimo įtaisas turėtų atitiktį įtaisą, naudojamą išankstiniam reguliavimui pradėti darant tikrąjį bandymą. Išmetamųjų dujų srauto pakopinio keitimo impulsas ir debitmačio atsakas užrašomas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.

| d) | Pagal šiuos duomenis apskaičiuojama dalies srauto skiedimo sistemos transformacijos trukmė, kuri apibrėžiama kaip laikas nuo pakopinio keitimo impulso pradžios iki taško, atitinkančio 50 % debitmačio atsako. Panašiu būdu nustatoma dalies srauto skiedimo sistemos qmp signalo ir išmetamųjų dujų debitmačio qmew, i signalo transformacijos trukmė. Šie signalai yra naudojami regresijos analizei po kiekvieno bandymo (žr. šio priedo 2 priedėlio 3.8.3.2 punktą). |
| --- | --- |

d)

Pagal šiuos duomenis apskaičiuojama dalies srauto skiedimo sistemos transformacijos trukmė, kuri apibrėžiama kaip laikas nuo pakopinio keitimo impulso pradžios iki taško, atitinkančio 50 % debitmačio atsako. Panašiu būdu nustatoma dalies srauto skiedimo sistemos qmp signalo ir išmetamųjų dujų debitmačio qmew, i signalo transformacijos trukmė. Šie signalai yra naudojami regresijos analizei po kiekvieno bandymo (žr. šio priedo 2 priedėlio 3.8.3.2 punktą).

| e) | Apskaičiavimas kartojamas bent penkiems didėjimo ir mažėjimo impulsams, o rezultatai suvidurkinami. Iš šios vertės atimama etaloninio debitmačio vidinės transformacijos trukmė (< 100 ms). Tai yra dalies srauto skiedimo sistemos „išankstinė“ vertė, kuri taikoma pagal šio priedo 2 priedėlio 3.8.3.2 punktą. |
| --- | --- |

e)

Apskaičiavimas kartojamas bent penkiems didėjimo ir mažėjimo impulsams, o rezultatai suvidurkinami. Iš šios vertės atimama etaloninio debitmačio vidinės transformacijos trukmė (< 100 ms). Tai yra dalies srauto skiedimo sistemos „išankstinė“ vertė, kuri taikoma pagal šio priedo 2 priedėlio 3.8.3.2 punktą.

3.4.   Dalies srauto skiedimo sąlygų tikrinimas

Išmetamųjų dujų greičio ir slėgio svyravimų intervalas patikrinamas ir nustatomas pagal 7 priedėlio 2.2.1 punkto EP dalies reikalavimus, jei taikoma.

3.5.   Kalibravimo dažnis

Srauto matavimo prietaisai kalibruojami bent kas 3 mėnesius arba tada, kai sistema buvo taisyta ar kiek nors keičiama, jei tai galėjo turėti įtakos kalibravimui.

4.   DŪMINGUMO MATAVIMO ĮRANGOS KALIBRAVIMAS

4.1.   Įvadas

Dūmų matuoklis kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina, kad atitiktų šios taisyklės tikslumo reikalavimus. Kalibravimo metodas, kurį reikia taikyti šio priedo 4 priedėlio 5 punkte ir 7 priedėlio 3 punkte nurodytiems komponentams, aprašytas šiame punkte.

4.2.   Kalibravimo metodika

| 4.2.1. | Pašildymo trukmė
  Dūmų matuoklis pašildomas ir stabilizuojamas pagal gamintojo rekomendacijas. Jei dūmų matuoklis turi prapūtimo oru sistemą, neleidžiančią prietaiso optikai pasidengti suodžiais, ši sistema turi būti taip pat įjungta ir nustatyta pagal gamintojo rekomendacijas. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pašildymo trukmė

Dūmų matuoklis pašildomas ir stabilizuojamas pagal gamintojo rekomendacijas. Jei dūmų matuoklis turi prapūtimo oru sistemą, neleidžiančią prietaiso optikai pasidengti suodžiais, ši sistema turi būti taip pat įjungta ir nustatyta pagal gamintojo rekomendacijas.

| 4.2.2. | Atsako tiesiškumo nustatymas
  Dūmų matuoklio tiesiškumas tikrinamas pagal gamintojo rekomendacijas neskaidrumo rodmenų skalėje. Į dūmų matuoklį įstatomi trys žinomą praleidimo koeficiento vertę turintys neutralieji filtrai, kurie turi atitikti šio priedo 4 priedėlio 5.2.5 punkto reikalavimus, ir registruojama rodmens vertė. Neutraliųjų filtrų neskaidrumo vardinės vertės turi būti maždaug 10 %, 20 % ir 40 %.
  Tiesiškumas nuo vardinės neutraliojo filtro vertės turi skirtis ne daugiau kaip ± 2 % neskaidrumo vertės. Bet koks netiesiškumas, didesnis už nurodytą vertę, prieš bandymą yra pataisomas. |
| --- | --- |

4.2.2.

Atsako tiesiškumo nustatymas

Dūmų matuoklio tiesiškumas tikrinamas pagal gamintojo rekomendacijas neskaidrumo rodmenų skalėje. Į dūmų matuoklį įstatomi trys žinomą praleidimo koeficiento vertę turintys neutralieji filtrai, kurie turi atitikti šio priedo 4 priedėlio 5.2.5 punkto reikalavimus, ir registruojama rodmens vertė. Neutraliųjų filtrų neskaidrumo vardinės vertės turi būti maždaug 10 %, 20 % ir 40 %.

Tiesiškumas nuo vardinės neutraliojo filtro vertės turi skirtis ne daugiau kaip ± 2 % neskaidrumo vertės. Bet koks netiesiškumas, didesnis už nurodytą vertę, prieš bandymą yra pataisomas.

4.3.   Kalibravimo dažnis

Dūmų matuoklis kalibruojamas pagal 4.2.2 punktą bent kas 3 mėnesius arba po sistemos taisymo, galinčio turėti įtakos kalibravimui.

6 priedėlis

Anglies srauto patikra

1.   ĮVADAS

Visas, nors ir nedidelis anglies kiekis į išmetamąsias dujas patenka iš degalų, ir visas, tačiau minimalus jos kiekis, išmetamosiose dujose užregistruojamas kaip CO2. Remiantis pirmiau minėtais dalykais atliekamas sistemos patikros tikrinimas atsižvelgiant į CO2 matavimą.

Anglies srautas į išmetamųjų dujų sistemas nustatomas atsižvelgiant į degalų srautą. Anglies srautas dujinių teršalų ėminių ėmimo ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemų skirtingose ėminių ėmimo vietose nustatomas pagal CO2 koncentracijas ir dujų srautus tose ėminių ėmimo vietose.

Šia prasme variklis – tai žinomas anglies srauto šaltinis ir kontroliuojant tą patį anglies srautą išmetimo vamzdyje bei dalies srauto kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos išleidimo angoje patikrinamas atsparumas nuotėkiui ir srauto matavimo tikslumas. Šis patikrinimas pranašesnis dėl to, kad komponentus veikia tikrosios variklio bandymų sąlygos, t. y. temperatūra ir srautas.

Toliau pateikiamoje diagramoje nurodomos ėminių ėmimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas. Toliau nurodomos specialios lygtys kiekvienos ėminių ėmimo vietos anglies srautui apskaičiuoti.

7 brėž.

Matavimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas

Image

2.   APSKAIČIAVIMAS

2.1.   Į variklį patenkantis anglies srautas (1 vieta)

Į variklį patenkantis anglies masės srautas, jei tai CHαOε tipo degalai, apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kurioje:

| qmf | = | degalų masės srautas, kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

degalų masės srautas, kg/s

2.2.   Į išmetamųjų dujų srautą patenkantis anglies srautas (2 vieta)

Anglies masės srautas, patenkantis į variklio išmetimo vamzdį, nustatomas pagal nepraskiestų CO2 koncentraciją ir išmetamųjų dujų masės srautą:

Formula

kurioje:

| cCO2,r | = | drėgnų CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | drėgnų CO2 koncentracija aplinkos ore, % (0,04 % tikslumu) |
| qmew | = | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| Mre | = | išmetamųjų dujų molekulinė masė |

cCO2,r

=

drėgnų CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, %

cCO2,a

=

drėgnų CO2 koncentracija aplinkos ore, % (0,04 % tikslumu)

qmew

=

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

Mre

=

išmetamųjų dujų molekulinė masė

CO2, jeigu buvo išmatuotas sausoms dujoms, perskaičiuojamas drėgnoms dujoms pagal šio priedo 1 priedėlio 5.2 punktą.

2.3.   Į skiedimo sistemą patenkantis anglies srautas (3 vieta)

Anglies srautas nustatomas pagal praskiestų CO2 koncentraciją, išmetamųjų dujų srauto masę ir ėminio srautą:

Formula

kurioje:

| cCO2,d | = | drėgnų CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | drėgnų CO2 koncentracija aplinkos ore, % (0,04 % tikslumu) |
| qmdew | = | praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| qmew | = | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s (tik dalies srauto sistema) |
| qmp | = | išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s (tik dalies srauto skiedimo sistema) |
| Mre | = | išmetamųjų dujų molekulinė masė |

cCO2,d

=

drėgnų CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, %

cCO2,a

=

drėgnų CO2 koncentracija aplinkos ore, % (0,04 % tikslumu)

qmdew

=

praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qmew

=

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s (tik dalies srauto sistema)

qmp

=

išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s (tik dalies srauto skiedimo sistema)

Mre

=

išmetamųjų dujų molekulinė masė

CO2, jeigu buvo išmatuotos sausoms dujoms, perskaičiuojamos drėgnoms dujoms pagal šio priedo 1 priedėlio 5.2 punktą.

2.4.   Molekulinė išmetamųjų dujų masė (Mre) apskaičiuojama pagal šią formulę:

Formula

kurioje:

| qmf | = | degalų masės srautas, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | drėgno įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s |
| Ha | = | įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens viename kg sauso oro |
| Mra | = | molekulinė sauso įsiurbiamo oro masė (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | CHα Oδ Nε Sγ tipo degalų molinis santykis . |

qmf

=

degalų masės srautas, kg/s

qmaw

=

drėgno įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s

Ha

=

įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens viename kg sauso oro

Mra

=

molekulinė sauso įsiurbiamo oro masė (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

CHα Oδ Nε Sγ tipo degalų molinis santykis .

Pasirinktinai galima naudoti šias molekulines mases:

| Mre (dyzelinas) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (SND) | = 28,6 g/mol |
| Mre (GD) | = 28,3 g/mol |

Mre (dyzelinas)

= 28,9 g/mol

Mre (SND)

= 28,6 g/mol

Mre (GD)

= 28,3 g/mol

7 priedėlis

Analizės ir ėminių ėmimo sistemos

1.   IŠMETAMŲJŲ DUJŲ KIEKIO NUSTATYMAS

1.1.   Įvadas

Rekomenduojamos ėminių ėmimo ir analizės sistemos išsamiai apibūdintos 1.2 punkte ir 7 bei 8 brėž.. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis 7 ir 8 brėž. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz., prietaisus, vožtuvus, solenoidus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudoti leidžia geras inžinerinis sprendimas.

7 brėž.

Nepraskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, tik ESC bandymams

Image

1.2.   Analizės sistemos aprašas

Aprašytoji analizės sistema dujiniams teršalams nustatyti nepraskiestose (7 brėž., tik ESC bandymams) ar praskiestose (8 brėž., ETC ir ESC bandymams) išmetamosiose dujose, kuri naudoja:

| a) | HFID analizatorių angliavandenilių kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

a)

HFID analizatorių angliavandenilių kiekiui matuoti;

| b) | NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

b)

NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti;

| c) | HCLD arba lygiavertį analizatorių azoto oksidų kiekiui matuoti. |
| --- | --- |

c)

HCLD arba lygiavertį analizatorių azoto oksidų kiekiui matuoti.

Ėminiai visų komponentų analizei gali būti imami vienu ėminių ėmimo zondu arba dviem labai arti vienas nuo kito įrengtais ėminių ėmimo zondais; viduje ėminiai paskirstomi tarp įvairių analizatorių. Būtina tikrinti, kad išmetamųjų teršalų komponentai nesikondensuotų (įskaitant vandenį ir sieros rūgštį) jokiame analizės sistemos taške.

8 brėž.

Praskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, ETC bandymams, ESC bandymams pasirinktinai

Image

1.2.1.   7 ir 8 brėž. komponentai:

EP: išmetimo vamzdis

SP1: išmetamųjų teršalų ėmimo zondas (tik 7 brėž.)

Rekomenduojamas tiesus, daugiaskylis uždaro galo zondas iš nerūdijančio plieno. Vidinis skersmuo turi būti ne didesnis už vidinį ėminių ėmimo linijos skersmenį. Zondo sienelių storis turi būti ne didesnis kaip 1 mm. Turi būti ne mažiau kaip trys 3 skylės trijose skirtingose radialinėse plokštumose, per kurias galėtų tekėti maždaug tas pat srautas. Zondas savo pločiu turi užimti bent 80 % išmetimo vamzdžio skersmens. Galima naudoti vieną ar du ėminių ėmimo zondus.

SP2: HC ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 8 brėž.)

Zondas turi:

| a) | būti apibrėžtas kaip pirmoji 254–762 mm ilgio šildomosios ėminių ėmimo linijos HSL1 dalis; |
| --- | --- |

a)

būti apibrėžtas kaip pirmoji 254–762 mm ilgio šildomosios ėminių ėmimo linijos HSL1 dalis;

| b) | turėti bent 5 mm vidinį skersmenį; |
| --- | --- |

b)

turėti bent 5 mm vidinį skersmenį;

| c) | būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (žr. 2.3 punkto 20 brėž.) vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį); |
| --- | --- |

c)

būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (žr. 2.3 punkto 20 brėž.) vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį);

| d) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos; |
| --- | --- |

d)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos;

| e) | būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išėjimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC). |
| --- | --- |

e)

būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išėjimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC).

SP3: CO, CO2, NOx ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 8 brėž.)

Zondas turi:

| a) | būti toje pat plokštumoje, kaip ir SP 2; |
| --- | --- |

a)

būti toje pat plokštumoje, kaip ir SP 2;

| b) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos; |
| --- | --- |

b)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos;

| c) | būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 oC) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo. |
| --- | --- |

c)

būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 oC) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo.

HSL1: šildoma ėminių ėmimo linija

Ėminių ėmimo linija ėminys nuo atskiro zondo patenka į padalijimo tašką (-us) ir HC analizatorių.

Ėminių ėmimo linija turi:

| a) | būti ne mažesnio kaip 5 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens; |
| --- | --- |

a)

būti ne mažesnio kaip 5 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE; |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE;

| c) | užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai kontroliuojamoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra lygi 463 K (190 oC) ar žemesnė; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai kontroliuojamoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra lygi 463 K (190 oC) ar žemesnė;

| d) | užtikrinti didesnę kaip 453 K (180 oC) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

d)

užtikrinti didesnę kaip 453 K (180 oC) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 oC);

| e) | prieš pat šildomą filtrą F2 ir HFID užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) dujų temperatūrą. |
| --- | --- |

e)

prieš pat šildomą filtrą F2 ir HFID užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) dujų temperatūrą.

HSL2: šildoma NOx ėminių ėmimo linija

Ėminių ėmimo linija turi:

| a) | užtikrinti 328–473 K (55–200 oC) sienelių temperatūrą iki pat keitiklio C, jei naudojama aušinimo vonia B, ir iki pat analizatoriaus, jei aušinimo vonia B nenaudojama; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti 328–473 K (55–200 oC) sienelių temperatūrą iki pat keitiklio C, jei naudojama aušinimo vonia B, ir iki pat analizatoriaus, jei aušinimo vonia B nenaudojama;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE. |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE.

SL: CO ir CO2 ėminių ėmimo linija

Linija turi būti pagaminta iš PTFE ar nerūdijančio plieno. Ji gali būti šildoma ir nešildoma.

BK: fono ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 8 brėž.)

Imti ėminius, kuriuose nustatomos fono koncentracijos.

BG: ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; 8 brėž., tik CO ir CO2 ėminiams)

Imti ėminius, kuriuose nustatomos bandomosios koncentracijos.

F1: šildomas priešfiltris (pasirinktinai)

Jo temperatūra turi būti tokia pat kaip HSL1.

F2: šildomas filtras

Filtras turi šalinti bet kokias kietąsias daleles iš dujų ėminio prieš jam patenkant į analizatorių. Jo temperatūra turi būti tokia pat kaip HSL1. Prireikus filtras pakeičiamas.

P: šildomas ėminių ėmimo siurblys

Siurblys pašildomas iki HSL1 temperatūros.

HC: Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) angliavandeniliams nustatyti. Temperatūra turi būti užtikrinama nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 oC iki 200 oC).

CO, CO2: NDIR analizatoriai anglies monoksidui ir anglies dioksidui nustatyti (gali būti naudojami skiedimo santykiui nustatyti matuojant kietųjų dalelių kiekį).

NO: CLD ar HCLD analizatorius azoto oksidams nustatyti. Jei naudojamas HCLD, jo temperatūra turi būti užtikrinama nuo 328 K iki 473 K (nuo 55 oC iki 200 oC).

C: keitiklis

Keitiklis naudojamas NO2 kataliziškai redukuoti iki NO prieš analizę CLD ar HCLD.

B: aušinimo vonia (neprivaloma)

Vandeniui iš išmetamųjų dujų ėminio atšaldyti ir kondensuoti. Vonios temperatūra užtikrinama nuo 273 K iki 277 K (nuo 0 oC iki 4 oC) naudojant ledą arba šaldant. Tokia temperatūra neprivaloma, jei analizatoriuje nėra vandens garų, kaip nustatyta šio priedo 5 priedėlio 1.9.1 ir 1.9.2 punktuose. Jei vanduo pašalinamas jį kondensuojant, tai vandens gaudyklėje arba pasroviui nuo jos stebima ėminio dujų temperatūra arba rasos taško temperatūra. Ėminio dujų temperatūra arba rasos taško temperatūra turi būti ne aukštesnė kaip 280 K (7 oC). Negalima vandens šalinti cheminėmis džiovinimo priemonėmis.

T1, T2, T3: temperatūros jutiklis

Dujų srauto temperatūrai stebėti.

T4: temperatūros jutiklis

NO2-NO keitiklio temperatūrai stebėti.

T5: temperatūros jutiklis

Aušinimo vonios temperatūrai stebėti.

G1, G2, G3: slėgmatis

Slėgiui ėminio ėmimo linijose matuoti.

R1, R2: slėgio reguliatorius

Atitinkamai degalų ir oro, tiekiamų HFID, slėgiui reguliuoti.

R3, R4, R5: slėgio reguliatorius

Slėgiui ėminio ėmimo linijose ir srautui į analizatorius reguliuoti.

FL1, FL2, FL3: debitmatis

Srautui aplenkiamojoje grandinėje stebėti.

FL4 – FL6: debitmatis (pasirinktinai)

Srautui per analizatorius stebėti.

V1 – V5: selektoriaus vožtuvas

Tinkami vožtuvai ėminiui imti ir patikros bei nulio nustatymo dujoms į analizatorius tiekti.

V6, V7: solenoidinis vožtuvas

NO2-NO keitikliui aplenkti.

V8: adatinis vožtuvas

Balansuoti srautui tarp NO2-NO keitiklio C ir aplenkiamosios grandinės.

V9, V10: adatinis vožtuvas

Srautams į analizatorius reguliuoti.

V11, V12: svirtinis vožtuvas (pasirinktinai)

Kondensatui iš vonios B išleisti.

1.3.   NMHC analizė (tik dujiniams varikliams, kuriems kaip degalai naudojamos GD)

| 1.3.1. | Dujų chromatografinis metodas (GC, 9 brėž.)
  Taikant GC metodą, mažo žinomo tūrio ėminys įpurškiamas į analizės kolonėlę, per kurią jį perneša inertinės nešančiosios dujos. Kolonėlėje įvairūs komponentai atskiriami pagal jų virimo temperatūrą, todėl iš kolonėlės jie yra išplaunami skirtingu laiku. Toliau jie pereina detektorių, kurio atsako elektros signalo dydis priklauso nuo komponento koncentracijos. Kadangi tai nėra nepertraukiamos analizės metodas, jis gali būti taikomas tik kartu su ėminio ėmimo į maišą metodu, aprašytu šio priedo 4 priedėlio 3.4.2 punkte.
  NMHC analizei naudojamas automatinis GC su FID. Išmetamosios dujos surenkamos ėminių ėmimo maiše, iš kurio paimta dalis dujų įpurškiama į GC. Ėminys Porapak kolonėlėje atskiriamas į dvi dalis (CH4/oras/CO ir NMHC/CO2/H2O). Kolonėlėje su molekuliniu sietu CH4 atskiriamas nuo oro ir CO ir patenka į FID, kuriuo matuojama jo koncentracija. Visas ciklas nuo vieno ėminio įpurškimo iki kito ėminio įpurškimo gali trukti 30 s. Siekiant nustatyti NMHC, CH4 koncentracija atimama iš visų HC koncentracijos (žr. šio priedo 2 priedėlio 4.3.1 punktą).
  Tipinė GC įranga, surinkta reguliariai CH4 analizei atlikti, pateikta 9 brėž. Galima taikyti kitus GC metodus, kurie paremti geru inžineriniu sprendimu.
  9 brėž.
  Metano analizės proceso schema (GC metodas)




  9 brėž. komponentai:

  PC: Poparak kolonėlė
  Naudojama 610 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, pripildyta Porapak N, 180/300 μm (50/80 akutės), kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. kondicionuojama nešančiosiomis dujomis 423 K (150 oC) temperatūroje.
  MSC: kolonėlė su molekuliniu sietu
  Naudojama 13X tipo, 250/350 μm (45/60 skylučių), 1 220 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. kondicionuojama nešančiosiomis dujomis 423 K (150 oC) temperatūroje.
  OV: krosnis
  Užtikrinti kolonėlių ir vožtuvų pastovią temperatūrą, reikalingą analizatoriui veikti, ir kondicionuoti kolonėles 423 K (150 oC) temperatūroje.
  SLP: ėminio kilpelė
  Reikiamo ilgio vamzdelis iš nerūdijančio plieno, maždaug 1 cm3 tūriui gauti.
  P: siurblys
  Ėminiui į dujų chromatografą tiekti.
  D: džiovintuvas
  Naudojamas džiovintuvas su molekuliniu sietu vandeniui ir kitoms priemaišoms, kurių galėtų būti nešančiosiose dujose, šalinti.
  HC: Liepsnos jonizacinis detektorius (FID) metano koncentracijai matuoti.
  V1: ėminio įpurškimo vožtuvas
  Iš ėminio ėmimo maišo per SL, parodytai 8 brėž., paimtam ėminiui įpurkšti. Jo neveikusis tūris turi būti mažas, jis turi nepraleisti dujų ir pakelti temperatūrą iki 423 K (150 oC).
  V3: selektoriaus vožtuvas
  Pasirinkti tarp patikros dujų ir ėminio įleidimo bei srauto uždarymo.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: adatinis vožtuvas
  Srautų parametrams sistemoje nustatyti.
  R1, R2, R3: slėgio reguliatorius
  Atitinkamai degalų (= nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui reguliuoti.
  FC: srauto kapiliaras
  Oro srautui į FID kontroliuoti.
  G1, G2, G3: slėgmatis
  Atitinkamai degalų (arba nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui reguliuoti.
  Fl, F2, F3, F4, F5: filtras
  Sukepinto metalo filtrai, kurie siurblį arba prietaisą saugo nuo metalo nuodegų patekimo.
  FL1: debitmatis
  Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti. |
| --- | --- |

1.3.1.

Dujų chromatografinis metodas (GC, 9 brėž.)

Taikant GC metodą, mažo žinomo tūrio ėminys įpurškiamas į analizės kolonėlę, per kurią jį perneša inertinės nešančiosios dujos. Kolonėlėje įvairūs komponentai atskiriami pagal jų virimo temperatūrą, todėl iš kolonėlės jie yra išplaunami skirtingu laiku. Toliau jie pereina detektorių, kurio atsako elektros signalo dydis priklauso nuo komponento koncentracijos. Kadangi tai nėra nepertraukiamos analizės metodas, jis gali būti taikomas tik kartu su ėminio ėmimo į maišą metodu, aprašytu šio priedo 4 priedėlio 3.4.2 punkte.

NMHC analizei naudojamas automatinis GC su FID. Išmetamosios dujos surenkamos ėminių ėmimo maiše, iš kurio paimta dalis dujų įpurškiama į GC. Ėminys Porapak kolonėlėje atskiriamas į dvi dalis (CH4/oras/CO ir NMHC/CO2/H2O). Kolonėlėje su molekuliniu sietu CH4 atskiriamas nuo oro ir CO ir patenka į FID, kuriuo matuojama jo koncentracija. Visas ciklas nuo vieno ėminio įpurškimo iki kito ėminio įpurškimo gali trukti 30 s. Siekiant nustatyti NMHC, CH4 koncentracija atimama iš visų HC koncentracijos (žr. šio priedo 2 priedėlio 4.3.1 punktą).

Tipinė GC įranga, surinkta reguliariai CH4 analizei atlikti, pateikta 9 brėž. Galima taikyti kitus GC metodus, kurie paremti geru inžineriniu sprendimu.

9 brėž.

Metano analizės proceso schema (GC metodas)

Image

9 brėž. komponentai:

PC: Poparak kolonėlė

Naudojama 610 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, pripildyta Porapak N, 180/300 μm (50/80 akutės), kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. kondicionuojama nešančiosiomis dujomis 423 K (150 oC) temperatūroje.

MSC: kolonėlė su molekuliniu sietu

Naudojama 13X tipo, 250/350 μm (45/60 skylučių), 1 220 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. kondicionuojama nešančiosiomis dujomis 423 K (150 oC) temperatūroje.

OV: krosnis

Užtikrinti kolonėlių ir vožtuvų pastovią temperatūrą, reikalingą analizatoriui veikti, ir kondicionuoti kolonėles 423 K (150 oC) temperatūroje.

SLP: ėminio kilpelė

Reikiamo ilgio vamzdelis iš nerūdijančio plieno, maždaug 1 cm3 tūriui gauti.

P: siurblys

Ėminiui į dujų chromatografą tiekti.

D: džiovintuvas

Naudojamas džiovintuvas su molekuliniu sietu vandeniui ir kitoms priemaišoms, kurių galėtų būti nešančiosiose dujose, šalinti.

HC: Liepsnos jonizacinis detektorius (FID) metano koncentracijai matuoti.

V1: ėminio įpurškimo vožtuvas

Iš ėminio ėmimo maišo per SL, parodytai 8 brėž., paimtam ėminiui įpurkšti. Jo neveikusis tūris turi būti mažas, jis turi nepraleisti dujų ir pakelti temperatūrą iki 423 K (150 oC).

V3: selektoriaus vožtuvas

Pasirinkti tarp patikros dujų ir ėminio įleidimo bei srauto uždarymo.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: adatinis vožtuvas

Srautų parametrams sistemoje nustatyti.

R1, R2, R3: slėgio reguliatorius

Atitinkamai degalų (= nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui reguliuoti.

FC: srauto kapiliaras

Oro srautui į FID kontroliuoti.

G1, G2, G3: slėgmatis

Atitinkamai degalų (arba nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui reguliuoti.

Fl, F2, F3, F4, F5: filtras

Sukepinto metalo filtrai, kurie siurblį arba prietaisą saugo nuo metalo nuodegų patekimo.

FL1: debitmatis

Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti.

| 1.3.2. | Metano atskyriklio metodas (NMC, 10 brėž.)
  Atskyriklyje visi angliavandeniliai, išskyrus CH4, oksiduojami į CO2 ir H2O, taigi ėminiui perėjus NMC, FID detektorius aptinka tik CH4. Jei taikomas ėminio ėmimo į maišą metodas, SL turi būti įrengta srauto nukreipimo sistema (žr. 1.2 punkto 8 brėž.), kuria srautas gali būti pakaitomis leidžiamas per metano atskyriklį ar jį aplenkiant, kaip tai parodyta 10 brėž. viršutinėje dalyje. Matuojant NMHC, abi vertės (HC ir CH4) turi būti FID pamatuotos ir užregistruotos. Jei taikomas integravimo metodas, HSL1 (žr. 1.2 punkto 8 brėž.) lygiagrečiai nuolatiniam FID turi būti įrengtas NMC, nuosekliai sujungtas su antruoju FID (žr. 1.2 punkto 8 brėž.), kaip tai pavaizduota 10 brėž. apačioje. Matuojant NMHC, abi vertes (HC ir CH4) FID turi pamatuoti ir užrašyti.
  Prieš pradedant darbą 600 K (327 oC) ar aukštesnėje temperatūroje nustatomas atskyriklio katalizinis poveikis CH4 ir C2H6, kai vandens kiekis yra būdingas išmetamųjų teršalų srautų sąlygoms. Bandymui paimtame išmetamųjų dujų sraute turi būti žinomi rasos taško temperatūra ir O2 lygis. Užrašomas santykinis FID atsakas į CH4 koncentraciją (žr. šio priedo 5 priedėlio 1.8.2 punktą).
  10 brėž.
  Metano analizės proceso, naudojant metano atskyriklį (NMC), schema




  10 brėž. komponentai:

  NMC: metano atskyriklis
  Skirtas visiems angliavandeniliams, išskyrus metaną, oksiduoti.
  HC: Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID), skirtas HC ir CH4 koncentracijoms matuoti. Temperatūra turi būti užtikrinama nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 oC iki 200 oC).
  V1: selektoriaus vožtuvas
  Pasirinkti tarp ėminio, nulio nustatymo ir patikros dujų. V1 yra identiškas 8 brėž. V2.
  V2, V3: solenoidinis vožtuvas
  Aplenkti NMC.
  V4: adatinis vožtuvas
  Balansuoti srautui tarp NMC ir aplenkiamosios grandinės.
  R1: slėgio reguliatorius
  Reguliuoti slėgiui ėminio ėmimo linijoje ir srautui į HFID. R1 yra identiškas 8 brėž. R3.
  FL1: debitmatis
  Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti. FL1 yra identiškas 8 brėž. FL1. |
| --- | --- |

1.3.2.

Metano atskyriklio metodas (NMC, 10 brėž.)

Atskyriklyje visi angliavandeniliai, išskyrus CH4, oksiduojami į CO2 ir H2O, taigi ėminiui perėjus NMC, FID detektorius aptinka tik CH4. Jei taikomas ėminio ėmimo į maišą metodas, SL turi būti įrengta srauto nukreipimo sistema (žr. 1.2 punkto 8 brėž.), kuria srautas gali būti pakaitomis leidžiamas per metano atskyriklį ar jį aplenkiant, kaip tai parodyta 10 brėž. viršutinėje dalyje. Matuojant NMHC, abi vertės (HC ir CH4) turi būti FID pamatuotos ir užregistruotos. Jei taikomas integravimo metodas, HSL1 (žr. 1.2 punkto 8 brėž.) lygiagrečiai nuolatiniam FID turi būti įrengtas NMC, nuosekliai sujungtas su antruoju FID (žr. 1.2 punkto 8 brėž.), kaip tai pavaizduota 10 brėž. apačioje. Matuojant NMHC, abi vertes (HC ir CH4) FID turi pamatuoti ir užrašyti.

Prieš pradedant darbą 600 K (327 oC) ar aukštesnėje temperatūroje nustatomas atskyriklio katalizinis poveikis CH4 ir C2H6, kai vandens kiekis yra būdingas išmetamųjų teršalų srautų sąlygoms. Bandymui paimtame išmetamųjų dujų sraute turi būti žinomi rasos taško temperatūra ir O2 lygis. Užrašomas santykinis FID atsakas į CH4 koncentraciją (žr. šio priedo 5 priedėlio 1.8.2 punktą).

10 brėž.

Metano analizės proceso, naudojant metano atskyriklį (NMC), schema

Image

10 brėž. komponentai:

NMC: metano atskyriklis

Skirtas visiems angliavandeniliams, išskyrus metaną, oksiduoti.

HC: Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID), skirtas HC ir CH4 koncentracijoms matuoti. Temperatūra turi būti užtikrinama nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 oC iki 200 oC).

V1: selektoriaus vožtuvas

Pasirinkti tarp ėminio, nulio nustatymo ir patikros dujų. V1 yra identiškas 8 brėž. V2.

V2, V3: solenoidinis vožtuvas

Aplenkti NMC.

V4: adatinis vožtuvas

Balansuoti srautui tarp NMC ir aplenkiamosios grandinės.

R1: slėgio reguliatorius

Reguliuoti slėgiui ėminio ėmimo linijoje ir srautui į HFID. R1 yra identiškas 8 brėž. R3.

FL1: debitmatis

Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti. FL1 yra identiškas 8 brėž. FL1.

2.   IŠMETAMŲJŲ DUJŲ PRASKIEDIMAS IR KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO NUSTATYMAS

2.1.   Įvadas

Rekomenduojamos skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos išsamiai apibūdintos 2.2, 2.3 bei 2.4 punktuose ir 11–22 brėž. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis šių brėž. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz., prietaisus, vožtuvus, solenoidus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas paremtas geru inžineriniu sprendimu.

2.2.   Dalies srauto skiedimo sistema

Skiedimo sistema yra apibūdinta 11–19 brėž.; jai taikomas išmetamųjų teršalų srauto dalies praskiedimas. Išmetamųjų teršalų srauto padalijimas ir vėlesnis praskiedimas gali būti atliekamas skirtingų tipų skiedimo sistemose. Siekiant vėliau surinkti kietąsias daleles, visas praskiestų išmetamųjų teršalų srautas arba tik jo dalis leidžiami į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (2.4 punkto 21 brėž.). Pirmasis metodas vadinamas viso ėminių ėmimo tipu, antrasis metodas – dalies ėminio ėmimo tipu.

Skiedimo santykio apskaičiavimas priklauso nuo taikomos sistemos tipo. Rekomenduojami tokie tipai:

Izokinetinės sistemos (11, 12 brėž.)

Taikant šias sistemas, srautas, kuris patenka į tiekimo vamzdį, nustatomas pagal viso išmetamųjų dujų srauto greitį ir (arba) slėgį, todėl per ėminio ėmimo zondą turi tekėti nesutrikdytas ir pastovus išmetamųjų teršalų srautas. Tai paprastai pasiekiama išmetimo vamzdžio tiesiojoje dalyje prieš zondą įrengiant rezonatorių. Tokiu atveju padalijimo santykis apskaičiuojamas pagal lengvai pamatuojamus dydžius, pvz., pagal vamzdžių skersmenis. Pažymėtina, kad izokinetinis metodas taikomas tik srauto režimams suderinti, o ne dalelėms pagal jų dydį paskirstyti. Šis paskirstymas paprastai nėra būtinas, nes dalelės yra pernelyg mažos, kad galėtų sekti paskui dujų srautus.

Srauto reguliavimo sistemos, kai matuojama koncentracija (13–17 brėž.)

Taikant šias sistemas, ėminys imamas iš viso išmetamųjų dujų srauto reguliuojant skiedimo oro srautą ir visą praskiestą išmetamųjų teršalų srautą. Skiedimo santykis nustatomas pagal bandymo dujų, pvz., CO2 ar NOx, paprastai esančių variklio išmetamosiose dujose, koncentracijas. Matuojama koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose ir skiedimo ore, o koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose gali būti pamatuota tiesiogiai arba nustatyta pagal degalų srautą ir anglies balanso lygtį, jei yra žinoma degalų sudėtis. Sistemos gali būti kontroliuojamos pagal apskaičiuotą skiedimo santykį (13, 14 brėž.) arba pagal srautą į tiekimo vamzdį (12, 13, 14 brėž.).

Srauto reguliavimo sistemos, kai matuojamas srautas (18, 19 brėž.)

Taikant šias sistemas, ėminys imamas iš viso išmetamųjų teršalų srauto nustatant skiedimo oro srautą ir visą praskiestą išmetamųjų teršalų srautą. Skiedimo santykis nustatomas pagal dviejų srautų skirtumą. Būtina tiksliai kalibruoti debitmačius vieną pagal kitą, nes dėl santykinio dviejų srautų dydžio didesniems skiedimo santykiams (15 ir didesniems) gali susidaryti didelės paklaidos. Srautas reguliuojamas labai nesudėtingai, praskiestų išmetamųjų dujų srautą laikant pastoviu ir prireikus keičiant skiedimo oro srautą.

Taikant dalies srauto skiedimo sistemas, būtina kreipti dėmesį į tai, kad būtų išvengta galimų nesklandumų dėl kietųjų dalelių nuostolio tiekimo vamzdyje, užtikrinant, kad iš variklio išmetamųjų teršalų srauto būtų paimtas reprezentatyvus ėminys ir kad tiksliai būtų nustatytas padalijimo santykis. Aprašytose sistemose kreipiamas dėmesys į šias labai svarbias vietas.

11 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu, kai yra imama dalis ėminio (SB reguliavimas)

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos tiekimo vamzdžiu TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT naudojant izokinetinio ėminių ėmimo zondą ISP. Naudojant diferencinio slėgio relę DPT, pamatuojamas slėgių skirtumas tarp slėgio išmetimo vamzdyje ir slėgio zondo įleidžiamojoje angoje. Šis signalas perduodamas srauto reguliatoriui FC1, kuris taip reguliuoja įsiurbimo orpūtę SB, kad zondo gale būtų nulinis slėgių skirtumas. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir ISP yra vienodi ir srautas per ISP ir TT yra pastovi išmetamųjų dujų srauto dalis (padalijimas). Padalijimo santykį lemia EP ir ISP skerspjūvio plotai. Skiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal skiedimo oro srauto ir padalijimo santykio vertes.

12 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu, kai yra imama dalis ėminio (PB reguliavimas)

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos tiekimo vamzdžiu TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT naudojant izokinetinio ėminių ėmimo zondą ISP. Naudojant diferencinio slėgio relę DPT pamatuojamas slėgių skirtumas tarp slėgio išmetimo vamzdyje ir slėgio zondo įleidžiamojoje angoje. Šis signalas perduodamas srauto reguliatoriui FC1, kuris taip reguliuoja pūtimo orpūtę SB, kad zondo gale būtų nulinis slėgių skirtumas. Šiam tikslui mažas kiekis skiedimo oro, kurio srautas jau buvo pamatuotas srauto matavimo įtaisu FM1, nukreipiamas į TT per pneumatinę droseliavimo sklendę. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir ISP yra vienodi ir srautas per ISP ir TT yra pastovi išmetamųjų dujų srauto dalis (padalijimas). Padalijimo santykį lemia EP ir ISP skerspjūvio plotai. Skiedimo oras įsiurbimo orpūte siurbiamas per DT, o srauto greitis DT įėjime matuojamas FM1. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal skiedimo oro srauto ir padalijimo santykio vertes.

13 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra matuojama CO2 ar NOx koncentracija imant dalį ėminio

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi (-iais) EGA nepraskiestose ir praskiestose išmetamosiose dujose bei skiedimo ore matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija. Šie signalai perduodami į srauto reguliatorių FC2, kuris reguliuoja pūtimo orpūtę PB ar įsiurbimo orpūtę SB, kad DT būtų užtikrinamas norimas išmetamųjų dujų padalijimas ir skiedimo santykis. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir skiedimo ore.

14 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra matuojama CO2 koncentracija, taikomas anglies kiekio balansas ir imamas visas ėminys

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi (-iais) EGA praskiestose išmetamosiose dujose bei skiedimo ore matuojama CO2 koncentracija. CO2 ir degalų srauto GFUEL signalai perduodami į srauto reguliatorių FC2 arba į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto reguliatorių FC3 (žr. 21 brėž.). FC2 reguliuoja pūtimo orpūtę PB, FC3 – ėminių ėmimo siurblį P (žr. 21 brėž.), taip nustatydami srautą į sistemą ir iš jos, kad DT būtų galima užtikrinti norimą išmetamųjų dujų padalijimą ir skiedimo santykį. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal CO2 koncentraciją ir GFUEL taikant anglies balanso prielaidą.

15 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra vienas Venturi, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT dėl neigiamo slėgio, kurį Venturi VN sukuria skiedimo tunelyje. Dujų srautas per TT priklauso nuo kinetinės energijos mainų Venturi zonoje ir dėl to priklauso nuo dujų absoliučios temperatūros ties TT išėjimo anga. Vadinasi, išmetamųjų dujų padalijimas tam tikram srautui tunelyje nėra pastovus, ir skiedimo santykis, esant mažai apkrovai, yra šiek tiek mažesnis nei esant didelei apkrovai. Išmetamųjų dujų analizatoriumi (-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir skiedimo ore, ir taip išmatuotų verčių pagrindu apskaičiuojamas skiedimo santykis.

16 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra du Venturi ar dvi diafragmos, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT srauto dalikliu, kuriame yra diafragmų ar Venturi vamzdžių rinkinys. Pirmasis (FD1) yra įrengtas EP, antrasis (FD2) – TT. Papildomai reikalingi du slėgio reguliavimo vožtuvai (PCV1 ir PCV2), kurie užtikrintų pastovų išmetamųjų dujų srauto padalijimą reguliuodami priešslėgį EP ir slėgį DT. PCV1 yra pasroviui nuo SP EP, PCV2 yra tarp pūtimo orpūtės PB ir DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi (-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir skiedimo ore. Ji yra būtina tikrinant išmetamųjų dujų padalijimą, ir gali būti panaudota nustatyti PCV1 ir PCV2, kad jie tiksliai dalytų srautą. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją.

17 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra daugiavamzdis daliklis, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT srauto dalikliu FD3, kurį sudaro keletas vienodų matmenų (tokio paties skersmens, ilgio ir kreivio spindulio) vamzdžių, įrengtų EP. Išmetamosios dujos per vieną iš šių vamzdžių leidžiamos į DT, ir išmetamosios dujos per kitus vamzdžius leidžiamos per slopinamąją kamerą DC. Taigi išmetamųjų dujų padalijimą nustato bendras vamzdžių skaičius. Pastovaus padalijimo kontrolė reikalauja, kad tarp DC ir TT išėjimo slėgis, matuojamas diferencinio slėgio rele DPT, būtų lygus nuliui. Nulinis slėgio skirtumas pasiekiamas į DT ties TT išėjimo anga įpurškiant šviežio oro. Išmetamųjų dujų analizatoriumi (-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir skiedimo ore. Ji yra būtina tikrinant išmetamųjų dujų padalijimą ir gali būti naudojama įpurškiamam šviežio oro srautui reguliuoti, kad būtų tiksliai kontroliuojamas padalijimas. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją.

18 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai srautas yra reguliuojamas ir imamas visas ėminys

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT. Visas srautas per tunelį reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3 ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos ėminio ėmimo siurbliu P (žr. 18 brėž.). Siekiant gauti norimą išmetamųjų dujų srauto padalijimą, skiedimo oro srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC2, kuris gali kaip valdymo signalus naudoti GEXHW, GAIRW ar GFUEL. Ėminio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto matavimo įtaisu FM3 (žr. 21 brėž.). Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus.

19 brėž.

Dalies srauto skiedimo sistema, kai yra reguliuojamas srautas ir imama dalis ėminio

Image

Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į skiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų padalijimas ir srautas į DT yra kontroliuojami srauto reguliatoriumi FC2, kuris nustato atitinkamai pūtimo orpūtės PB ir įsiurbimo orpūtės SB srautus (arba greičius). Tai yra įmanoma, nes ėminys, paimtas kietųjų dalelių ėminio ėmimo sistema, grąžinamas į DT. FC2 kaip valdymo signalus galima naudoti GEXHW, GAIRW ar GFUEL. Skiedimo oro srautas yra matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – srauto matavimo įtaisu FM2. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus.

2.2.1.   11–19 brėž. komponentai:

EP: išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdis gali būti izoliuotas. Rekomenduojamas išmetimo vamzdžio storio ir skersmens santykis yra 0,015 ar mažesnis, kad būtų mažesnė šiluminė inercija. Naudojamosios lanksčiosios vamzdžio dalys neturi būti daugiau kaip 12 kartų ilgesnės už vamzdžio skersmenį. Sulenkimų turi būti kiek įmanoma mažiau, kad nusėdimas dėl inercijos būtų kuo mažesnis. Jei sistema turi bandomojo stendo duslintuvą, duslintuvas taip pat gali būti izoliuotas.

Jei sistema izokinetinė, tai bent per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir trisdešimt tris skersmens ilgius pasroviui nuo jos išmetimo vamzdis turi būti be alkūnių, sulenkimų ir staigių skersmens pokyčių. Dujų greitis ėminių ėmimo zonoje turi būti didesnis kaip 10 m/s, išskyrus tuščiosios eigos režimą. Išmetamųjų dujų slėgio svyravimai vidutiniškai turi būti ne didesni kaip ± 500 Pa. Visos priemonės, skirtos slėgio svyravimams mažinti, išskyrus prie važiuoklės tvirtinamą išmetimo sistemą (įskaitant duslintuvą ir papildomo apdorojimo įtaisus), turi nekeisti variklio veikimo ir neskatinti kietųjų dalelių nusėdimo.

Sistemoms be izokinetinio ėminių ėmimo zondo tiesųjį vamzdį rekomenduojama turėti per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir tris skersmens ilgius pasroviui nuo jo.

SP: ėminių ėmimo zondas (10, 14, 15, 16, 18 ir 19 brėž.)

Mažiausias vidinis skersmuo turi būti 4 mm. Mažiausias išmetimo vamzdžio ir zondo skersmens santykis turi būti 4. Zondas turi būti atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija, arba dauginių skylių zondas, kaip apibūdinta SP1 1.2.1 punkte 5 brėž.

ISP: izokinetinio ėminių ėmimo zondas (11, 12 brėž.)

Izokinetinio ėminių ėmimo zondas turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija toje jo vietoje, kuri atitinka EP punkte aprašytas sąlygas, ir turėti konstrukciją, užtikrinančią proporcingąjį neapdorotų išmetamųjų dujų srauto ėminį. Mažiausias vidinis skersmuo turi būti lygiai 12 mm.

Izokinetiniam išmetamųjų teršalų srauto padalijimui būtina turėti reguliavimo sistemą, kuri tarp EP ir ISP užtikrintų nulinį slėgių skirtumą. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir ISP yra tokie patys, ir masės srautas per ISP sudaro pastovią išmetamųjų dujų srauto dalį. ISP turi būti sujungtas su diferencinio slėgio rele DPT. Nulinis slėgių tarp EP ir ISP skirtumas kontroliuojamas srauto reguliatoriumi FC1.

FD1, FD2: srauto daliklis (16 brėž.)

Siekiant gauti proporcingąjį natūralių išmetamųjų dujų ėminį, atitinkamai išmetimo vamzdyje EP ir tiekimo vamzdyje TT įrengiamas Venturi vamzdžių arba diafragmų rinkinys. Reikia turėti reguliavimo sistemą, sudarytą iš dviejų slėgio reguliavimo vožtuvų PCV1 ir PCV2, kad srautas būtų proporcingai padalytas kontroliuojant slėgį EP ir DT.

FD3: srauto daliklis (17 brėž.)

Išmetamųjų dujų proporcingajam ėminiui gauti išmetimo vamzdyje EP įrengiamas vamzdžių rinkinys (dauginių vamzdžių blokas). Vienu iš vamzdžių išmetamosios dujos tiekiamos į skiedimo tunelį DT, kitais vamzdžiais išmetamosios dujos patenka į slopinimo kamerą DC. Turi būti vienodi vamzdžių matmenys (tas pat skersmuo, ilgis, kreivio spindulys), nes išmetamųjų dujų srauto padalijimas priklauso nuo bendrojo vamzdžių skaičiaus. Siekiant srautą proporcingai padalyti, reikia turėti reguliavimo sistemą, kuri tarp dauginių vamzdžių bloko įėjimo į DC ir vamzdžio išėjimo į TT angos užtikrintų nulinį slėgių skirtumą. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir FD3 yra proporcingi, ir srautas į TT sudaro pastovią išmetamųjų dujų srauto dalį. Šie du taškai turi būti sujungti su diferencinio slėgio rele DPT. Nulinis slėgių skirtumas kontroliuojamas srauto reguliatoriumi FC1.

EGA: išmetamųjų dujų analizatorius (13, 14, 15, 16 ir 17 brėžiniai)

Gali būti naudojami CO2 ar NOx analizatoriai (taikant anglies balanso metodą – tik CO2 analizatorius). Analizatoriai kalibruojami kaip ir išmetamųjų dujų analizatoriai. Koncentracijos skirtumui nustatyti galima naudoti vieną analizatorių arba kelis. Matavimo sistemų tikslumas turi būti toks, kad GEDFW,i būtų nustatomas ± 4 procentų tikslumu.

TT: tiekimo vamzdis (11–19 brėž.)

Tiekimo vamzdis:

| a) | turi būti kiek įmanoma trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 5 m; |
| --- | --- |

a)

turi būti kiek įmanoma trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 5 m;

| b) | turėti tokį patį kaip ėminių zondas skersmenį ar didesnį, bet ne didesnį kaip 25 mm; |
| --- | --- |

b)

turėti tokį patį kaip ėminių zondas skersmenį ar didesnį, bet ne didesnį kaip 25 mm;

| c) | turi būti išvestas į skiedimo tunelį vienoje su jo vidurio linija ašyje ir pakreiptas pasroviui. |
| --- | --- |

c)

turi būti išvestas į skiedimo tunelį vienoje su jo vidurio linija ašyje ir pakreiptas pasroviui.

Jei vamzdis yra 1 m ilgio arba trumpesnis, jis turi būti izoliuotas medžiaga, kurios didžiausias šilumos laidumas būtų 0,05 W/(m ×K) ir kurios radialinis izoliuojančio sluoksnio storis atitiktų zondo skersmenį. Jei vamzdis ilgesnis kaip 1 m, jis turi būti izoliuojamas ir šildomas, kad sienelių temperatūra būtų ne žemesnė kaip 523 K (250 oC).

DPT: diferencinio slėgio relė (11, 12 ir 17 brėž.)

Diferencinio slėgio relė turi turėti ± 500 Pa arba mažesnį intervalą.

FC1: srauto reguliatorius (11, 12 ir 17 brėž.)

Izokinetinėse sistemose (11 ir 12 brėž.) srauto reguliatorius yra būtinas užtikrinti nuliniam slėgių skirtumui tarp EP ir ISP. Nustatyti reguliatorių galima:

| a) | kiekvienam režimui reguliuojant įsiurbimo orpūtės SB greitį arba srautą ir palaikant pastovų pūtimo orpūtės PB greitį ar srautą (11 brėž.) arba |
| --- | --- |

a)

kiekvienam režimui reguliuojant įsiurbimo orpūtės SB greitį arba srautą ir palaikant pastovų pūtimo orpūtės PB greitį ar srautą (11 brėž.) arba

| b) | reguliuojant įsiurbimo orpūtę SB iki praskiestų išmetamųjų dujų pastovaus masės srauto ir kontroliuojant pūtimo orpūtės PB srautą, kartu ir išmetamųjų dujų ėminio srautą tiekimo vamzdžio TT galo srityje (12 brėž.). |
| --- | --- |

b)

reguliuojant įsiurbimo orpūtę SB iki praskiestų išmetamųjų dujų pastovaus masės srauto ir kontroliuojant pūtimo orpūtės PB srautą, kartu ir išmetamųjų dujų ėminio srautą tiekimo vamzdžio TT galo srityje (12 brėž.).

Jei naudojama slėgio kontrolės sistema, reguliavimo kontūro liekamoji paklaida turi būti ne didesnė kaip ± 3 Pa. Slėgio svyravimai skiedimo tunelyje vidutiniškai turi būti ne didesni kaip ± 250 Pa.

Išmetamųjų dujų srautą proporcingai padalijant dauginių vamzdžių sistemoje (17 brėž.), srauto reguliatorius reikalingas užtikrinti nuliniam slėgių skirtumui tarp dauginių vamzdžių bloko išėjimo ir TT išėjimo angų. Nustatoma reguliuojant TT išėjimo į DT angoje įpurškiamo šviežio oro srautą.

PCV1, PCV2: slėgio reguliavimo vožtuvas (16 brėž.)

Proporcingam srauto padalijimui dviejų Venturi (arba dviejų diafragmų) sistemoje reikia turėti du slėgio reguliavimo vožtuvus, kurių vienas reguliuotų priešslėgį EP, kitas – slėgį DT. Vožtuvai EP įrengiami pasroviui nuo SP ir tarp PB ir DT.

DC: slopinimo kamera (17 brėž.)

Dauginių vamzdžių bloko išėjime įrengiama slopinimo kamera, kuri mažintų slėgio svyravimus išmetimo vamzdyje EP.

VN: Venturi (15 brėž.)

Venturi skiedimo tunelyje DT yra įrengtas tam, kad tiekimo vamzdžio TT išėjimo srityje būtų sukurtas neigiamas slėgis. Dujų srautas per TT nustatomas pagal kinetinės energijos mainus Venturi zonoje ir iš esmės yra proporcingas pūtimo orpūtės PB srautui; taip užtikrinamas pastovus skiedimo santykis. Kadangi mainus kinetine energija veikia temperatūra TT išėjime ir slėgio tarp EP ir DT skirtumas, tikrasis skiedimo santykis, esant mažai apkrovai, yra šiek tiek mažesnis, palyginti su didele apkrova..

FC2: srauto reguliatorius (13, 14, 18 ir 19 brėž., pasirinktinai)

Gali būti naudojamas srauto reguliatorius, kuris reguliuotų pūtimo orpūtės PB ir (arba) įsiurbimo orpūtės SB srautą. Jį galima jungti prie išmetamųjų dujų srauto, įsiurbiamojo oro ar degalų srauto signalų ir (arba) prie CO2 ar NOx diferencinių signalų. Tiekiant suslėgtąjį orą (18 brėž.), FC2 tiesiogiai reguliuoja oro srautą.

FM1: srauto matavimo įtaisas (11, 12, 18 ir 19 brėž.)

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas skiedimo oro srautui matuoti. FM1 nėra būtinas, jei pūtimo orpūtė PB yra sukalibruota srautui matuoti.

FM2: srauto matavimo įtaisas (19 brėž.)

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti. FM2 nėra būtinas, jei įsiurbimo orpūtė SB yra sukalibruota srautui matuoti.

PB: pūtimo orpūtė (11, 12, 13, 14, 15, 16 ir 19 brėž.)

Skiedimo oro srautui reguliuoti PB gali būti prijungta prie srauto reguliatorių FC1 ar FC2. PB nereikalinga, jei naudojama droselinė sklendė. Sukalibruota PB gali būti naudojama skiedimo oro srautui matuoti.

SB: įsiurbimo orpūtė (11, 12, 13, 16, 17, 19 brėž.)

Tik dalies ėminio ėmimo sistemoms. Sukalibruota SB gali būti naudojama praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti.

DAF: skiedimo oro filtras (11–19 brėž.)

Skiedimo orą rekomenduojama filtruoti ir praleisti pro aktyvuotąsias anglis, kad būtų pašalinti ore esantys angliavandeniliai. Variklio gamintojo prašymu skiedimo oro ėminys fono kietųjų dalelių lygiui nustatyti imamas laikantis geros inžinerinės praktikos, kad vėliau fono koncentracijos vertę būtų galima atimti iš praskiestose išmetamosiose dujose nustatytos koncentracijos vertės.

DT: skiedimo tunelis (11–19 brėž.)

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti tinkamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras galėtų visiškai susimaišyti turbulentinio srauto sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

turi būti tinkamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras galėtų visiškai susimaišyti turbulentinio srauto sąlygomis;

| b) | turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno ir tokių matmenų:






  i) | sienelių storio ir skersmens santykis 0,025 arba mažesnis, jei skiedimo tunelio vidinis skersmuo yra didesnis kaip 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno ir tokių matmenų:

i)

sienelių storio ir skersmens santykis 0,025 arba mažesnis, jei skiedimo tunelio vidinis skersmuo yra didesnis kaip 75 mm;

| ii) | vardinis storis ne mažesnis kaip 1,5 mm, jei skiedimo tunelio vidinis skersmuo yra lygus 75 mm ar mažesnis; |
| --- | --- |

ii)

vardinis storis ne mažesnis kaip 1,5 mm, jei skiedimo tunelio vidinis skersmuo yra lygus 75 mm ar mažesnis;

| c) | skersmuo turi būti bent 75 mm, jei taikomas dalies ėminio ėmimo metodas; |
| --- | --- |

c)

skersmuo turi būti bent 75 mm, jei taikomas dalies ėminio ėmimo metodas;

| d) | rekomenduojamas skersmuo galėtų būti bent 25 mm, jei taikomas viso ėminio ėmimo metodas; |
| --- | --- |

d)

rekomenduojamas skersmuo galėtų būti bent 25 mm, jei taikomas viso ėminio ėmimo metodas;

| e) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

e)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| f) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

f)

gali būti izoliuotas.

Variklio išmetamieji teršalai gerai sumaišomi su skiedimo oru. Pradedant naudoti dalies ėminio ėmimo sistemą, sumaišymo kokybė tikrinama atliekant tunelio CO2 profilį, varikliui dirbant (bent keturiuose vienodu atstumu išdėstytuose matavimo taškuose). Jei būtina, galima naudoti maišymo diafragmą.

| Pastaba | : | Jei apie skiedimo tunelį DT aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 293 K (20 oC), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų skiedimo tunelio sienų. Todėl rekomenduojama tunelį šildyti ir (arba) izoliuoti neperžengiant anksčiau nurodytų ribų. |
| --- | --- | --- |

Pastaba

:

Jei apie skiedimo tunelį DT aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 293 K (20 oC), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų skiedimo tunelio sienų. Todėl rekomenduojama tunelį šildyti ir (arba) izoliuoti neperžengiant anksčiau nurodytų ribų.

Esant didelei variklio apkrovai, tuneliui aušinti galima naudoti nekenksmingas aušinimo priemones, pvz., sukamąjį ventiliatorių, ir aušinama tol, kol aušalo temperatūra bus ne žemesnė kaip 293 K (20 oC).

HE: šilumokaitis (16, 17 brėž.)

Šilumokaitis turi būti pakankamo galingumo, kad įsiurbimo orpūtės SB įleidžiamojoje angoje būtų galima užtikrinti temperatūrą, lygią bandymo metu naudojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 11 K.

2.3.   Viso srauto skiedimo sistema

20 brėžinyje parodyta skiedimo sistema pagrįsta viso išmetamųjų teršalų srauto praskiedimu taikant pastovaus tūrio ėminio ėmimo principą. Išmatuojamas visas išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mišinio tūris. Galima naudoti PDP ar CFV sistemą.

Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys leidžiamas į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (2.4 punktas ir 21 bei 22 brėž.), kurioje surenkamos kietosios dalelės. Jei tai daroma tiesiogiai, toks būdas vadinamas viengubu praskiedimu. Jei ėminys antrinio praskiedimo tunelyje dar kartą skiedžiamas, tai vadinama dvigubu praskiedimu. Šis metodas yra naudingas, jei filtro paviršiaus temperatūra po vieno skiedimo neatitinka jai keliamų reikalavimų. Nors būdama iš dalies skiedimo sistema, 2.4 punkte ir 22 brėž. aprašyta dvigubo skiedimo sistema apibūdinta kaip kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos modifikacija, nes dauguma jos ir tipinės ėminių ėmimo sistemos dalių yra tokios pat.

20 brėž.

Viso srauto skiedimo sistema į fono filtrą

Image

Visas neapdorotų išmetamųjų dujų srautas skiedimo tunelyje DT maišomas su skiedimo oru. Praskiestų išmetamųjų dujų srautas matuojamas tūriniu siurbliu PDP arba ribinio srauto Venturi. Proporcingam kietųjų dalelių ėminiui imti ar srautui nustatyti gali būti naudojamas šilumokaitis HE ar elektroninis srauto kompensavimas EFC. Kadangi kietųjų dalelių masė nustatoma visame praskiestųjų išmetamųjų dujų sraute, skiedimo santykio apskaičiuoti nereikia.

2.3.1.   20 brėž. komponentai:

EP: išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdžio ilgis nuo variklio išmetimo kolektoriaus išėjimo angos, turbokompresoriaus išėjimo angos ar nuo papildomo apdorojimo įtaiso iki skiedimo tunelio turi būti ne didesnis kaip 10 m. Jei išmetamojo vamzdžio ilgis pasroviui nuo išmetimo kolektoriaus, turbokompresoriaus išėjimo angos ar nuo papildomo apdorojimo įtaiso yra didesnis kaip 4 m, tuomet visi vamzdžiai, ilgesni kaip 4 m, turi būti izoliuoti, išskyrus linijoje įrengtą dūmų matuoklį, jei jis naudojamas. Radialinis izoliacijos storis turi būti bent 25 mm. Izoliavimo medžiagos šiluminio laidumo, pamatuoto esant 673 K, vertė turi būti ne didesnė kaip W/(m × K). Siekiant, kad išmetimo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų 0,015 arba mažesnis. Naudojamos lanksčiosios vamzdžio dalys turi būti ne daugiau kaip 12 kartų ilgesnės už vamzdžio skersmenį.

PDP: tūrinis siurblys

PDP matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą pagal siurblio sūkių skaičių ir siurblio našumą. PDP ar skiedimo oro tiekimo sistema neturi dirbtinai mažinti išmetimo sistemos priešslėgio. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, pamatuotas veikiant PDP sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, pamatuotam neprijungus PDP ±1,5 kPa, kai variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat PDP turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 6 K, kai netaikomas srauto kompensavimas. Srauto kompensavimą galima taikyti tik tuo atveju, kai temperatūra ties PDP įėjimo anga yra ne aukštesnė kaip 323 K (50 oC).

CFV: ribinio srauto Venturi

CFV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, jį palaikydamas soties sąlygomis (kritinis srautas). Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, pamatuotas veikiant CFV sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, pamatuotam neprijungus CFV ±1,5 kPa, kai variklio sūkių dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat CFV turi būti lygi atliekant bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas.

HE: šilumokaitis (pasirinktinai, jei taikomas EFC)

Šilumokaitis turi būti tinkamo galingumo, kad galėtų užtikrinti anksčiau nurodytų nustatytų ribų temperatūrą.

EFC: elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai, jei naudojamas HE)

Jei ties PDP ar CFV įėjimo anga temperatūra nėra užtikrinama pagal anksčiau nurodytas ribas, tai nepertraukiamam srauto matavimui ir proporcingojo ėminių ėmimo kietųjų dalelių sistemoje kontroliavimui reikalinga srauto kompensavimo sistema. Šiuo tikslu nepertraukiamai matuojamo srauto signalai naudojami atitinkamai koreguoti ėminio srautui per kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kietųjų dalelių filtrus (žr. 2.4 punktą ir 21, 22 brėž.).

DT: skiedimo tunelis

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti gana mažo skersmens, kad jame galėtų susidaryti turbulentinis srautas (Reinoldso skaičius didesnis kaip 4 000), ir pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras visiškai susimaišytų; galima naudoti maišymo diafragmą; |
| --- | --- |

a)

turi būti gana mažo skersmens, kad jame galėtų susidaryti turbulentinis srautas (Reinoldso skaičius didesnis kaip 4 000), ir pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras visiškai susimaišytų; galima naudoti maišymo diafragmą;

| b) | turi būti bent 460 mm skersmens, jei tai viengubo skiedimo sistema; |
| --- | --- |

b)

turi būti bent 460 mm skersmens, jei tai viengubo skiedimo sistema;

| c) | turi būti bent 210 mm skersmens, jei tai dvigubo skiedimo sistema; |
| --- | --- |

c)

turi būti bent 210 mm skersmens, jei tai dvigubo skiedimo sistema;

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

Variklio išmetamieji teršalai nukreipiami pasroviui toje vietoje, kur jie patenka į skiedimo tunelį, ir gerai sumaišomi.

Taikant viengubą praskiedimą, ėminys iš skiedimo tunelio tiekiamas į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (2.4 punktas, 21 brėž.). Turi būti pakankamas PDP ar CFV pralaidumas, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra būtų žemesnė kaip 325 K (52 oC) arba jai lygi.

Jei taikomas dvigubas praskiedimas, ėminys iš skiedimo tunelio yra tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį, kuriame jis papildomai skiedžiamas ir paskui leidžiamas per ėminių ėmimo filtrus (2.4 punktas, 22 brėž.). Turi būti pakankamas PDP ar CFV pralaidumas, kad ėminių ėmimo zonoje praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų žemesnė kaip 464 K (191 oC) arba jai lygi. Antrinio skiedimo sistema turi tiekti reikiamą antrinio skiedimo oro kiekį, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą dvigubai praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų žemesnė kaip 325 K (52 oC) arba jai lygi.

DAF: skiedimo oro filtras

Skiedimo orą rekomenduojama filtruoti ir praleisti pro aktyvuotąją anglį, kad būtų pašalinti ore esantys angliavandeniliai. Variklio gamintojo prašymu skiedimo oro ėminys fono kietųjų dalelių lygiui nustatyti imamas laikantis geros inžinerinės praktikos, kad vėliau fono koncentracijos vertę būtų galima atimti iš praskiestose išmetamosiose dujose nustatytos koncentracijos vertės.

PSP: kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondas

Zondas yra pagrindinė kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT dalis ir:

| a) | turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; |
| --- | --- |

a)

turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį;

| b) | vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 12 mm; |
| --- | --- |

b)

vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 12 mm;

| c) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

c)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

2.4.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema reikalinga kietosioms dalelėms ant kietųjų dalelių filtro rinkti. Viso ėminio ėmimo ir dalies srauto skiedimo atveju, kai per filtrus leidžiamas visas praskiestų išmetamųjų teršalų ėminys, skiedimo (2.2 punktas, 14 ir 18 brėž.) ir ėminio ėmimo sistema paprastai sudaro vientisą bloką. Dalies ėminio ėmimo ir dalies srauto ar viso srauto skiedimo atveju, kai per filtrus perleidžiama tik dalis praskiesto išmetamųjų teršalų srauto, skiedimo (2.2 punktas, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19 brėž.; 2.3 punktas, 20 brėž.) ir ėminio ėmimo sistemos paprastai sudaro atskirus blokus..

Šioje taisyklėje viso srauto skiedimo sistemos dvigubo skiedimo sistema (22 brėž.) laikoma tam tikra tipinės kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos, parodytos 21 brėž., modifikacija. Dvigubo skiedimo sistemą sudaro visos svarbiausios kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos dalys, pvz., filtro laikikliai ir ėminių ėmimo siurblys.

Rekomenduojama ėminio siurblio neišjungti visą bandymo laiką, kad reguliavimo kontūrai nebūtų kokiu nors būdu veikiami. Taikant vieno filtro metodą, naudojama aplenkimo sistema, kad ėminys per jo ėmimo filtrą galėtų būti nukreiptas norimu laiku. Ši jungimo įtaka reguliavimo kontūrams turi būti kiek įmanoma sumažinta.

21 brėž.

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema

Image

Ėminio ėmimo siurblys P per kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT ima praskiestų išmetamųjų dujų ėminį iš dalies srauto arba viso srauto skiedimo sistemos skiedimo tunelio DT. Ėminys praleidžiamas pro filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 20 brėž.), praskiestų išmetamųjų dujų srautas naudojamas kaip FC3 valdymo signalas.

22 brėž.

Dvigubo skiedimo sistema (tik viso srauto sistema)

Image

Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys iš viso srauto skiedimo sistemos skiedimo tunelio DT per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį SDT, kuriame ėminys skiedžiamas dar kartą. Toliau ėminys perleidžiamas per filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Skiedimo oro srautas paprastai yra pastovus, tuo tarpu ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 20 brėž.), visas praskiestų išmetamųjų dujų srautas naudojamas kaip FC3 valdymo signalas.

2.4.1.   21 ir 22 brėž. komponentai:

PTT: kietųjų dalelių tiekimo vamzdis (21 ir 22 brėž.)

Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis turi būti ne ilgesnis kaip 1 020 mm, ir jis turi būti trumpinamas, kai tik tai yra įmanoma. Kaip nurodyta toliau (t. y. dalies srauto skiedimo dalies ėminio ėmimo sistemoms ir viso srauto skiedimo sistemoms) įtraukiamas ėminio ėmimo zondo (atitinkamai SP, ISP, PSP, žr. 2.2 ir 2.3 punktus) ilgis.

Matmenys taikomi:

| a) | dalies srauto skiedimo, kai imama dalis ėminio, tipui ir viso srauto viengubo skiedimo sistemai nuo zondo (atitinkamai SP, ISP, PSP) viršaus iki filtro laikiklio; |
| --- | --- |

a)

dalies srauto skiedimo, kai imama dalis ėminio, tipui ir viso srauto viengubo skiedimo sistemai nuo zondo (atitinkamai SP, ISP, PSP) viršaus iki filtro laikiklio;

| b) | dalies srauto skiedimo, kai imamas visas ėminys, tipui nuo skiedimo tunelio galo iki filtro laikiklio; |
| --- | --- |

b)

dalies srauto skiedimo, kai imamas visas ėminys, tipui nuo skiedimo tunelio galo iki filtro laikiklio;

| c) | viso srauto dvigubo skiedimo sistemai nuo zondo (PSP) viršaus iki skiedimo tunelio. |
| --- | --- |

c)

viso srauto dvigubo skiedimo sistemai nuo zondo (PSP) viršaus iki skiedimo tunelio.

Tiekimo vamzdis:

| a) | gali būti tiesiogiai šildomas arba skiedimo oru iš anksto pašildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra, prieš tiekiant išmetamąsias dujas į skiedimo tunelį, yra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

gali būti tiesiogiai šildomas arba skiedimo oru iš anksto pašildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra, prieš tiekiant išmetamąsias dujas į skiedimo tunelį, yra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

SDT: antrinio skiedimo tunelis (22 brėž.)

Antrinio skiedimo tunelio skersmuo turi būti bent 75 mm, ir jis turi būti pakankamo ilgio, kad dvigubai praskiesto ėminio buvimo tunelyje trukmė būtų bent 0,25 sekundės. Pirminio filtro laikiklis FH įrengiamas ne toliau kaip 300 mm nuo antrinio skiedimo tunelio SDT išleidžiamosios angos.

Antrinio skiedimo tunelis:

| a) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

FH: filtro laikiklis (-iai) (21 ir 22 brėž.)

Filtro laikiklis turi atitikti šio priedo 4 priedėlio 4.1.3 punkto reikalavimus.

Filtro laikiklis:

| a) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

P: ėminių ėmimo siurblys (21 ir 22 brėž.)

Jei netaikomas srauto koregavimas FC3, kietųjų dalelių ėminio ėmimo siurblys turi būti gana toli nuo tunelio, kad būtų užtikrinama pastovi (± 3 K) įleidžiamų dujų temperatūra.

DP: skiedimo oro siurblys (22 brėž.)

Skiedimo oro siurblys turi būti tokioje vietoje, kad tiekiamo antrinio skiedimo oro temperatūra būtų 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC), jei skiedimo oras nėra iš anksto šildomas.

FC3: srauto reguliatorius (21 ir 22 brėž.)

Srauto reguliatorius, jei nėra kitų priemonių, reikalingas kietųjų dalelių srautui kompensuoti dėl temperatūros ir priešslėgio svyravimų ėminio kelyje. Srauto reguliatorius yra būtinas, jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 20 brėž.).

FM3: srauto matavimo įtaisas (21 ir 22 brėž.)

Jei netaikomas srauto koregavimas su FC3, dujų skaitiklis ar prietaisas kietųjų dalelių srautui matuoti įrengiamas gana toli nuo ėminio ėmimo siurblio P, kad įleidžiamų dujų temperatūra būtų pastovi (± 3 K).

FM4: srauto matavimo įtaisas (22 brėž.)

Dujų skaitiklis arba prietaisas kietųjų dalelių srautui matuoti įrengiamas taip, kad įleidžiamų dujų temperatūra būtų 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

BV: rutulinis vožtuvas (pasirinktinai)

Rutulinio vožtuvo vidinis skersmuo neturi būti mažesnis už kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT vidinį skersmenį, ir jungimo laikas trumpesnis kaip 0,5 sekundės.

| Pastaba | : | Jei apie PSP, PTT, SDT ir FH aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 293 K (20 oC), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų šių dalių sienelių. Todėl rekomenduojama šias dalis šildyti ir (arba) izoliuoti pagal atitinkamuose aprašuose nurodytas ribas. Be to, rekomenduojama, kad imant ėminį temperatūra prieš filtrą būtų ne žemesnė kaip 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Pastaba

:

Jei apie PSP, PTT, SDT ir FH aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 293 K (20 oC), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų šių dalių sienelių. Todėl rekomenduojama šias dalis šildyti ir (arba) izoliuoti pagal atitinkamuose aprašuose nurodytas ribas. Be to, rekomenduojama, kad imant ėminį temperatūra prieš filtrą būtų ne žemesnė kaip 293 K (20 oC).

Esant didelei variklio apkrovai, tuneliui aušinti galima naudoti poveikio nesukeliančias aušinimo priemones, pvz., sukamąjį ventiliatorių, ir aušinama tol, kol aušalo temperatūra bus žemesnė kaip 293 K (20 oC).

3.   DŪMINGUMO NUSTATYMAS

3.1.   Įvadas

Rekomenduojamos dūmų matuoklių sistemos išsamiai apibūdintos 3.2 bei 3.3 punktuose ir 23 bei 24 brėž. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis 23 ir 24 brėž. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz., prietaisus, vožtuvus, solenoidus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas paremtas geru inžineriniu sprendimu.

Matavimo principas yra toks: šviesa sklinda per tiriamų dūmų tam tikro ilgio sluoksnį ir terpės neskaidrumo savybėms įvertinti matuojama krintančios šviesos, kuri pasiekia imtuvą, dalis. Dūmingumo matavimo būdas priklauso nuo aparatūros konstrukcijos; tai galima atlikti išmetimo vamzdyje (linijinis viso srauto dūmų matuoklis), išmetimo vamzdžio gale (galinis viso srauto dūmų matuoklis) ar imant ėminį iš išmetimo vamzdžio (dalies srauto dūmų matuoklis). Prietaiso gamintojas turi pateikti dūmų matuoklio optinio kelio ilgį, kad pagal neskaidrumo signalo vertę būtų galima nustatyti šviesos sugerties koeficientą.

3.2.   Viso srauto dūmų matuoklis

Galima naudoti dviejų pagrindinių tipų viso srauto dūmų matuoklius (23 brėž.). Jei naudojamas linijinis dūmų matuoklis, matuojamas viso išmetamųjų dujų kamuolio neskaidrumas. Šio tipo dūmų matuoklių tikrasis optinio kelio ilgis priklauso nuo dūmų matuoklio konstrukcijos.

Jei naudojamas galinis dūmų matuoklis, viso išmetamųjų teršalų kamuolio neskaidrumas matuojamas kamuoliui išeinant iš išmetimo vamzdžio. Šio tipo dūmų matuoklių tikrasis optinio kelio ilgis priklauso nuo išmetimo vamzdžio konstrukcijos ir atstumo tarp išmetimo vamzdžio galo ir dūmų matuoklio.

23 brėž.

Viso srauto dūmų matuoklis

Image

3.2.1.   23 brėž. komponentai:

EP: išmetimo vamzdis

Jei naudojamas linijinis dūmų matuoklis, išmetimo vamzdžio skersmuo turi būti vienodas dalyje, kurios ilgis būtų 3 vamzdžio skersmens ilgiai prieš matavimo zoną ir už jos. Jei skersmuo matavimo zonoje yra didesnis už išmetimo vamzdžio skersmenį, rekomenduojamas prieš matavimo zoną pamažu siaurėjantis išmetimo vamzdis.

Jei naudojamas galinis dūmų matuoklis, paskutinės 0,6 m ilgio vamzdžio dalies skerspjūvis turi būti apvalus ir neturėti alkūnių ar sulenkimų. Išmetimo vamzdžio galas turi būti tiesiai nupjautas. Dūmų matuoklis įrengiamas per dūmų kamuolio vidurį 25 ± 5 mm atstumu nuo išmetimo vamzdžio galo.

OPL: optinio kelio ilgis

Dūmų aptemdyto optinio kelio nuo dūmų matuoklio šviesos šaltinio iki imtuvo ilgis, prireikus pataisytas nevienalytiškumo dėl tankio gradiento ir pakraščio reiškinio įtakai pašalinti. Optinio kelio ilgį nurodo prietaiso gamintojas, atsižvelgdamas į bet kokias priemones nuo aprūkimo (pvz., prapūtimo oras). Jei optinio kelio ilgis nežinomas, jis nustatomas pagal ISO 11614 11.6.5 punktą. Siekiant teisingai nustatyti optinio kelio ilgį, mažiausias išmetamųjų dujų greitis turi būti 20 m/s.

LS: šviesos šaltinis

Kaip šviesos šaltinis naudojama kaitinimo lempa, kurios spalvos temperatūra yra nuo 2 800 K iki 3 250 K, arba žalią šviesą skleidžiantis šviesos diodas (LED), kurio didžiausias šviesos našumas būtų nuo 550 nm iki 570 nm. Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė, nei leidžia gamintojo specifikacijos.

LD: šviesos detektorius

Kaip detektorius naudojamas fotoelementas arba fotodiodas (prireikus turintis filtrą). Jei šviesos šaltinis yra kaitinamoji lempa, imtuvo didžiausias spektrinis atsakas turi būti panašus į žmogaus akies fotopiko kreivę (didžiausias atsakas intervale nuo 550 nm iki 570 nm, ir trumpesnėms kaip 430 nm bei ilgesnėms kaip 680 nm ilgio bangoms yra mažesnis kaip 4 procentai šio didžiausio atsako vertės). Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė, nei leidžia gamintojo specifikacijos.

CL: kolimavimo lęšis

Išeinanti šviesa kolimuojama į šviesos pluoštą, kurio didžiausias skersmuo būtų 30 mm. Šviesos pluošto spinduliai turi būti lygiagretūs su leistinuoju nuokrypiu 3o pagal optinę ašį.

T1: temperatūros jutiklis (pasirinktinai)

Bandymo metu galima stebėti išmetamųjų dujų temperatūrą.

3.3.   Dalies srauto dūmų matuoklis

Jei naudojamas dalies srauto dūmų matuoklis (24 brėž.), tipinis išmetamųjų dujų ėminys paimamas iš išmetimo vamzdžio ir per tiekimo vamzdį leidžiamas į matavimo kamerą. Šio tipo dūmų matuoklių tikrasis optinio kelio ilgis priklauso nuo dūmų matuoklio konstrukcijos. Atsako trukmės vertės, nurodytos kitame punkte, taikomos minimaliam srautui per dūmų matuoklį, kaip nurodo prietaiso gamintojas.

24 brėž.

Dalies srauto dūmų matuoklis

Image

3.3.1.   24 brėž. komponentai:

EP: išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdis turi būti tiesus bent 6 vamzdžio skersmenų atstumu prieš zondo viršų ir 3 skersmenų atstumu pasroviui nuo jo.

SP: ėminių ėmimo zondas

Zondas turi būti atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija arba arti jos. Tarp zondo ir išmetimo vamzdžio sienelės turi būti bent 5 mm tarpas. Zondo skersmuo turi būti toks, kad būtų įmanoma imti tipinį ėminį ir pakankamą srautą per dūmų matuoklį.

TT: tiekimo vamzdis

Tiekimo vamzdžio:

| a) | ilgis turi būti kiek įmanoma mažesnis, kad ties matavimo kameros įėjimo anga būtų užtikrinama 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) išmetamųjų dujų temperatūra; |
| --- | --- |

a)

ilgis turi būti kiek įmanoma mažesnis, kad ties matavimo kameros įėjimo anga būtų užtikrinama 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) išmetamųjų dujų temperatūra;

| b) | sienelių temperatūra turi būti pakankamai aukštesnė už išmetamųjų dujų rasos taško temperatūrą, kad vandens garai nesikondensuotų; |
| --- | --- |

b)

sienelių temperatūra turi būti pakankamai aukštesnė už išmetamųjų dujų rasos taško temperatūrą, kad vandens garai nesikondensuotų;

| c) | skersmuo per visą vamzdžio ilgį turi būti toks pat, kaip ir ėminių ėmimo zondo skersmuo; |
| --- | --- |

c)

skersmuo per visą vamzdžio ilgį turi būti toks pat, kaip ir ėminių ėmimo zondo skersmuo;

| d) | atsako trukmė turi būti mažesnė kaip 0,05 s, esant mažiausiam srautui per prietaisą, kaip nustatyta pagal šio priedo 4 priedėlio 5.2.4 punktą; |
| --- | --- |

d)

atsako trukmė turi būti mažesnė kaip 0,05 s, esant mažiausiam srautui per prietaisą, kaip nustatyta pagal šio priedo 4 priedėlio 5.2.4 punktą;

| e) | neturi turėti didelės įtakos didžiausiai dūmingumo vertei. |
| --- | --- |

e)

neturi turėti didelės įtakos didžiausiai dūmingumo vertei.

FM: srauto matavimo įtaisas

Srauto matavimo įtaisas teisingam srautui į matavimo kamerą nustatyti. Prietaiso gamintojas nurodo didžiausią ir mažiausią srautą, kuris turi būti toks, kad atitiktų TT atsako trukmės reikalavimus ir optinio kelio ilgio specifikacijas. Srauto matavimo įtaisas gali būti šalia ėminių ėmimo siurblio P, jei jis naudojamas.

MC: matavimo kamera

Matavimo kameros vidaus paviršius turi būti neatspindintis arba turėti lygiavertes optines savybes. Dėl vidaus atspindžių ar dėl šviesos sklaidos atsiradusios pašalinės šviesos kritimas į detektorių turi būti kiek įmanoma sumažintas.

Dujų slėgis matavimo kameroje turi nesiskirti nuo atmosferinio slėgio daugiau kaip 0,75 kPa. Jei to pasiekti neįmanoma dėl konstrukcijos, dūmų matuoklio rodmenų vertės perskaičiuojamos į vertes, atitinkančias atmosferinį slėgį.

Matavimo kameros sienelių temperatūra turi būti užtikrinama ± 5 K tikslumu nuo 343 K (70 oC) iki 373 K (100 oC), tačiau bet kuriuo atveju ji turi būti gerokai aukštesnė už išmetamųjų dujų rasos taško temperatūrą, kad būtų išvengta vandens garų kondensacijos. Matavimo kamera turi turėti reikiamus temperatūros matavimo įtaisus.

OPL: optinio kelio ilgis

Dūmų aptemdyto optinio kelio nuo dūmų matuoklio šviesos šaltinio iki imtuvo ilgis, prireikus pataisytas nevienalytiškumo dėl tankio gradiento ir pakraščio reiškinio įtakai pašalinti. Optinio kelio ilgį nurodo prietaiso gamintojas, atsižvelgdamas į bet kokias priemones nuo aprūkimo (pvz., prapūtimo oras). Jei optinio kelio ilgis nežinomas, jis nustatomas pagal ISO 11614 11.6.5 punktą.

LS: šviesos šaltinis

Kaip šviesos šaltinis naudojama kaitinamoji lempa, kurios spalvos temperatūra yra nuo 2 800 K iki 3 250 K, arba žalią šviesą skleidžiantis šviesos diodas (LED), kurio didžiausias šviesos našumas būtų intervale nuo 550 nm iki 570 nm. Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė, nei leidžia gamintojo specifikacijos.

LD: šviesos detektorius

Kaip detektorius naudojamas fotoelementas arba fotodiodas (prireikus turintis filtrą). Jei šviesos šaltinis yra kaitinamoji lempa, imtuvo didžiausias spektrinis atsakas turi būti panašus į žmogaus akies fotopiko kreivę (didžiausias atsakas intervale nuo 550 nm iki 570 nm, o trumpesnėms kaip 430 nm bei ilgesnėms kaip 680 nm ilgio bangoms yra mažesnis kaip 4 procentai šio didžiausio atsako vertės). Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė, nei leidžia gamintojo specifikacijos.

CL: kolimavimo lęšis

Išeinanti šviesa kolimuojama į šviesos pluoštą, kurio didžiausias skersmuo būtų 30 mm. Šviesos pluošto spinduliai turi būti lygiagretūs su leistinuoju nuokrypiu 3o pagal optinę ašį.

T1: temperatūros jutiklis

Stebėti išmetamųjų dujų temperatūrą ties matavimo kameros įėjimo anga.

P: ėminio ėmimo siurblys (pasirinktinai)

Pasroviui nuo matavimo kameros galima įrengti ėminio ėmimo siurblį, kuriuo ėminys būtų siurbiamas pro matavimo kamerą.

---

4B PRIEDAS

Kompresinio uždegimo (ku) variklių ir priverstinio uždegimo (PU) variklių, kaip degalus naudojančių gamtines dujas (GD) arba suskystintąsias naftos dujas (SND), turinčių pasaulio mastu suderintą didelio galingumo variklių sertifikatą (WHDC, visam pasauliui skirta techninio reguliavimo priemonė Nr. 4), bandymų metodika

1.   TAIKOMUMAS

Šis priedas dabar netaikomas tipui tvirtinti pagal šią taisyklę. Jis bus taikomas ateityje.

| 2. | Neviešinama (1). |
| --- | --- |

2.

Neviešinama (1).

3.   APIBRĖŽTYS, SIMBOLIAI IR SANTRUMPOS

3.1.   Apibrėžtys

Šioje taisyklėje

| 3.1.1. | „nepertraukiamasis regeneravimo procesas“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos regeneravimo procesas, kuris šiai sistemai taikomas nuolat arba bent kartą per WHTC įšilusio varikio užvedimo bandymą. Šiam regeneravimo procesui neprivaloma taikyti specialios bandymo metodikos. |
| --- | --- |

3.1.1.

„nepertraukiamasis regeneravimo procesas“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos regeneravimo procesas, kuris šiai sistemai taikomas nuolat arba bent kartą per WHTC įšilusio varikio užvedimo bandymą. Šiam regeneravimo procesui neprivaloma taikyti specialios bandymo metodikos.

| 3.1.2. | „delsos trukmė“– tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 10 % galutinio rodmens (t10), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Jei tai dujiniai komponentai, delsos trukmė iš esmės – tai išmatuotos sudedamosios dalies tekėjimo iš ėminių ėmimo zondo į detektorių trukmė, kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. |
| --- | --- |

3.1.2.

„delsos trukmė“– tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 10 % galutinio rodmens (t10), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Jei tai dujiniai komponentai, delsos trukmė iš esmės – tai išmatuotos sudedamosios dalies tekėjimo iš ėminių ėmimo zondo į detektorių trukmė, kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas.

| 3.1.3. | „deNOx sistema“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamam azoto oksidų (NOx) kiekiui sumažinti (pvz., aktyvieji ir pasyvieji NOx katalizatoriai, NOx adsorberiai ir selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos). |
| --- | --- |

3.1.3.

„deNOx sistema“ – tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamam azoto oksidų (NOx) kiekiui sumažinti (pvz., aktyvieji ir pasyvieji NOx katalizatoriai, NOx adsorberiai ir selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos).

| 3.1.4. | „dyzelinis variklis“ – tai variklis, veikiantis pagal kompresinio uždegimo principą. |
| --- | --- |

3.1.4.

„dyzelinis variklis“ – tai variklis, veikiantis pagal kompresinio uždegimo principą.

| 3.1.5. | „variklių šeima“ – tai gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie dėl jų konstrukcijos, apibrėžtos šio priedo 5.2 punkte, pasižymi panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis; visi šeimos nariai turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekiui taikomas ribines vertes. |
| --- | --- |

3.1.5.

„variklių šeima“ – tai gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie dėl jų konstrukcijos, apibrėžtos šio priedo 5.2 punkte, pasižymi panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis; visi šeimos nariai turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekiui taikomas ribines vertes.

| 3.1.6. | „variklio sistema“ – tai variklis, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema ir ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo įtaiso (-ų) (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso. |
| --- | --- |

3.1.6.

„variklio sistema“ – tai variklis, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema ir ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo įtaiso (-ų) (VEVĮ) ir bet kokios jėgos pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso.

| 3.1.7. | „variklio tipas“– tai variklių, kurių pagrindinės charakteristikos nesiskiria, kategorija. |
| --- | --- |

3.1.7.

„variklio tipas“– tai variklių, kurių pagrindinės charakteristikos nesiskiria, kategorija.

| 3.1.8. | „papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema“ – tai katalizatorius (oksidavimo arba 3 komponentų katalizatorius), kietųjų dalelių filtras, deNOx sistema, kombinuotasis deNOx ir kietųjų dalelių filtras arba bet koks kitas už variklio įrengtas išmetamųjų teršalų kiekį mažinantis prietaisas. Pagal šią apibrėžtį pirmiau minėtai sistemai nepriskiriama išmetamųjų dujų recirkuliacija, kuri, jeigu įrengta, laikoma sudedamąja variklio sistemos dalimi. |
| --- | --- |

3.1.8.

„papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema“ – tai katalizatorius (oksidavimo arba 3 komponentų katalizatorius), kietųjų dalelių filtras, deNOx sistema, kombinuotasis deNOx ir kietųjų dalelių filtras arba bet koks kitas už variklio įrengtas išmetamųjų teršalų kiekį mažinantis prietaisas. Pagal šią apibrėžtį pirmiau minėtai sistemai nepriskiriama išmetamųjų dujų recirkuliacija, kuri, jeigu įrengta, laikoma sudedamąja variklio sistemos dalimi.

| 3.1.9. | „viso srauto skiedimo būdas“ – tai viso išmetamųjų dujų srauto maišymo su skiedimo oru procesas prieš atskiriant praskiestų išmetamųjų dujų srautą analizei. |
| --- | --- |

3.1.9.

„viso srauto skiedimo būdas“ – tai viso išmetamųjų dujų srauto maišymo su skiedimo oru procesas prieš atskiriant praskiestų išmetamųjų dujų srautą analizei.

| 3.1.10. | „dujinis variklis“ – tai variklis, kuris kaip degalus naudoja gamtines dujas (GD) ar suskystintąsias naftos dujas (SND). |
| --- | --- |

3.1.10.

„dujinis variklis“ – tai variklis, kuris kaip degalus naudoja gamtines dujas (GD) ar suskystintąsias naftos dujas (SND).

| 3.1.11. | „dujiniai teršalai“ – tai anglies monoksidas, angliavandeniliai ir (arba) angliavandeniliai, išskyrus metaną (darant prielaidą, kad santykis dyzeliniams degalams yra CH1,85, SND – CH2,525, GD (NMHC) – CH2,93 ir darant prielaidą, kad etanolį degalams naudojančių dyzelinių variklių atveju molekulė yra CH3O0,5), metanas (darant prielaidą, kad GD atveju santykis lygus CH4) ir azoto oksidai, kurių kiekis išreiškiamas azoto dioksido (NO2) ekvivalentiniu kiekiu). |
| --- | --- |

3.1.11.

„dujiniai teršalai“ – tai anglies monoksidas, angliavandeniliai ir (arba) angliavandeniliai, išskyrus metaną (darant prielaidą, kad santykis dyzeliniams degalams yra CH1,85, SND – CH2,525, GD (NMHC) – CH2,93 ir darant prielaidą, kad etanolį degalams naudojančių dyzelinių variklių atveju molekulė yra CH3O0,5), metanas (darant prielaidą, kad GD atveju santykis lygus CH4) ir azoto oksidai, kurių kiekis išreiškiamas azoto dioksido (NO2) ekvivalentiniu kiekiu).

| 3.1.12. | „didelis variklio sūkių skaičius (nhi)“ – tai didžiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 70 % deklaruotosios didžiausios galios. |
| --- | --- |

3.1.12.

„didelis variklio sūkių skaičius (nhi)“ – tai didžiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 70 % deklaruotosios didžiausios galios.

| 3.1.13. | „mažas variklio sūkių skaičius (nlo)“ – tai mažiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 55 % deklaruotosios didžiausios galios. |
| --- | --- |

3.1.13.

„mažas variklio sūkių skaičius (nlo)“ – tai mažiausias variklio sūkių skaičius, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 55 % deklaruotosios didžiausios galios.

| 3.1.14. | „didžiausia galia (Pmax)“ – tai didžiausia galios vertė, išreikšta kW, kurią nurodė gamintojas. |
| --- | --- |

3.1.14.

„didžiausia galia (Pmax)“ – tai didžiausia galios vertė, išreikšta kW, kurią nurodė gamintojas.

| 3.1.15. | „didžiausias sūkių skaičius“ – tai variklio sūkių skaičius, kuriam esant pasiekiamas didžiausias variklio sukimo momentas, kaip nurodo gamintojas. |
| --- | --- |

3.1.15.

„didžiausias sūkių skaičius“ – tai variklio sūkių skaičius, kuriam esant pasiekiamas didžiausias variklio sukimo momentas, kaip nurodo gamintojas.

| 3.1.16. | „pirminis variklis“ – tai variklis, kuris iš variklių šeimos yra taip parinktas, kad jo išmetamųjų dujų charakteristikos būtų būdingosios visos variklių šeimos charakteristikos. |
| --- | --- |

3.1.16.

„pirminis variklis“ – tai variklis, kuris iš variklių šeimos yra taip parinktas, kad jo išmetamųjų dujų charakteristikos būtų būdingosios visos variklių šeimos charakteristikos.

| 3.1.17. | „papildomo kietųjų dalelių apdorojimo prietaisas“ – tai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų kiekiui sumažinti mechaniniu, aerodinaminiu, difuziniu arba inerciniu atskyrimu. |
| --- | --- |

3.1.17.

„papildomo kietųjų dalelių apdorojimo prietaisas“ – tai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistema, skirta išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų kiekiui sumažinti mechaniniu, aerodinaminiu, difuziniu arba inerciniu atskyrimu.

| 3.1.18. | „dalies srauto skiedimo būdas“ – tai dalies išmetamųjų dujų atskyrimo nuo viso srauto ir sumaišymo su atitinkamu kiekiu skiedimo oro prieš kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą procesas. |
| --- | --- |

3.1.18.

„dalies srauto skiedimo būdas“ – tai dalies išmetamųjų dujų atskyrimo nuo viso srauto ir sumaišymo su atitinkamu kiekiu skiedimo oro prieš kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą procesas.

| 3.1.19. | „kietosios dalelės“ – tai bet kokia medžiaga, surinkta nurodyta filtruojančia medžiaga, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu oru, kad temperatūra nebūtų aukštesnė kaip 315 K (42 oC) ir 325 K (52 oC), matuojant bet kuriame taške prieš pat filtrą; daugiausia tai anglis, kondensuoti angliavandeniliai ir sulfatai su surištu vandeniu. |
| --- | --- |

3.1.19.

„kietosios dalelės“ – tai bet kokia medžiaga, surinkta nurodyta filtruojančia medžiaga, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu oru, kad temperatūra nebūtų aukštesnė kaip 315 K (42 oC) ir 325 K (52 oC), matuojant bet kuriame taške prieš pat filtrą; daugiausia tai anglis, kondensuoti angliavandeniliai ir sulfatai su surištu vandeniu.

| 3.1.20. | „apkrovos procentinė dalis“ – tai didžiausio sukimo momento dalis esant tam tikram sūkių skaičiui. |
| --- | --- |

3.1.20.

„apkrovos procentinė dalis“ – tai didžiausio sukimo momento dalis esant tam tikram sūkių skaičiui.

| 3.1.21. | „periodinis regeneravimas“ – tai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemai ne rečiau nei kas 100 valandų variklio įprasto eksploatavimo taikomas regeneravimo procesas. Per regeneravimo ciklus išmetimo standartų reikalavimai gali būti viršyti. |
| --- | --- |

3.1.21.

„periodinis regeneravimas“ – tai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemai ne rečiau nei kas 100 valandų variklio įprasto eksploatavimo taikomas regeneravimo procesas. Per regeneravimo ciklus išmetimo standartų reikalavimai gali būti viršyti.

| 3.1.22. | „pasviras pastovios būsenos bandymo ciklas“ – tai bandymo ciklas, kurį sudaro pastovios būsenos variklio bandymo režimų su kiekvienam režimui nustatytais sūkių skaičiaus ir sukimo momento kriterijais ir nuolydžiais tarp šių režimų seka (WHSC). |
| --- | --- |

3.1.22.

„pasviras pastovios būsenos bandymo ciklas“ – tai bandymo ciklas, kurį sudaro pastovios būsenos variklio bandymo režimų su kiekvienam režimui nustatytais sūkių skaičiaus ir sukimo momento kriterijais ir nuolydžiais tarp šių režimų seka (WHSC).

| 3.1.23. | „vardinis sūkių skaičius“ – tai didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sūkių skaičius esant pilnutinei apkrovai, kaip nurodyta gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose, arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, skaičius, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią galią, kaip nurodyta gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose. |
| --- | --- |

3.1.23.

„vardinis sūkių skaičius“ – tai didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sūkių skaičius esant pilnutinei apkrovai, kaip nurodyta gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose, arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, skaičius, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią galią, kaip nurodyta gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose.

| 3.1.24. | „atsako trukmė“ – tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 90 % galutinio rodmens (t90), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas, jeigu išmatuotinos sudedamosios dalies pokytis sudaro bent 60 % visos skalės ir jeigu atsako pokytis trunka ne ilgiau nei 0,1 sekundės dalį. Sistemos atsako trukmė – tai sistemos delsos trukmė, prie kurios pridedama sistemos signalo kilimo trukmė. |
| --- | --- |

3.1.24.

„atsako trukmė“ – tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 90 % galutinio rodmens (t90), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas, jeigu išmatuotinos sudedamosios dalies pokytis sudaro bent 60 % visos skalės ir jeigu atsako pokytis trunka ne ilgiau nei 0,1 sekundės dalį. Sistemos atsako trukmė – tai sistemos delsos trukmė, prie kurios pridedama sistemos signalo kilimo trukmė.

| 3.1.25. | „signalo kilimo trukmė“ – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t
  90 – t
  10). |
| --- | --- |

3.1.25.

„signalo kilimo trukmė“ – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t
  90 – t
  10).

| 3.1.26. | „išmetamųjų teršalų savitoji masė“ – tai išmetamųjų teršalų masė, išreikšta g/kWh. |
| --- | --- |

3.1.26.

„išmetamųjų teršalų savitoji masė“ – tai išmetamųjų teršalų masė, išreikšta g/kWh.

| 3.1.27. | „bandymų ciklas“ – tai seka bandymo taškų, atitinkančių tam tikrą variklio sūkių skaičių ir sukimo momentą, kuriais turi veikti variklis pastoviu režimu (WHSC bandymas) ar pereinamaisiais režimais (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.27.

„bandymų ciklas“ – tai seka bandymo taškų, atitinkančių tam tikrą variklio sūkių skaičių ir sukimo momentą, kuriais turi veikti variklis pastoviu režimu (WHSC bandymas) ar pereinamaisiais režimais (WHTC).

| 3.1.28. | „transformacijos trukmė“ – tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 50 % galutinio rodmens (t50), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Transformacijos trukmė naudojama derinant skirtingus matuoklius. |
| --- | --- |

3.1.28.

„transformacijos trukmė“ – tai laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 50 % galutinio rodmens (t50), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Transformacijos trukmė naudojama derinant skirtingus matuoklius.

| 3.1.29. | „pereinamųjų režimų bandymo ciklas“ – tai bandymo ciklas, kai normalizuotos sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės laike kinta santykinai greitai (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.29.

„pereinamųjų režimų bandymo ciklas“ – tai bandymo ciklas, kai normalizuotos sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės laike kinta santykinai greitai (WHTC).

| 3.1.30. | „eksploatavimo trukmė“ – tai atitinkamas atstumas ir (arba) laiko tarpas, per kuriuos turi būti užtikrinamas nustatytas išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekio apribojimo laikymasis. |
| --- | --- |

3.1.30.

„eksploatavimo trukmė“ – tai atitinkamas atstumas ir (arba) laiko tarpas, per kuriuos turi būti užtikrinamas nustatytas išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekio apribojimo laikymasis.

1 brėž.

Sistemos atsako apibrėžtys

Image

3.2.   Bendrieji simboliai

| Simbolis | Vienetas | Terminas |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | Stechiometrinis oro ir degalų santykis |
| c | ppm/tūrio % | Koncentracija |
| c
  d | ppm/tūrio % | Sausoms dujoms išmatuota koncentracija |
| c
  w | ppm/tūrio % | Drėgnoms dujoms išmatuota koncentracija |
| cb | ppm/tūrio % | Fono koncentracija |
| C
  d | — | SSV ištekėjimo koeficientas |
| d | m | Skersmuo |
| d
  V | m | Venturi debitmačio tūtos skersmuo |
| D
  0 | m3/s | PDP kalibravimo funkcijos atkarpa Y ašyje |
| D | — | Skiedimo koeficientas |
| Δt | s | Laiko atkarpa |
| e
  gas | g/kWh | Savitoji išmetamų dujinių komponentų masė |
| e
  PM | g/kWh | Savitoji išmetamų kietųjų dalelių masė |
| e
  p | g/kWh | Išmetamųjų teršalų savitoji masė regeneravimo metu |
| e
  w | g/kWh | Savitoji išmetamųjų teršalų masė, apskaičiuota taikant svorinius koeficientus |
| E
  CO2 | % | CO2 keliamo gesinimo įtaka NOx analizatoriui |
| E
  E | % | Etano veiksmingumas |
| E
  H2O | % | Gesinimo vandeniu įtaka NOx analizatoriui |
| E
  M | % | Metano veiksmingumas |
| E
  NOx | % | NOx keitiklio veiksmingumas |
| f | Hz | Duomenų rinkimo sparta |
| f
  a | — | Laboratorijos atmosferos koeficientas |
| F
  s | — | Stechiometrinis koeficientas |
| H
  a | g/kg | Įsiurbiamo oro absoliučioji drėgmė |
| H
  d | g/kg | Skiedimo oro absoliučioji drėgmė |
| i | — | Momentinę vertę žymintis indeksas (pvz., 1 Hz) |
| k
  f | — | Degalams būdingas koeficientas |
| k
  h, D | — | NOx drėgnio pataisos koeficientas kompresinio uždegimo varikliams |
| k
  h, G | — | NOx drėgnio pataisos koeficientas priverstinio uždegimo varikliams |
| k
  r | — | Regeneravimo koeficientas |
| k
  w, a | — | Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w, d | — | Skiedimo oro drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w, e | — | Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w, r | — | Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| K
  V | — | Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija |
| λ | — | Oro pertekliaus koeficientas |
| m
  d | kg | Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio skiedimo oro ėminio masė |
| m
  ed | kg | Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| m
  edf | kg | Lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą |
| m
  ew | kg | Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| m
  f | mg | Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė |
| m
  f, d | mg | Skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė |
| m
  gas | g | Dujinių teršalų masė per bandymo ciklą |
| m
  PM | g | Kietųjų dalelių teršalų masė per bandymo ciklą |
| m
  se | kg | Išmetamųjų dujų ėminio masė per bandymo ciklą |
| m
  sed | kg | Skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė |
| m
  sep | kg | Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiesto išmetamųjų dujų ėminio masė |
| m
  ssd | kg | Antrinio skiedimo oro masė |
| M
  a | g/mol | Įsiurbiamo oro molinė masė |
| M
  e | g/mol | Išmetamųjų teršalų molinė masė |
| M
  gas | g/mol | Dujinių komponentų molinė masė |
| n | — | Matavimų skaičius |
| nr | — | Matavimų skaičius regeneravimo metu |
| n | min-1 | Variklio sūkių skaičius |
| n
  hi | min-1 | Didelis variklio sūkių skaičius |
| n
  lo | min-1 | Mažas variklio sūkių skaičius |
| n
  pref | min-1 | Pageidaujamas variklio sūkių skaičius |
| n
  p | r/s | PDP siurblio sūkių skaičius |
| p
  a | kPa | Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis |
| p
  b | kPa | Bendras atmosferinis slėgis |
| p
  d | kPa | Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis |
| p
  p | kPa | Absoliutus slėgis |
| p
  r | kPa | Vandens garų slėgis po aušinimo vonios |
| p
  s | kPa | Sauso oro atmosferinis slėgis |
| qm

  ad | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui |
| qm

  aw | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qm

  Ce | kg/s | Į nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą patenkantis anglies masės srautas |
| qm

  Cf | kg/s | Į variklį patenkantis anglies masės srautas |
| qm

  Cp | kg/s | Į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis anglies masės srautas |
| qm

  dew | kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm

  dw | kg/s | Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| qm

  edf | kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų ekvivalentiškas masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm

  ew | kg/s | Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| qm

  ex | kg/s | Ėminio masės srautas, ištrauktas iš skiedimo tunelio |
| qm

  f | kg/s | Degalų masės srautas |
| qm

  p | kg/s | Išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą |
| qv

  CVS | m3/s | CVS tūrinis srautas |
| qv

  s | dm3/min | Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas |
| qv

  t | cm3/min | Bandymo dujų srautas |
| r
  d | — | Skiedimo santykis |
| r
  D | — | SSV skersmens santykis |
| r
  h | — | FID angliavandenilių atsako koeficientas |
| r
  m | — | FID metanolio atsako koeficientas |
| r
  p | — | SSV slėgio santykis |
| r
  s | — | Vidutinis ėminio santykis |
| ρ | kg/m3 | Tankis |
| ρe | kg/m3 | Išmetamųjų dujų tankis |
| σ | | Standartinis nuokrypis |
| T | K | Absoliučioji temperatūra |
| T
  a | K | Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra |
| t | s | Laikas |
| t
  10 | s | Laikas tarp pakopinio signalo ir 10 % galutinio rodmens |
| t
  50 | s | Laikas tarp pakopinio signalo ir 50 % galutinio rodmens |
| t
  90 | s | Laikas tarp pakopinio signalo ir 90 % galutinio rodmens |
| u | — | Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis |
| V
  0 | m3/r | Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris |
| V
  s | dm3 | Išmetamųjų dujų analizatoriaus tūris |
| W
  act | kWh | Tikrasis bandymo ciklo darbas |
| W
  ref | kWh | Etaloninis bandymo ciklo darbas |
| X
  0 | m3/r | PDP kalibravimo funkcija |

Simbolis

Vienetas

Terminas

A/F
  st

—

Stechiometrinis oro ir degalų santykis

c

ppm/tūrio %

Koncentracija

c
  d

ppm/tūrio %

Sausoms dujoms išmatuota koncentracija

c
  w

ppm/tūrio %

Drėgnoms dujoms išmatuota koncentracija

cb

ppm/tūrio %

Fono koncentracija

C
  d

—

SSV ištekėjimo koeficientas

d

m

Skersmuo

d
  V

m

Venturi debitmačio tūtos skersmuo

D
  0

m3/s

PDP kalibravimo funkcijos atkarpa Y ašyje

D

—

Skiedimo koeficientas

Δt

s

Laiko atkarpa

e
  gas

g/kWh

Savitoji išmetamų dujinių komponentų masė

e
  PM

g/kWh

Savitoji išmetamų kietųjų dalelių masė

e
  p

g/kWh

Išmetamųjų teršalų savitoji masė regeneravimo metu

e
  w

g/kWh

Savitoji išmetamųjų teršalų masė, apskaičiuota taikant svorinius koeficientus

E
  CO2

%

CO2 keliamo gesinimo įtaka NOx analizatoriui

E
  E

%

Etano veiksmingumas

E
  H2O

%

Gesinimo vandeniu įtaka NOx analizatoriui

E
  M

%

Metano veiksmingumas

E
  NOx

%

NOx keitiklio veiksmingumas

f

Hz

Duomenų rinkimo sparta

f
  a

—

Laboratorijos atmosferos koeficientas

F
  s

—

Stechiometrinis koeficientas

H
  a

g/kg

Įsiurbiamo oro absoliučioji drėgmė

H
  d

g/kg

Skiedimo oro absoliučioji drėgmė

i

—

Momentinę vertę žymintis indeksas (pvz., 1 Hz)

k
  f

—

Degalams būdingas koeficientas

k
  h, D

—

NOx drėgnio pataisos koeficientas kompresinio uždegimo varikliams

k
  h, G

—

NOx drėgnio pataisos koeficientas priverstinio uždegimo varikliams

k
  r

—

Regeneravimo koeficientas

k
  w, a

—

Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas

k
  w, d

—

Skiedimo oro drėgnio pataisos koeficientas

k
  w, e

—

Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

k
  w, r

—

Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

K
  V

—

Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija

λ

—

Oro pertekliaus koeficientas

m
  d

kg

Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio skiedimo oro ėminio masė

m
  ed

kg

Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą

m
  edf

kg

Lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą

m
  ew

kg

Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą

m
  f

mg

Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė

m
  f, d

mg

Skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė

m
  gas

g

Dujinių teršalų masė per bandymo ciklą

m
  PM

g

Kietųjų dalelių teršalų masė per bandymo ciklą

m
  se

kg

Išmetamųjų dujų ėminio masė per bandymo ciklą

m
  sed

kg

Skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė

m
  sep

kg

Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiesto išmetamųjų dujų ėminio masė

m
  ssd

kg

Antrinio skiedimo oro masė

M
  a

g/mol

Įsiurbiamo oro molinė masė

M
  e

g/mol

Išmetamųjų teršalų molinė masė

M
  gas

g/mol

Dujinių komponentų molinė masė

n

—

Matavimų skaičius

nr

—

Matavimų skaičius regeneravimo metu

n

min-1

Variklio sūkių skaičius

n
  hi

min-1

Didelis variklio sūkių skaičius

n
  lo

min-1

Mažas variklio sūkių skaičius

n
  pref

min-1

Pageidaujamas variklio sūkių skaičius

n
  p

r/s

PDP siurblio sūkių skaičius

p
  a

kPa

Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis

p
  b

kPa

Bendras atmosferinis slėgis

p
  d

kPa

Skiedimo oro sočiųjų garų slėgis

p
  p

kPa

Absoliutus slėgis

p
  r

kPa

Vandens garų slėgis po aušinimo vonios

p
  s

kPa

Sauso oro atmosferinis slėgis

qm

  ad

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui

qm

  aw

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qm

  Ce

kg/s

Į nepraskiestų išmetamųjų dujų srautą patenkantis anglies masės srautas

qm

  Cf

kg/s

Į variklį patenkantis anglies masės srautas

qm

  Cp

kg/s

Į dalies srauto skiedimo sistemą patenkantis anglies masės srautas

qm

  dew

kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm

  dw

kg/s

Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

qm

  edf

kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų ekvivalentiškas masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm

  ew

kg/s

Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

qm

  ex

kg/s

Ėminio masės srautas, ištrauktas iš skiedimo tunelio

qm

  f

kg/s

Degalų masės srautas

qm

  p

kg/s

Išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą

qv

  CVS

m3/s

CVS tūrinis srautas

qv

  s

dm3/min

Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas

qv

  t

cm3/min

Bandymo dujų srautas

r
  d

—

Skiedimo santykis

r
  D

—

SSV skersmens santykis

r
  h

—

FID angliavandenilių atsako koeficientas

r
  m

—

FID metanolio atsako koeficientas

r
  p

—

SSV slėgio santykis

r
  s

—

Vidutinis ėminio santykis

ρ

kg/m3

Tankis

ρe

kg/m3

Išmetamųjų dujų tankis

σ

Standartinis nuokrypis

T

K

Absoliučioji temperatūra

T
  a

K

Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra

t

s

Laikas

t
  10

s

Laikas tarp pakopinio signalo ir 10 % galutinio rodmens

t
  50

s

Laikas tarp pakopinio signalo ir 50 % galutinio rodmens

t
  90

s

Laikas tarp pakopinio signalo ir 90 % galutinio rodmens

u

—

Dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis

V
  0

m3/r

Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris

V
  s

dm3

Išmetamųjų dujų analizatoriaus tūris

W
  act

kWh

Tikrasis bandymo ciklo darbas

W
  ref

kWh

Etaloninis bandymo ciklo darbas

X
  0

m3/r

PDP kalibravimo funkcija

3.3.   Degalų sudėties simboliai ir santrumpos

| w
  ALF | vandenilio kiekis degaluose, masės % |
| --- | --- |
| w
  BET | anglies kiekis degaluose, masės % |
| w
  GAM | sieros kiekis degaluose, masės % |
| w
  DEL | azoto kiekis degaluose, masės % |
| w
  EPS | deguonies kiekis degaluose, masės % |
| α | molinis vandenilio santykis (H/C) |
| γ | molinis sieros santykis (S/C) |
| δ | molinis azoto santykis (N/C) |
| ε | molinis deguonies santykis (O/C) |

w
  ALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %

w
  BET

anglies kiekis degaluose, masės %

w
  GAM

sieros kiekis degaluose, masės %

w
  DEL

azoto kiekis degaluose, masės %

w
  EPS

deguonies kiekis degaluose, masės %

α

molinis vandenilio santykis (H/C)

γ

molinis sieros santykis (S/C)

δ

molinis azoto santykis (N/C)

ε

molinis deguonies santykis (O/C)

darant nuorodą į CHα Oε Nδ Sγ degalus

3.4.   Cheminių komponentų simboliai ir santrumpos

| C1 | 1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis |
| --- | --- |
| CH4 | Metanas |
| C2H6 | Etanas |
| C3H8 | Propanas |
| CO | Anglies monoksidas |
| CO2 | Anglies dioksidas |
| DOP | Dioktilftalatas |
| HC | Angliavandeniliai |
| H2O | Vanduo |
| NMHC | Angliavandeniliai, išskyrus metaną |
| NOx | Azoto oksidai |
| NO | Azoto monoksidas |
| NO2 | Azoto dioksidas |
| PM | Kietosios dalelės |

C1

1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis

CH4

Metanas

C2H6

Etanas

C3H8

Propanas

CO

Anglies monoksidas

CO2

Anglies dioksidas

DOP

Dioktilftalatas

HC

Angliavandeniliai

H2O

Vanduo

NMHC

Angliavandeniliai, išskyrus metaną

NOx

Azoto oksidai

NO

Azoto monoksidas

NO2

Azoto dioksidas

PM

Kietosios dalelės

3.5.   Santrumpos

| CFV | Ribinio srauto Venturi debitmatis |
| --- | --- |
| CLD | Chemiliuminescencinis detektorius |
| CVS | Pastovus tūrio ėminio ėmimas |
| deNOx | NOx papildomo apdorojimo sistema |
| EGR | Išmetamųjų dujų recirkuliacija |
| FID | Liepsnos jonizacinis detektorius |
| GC | Dujų chromatografas |
| HCLD | Šildomas chemiliuminescencinis detektorius |
| HFID | Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius |
| SND | Suskystintosios naftos dujos |
| NDIR | Nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius |
| GD | Gamtinės dujos |
| NMC | Metano skyriklis |
| PDP | Tūrinis siurblys |
| Per cent FS | Visos skalės % |
| PFS | Dalies srauto sistema |
| SSV | Ikigarsinis Venturi debitmatis |
| VGT | Kintamosios geometrijos turbina |

CFV

Ribinio srauto Venturi debitmatis

CLD

Chemiliuminescencinis detektorius

CVS

Pastovus tūrio ėminio ėmimas

deNOx

NOx papildomo apdorojimo sistema

EGR

Išmetamųjų dujų recirkuliacija

FID

Liepsnos jonizacinis detektorius

GC

Dujų chromatografas

HCLD

Šildomas chemiliuminescencinis detektorius

HFID

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius

SND

Suskystintosios naftos dujos

NDIR

Nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius

GD

Gamtinės dujos

NMC

Metano skyriklis

PDP

Tūrinis siurblys

Per cent FS

Visos skalės %

PFS

Dalies srauto sistema

SSV

Ikigarsinis Venturi debitmatis

VGT

Kintamosios geometrijos turbina

4.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

Variklio sistema turi būti suprojektuota, pagaminta ir sumontuota taip, kad įprastai naudojamas variklis visą eksploatavimo trukmę atitiktų šio priedo sąlygas, kaip apibrėžta šioje taisyklėje.

5.   TECHNINIŲ SAVYBIŲ REIKALAVIMAI

5.1.   Dujinių ir kietųjų dalelių teršalų išmetimas

Variklio išmetami dujiniai ir kietųjų dalelių teršalai nustatomi WHTC ir WHSC bandymų cikluose, kaip aprašyta 7 punkte. Matavimo sistemos turi atitikti šio priedo 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus, 9.3 punkto (dujinių teršalų matavimas), 9.4 punkto (kietųjų dalelių matavimas) ir 3 priedėlio specifikacijas.

Techninė tarnyba gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei nustatoma, kad su jais pagal 5.1.1 punktą gaunami lygiaverčiai rezultatai.

5.1.1.   Atitiktis

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas septynių (ar daugiau) ėminių porų koreliacijos tarp nagrinėjamos sistemos ir vienos iš šio priedo sistemų tyrimu.

„Rezultatais“ reikia laikyti ciklo išmetamųjų teršalų kiekio savitąją svertinę vertę. Koreliacijos bandymas turi būti daromas vienoje laboratorijoje, vienoje bandymų patalpoje ir su tuo pačiu varikliu, o dar geriau, jei bandymas daromas vienu metu. Ėminių porų vidutinių verčių lygiavertiškumas nustatomas naudojant F kriterijaus ir t kriterijaus statistiką kaip aprašyta 4 priedėlyje, parengtą laboratorijos bandymų patalpoje ir esant pirmiau aprašytoms variklio sąlygoms. Išskirtys nustatomos pagal standartą ISO 5725 ir neįtraukiamos į duomenų bazę. Koreliacijos bandymui naudotinas sistemas turi būti patvirtinusi tipo patvirtinimą suteikianti institucija.

5.2.   Variklių šeima

5.2.1.   Bendrosios nuostatos

Variklių šeimą apibūdina konstrukcijos parametrai. Jie turi būti bendri visiems šeimai priklausantiems varikliams. Variklio gamintojas gali nuspręsti, kurie varikliai priklauso variklių šeimai, kol atsižvelgiama į 5.2.3 punkte išvardytus narystės kriterijus. Variklių šeimą turi patvirtinti tipo patvirtinimą suteikianti institucija. Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia tam tikrą informaciją, susijusią su variklių šeimos narių išmetamųjų teršalų lygiais.

5.2.2.   Ypatingi atvejai

Kai kuriais atvejais gali būti parametrų sąveika. Į tai taip pat atsižvelgiama siekiant, kad į variklių šeimą būtų įtraukti tik varikliai su panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis. Šiuos atvejus nustato gamintojas ir praneša tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Tai laikoma naujos variklių šeimos kūrimo kriterijumi.

5.2.3 punkte neišvardytų prietaisų arba funkcijų, kurie daro didelę įtaką išmetamųjų teršalų lygiui, atveju šią įrangą gamintojas nustato remdamasis nusistovėjusia inžinerine praktika ir informuoja tipo patvirtinimą suteikiančią instituciją. Tai laikoma naujos variklių šeimos kūrimo kriterijumi.

Greta 5.2.3 punkte išvardytų parametrų gamintojas gali įtraukti papildomų kriterijų, leidžiančių apibrėžti mažesnio dydžio šeimas. Šie parametrai nebūtinai daro įtaką išmetamųjų teršalų lygiui.

5.2.3.   Variklių šeimą apibrėžiantys parametrai

| 5.2.3.1. | Degimo ciklas






  a) | 2 taktų ciklas |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Degimo ciklas

a)

2 taktų ciklas

| b) | 4 taktų ciklas |
| --- | --- |

b)

4 taktų ciklas

| c) | Rotorinis variklis |
| --- | --- |

c)

Rotorinis variklis

| d) | Kita |
| --- | --- |

d)

Kita

| 5.2.3.2. | Cilindrų konfigūracija |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Cilindrų konfigūracija

| 5.2.3.2.1. | Cilindrų vieta bloke






  a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Cilindrų vieta bloke

a)

V

| b) | Linijinis |
| --- | --- |

b)

Linijinis

| c) | Radialinis |
| --- | --- |

c)

Radialinis

| d) | Kita (F, W, ir kt.) |
| --- | --- |

d)

Kita (F, W, ir kt.)

| 5.2.3.2.2. | Santykinė cilindrų padėtis
  Tokį patį bloką turintys varikliai gali priklausyti tai pačiai šeimai tol, kol jų cilindrų skersmens matmenys nuo centro iki centro yra vienodi. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Santykinė cilindrų padėtis

Tokį patį bloką turintys varikliai gali priklausyti tai pačiai šeimai tol, kol jų cilindrų skersmens matmenys nuo centro iki centro yra vienodi.

| 5.2.3.3. | Pagrindinis aušalas






  a) | oras |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Pagrindinis aušalas

a)

oras

| b) | vanduo |
| --- | --- |

b)

vanduo

| c) | alyva |
| --- | --- |

c)

alyva

| 5.2.3.4. | Atskiro cilindro tūris |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Atskiro cilindro tūris

| 5.2.3.4.1. | Variklis, kurio cilindro tūris ≥ 0,75 dm3

  Kad varikliai, kurių cilindro tūris ≥ 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi viršyti didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio daugiau kaip 15 %. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Variklis, kurio cilindro tūris ≥ 0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro tūris ≥ 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi viršyti didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio daugiau kaip 15 %.

| 5.2.3.4.2. | Variklis, kurio cilindro tūris < 0,75 dm3

  Kad varikliai, kurių cilindro tūris < 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio viršyti daugiau kaip 30 %. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Variklis, kurio cilindro tūris < 0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro tūris < 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio viršyti daugiau kaip 30 %.

| 5.2.3.4.3. | Varikliai, kuriems taikomi kiti cilindrų tūrio apribojimai
  Varikliai, kurių atskiro cilindro tūris viršija 5.2.3.4.1 ir 5.2.3.4.2 punktuose nustatytas ribas, gali būti laikomi priklausančiais tai pačiai šeimai, patvirtinus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Patvirtinimas turi būti pagrįstas techniniais elementais (apskaičiavimais, imitavimu, eksperimentiniais rezultatais ir kt.), įrodančiais, kad apribojimų viršijimas nedaro esminės įtakos išmetamiesiems teršalams. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Varikliai, kuriems taikomi kiti cilindrų tūrio apribojimai

Varikliai, kurių atskiro cilindro tūris viršija 5.2.3.4.1 ir 5.2.3.4.2 punktuose nustatytas ribas, gali būti laikomi priklausančiais tai pačiai šeimai, patvirtinus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Patvirtinimas turi būti pagrįstas techniniais elementais (apskaičiavimais, imitavimu, eksperimentiniais rezultatais ir kt.), įrodančiais, kad apribojimų viršijimas nedaro esminės įtakos išmetamiesiems teršalams.

| 5.2.3.5. | Oro įsiurbimo metodas






  a) | be pripūtimo |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Oro įsiurbimo metodas

a)

be pripūtimo

| b) | su turbopripūtimu |
| --- | --- |

b)

su turbopripūtimu

| c) | su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu |
| --- | --- |

c)

su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu

| 5.2.3.6. | Degalų tipas






  a) | dyzelinas |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Degalų tipas

a)

dyzelinas

| b) | gamtinės dujos (GD) |
| --- | --- |

b)

gamtinės dujos (GD)

| c) | suskystintosios naftos dujos (SND) |
| --- | --- |

c)

suskystintosios naftos dujos (SND)

| d) | etanolis |
| --- | --- |

d)

etanolis

| 5.2.3.7. | Degimo kameros tipas






  a) | tiesioginio įpurškimo kamera |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Degimo kameros tipas

a)

tiesioginio įpurškimo kamera

| b) | padalinta kamera |
| --- | --- |

b)

padalinta kamera

| c) | kiti tipai |
| --- | --- |

c)

kiti tipai

| 5.2.3.8. | Uždegimo tipas






  a) | priverstinis uždegimas |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Uždegimo tipas

a)

priverstinis uždegimas

| b) | kompresinis uždegimas |
| --- | --- |

b)

kompresinis uždegimas

| 5.2.3.9. | Vožtuvai ir kanalų konfigūracija






  a) | konfigūracija |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Vožtuvai ir kanalų konfigūracija

a)

konfigūracija

| b) | vožtuvų skaičius cilindre |
| --- | --- |

b)

vožtuvų skaičius cilindre

| 5.2.3.10. | Degalų tiekimo tipas






  a) | skystųjų degalų tiekimo tipas






  i) | siurblys, (didelio slėgio) linija ir purkštuvas |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Degalų tiekimo tipas

a)

skystųjų degalų tiekimo tipas

i)

siurblys, (didelio slėgio) linija ir purkštuvas

| ii) | sekcijinis arba skirstomasis siurblys |
| --- | --- |

ii)

sekcijinis arba skirstomasis siurblys

| iii) | siurblio arba purkštuvo sistema |
| --- | --- |

iii)

siurblio arba purkštuvo sistema

| iv) | aukštojo slėgio energijos kaupiklis |
| --- | --- |

iv)

aukštojo slėgio energijos kaupiklis

| v) | karbiuratorius (-iai) |
| --- | --- |

v)

karbiuratorius (-iai)

| vi) | kita |
| --- | --- |

vi)

kita

| b) | dujinių degalų tiekimo tipas






  i) | dujinis |
| --- | --- | --- |

b)

dujinių degalų tiekimo tipas

i)

dujinis

| ii) | skystas |
| --- | --- |

ii)

skystas

| iii) | maišymo įtaisai |
| --- | --- |

iii)

maišymo įtaisai

| iv) | kita |
| --- | --- |

iv)

kita

| c) | kiti tipai |
| --- | --- |

c)

kiti tipai

| 5.2.3.11. | Įvairūs prietaisai






  a) | išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR) |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Įvairūs prietaisai

a)

išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR)

| b) | vandens įpurškimas |
| --- | --- |

b)

vandens įpurškimas

| c) | oro įpūtimas |
| --- | --- |

c)

oro įpūtimas

| d) | kita |
| --- | --- |

d)

kita

| 5.2.3.12. | Elektroninė kontrolės strategija
  Elektroninio valdymo įrenginio (EVĮ) buvimas variklyje arba nebuvimas laikomas pagrindiniu šeimos parametru.
  Elektroniniu būdu valdomų variklių atveju gamintojas pateikia techninius elementus ir paaiškina šių variklių grupavimą šeimoje, t. y. priežastis, dėl kurių šie varikliai turėtų atitikti tokius pačius išmetamųjų teršalų reikalavimus. Šie elementai gali būti apskaičiavimai, imitavimas, apytikriai įvertinimai, įpurškimo parametrų aprašas, eksperimentiniai rezultatai ir kt.
  Kontroliuojamų funkcijų pavyzdžiai:






  a) | sinchronizavimas |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektroninė kontrolės strategija

Elektroninio valdymo įrenginio (EVĮ) buvimas variklyje arba nebuvimas laikomas pagrindiniu šeimos parametru.

Elektroniniu būdu valdomų variklių atveju gamintojas pateikia techninius elementus ir paaiškina šių variklių grupavimą šeimoje, t. y. priežastis, dėl kurių šie varikliai turėtų atitikti tokius pačius išmetamųjų teršalų reikalavimus. Šie elementai gali būti apskaičiavimai, imitavimas, apytikriai įvertinimai, įpurškimo parametrų aprašas, eksperimentiniai rezultatai ir kt.

Kontroliuojamų funkcijų pavyzdžiai:

a)

sinchronizavimas

| b) | įpurškimo slėgis |
| --- | --- |

b)

įpurškimo slėgis

| c) | daugialypis įpurškimas |
| --- | --- |

c)

daugialypis įpurškimas

| d) | padidintas įpurškimo slėgis |
| --- | --- |

d)

padidintas įpurškimo slėgis

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR |
| --- | --- |

f)

EGR

| 5.2.3.13. | Išmetamųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos
  Šių prietaisų veikimas ir derinimas laikomas priskyrimo variklių šeimai kriterijais:






  a) | oksidavimo katalizatorius |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Išmetamųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos

Šių prietaisų veikimas ir derinimas laikomas priskyrimo variklių šeimai kriterijais:

a)

oksidavimo katalizatorius

| b) | trijų komponentų katalizatorius |
| --- | --- |

b)

trijų komponentų katalizatorius

| c) | DeNOx sistema su selektyviąja NOx redukcija (reduktoriaus pridėjimas) |
| --- | --- |

c)

DeNOx sistema su selektyviąja NOx redukcija (reduktoriaus pridėjimas)

| d) | kitos DeNOx sistemos |
| --- | --- |

d)

kitos DeNOx sistemos

| e) | kietųjų dalelių gaudyklė su pasyviąja regeneracija |
| --- | --- |

e)

kietųjų dalelių gaudyklė su pasyviąja regeneracija

| f) | kietųjų dalelių gaudyklė su aktyviąja regeneracija |
| --- | --- |

f)

kietųjų dalelių gaudyklė su aktyviąja regeneracija

| g) | kitos kietųjų dalelių gaudyklės |
| --- | --- |

g)

kitos kietųjų dalelių gaudyklės

| h) | kiti prietaisai |
| --- | --- |

h)

kiti prietaisai

Kai variklis sertifikuotas be papildomo apdorojimo sistemos, kaip pirminis variklis arba kaip šeimos narys, tada šis variklis, kai jame įtaisomas oksidavimo katalizatorius, gali būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą, jeigu jo degalų charakteristikos yra tokios pačios.

Jeigu variklio degalų charakteristikos yra kitokios (pvz., kietųjų dalelių gaudyklės, kurioms reikia, kad degaluose būtų specialių priedų, siekiant užtikrinti regeneracijos procesą), sprendimas tokį variklį įtraukti į tą pačią šeimą turi būti pagrįstas gamintojo pateiktais techniniais elementais. Šie elementai turi rodyti, kad tikėtinas variklio su prietaisu išmetamųjų teršalų lygis atitinka tokią pačią ribinę vertę, kaip variklio be prietaiso.

Kai variklis sertifikuotas su papildomo apdorojimo sistema, kaip pirminis variklis arba kaip šeimos narys, kurios pirminiame variklyje įtaisyta tokia pati papildomo apdorojimo sistema, tada šis variklis, kai jame neįrengiama papildomo apdorojimo sistema, neturi būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą.

5.2.4.   Pirminio variklio pasirinkimas

5.2.4.1.   Kompresinio uždegimo varikliai

Kai variklių šeimą patvirtino tipo patvirtinimą suteikianti institucija, pirminis šeimos variklis atrenkamas pagal didžiausio degalų tiekimo vienam taktui pirminį kriterijų, kai deklaruotas sukimo momento sūkių skaičius yra didžiausias. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus – didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant vardiniam sūkių skaičiui.

5.2.4.2.   Priverstinio uždegimo varikliai

Kai variklių šeimą patvirtino tipo patvirtinimą suteikianti institucija, pirminis šeimos variklis atrenkamas taikant pirminį didžiausio darbinio tūrio kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį antrinis kriterijus taikomas tokia tvarka:

| a) | didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis, esant deklaruotosios vardinės galios sūkių skaičiui, |
| --- | --- |

a)

didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis, esant deklaruotosios vardinės galios sūkių skaičiui,

| b) | didžiausia priverstinio uždegimo skuba, |
| --- | --- |

b)

didžiausia priverstinio uždegimo skuba,

| c) | mažiausias EGR laipsnis. |
| --- | --- |

c)

mažiausias EGR laipsnis.

5.2.4.3.   Pastabos dėl pirminio variklio pasirinkimo

Tipo tvirtinimo arba sertifikavimo institucija gali nuspręsti, kad šeimai išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu blogiausias atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant papildomus variklius. Šiuo atveju variklio gamintojas pateikia atitinkamą informaciją, kad būtų nustatyti šeimos varikliai, kurių išmetamųjų teršalų lygis gali būti didžiausias.

Jei šeimai priklausantys varikliai gali turėti kitų savybių, kurios galėtų būti laikomos veikiančiomis išmetamųjų teršalų susidarymą, šios savybės taip pat identifikuojamos ir į jas atsižvelgiama renkantis pirminį variklį.

Jeigu šeimai priklausantys varikliai tokias pačias teršalų išmetimo vertes atitinka skirtingais eksploatavimo trukmės laikotarpiais, į tai atsižvelgiama renkantis pirminį variklį.

6.   BANDYMŲ SĄLYGOS

6.1.   Laboratorinių bandymų sąlygos

Matuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (T
  a), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (p
  s), išreikštas kPa, ir toliau nurodytomis sąlygomis nustatomas f
  a dydis. Jei tai kelias cilindrų grupes ir skirtingus įleidimo kolektorius turintys varikliai, pvz., varikliai, kurių cilindrai išdėstyti „Vee“ forma, naudojama vidutinė skirtingų grupių temperatūra. Apie f
  a dydį pranešama su bandymo rezultatais. Dėl geresnio bandymų rezultatų pakartojamumo ir atkuriamumo rekomenduojama, kad f
  a dydis būtų toks, jog: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Kompresinio uždegimo varikliai:
  Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Kompresinio uždegimo varikliai:

Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

Formula

(1)

Varikliai su turbokompresoriumi ir su įsiurbiamo oro aušinimu arba be jo:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Priverstinio uždegimo varikliai: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Priverstinio uždegimo varikliai:

Formula

(3)

6.2.   Varikliai su pripučiamo oro aušinimu

Užrašoma pripučiamo oro temperatūra, kuri vardinio sūkių dažnio ir pilnutinės apkrovos sąlygomis nuo gamintojo nustatytos didžiausios pripučiamo oro temperatūros turi skirtis ne daugiau kaip ± 5 K. Aušinimo terpės temperatūra turi būti bent 293 K (20 oC).

Jei naudojama bandymų laboratorijos sistema arba išorinis pūstuvas, vardinio sūkių dažnio ir pilnutinės apkrovos sąlygomis pripučiamo oro temperatūra turi skirtis ne daugiau kaip ± 5 K nuo gamintojo nustatytos didžiausios pripučiamo oro temperatūros. Pripučiamo oro aušintuvo aušinimo skysčio temperatūra ir aušinimo skysčio srautas pirmiau nurodytame nustatytajame taške neturi būti keičiamas per visą bandymo ciklą, nebent dėl to neįprastai daug būtų atvėsinamas pripučiamas oras. Pripučiamo oro aušintuvo tūris turi būti pagrįstas nusistovėjusia inžinerine praktika ir turi būti būdingas pagaminto variklio įrengimui.

6.3.   Variklio galia

Išmetamųjų teršalų savitosios masės matavimo pagrindas yra nepakoreguota galia, kaip apibrėžta EEK Taisyklėje Nr. 85.

Kai kuri pagalbinė įranga, kuri yra būtina tik eksploatuojant transporto priemonę ir kuri gali būti prijungta prie variklio, bandymo metu turėtų būti pašalinta. Kaip pavyzdys pateikiamas šis neišsamus sąrašas:

| a) | stabdžių oro kompresorius; |
| --- | --- |

a)

stabdžių oro kompresorius;

| b) | vairo stiprintuvo kompresorius; |
| --- | --- |

b)

vairo stiprintuvo kompresorius;

| c) | oro kondicionieriaus kompresorius; |
| --- | --- |

c)

oro kondicionieriaus kompresorius;

| d) | hidraulinių pavarų siurbliai. |
| --- | --- |

d)

hidraulinių pavarų siurbliai.

Jei pagalbinė įranga negali būti išmontuota, nustatoma jos sunaudota galia, kad būtų galima pareguliuoti nustatytąsias vertes ir apskaičiuoti per bandymo ciklą variklio pasiekiamą galią.

6.4.   Variklio oro įsiurbimo sistema

Naudojama variklio oro įsiurbimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kurioje įsiurbimas ribojamas didžiausia gamintojo nustatyta ± 300 Pa verte, taikoma oro filtrui, esant vardiniam sūkių skaičiui ir pilnutinei apkrovai.

6.5.   Variklio dujų išmetimo sistema

Naudojama variklio dujų išmetimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kuriose išmetamųjų dujų priešslėgis neviršytų gamintojo nustatytos didžiausios ± 650 Pa vertės, esant vardiniam sūkių skaičiui ir pilnutinei apkrovai. Išmetimo sistema turi atitikti išmetamųjų dujų ėminių ėmimo reikalavimus, kaip nustatyta 8.3.2.2 ir 8.3.3.2 punktuose.

6.6.   Variklis su išmetamųjų dujų papildomo apdorojimo sistema

Jei variklyje yra išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, išmetimo vamzdis turi būto tokio paties skersmens, kokį turi vamzdis bent keturgubo vamzdžio skersmens atstumu aukštyn nuo plačiosios dalies, kurioje įtaisytas papildomas apdorojimo įtaisas, įleidžiamosios angos. Atstumas nuo išmetimo kolektoriaus flanšo ar nuo turbokompresoriaus išleidžiamosios angos iki išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaiso turi būti toks pat, koks yra transporto priemonės konstrukcijoje arba gamintojo pateiktose atstumų specifikacijose. Pirmiau nurodyti kriterijai taikomi išmetamųjų dujų priešslėgiui ar srauto ribojimui, ir jie gali būti reguliuojami vožtuvu. Tuščiuose bandymuose ir atliekant variklio darbo kartografavimą papildomo apdorojimo talpykla gali būti išimta ir pakeista tokia pačia talpykla, užpildyta neaktyviu katalizatoriaus nešikliu.

Per bandymo ciklą išmatuojami išmetamieji teršalai turi atitikti lauko sąlygomis išmetamus teršalus. Jei variklyje yra išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, su kuria būtina naudoti aktyviklį, per visus bandymus naudojamas gamintojo nurodytas aktyviklis.

Variklių, kuriuose įtaisyta periodiškai regeneruojama išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kaip aprašyta 6.6.2 punkte, teršalų išmetimo rezultatai pakoreguojami, siekiant atsižvelgti į regeneravimo procesus. Šiuo atveju vidutinis teršalų išmetimas priklauso nuo regeneravimo proceso dažnumo bandymų, per kuriuos vyksta regeneravimas, dalyse.

Papildomo apdorojimo sistemoms, kuriose regeneravimas vyksta nenutrūkstamai pagal 6.6.1 punktą, speciali bandymo tvarka nereikalinga.

6.6.1.   Nenutrūkstamasis regeneravimas

Kai naudojama išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kurioje vyksta nenutrūkstamasis regeneravimo procesas, teršalų išmetimas matuojamas papildomo apdorojimo sistemai esant stabilizuotai, kad jos poveikis išmetamiesiems teršalams būtų vienodas.

Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per WHTC bandymą ir gamintojas nurodo įprastas regeneravimo proceso sąlygas (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Siekiant parodyti, kad regeneravimo procesas yra nenutrūkstamas, atliekami bent trys įšilusio variklio užvedimo WHTC bandymai. Atliekant bandymus registruojama išmetamųjų teršalų temperatūra ir slėgis (temperatūra registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Laikoma, kad išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema atitinka nustatytus reikalavimus, jeigu atliekant bandymą gamintojo nurodytos sąlygos išlaikomos pakankamai ilgai, o teršalų išmetimo rezultatai nesiskiria daugiau kaip ± 15 %.

Jeigu išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema gali veikti saugiuoju režimu, iš kurio periodiškai persijungia veikti regeneravimo režimu, ta sistema patikrinama pagal 6.6.2 punktą. Tuo specialiu atveju taikomus išmetamųjų teršalų kiekius galima viršyti ir jų nereikėtų perskaičiuoti naudojant svorinius koeficientus.

6.6.2.   Periodinis regeneravimas

Jei tai papildomas išmetamųjų teršalų apdorojimas, pagrįstas periodiškai taikomu regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, matuojamas bent per tris WHTC bandymus – vieną kartą taikant regeneravimo procesą, du kartus – be šio proceso ir rezultatai perskaičiuojami taikant svorinius koeficientus.

Regeneravimo procesas taikomas bent kartą per WHTC bandymą. Varikliui galima įrengti jungiklį, kuriuo būtų galima pradėti arba užbaigti regeneravimo procesą, jeigu ši operacija neturi įtakos pirminiam variklio kalibravimui.

Gamintojas nurodo įprastų regeneravimo sąlygų parametrus, kurie taikomi pradėjus regeneravimo procesą (suodžių kiekis, temperatūra, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.) ir kurio trukmė nustatoma remiantis ciklų skaičiumi (nr). Gamintojas taip pat nurodo visus duomenis, leidžiančius nustatyti ciklų skaičių tarp dviejų regeneravimo procesų (n). Dėl tikslios procedūros tam laiko tarpui nustatyti tariamasi su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija atsižvelgiant į nusistovėjusią inžinerinio matavimo praktiką.

Gamintojas pateikia išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą su išmetamaisiais teršalais, kad atliekant WHTC bandymą būtų galima taikyti regeneravimo procesą. Regeneravimo procesas netaikomas kondicionuojant variklį.

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp dviejų regeneravimo proceso etapų nustatomas pagal kelių WHTC įšilusio variklio užvedimo bandymų, kurie buvo atlikti maždaug vienodais laiko tarpais, aritmetinį vidurkį. Bent vienas WHTC bandymas atliekamas prieš pat regeneravimo bandymo pradžią, o kitas – iš karto po regeneravimo bandymo. Taip pat gamintojas gali pateikti duomenų, kuriais parodoma, kad išmetamųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etapų išlieka nepakitęs (± 15 %). Šiuo atveju galima taikyti tik vieno WHTC bandymo išmetamųjų teršalų kiekį.

Atliekant regeneravimo bandymą registruojami visi duomenys, reikalingi regeneravimo procesui nustatyti (išmetamas CO arba NOx kiekis, temperatūra, registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą ir po šios sistemos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Per regeneravimo procesą taikomi išmetamųjų teršalų apribojimai gali būti viršyti.

Išmatuoti išmetamieji teršalai perskaičiuojami taikant svorinius koeficientus pagal 8.5.2.2 punktą, o galutinis svorinis rezultatas neturi viršyti taikomų išmetamųjų teršalų apribojimų. Bandymo tvarkos schema parodyta 2 brėžinyje.

2 brėž.

Periodinio regeneravimo schema

Image

6.7.   Aušinimo sistema

Naudojama pakankamo tūrio variklio aušinimo sistema, užtikrinanti gamintojo nustatytą įprastinę variklio eksploatavimo temperatūrą.

6.8.   Tepimo alyva

Tepimo alyvą nurodo gamintojas, tai turi būti tipiška rinkoje parduodama tempimo alyva; per bandymą naudotos tepimo alyvos specifikacijos užregistruojamos ir pateikiamos su bandymo rezultatais.

6.9.   Etaloninių degalų specifikacijos

Kompresinio uždegimo varikliams etaloniniai degalai nurodyti šio priedo 2 priedėlyje, o SGD ir SND varomiems varikliams – 6 ir 7 prieduose.

Degalų temperatūra turi atitikti gamintojų rekomendacijas.

7.   BANDYMO ATLIKIMO PROCEDŪROS

7.1.   Išmetamųjų teršalų matavimo principai

Šiame priede aprašyti du funkciniu požiūriu lygiaverčiai matavimo principai. Abu principai gali būti taikomi WHTC ir WHSC bandymo ciklui:

| a) | dujiniai komponentai nepraskiestose išmetamosiose dujose matuojami realiuoju laiku, o kietosios dalelės nustatomos taikant dalinio srauto skiedimo sistemą; |
| --- | --- |

a)

dujiniai komponentai nepraskiestose išmetamosiose dujose matuojami realiuoju laiku, o kietosios dalelės nustatomos taikant dalinio srauto skiedimo sistemą;

| b) | dujiniai komponentai ir kietosios dalelės nustatomi taikant viso srauto skiedimo sistemą (CVS sistema); |
| --- | --- |

b)

dujiniai komponentai ir kietosios dalelės nustatomi taikant viso srauto skiedimo sistemą (CVS sistema);

| c) | leidžiamas bet koks abiejų principų derinys (pvz., nepraskiestų išmetamųjų dujų ir viso kietųjų dalelių srauto matavimas). |
| --- | --- |

c)

leidžiamas bet koks abiejų principų derinys (pvz., nepraskiestų išmetamųjų dujų ir viso kietųjų dalelių srauto matavimas).

Su varikliu atliekami toliau nustatyti bandymo ciklai.

7.2.   Pereinamųjų režimų bandymo ciklas WHTC

Pereinamųjų režimų bandymo ciklas WHTC 1 priedėlyje nurodytas kaip sekundinės trukmės normalizuotų sūkių skaičiaus ir sukimo momento verčių seka, taikoma visiems šiame priede nurodytiems varikliams. Norint atlikti bandymą variklio bandymų patalpoje, normalizuotos vertės konvertuojamos į tikrąsias atskiro bandomo variklio vertes, remiantis variklio kartografavimo kreive. Konvertavimas vadinamas denormalizacija, o toks bandymo ciklas – bandytino variklio etaloniniu ciklu. Taikant tas etalonines sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertes, ciklas atliekamas bandymų patalpoje ir registruojamos tikrosios sūkių skaičiaus, sukimo momento ir galios vertės. Kad bandymas būtų patvirtintas, po jo atliekama etaloninių ir tikrųjų sūkių skaičiaus, sukimo momento ir galios verčių regresijos analizė.

Skaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, tikrasis ciklo darbas apskaičiuojamas cikle integruojant tikrąją variklio galią. Kad ciklas būtų patvirtintas, tikrasis ciklo darbas turi patekti į nustatytas etaloninio ciklo darbo ribas (etaloninis ciklo darbas).

Dujiniai teršalai gali būti registruojami nenutrūkstamai arba jų ėminiai paimami į ėminių maišą. Kietųjų dalelių ėminys praskiedžiamas kondicionuotu aplinkos oru ir surenkamas vienu tinkamu filtru. WHTC schematiškai parodytas 3 brėžinyje.

3 brėž.

WHTC bandymo ciklas

Image

7.3.   Greitai kaitaliojamas bandymo ciklas pastoviu režimu WHSC

Greitai kaitaliojamą bandymo ciklą pastoviu režimu WHSC sudaro keletas normalizuoto sūkių dažnio ir apkrovos režimų, kurie aprėpia tipišką didelio galingumo variklių veikimo intervalą. Nuliniu režimu variklis nepaleidžiamas, režimas tik įtraukiamas matematiškai, taikant svorinį koeficientą (SK) 0,24, o teršalų išmetimas ir galia lygūs nuliui. Variklis kiekvienu režimu turi veikti nustatytą laiką, variklio sūkių skaičius ir apkrova nuosekliai pakeičiami per 20 sekundžių. Kad bandymas būtų patvirtintas, po jo atliekama etaloninių ir tikrųjų sūkių skaičiaus, sukimo momento ir galios verčių regresijos analizė.

Per kiekvieną režimą ir staigius pokyčius tarp režimų nustatoma kiekvieno dujinio teršalo koncentracija, išmetamųjų dujų srautas ir gautoji galia, apskaičiuojamas per bandymo ciklą gautų verčių vidurkis. Dujiniai teršalai gali būti registruojami nenutrūkstamai arba jų ėminiai paimami į ėminių maišą. Kietųjų dalelių ėminys praskiedžiamas kondicionuotu aplinkos oru. Per visą bandymo procedūrą paimamas vienas ėminys, jis surenkamas į vieną tinkamą filtrą.

Skaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, tikrasis ciklo darbas apskaičiuojamas cikle integruojant tikrąją variklio galią.

WHSC parodytas 1 lentelėje. Svoriniai koeficientai (SK) pateikti tik informavimo tikslu. Tuščiosios eigos režimas yra padalytas į du režimus: 1 režimas bandymo ciklo pradžioje, o 13 režimas bandymo ciklo pabaigoje.

1 lentelė

WHSC bandymo ciklas

| Režimas | Normalizuotas sūkių skaičius
  (%) | Normalizuota apkrova
  (%) | SK
  informavimo tikslu | Režimo trukmė įskaitant 20 s pokytį |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Variklio sukimas | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Suma | | | 1,00 | 1 895 |

Režimas

Normalizuotas sūkių skaičius

(%)

Normalizuota apkrova

(%)

SK

informavimo tikslu

Režimo trukmė įskaitant 20 s pokytį

0

Variklio sukimas

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Suma

1,00

1 895

7.4.   Bendroji bandymo seka

Pateikta darbo eiga yra bendroji tvarka, kurios reikia laikytis atliekant bandymą. Išsamiau kiekvienas etapas yra aprašytas susijusiuose punktuose. Tam tikrais atvejais leidžiama nukrypti nuo instrukcijos, bet specialūs susijusių punktų reikalavimai yra privalomi.

Atliekant WHTC bandymo procedūrą sudaro šaltojo užvedimo bandymas, atliekamas po natūralaus arba dirbtinio variklio atvėsinimo, 5 minučių trukmės įšilusio variklio laikotarpis ir įšilusio variklio užvedimo bandymas.

Atliekant WHSC bandymo procedūrą sudaro įšilusio variklio užvedimo bandymas, atliekamas po variklio kondicionavimo WHSC 9 režimu.

Image

7.5.   Variklio kartografavimo tvarka

Norint WHTC ir WHSC bandymus atlikti bandymų patalpoje, variklis prieš bandymo ciklą, per kurį bus gautos sūkių skaičiaus ir sukimo momento bei sūkių skaičiaus ir galios priklausomybės kreivės, turi būti kartografuojamas.

7.5.1.   Kartografuojamo sūkių skaičiaus intervalo nustatymas

Mažiausiasis ir didžiausiasis kartografavimo sūkių skaičiai apibrėžiami taip:

| Mažiausias kartografavimo sūkių skaičius = | tuščiosios eigos sūkių skaičius |
| --- | --- |
| Didžiausias kartografavimo sūkių skaičius = | n
  hi × 1,02 arba sūkių skaičius, kuriam esant pilnutinės apkrovos sukimo momentas sumažėja iki nulio; atsižvelgiama į mažesnįjį. |

Mažiausias kartografavimo sūkių skaičius =

tuščiosios eigos sūkių skaičius

Didžiausias kartografavimo sūkių skaičius =

n
  hi × 1,02 arba sūkių skaičius, kuriam esant pilnutinės apkrovos sukimo momentas sumažėja iki nulio; atsižvelgiama į mažesnįjį.

7.5.2.   Variklio kartografavimo kreivė

Norint variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendaciją ir nusistovėjusią inžinerinę praktiką, variklis pašildomas esant didžiausiai galiai. Kai variklis stabilizuotas, variklio kartografavimas atliekamas nurodyta tvarka.

| a) | Variklis veikia neapkrautas esant tuščiosios eigos sūkių skaičiui. |
| --- | --- |

a)

Variklis veikia neapkrautas esant tuščiosios eigos sūkių skaičiui.

| b) | Variklis veikia su įsiurbimo siurbliu, nustatytu pilnutinei apkrovai ir esant mažiausiam kartografavimo sūkių skaičiui. |
| --- | --- |

b)

Variklis veikia su įsiurbimo siurbliu, nustatytu pilnutinei apkrovai ir esant mažiausiam kartografavimo sūkių skaičiui.

| c) | Variklio sūkių skaičius nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus didinamas vidutiniu 8 ± 1 min-1/s greičiu. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento taškai registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu. |
| --- | --- |

c)

Variklio sūkių skaičius nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo sūkių skaičiaus didinamas vidutiniu 8 ± 1 min-1/s greičiu. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento taškai registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu.

7.5.3.   Kiti kartografavimo būdai

Jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti kartografavimo būdai yra nepatikimi ar nereprezentuoja kurio nors pateikto variklio, galima taikyti kitus kartografavimo būdus. Šie pakaitiniai būdai turi atitikti nurodytų kartografavimo metodikų tikslą – nustatyti didžiausią įmanomą sukimo momentą visiems variklio sūkių skaičiams, pasiekiamiems per bandymo ciklus. Metodus, kurie dėl patikimumo ar reprezentatyvumo skiriasi nuo šiame punkte nurodytų kartografavimo metodų, turi patvirtinti tipo patvirtinimą suteikianti institucija, taip pat ir pagrįsti jų taikymą. Tačiau varikliams su reguliatoriumi arba su turbokompresoriumi jokiu būdu negalima taikyti mažėjančio variklio sūkių skaičiaus sukimo momento kreivės.

7.5.4.   Bandymų kartojimas

Variklio nereikia kartografuoti prieš kiekvieną bandymo ciklą. Variklis prieš bandymo ciklą kartografuojamas iš naujo, jei:

| a) | techniškai vertinant nuo paskutinio kartografavimo praėjo pernelyg daug laiko, arba |
| --- | --- |

a)

techniškai vertinant nuo paskutinio kartografavimo praėjo pernelyg daug laiko, arba

| b) | variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, nes tai gali turėti įtakos variklio darbui. |
| --- | --- |

b)

variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, nes tai gali turėti įtakos variklio darbui.

7.6.   Etaloninio bandymo ciklo kūrimas

7.6.1.   Variklio sūkių skaičiaus denormalizavimas

Sūkių skaičiaus vertė denormalizuojama pagal šią lygtį:

| Tikrasis sūkių skaičius = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Tikrasis sūkių skaičius = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

kurioje:

| n
  lo | mažiausias sūkių skaičius, kai galia siekia 55 % didžiausios galios |
| --- | --- |
| n
  pref | variklio sūkių skaičius, kai didžiausio sukimo momento integralas sudaro 51 % viso integralo |
| n
  hi | didžiausias sūkių skaičius, kai galia siekia 70 % didžiausios galios. |
| n
  idle | tuščiosios eigos sūkių skaičius |

n
  lo

mažiausias sūkių skaičius, kai galia siekia 55 % didžiausios galios

n
  pref

variklio sūkių skaičius, kai didžiausio sukimo momento integralas sudaro 51 % viso integralo

n
  hi

didžiausias sūkių skaičius, kai galia siekia 70 % didžiausios galios.

n
  idle

tuščiosios eigos sūkių skaičius

kaip parodyta 4 brėž.

4 brėž.

Bandymo sūkių skaičių apibrėžtis

Image

7.6.1.1.   Pageidaujamo sūkių skaičiaus nustatymas

Naudojantis variklio kartografavimo kreive, nubraižyta pagal 7.5.2 punktą, didžiausio sukimo momento integralas apskaičiuojamas taikant nuo n
  idle iki n
  95h. n
  95h yra didžiausias sūkių skaičius, kai galia siekia 95 % didžiausios galios. n
  pref tada apibrėžiamas kaip sūkių skaičius, atitinkantis 51 % viso integralo, kaip parodyta 5 brėž.

5 brėž.

n
  pref apibrėžtis

Image

7.6.2.   Variklio sukimo momento denormalizavimas

Sukimo momento vertės 1 priedėlio variklio dinamometriniame grafike normalizuojamos iki atitinkamo sūkių skaičiaus didžiausio sukimo momento. Taikant kartografavimo kreivę, apibrėžtą pagal 7.5.2 punktą, etaloninio ciklo sukimo momento vertės denormalizuojamos taip:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

atitinkamam tikrajam sūkių skaičiui, kaip apibrėžta 7.6.1 punkte.

7.6.3.   Denormalizavimo procedūros pavyzdys

Pateikiamas šio bandymo taško denormalizavimo pavyzdys:

| sūkių skaičius % | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| sukimo momentas % | = | 82 % |

sūkių skaičius %

=

43 %

sukimo momentas %

=

82 %

Turint šias vertes:

| n
  lo | = | 1 015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min-1 |
| n
  pref | = | 1 300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1 015 min-1

n
  hi

=

2 200 min-1

n
  pref

=

1 300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

rezultatai:

| tikrasis sūkių skaičius | |
| --- | --- |
| | = 1 178 min-1 |

tikrasis sūkių skaičius

Formula

= 1 178 min-1

Su didžiausiu 700 Nm sukimo momentu, nustatytu naudojant kartografavimo kreivę, kai sūkių skaičius 1 178 min-1.

tikrasis sukimo momentas = Formula = 574 Nm

7.7.   Bandymo eigos patvirtinimas

7.7.1.   Ciklo darbo vertės apskaičiavimas

Prieš skaičiuojant ciklo darbo vertę, praleidžiami visi taškai, užregistruoti užvedant variklį. Ciklo darbo vertė W
  act (kWh) apskaičiuojama remiantis variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertėmis. Etaloninė ciklo darbo vertė W
  ref (kWh) apskaičiuojama remiantis etaloninėmis variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertėmis. Tikroji ciklo darbo vertė W
  act yra naudojama norint palyginti su etalonine ciklo darbo verte W
  ref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį (žr. 8.5.2.1 punktą).

Tas pat metodas taikomas integruojant etaloninę ir tikrąją variklio galią. Jei reikia nustatyti vertes tarp gretimų etaloninių ar gretimų išmatuotų verčių, taikoma tiesinė interpoliacija. Integruojant tikrąjį ciklo darbą visos neigiamos sukimo momento vertės turi būti prilygintos nuliui ir įtrauktos. Jei integruojama, kai skaičius mažesnis nei 5 Hz, ir jei per nustatytą laiko atkarpą sukimo momento vertė pasikeičia iš teigiamos į neigiamą ar iš neigiamos į teigiamą, neigiama dalis turi būti apskaičiuota ir prilyginta nuliui. Teigiama dalis įtraukiama į integruotą vertę.

W
  act vertė turi būti nuo 85 % iki 105 % W
  ref.

7.7.2.   Bandymo ciklo tinkamumo patvirtinimo statistika

Turi būti gautos sūkių skaičiaus, sukimo momento ir išmatuotų galios tikrųjų verčių bei jų etaloninių verčių tiesinės regresijos lygtys.

Norint sumažinti paklaidą dėl ciklo matavimo ir etaloninių verčių signalų tarpusavio delsos, visa variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento išmatuotų signalų seka gali būti paskubinta ar uždelsta etaloninių sūkių skaičiaus ir sukimo momento sekos atžvilgiu. Jei daromas tikrųjų signalų poslinkis, tuo pačiu dydžiu ir ta pačia kryptimi turi būti paslinktos sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės.

Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama tokia geriausios sutapties lygtis:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

kurioje:

| y | = | tikroji sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) vertė |
| --- | --- | --- |
| m | = | regresijos kreivės krypties koeficientas |
| x | = | etaloninė sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) vertė |
| b | = | regresijos kreivės atkarpa y ašyje |

y

=

tikroji sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) vertė

m

=

regresijos kreivės krypties koeficientas

x

=

etaloninė sūkių skaičiaus (min-1), sukimo momento (Nm) arba galios (kW) vertė

b

=

regresijos kreivės atkarpa y ašyje

Apskaičiuojama kiekvienos regresijos kreivės standartinė įverčio y pagal x paklaida (SEE) ir mišriosios koreliacijos koeficientas (r2).

Rekomenduojama šią analizę daryti 1 Hz dažniu. Kad bandymas būtų patvirtintas tinkamu, privalu atitikti 2 lentelėje nurodytus kriterijus.

2 lentelė

Regresijos kreivės leistinieji nuokrypiai

| | Sūkių skaičius | Sukimo momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Standartinė įverčio y pagal x paklaida (SEE) | maks. 100 min-1 | maks. 13 % didžiausio variklio sukimo momento | maks. 8 % didžiausios variklio galios |
| Regresijos kreivės krypties koeficientas, m | nuo 0,95 iki 1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2 | min. 0,970 | min. 0,850 | min. 0,910 |
| Regresijos kreivės atkarpa y ašyje, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm arba ± 2 % maks. sukimo momento, atsižvelgiant į didesnį dydį | ± 4 kW arba ± 2 % maks. galios, atsižvelgiant į didesnį dydį |

Sūkių skaičius

Sukimo momentas

Galia

Standartinė įverčio y pagal x paklaida (SEE)

maks. 100 min-1

maks. 13 % didžiausio variklio sukimo momento

maks. 8 % didžiausios variklio galios

Regresijos kreivės krypties koeficientas, m

nuo 0,95 iki 1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2

min. 0,970

min. 0,850

min. 0,910

Regresijos kreivės atkarpa y ašyje, b

± 50 min-1

± 20 Nm arba ± 2 % maks. sukimo momento, atsižvelgiant į didesnį dydį

± 4 kW arba ± 2 % maks. galios, atsižvelgiant į didesnį dydį

Tik regresijos tikslais prieš apskaičiuojant regresiją leidžiama pašalinti taškus, jeigu jie pažymėti 3 lentelėje. Tačiau šie taškai neturi būti šalinami apskaičiuojant ciklo darbą ir teršalų išmetimą. Tuščiosios eigos taškas apibrėžiamas kaip taškas, turintis 0 % normalizuotą etaloninį sukimo momentą ir 0 % normalizuotą etaloninį sūkių skaičių. Taško šalinimas gali būti taikomas visam ciklui arba bet kuriai jo daliai.

3 lentelė

Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės

| Sąlyga | Trintini taškai |
| --- | --- |
| Pirmosios 6 ± 1 sekundės | Sūkių skaičius, sukimo momentas, galia |
| Visa apkrova ir tikrasis sukimo momentas < 95 % etaloninio sukimo momento vertės | Sukimo momentas ir (arba) galia |
| Visa apkrova ir tikrasis sūkių skaičius < 95 % etaloninio sūkių skaičiaus vertės | Sūkių skaičius ir (arba) galia |
| Nėra apkrovos ir tikrasis sukimo momentas > etaloninis sukimo momentas | Sukimo momentas ir (arba) galia |
| Nėra apkrovos ir tikrasis sukimo momentas > ± 2 % maks. sukimo momento (tuščiosios eigos taškas) | Sūkių skaičius ir (arba) galia |
| Nėra apkrovos ir etaloninis sukimo momentas < 0 % maks. sukimo momentas (sukamo variklio taškas) | Sukimo momentas ir (arba) galia |

Sąlyga

Trintini taškai

Pirmosios 6 ± 1 sekundės

Sūkių skaičius, sukimo momentas, galia

Visa apkrova ir tikrasis sukimo momentas < 95 % etaloninio sukimo momento vertės

Sukimo momentas ir (arba) galia

Visa apkrova ir tikrasis sūkių skaičius < 95 % etaloninio sūkių skaičiaus vertės

Sūkių skaičius ir (arba) galia

Nėra apkrovos ir tikrasis sukimo momentas > etaloninis sukimo momentas

Sukimo momentas ir (arba) galia

Nėra apkrovos ir tikrasis sukimo momentas > ± 2 % maks. sukimo momento (tuščiosios eigos taškas)

Sūkių skaičius ir (arba) galia

Nėra apkrovos ir etaloninis sukimo momentas < 0 % maks. sukimo momentas (sukamo variklio taškas)

Sukimo momentas ir (arba) galia

7.8.   Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo eiga

7.8.1.   Įvadas

Variklio išmetamuosius teršalus, kurių kiekį reikia išmatuoti, sudaro dujiniai komponentai (anglies monoksidas, visi angliavandeniliai arba angliavandeniliai be metano, metanas, azoto oksidai) ir kietosios dalelės. Be to, nustatant dalies srauto ir viso srauto skiedimo sistemų skiedimo santykį, kaip bandymo dujos dažnai naudojamas anglies dioksidas.

Pirmiau išvardyti teršalai patikrinami per nurodytus bandymų ciklus. Dujinių komponentų koncentracija nustatoma per ciklą arba nepraskiestose išmetamosiose dujose integruojant analizatoriaus signalą, arba CVS viso srauto skiedimo sistemos praskiestose išmetamosiose dujose integruojant arba kaupiant ėminį maiše. Kietųjų dalelių atveju iš praskiestų išmetamųjų dujų į specialų filtrą paimamas proporcingas ėminys, taikant srauto dalies arba viso srauto skiedimą. Atsižvelgiant į taikomą metodą, siekiant apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masės vertes, nustatomas ciklo praskiestų arba nepraskiestų išmetamųjų dujų srautas. Išmetamųjų teršalų masės vertės susiejamos su variklio veikimu, apskaičiuotu pagal 7.7.1 punktą, ir taip gaunamas kiekvieno teršalo kiekis gramais, išmetamas per vieną veikimo kilovatvalandę.

7.8.2.   Prieš bandymą atliekamos procedūros

Prieš variklio kartografavimą, taikant 7.4 punkte pateiktą bendrąją seką, atliekami variklio matavimai, variklio veikimo patikros ir sistemos kalibravimas.

7.8.2.1.   Variklio atvėsinimas (tik šaltojo užvedimo bandymui)

Gali būti taikomas natūralus arba dirbtinis atvėsinimas. Naudojant dirbtinį atvėsinimą, taikoma nusistovėjusi inžinerinė praktika konfigūruojant sistemas tiekti orą varikliui aušinti, o aušinimo alyvą – variklio tepimo sistemai aušinti, kad būtų pašalintas karštis iš variklio aušinimo sistemos ir išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos. Taikant dirbtinį papildomos apdorojimo sistemos vėsinimą, aušinimo oras netiekiamas tol, kol papildomo apdorojimo sistema atvėsta iki žemesnės nei katalizinio suaktyvinimo temperatūra. Neleidžiama taikyti jokios aušinimo procedūros, kuri sukelia nebūdingą teršalų išmetimą.

7.8.2.2.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro parengimas

Likus bent valandai iki bandymo pradžios, kiekvienas filtras įdedamas į nuo dulkių apsaugotą Petrio lėkštelę, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, o lėkštelė įdedama į svėrimo kamerą stabilizuoti. Pasibaigus stabilizavimo laikui, kiekvienas filtras sveriamas ir užregistruojama tuščio filtro masė. Tada filtras laikomas uždarytoje Petrio lėkštelėje ar užsandarintame filtro laikiklyje, kol bus panaudotas atliekant bandymą. Filtras turi būti panaudotas per aštuonias valandas nuo jo išėmimo iš svėrimo kameros.

7.8.2.3.   Matavimo įrangos įrengimas

Bandymų įranga ir ėminių zondai turi būti įrengti pagal reikalavimus. Išmetimo vamzdis prijungiamas prie viso srauto skiedimo sistemos.

7.8.2.4.   Skiedimo sistemos ir variklio kondicionavimas prieš bandymą (tik WHSC)

Skiedimo sistema ir variklis paleidžiami, kad įšiltų. Įšilęs variklis ir ėminių ėmimo sistema kondicionuojami leidžiant varikliui veikti 9 režimu bent 10 minučių, tuo pačiu metu naudojant arba dalies srauto skiedimo sistemą, arba viso srauto skiedimo ir papildomą skiedimo sistemą. Galima paimti netikrų kietųjų dalelių teršalų ėminius. Tie ėminių filtrai neturi būti stabilizuojami arba sveriami, juos galima išmesti. Nustatomi bandymui pasirinkti apytikriai srauto greičiai.

7.8.2.5.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos paleidimas

Paleidžiama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per aplenkimo grandinę. Kietųjų dalelių fono lygį skiedimo ore galima nustatyti paimant skiedimo oro ėminį prieš išmetamosioms dujoms patenkant į skiedimo tunelį. Matuoti galima prieš bandymą arba po jo. Jeigu matuojama ciklo pradžioje ir pabaigoje, gali būti apskaičiuotas verčių vidurkis. Jei matuojant fono koncentraciją naudojamos skirtingos ėminių ėmimo sistemos, matavimas atliekamas bandymo metu.

7.8.2.6.   Skiedimo sistemos nustatymas

Nustatomas viso srauto skiedimo sistemos praskiestų išmetamųjų dujų srautas arba srauto dalies skiedimo sistemos praskiestų išmetamųjų dujų srautas, kad iš sistemos būtų pašalintas vandens kondensatas, o filtro paviršiaus temperatūra būtų nuo 315 K (42 oC) iki 325 K (52 oC).

7.8.2.7.   Analizatorių tikrinimas

Nustatoma išmetamųjų dujų analizatorių nulinė vertė ir jie kalibruojami. Jei naudojami ėminio ėmimo maišai, iš jų išsiurbiamas oras.

7.8.3.   Variklio paleidimo procesas

7.8.3.1.   Šaltojo užvedimo bandymas (tik WHTC)

Šaltojo užvedimo bandymas pradedamas, kai variklio tepalo, aušinimo skysčio ir papildomo apdorojimo sistemų temperatūra yra nuo 293 iki 303 K (20–30 oC). Variklis užvedamas vienu iš šių būdų:

| a) | variklis užvedamas pagal naudotojo instrukcijos rekomendacijas, naudojant starterį ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą maitinimo tiekimą, arba |
| --- | --- |

a)

variklis užvedamas pagal naudotojo instrukcijos rekomendacijas, naudojant starterį ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą maitinimo tiekimą, arba

| b) | Variklis užvedamas naudojant dinamometrą. Variklis sukamas būdingu jo sukimo greičiu, nuo jo leidžiama nukrypti ± 25 %. Sukimas sustabdomas per 1 sekundę nuo variklio užvedimo. Jei variklis neužsiveda per 15 sukimo sekundžių, sukimas nutraukiamas ir nustatoma nesėkmės priežastis; to nepaisoma, jei naudotojo instrukcijoje arba techninės priežiūros ir remonto instrukcijoje nurodyta ilgesnė nei įprasta sukimo trukmė. |
| --- | --- |

b)

Variklis užvedamas naudojant dinamometrą. Variklis sukamas būdingu jo sukimo greičiu, nuo jo leidžiama nukrypti ± 25 %. Sukimas sustabdomas per 1 sekundę nuo variklio užvedimo. Jei variklis neužsiveda per 15 sukimo sekundžių, sukimas nutraukiamas ir nustatoma nesėkmės priežastis; to nepaisoma, jei naudotojo instrukcijoje arba techninės priežiūros ir remonto instrukcijoje nurodyta ilgesnė nei įprasta sukimo trukmė.

7.8.3.2.   Įšilusio variklio laikotarpis (tik WHTC)

Iš karto po šaltojo užvedimo bandymo varikliui leidžiama 5 ± 1 minutes veikti.

7.8.3.3.   Įšilusio variklio užvedimo bandymas

7.8.3.3.1.   WHTC

Variklis užvedamas įšildymo laikotarpio pabaigoje, kaip apibrėžta 7.8.3.2 punkte, taikant 7.8.3.1 punkte aprašytą tvarką.

7.8.3.3.2.   WHSC

Praėjus penkioms minutėms po kondicionavimo 9 režimu, kaip aprašyta 7.8.2.4 punkte, variklis užvedamas taikant gamintojo rekomenduojamą naudotojo instrukcijoje aprašytą užvedimo tvarką, naudojant arba starterį, arba dinamometrą, kaip nurodyta 7.8.3.1 punkte.

7.8.4.   Ciklo eiga

Šiame punkte išdėstyti bendrieji reikalavimai taikomi ir 7.8.3.1 punkte nurodytam šaltojo užvedimo bandymui, ir 7.8.3.3 punkte nurodytam įšilusio variklio užvedimo bandymui.

7.8.4.1.   Bandymo seka

Bandymo seka pradedama užvedus variklį.

WHTC atliekamas taikant 7.2 punkte aprašytą etaloninį ciklą. Variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento reguliavimo komandos duodamos 5 Hz dažniu (rekomenduojama 10 Hz) ar didesniu. Nustatytieji taškai apskaičiuojami taikant tiesinį interpoliavimą tarp etaloninio ciklo 1 Hz dažniu nustatytų taškų. Tikrosios variklio sūkių skaičiaus ir sukimo momento vertės visą bandymo ciklą registruojamos bent kartą per sekundę (1 Hz), ir signalai gali būti elektroniniu būdu filtruojami.

WHSC atliekamas taikant 7.3 punkto 1 lentelėje išvardytus bandymo režimus.

7.8.4.2.   Analizatoriaus atsakas

Bandymo sekos pradžioje vienu metu paleidžiama matavimo įranga:

| a) | pradedanti rinkti arba analizuoti skiedimo orą, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema; |
| --- | --- |

a)

pradedanti rinkti arba analizuoti skiedimo orą, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema;

| b) | pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo; |
| --- | --- |

b)

pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo;

| c) | pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį; |
| --- | --- |

c)

pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį;

| d) | pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė; |
| --- | --- |

d)

pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė;

| e) | pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento išmatuotus duomenis. |
| --- | --- |

e)

pradedanti registruoti dinamometro sūkių skaičiaus ir sukimo momento išmatuotus duomenis.

Jei taikomas nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas, išmetamųjų teršalų ((NM)HC, CO ir NOx) koncentracijos bei išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas nenutrūkstamai ir bent 2 Hz dažniu išsaugomas kompiuteryje. Visi kiti duomenys registruojami bent 1 Hz dažniu. Užrašomas analoginio tipo analizatorių atsakas, o kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, darant duomenų įvertinimą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, HC ir NOx kiekis skiedimo tunelyje matuojamas nenutrūkstamai bent 2 Hz dažniu. Vidutinės koncentracijos nustatomos integruojant viso bandymo ciklo analizatoriaus signalus. Sistemos atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 20 s ir prireikus turi būti derinama su CVS srauto svyravimais bei ėminio ėmimo trukmės ar bandymo ciklo nukrypimais. CO, CO2 ir NMHC turi būti nustatytos integruojant nenutrūkstamo matavimo signalus arba analizuojant į ėminių ėmimo maišą per ciklą surinktas koncentracijas. Dujinių teršalų koncentracijos skiedimo ore nustatomos integravimo būdu ar nustatant į maišą surinkto skiedimo oro ėminio koncentracijas. Visi kiti matuotini parametrai registruojami bent vieno matavimo per sekundę dažniu (1 Hz).

7.8.4.3.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimas

Pradedant bandymo seką, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.

Jei naudojama srauto dalies skiedimo sistema, ėminių ėmimo siurblys (-iai) valdomas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį bėgantis srautas būtų proporcingas išmetamųjų dujų masės srautui pagal 8.3.3.3 punktą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, ėminių ėmimo siurblys (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį bėgančio srauto vertė nuo nustatytosios srauto vertės skirtųsi ne daugiau kaip ±2,5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. ėminio srauto proporcingas reguliavimas), turi būti parodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip ±2,5 % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 ėminio ėmimo sekundžių). Užregistruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio (-ių) ar srauto matavimo prietaisų įleidžiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro negali būti palaikomas visą ciklo laiką ±2,5 % tikslumu, bandymas anuliuojamas. Bandymas pakartojamas taikant mažesnį ėminių srautą.

7.8.4.4.   Variklio gesimas ir įrangos gedimas

Jei variklis užgęsta bet kuriuo šaltojo užvedimo WHTC bandymo metu arba per WHSC, bandymas anuliuojamas. Variklis kondicionuojamas, vėl užvedamas, taikant 7.8.3.1 punkte pateiktus užvedimo būdus, ir bandymas kartojamas.

Jei variklis užgęsta bet kuriuo įšilusio variklio WHTC bandymo metu, bandymas anuliuojamas. Varikliui leidžiama paveikti, kaip nurodyta 7.8.3.2 punkte, ir pakartojamas įšilusio variklio bandymas. Šiuo atveju šaltojo užvedimo bandymo nereikia kartoti.

Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymas anuliuojamas ir pakartojamas pagal pirmiau išdėstytas sąlygas, atsižvelgiant į bandymo ciklą.

7.8.4.5.   Veiksmai po bandymo

Atlikus bandymą sustabdomas išmetamųjų dujų masės srauto, praskiestų išmetamųjų dujų tūrio matavimas, dujų srauto rinkimas į ėminių ėmimo maišus ir išjungiamas kietųjų dalelių ėminių ėmimo siurblys. Integruojančiojo analizatoriaus sistemoje ėminio ėmimas turi tęstis, kol baigiasi sistemos atsako laikas.

Koncentracija ėminių rinkimo maišuose, jei jie naudojami, nustatoma kiek įmanoma greičiau ir būtinai ne vėliau kaip 20 min. po bandymo ciklo pabaigos.

Po išmetamųjų teršalų nustatymo bandymo nulio nustatymo ir patikros dujomis vėl patikrinami analizatoriai. Bandymas bus laikomas priimtinu, jei prieš bandymą ir po bandymo gautų rezultatų skirtumas patikros dujų vertei yra mažesnis kaip 2 %.

Kietųjų dalelių filtras į svėrimo kamerą sugrąžinamas ne vėliau nei po valandos nuo bandymo pabaigos. Jis bent valandą kondicionuojamas nuo dulkių apsaugotoje Petrio lėkštelėje, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, o tada pasveriamas. Užregistruojamas bendrasis filtro svoris.

8.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ MATAVIMAS IR APSKAIČIAVIMAS

Galutinis rezultatas suapvalinamas iki taikomame išmetamųjų teršalų standarte nurodyto į dešinę nuo dešimtainio skaičiaus kablelio esančių skaitmenų skaičiaus ir vieno papildomo svarbaus skaičiaus pagal ASTM E 29-04. Neleidžiama apvalinti tarpinių verčių, nes bus gautas netikslus galutinis su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų rezultatas.

8.1.   Pataisa sausoms arba drėgnoms dujoms

Jeigu teršalų išmetimas išmatuotas sausoms dujoms, išmatuotos koncentracijos drėgnoms dujoms perskaičiuojamos pagal toliau pateiktą formulę:

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

kurioje:

| cw | drėgnų dujų koncentracija, išreikšta dalelėmis milijone arba tūrio procentais |
| --- | --- |
| c
  d | sausų dujų koncentracija, išreikšta dalelėmis milijone arba tūrio procentais |
| k
  w | sausų (drėgnų) dujų pataisos koeficientas |

cw

drėgnų dujų koncentracija, išreikšta dalelėmis milijone arba tūrio procentais

c
  d

sausų dujų koncentracija, išreikšta dalelėmis milijone arba tūrio procentais

k
  w

sausų (drėgnų) dujų pataisos koeficientas

8.1.1.   Nepraskiestos išmetamosios dujos

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

arba

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

arba

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

su

| k
  f = 0,055594 × w
  ALF + 0,0080021 × w
  DEL + 0,0070046 × w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 × w
  ALF + 0,0080021 × w
  DEL + 0,0070046 × w
  EPS

(11)

ir

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

kuriose:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- |
| w
  ALF | vandenilio kiekis degaluose, masės % |
| q
  mf,i | momentinis degalų masės srautas, kg/s |
| q
  mad,I | momentinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s |
| p
  r | vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa |
| p
  b | bendras atmosferinis slėgis, kPa |
| w
  DEL | azoto kiekis degaluose, masės % |
| w
  EPS | deguonies kiekis degaluose, masės % |
| α | degalų molinis vandenilio santykis |
| c
  CO2 | sauso CO2 koncentracija, % |
| c
  CO | sauso CO koncentracija, % |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

w
  ALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %

q
  mf,i

momentinis degalų masės srautas, kg/s

q
  mad,I

momentinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s

p
  r

vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa

p
  b

bendras atmosferinis slėgis, kPa

w
  DEL

azoto kiekis degaluose, masės %

w
  EPS

deguonies kiekis degaluose, masės %

α

degalų molinis vandenilio santykis

c
  CO2

sauso CO2 koncentracija, %

c
  CO

sauso CO koncentracija, %

(8) ir (9) lygtys iš esmės vienodos, tik (8) ir (10) lygtyse taikomas koeficientas 1,008 yra apytikrė tikslesnio (9) lygties vardiklio reikšmė.

8.1.2.   Praskiestos išmetamosios dujos

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

arba

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

su

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

kuriose:

| α | degalų molinis vandenilio santykis |
| --- | --- |
| c
  CO2w | drėgno CO2 koncentracija, % |
| c
  CO2d | sauso CO2 koncentracija, % |
| H
  d | praskiesto oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| D | skiedimo koeficientas (žr. 8.4.2.4.2 punktą) |

α

degalų molinis vandenilio santykis

c
  CO2w

drėgno CO2 koncentracija, %

c
  CO2d

sauso CO2 koncentracija, %

H
  d

praskiesto oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

D

skiedimo koeficientas (žr. 8.4.2.4.2 punktą)

8.1.3.   Skiedimo oras

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

su

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

kurioje:

| H
  d | praskiesto oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- |

H
  d

praskiesto oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

8.2.   NOx pataisa drėgniui

Kadangi NOx išmetimas priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracija pataisoma atsižvelgiant į drėgnį, taikant 8.2.1 arba 8.2.2 punktuose pateiktus koeficientus. Įsiurbiamo oro drėgnį H
  a galima išvesti iš santykinio drėgnio, rasos taško, garų slėgio arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenų, taikant visuotinai priimtą lygtį.

8.2.1.   Kompresinio uždegimo varikliai

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

kurioje:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

8.2.2.   Priverstinio uždegimo varikliai

| k
  h.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2

(19)

kurioje:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| --- | --- |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

8.3.   Dalies srauto skiedimas ir nepraskiestų dujų matavimas

Dujinių komponentų momentinės koncentracijos signalai naudojami apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masę dauginant iš momentinės išmetamųjų teršalų masės srauto. Išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas tiesiogiai arba apskaičiuojamas taikant įsiurbiamo oro ir degalų srauto rodmenis, bandymo dujų būdą arba įsiurbiamo oro ir oro (degalų) santykio matavimą. Specialus dėmesys turi būti atkreiptas į skirtingų prietaisų atsako trukmę. Į šiuos skirtumus turi būti atsižvelgiama lyginant signalus. Kietųjų dalelių atveju išmetamųjų dujų masės srauto signalai naudojami kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, kad būtų paimtas išmetamųjų dujų masės srautui proporcingas ėminys. Proporcingumo kokybė patikrinama taikant ėminio ir išmetamųjų dujų srauto regresijos analizę pagal 8.3.3.3 punktą. Viso bandymo tvarkos schema parodyta 6 brėž.

6 brėž.

Nepraskiesto/dalies srauto matavimo sistema

Image

8.3.1.   Išmetamųjų dujų srauto masės nustatymas

8.3.1.1.   Įvadas

Apskaičiuojant teršalų kiekį nepraskiestose išmetamosiose dujose ir kontroliuojant dalies srauto skiedimo sistemą, būtina žinoti išmetamųjų dujų masės srautą. Išmetamųjų dujų masės srautą galima nustatyti bet kuriuo iš 8.3.1.3–8.3.1.6 punktuose aprašytų būdų.

8.3.1.2.   Atsako trukmė

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį, bet kurio iš 8.3.1.3–8.3.1.6 punktuose aprašytų būdų atsako trukmė turi būti lygi analizatoriaus atsako trukmei (≤ 10 s), kaip reikalaujama 9.3.5 punkte, arba už ją trumpesnė.

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Tinkle valdomų dalies srauto skiedimo sistemų atsako trukmė turi būti ≤ 0,3 s. Dalies srauto skiedimo sistemų, jeigu taikoma išankstinė kontrolė, pagrįsta etaloninio bandymo duomenimis, išmetamųjų dujų srauto matavimo sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 5 sekundės, o kilimo trukmė – ≤ 1 sekundė. Sistemos atsako trukmę nustato prietaiso gamintojas. Kombinuotieji atsako trukmės reikalavimai išmetamųjų dujų srautui ir dalies srauto skiedimo sistemai yra nurodyti 8.3.3.3 punkte.

8.3.1.3.   Tiesioginio matavimo metodas

Momentinį išmetamųjų dujų srautą galima tiesiogiai matuoti šiomis sistemomis:

| a) | rietaisais, kuriais matuojamas slėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo tūta (informacijos žr. ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

rietaisais, kuriais matuojamas slėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo tūta (informacijos žr. ISO 5167);

| b) | ltragarsiniu srauto matavimo prietaisu; |
| --- | --- |

b)

ltragarsiniu srauto matavimo prietaisu;

| c) | ūkuriniu srauto matuokliu. |
| --- | --- |

c)

ūkuriniu srauto matuokliu.

Privaloma imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta matavimo paklaidų, galinčių turėti įtakos išmatuotos išmetamųjų teršalų vertės paklaidoms. Minėtos priemonės – tai kruopštus įtaiso įmontavimas variklio išmetamųjų dujų sistemoje pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į nusistovėjusią inžinerijos praktiką. Ypač turi būti kreipiamas dėmesys, kad įmontavus įtaisą nebūtų daroma įtakos variklio darbui ir išmetamųjų teršalų kiekiui.

Srauto matuokliai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus.

8.3.1.4.   Oro ir degalų matavimo metodas

Tinkamais srauto matuokliais matuojamas oro ir degalų srautas. Momentinis išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

| qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i

(20)

kur:

| qm

  ew,i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s |
| qm

  f,i | momentinis degalų masės srautas, kg/s |

qm

  ew,i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qm

  aw,i

momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s

qm

  f,i

momentinis degalų masės srautas, kg/s

Srauto matuokliai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus, bet turi būti pakankamai tikslūs, kad taip pat atitiktų ir išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

8.3.1.5.   Bandomųjų dujų matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamosiose dujose matuojama bandomųjų dujų koncentracija.

Žinomas kiekis inertinių dujų (pvz., gryno helio) įpurškiamas į išmetamąsias dujas kaip bandomosios dujos. Dujos sumaišomos ir praskiedžiamos išmetamosiomis dujomis, tačiau neturi reaguoti išmetimo vamzdyje. Tada išmetamųjų dujų ėminyje matuojama dujų koncentracija.

Siekiant visiškai sumaišyti bandomąsias dujas, išmetamųjų dujų ėmimo zondas įrengiamas bent 1 m arba 30 išmetimo vamzdžio skersmenų atstumu (taikoma didesnė vertė) pasroviui nuo bandomųjų dujų įpurškimo vietos. Ėminių ėmimo zondas gali būti įrengtas arčiau įpurškimo vietos, jei visiškas sumaišymas tikrinamas lyginant bandomųjų dujų koncentraciją ir etaloninę koncentraciją, kai bandomosios dujos įpurškiamos prieš variklį.

Bandomųjų dujų srautas turi būti tokio dydžio, kad po sumaišymo bandomųjų dujų koncentracija varikliui veikiant tuščiąja eiga būtų mažesnė kaip bandomųjų dujų analizatoriaus skalės didžiausia vertė.

Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

kur:

| qm

  ew, i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | bandomųjų dujų srautas, cm3/min. |
| c
  mix, i | momentinė bandomųjų dujų koncentracija po sumaišymo, ppm |
| ρe | išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. 4 lentelę) |
| c
  b | bandomųjų dujų fono koncentracija įleidžiamame ore, ppm |

qm

  ew, i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qv

  t

bandomųjų dujų srautas, cm3/min.

c
  mix, i

momentinė bandomųjų dujų koncentracija po sumaišymo, ppm

ρe

išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. 4 lentelę)

c
  b

bandomųjų dujų fono koncentracija įleidžiamame ore, ppm

Bandomųjų dujų fono koncentracija (c
  b) gali būti nustatyta apskaičiuojant fono koncentraciją, išmatuotą iš karto prieš bandymą ir po bandymo.

Kai fono koncentracija sudaro mažiau kaip 1 % bandomųjų dujų po sumaišymo koncentracijos (c
  mix.i) esant didžiausiam išmetamųjų dujų srautui, į fono koncentraciją galima neatsižvelgti.

Visa sistema turi atitikti 9.2 punkto išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

8.3.1.6.   Oro srauto ir oro bei degalų santykio matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas pagal oro srautą ir oro bei degalų santykį. Momentinis išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

su

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

kur:

| qm

  ew, i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew, i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

| qm

  aw, i | momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw, i

momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s

| A/F
  st | stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg

| λi | momentinio perteklinio oro koeficientas |
| --- | --- |

λi

momentinio perteklinio oro koeficientas

| c
  CO2d | sauso CO2 koncentracija, % |
| --- | --- |

c
  CO2d

sauso CO2 koncentracija, %

| c
  COd | sauso CO koncentracija, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

sauso CO koncentracija, ppm

| c
  HCw | drėgnų HC koncentracija, ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

drėgnų HC koncentracija, ppm

Oro srauto matuoklis ir analizatoriai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus, o visa sistema turi atitikti 9.2 punkto išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

Jeigu perteklinio oro koeficientui matuoti naudojama oro ir degalų santykio matavimo įranga, pvz., cirkonio tipo jutiklis, ji turi atitikti 9.3.2.7 punkto reikalavimus.

8.3.2.   Dujinių komponentų nustatymas

8.3.2.1.   Įvadas

Bandyti pateikto variklio išmetamose nepraskiestose dujose esantys dujiniai komponentai matuojami 9.3 punkte ir 3 priedėlyje aprašytomis matavimo ir ėminių ėmimo sistemomis. Duomenų įvertinimas aprašytas 8.3.2.3 punkte.

8.3.2.4 ir 8.3.2.5 punktuose aprašytos dvi skaičiavimo metodikos, kurios yra lygiavertės 2 priedėlyje nurodytiems etaloniniams degalams. 8.3.2.4 punkte aprašyta metodika yra paprastesnė, nes komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykiui naudojamos lentelių u vertės. 8.3.2.5 punkto metodika leidžia tiksliau nustatyti degalų ypatybes, kurios skiriasi nuo 2 priedėlio specifikacijų, tačiau tada reikalinga pirminė degalų sudėties analizė.

8.3.2.2.   Dujinių išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas

Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimo zondai įrengiami, kiek įmanoma, bent 0,5 m ar 3 kartus didesniu nei išmetimo vamzdžio skersmuo atstumu atsižvelgiant į tai, kuris atstumas didesnis, iki išmetamųjų dujų išmetimo sistemos išleidžiamosios angos ir pakankamai arti variklio, kad zonde būtų užtikrinta bent 343 K (70 oC) išmetamųjų dujų temperatūra.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti pakankamai toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Jei tai daug cilindrų ir skirtingas kolektorių grupes turintys varikliai, pvz., „Vee“ formos varikliai, kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš ėminių ėmimo zondą. Jei to reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias CO2 kiekis. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas.

Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, išmetamųjų teršalų ėminys imamas pasroviui nuo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos.

8.3.2.3.   Duomenų įvertinimas

Kad būtų galima nustatyti išmetamųjų dujų kiekį, nepraskiestų išmetamųjų teršalų (HC, CO ir NOx) koncentracijos bei išmetamųjų dujų masės srautas užregistruojamas bent 2 Hz dažniu ir laikomas kompiuteryje. Visi kiti duomenys registruojami bent 1 Hz dažniu. Analoginio tipo analizatorių atsakas užrašomas ir kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

Dujinių komponentų masės srautui apskaičiuoti užregistruotų koncentracijų kreivės ir išmetamųjų dujų masės srauto kreivė reguliuojama laiko atžvilgiu pagal transformacijos trukmę kaip apibrėžta 3.1.28 punkte. Dėl to kiekvieno išmetamųjų dujų kiekį nustatančio analizatoriaus ir išmetamųjų dujų masės srauto sistemos atsako trukmė nustatoma pagal 8.3.1.2 ir 9.3.5 punktų nuostatas bei užregistruojama.

8.3.2.4.   Išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas remiantis lentelių vertėmis

Teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma momentinę išmetamųjų teršalų masę apskaičiuojant iš teršalų ir išmetamųjų dujų masės srauto nepraskiestų koncentracijų, pritaikytų pagal transformacijos trukmę, kaip nustatyta remiantis 8.3.2.3 punktu, integruojant momentines ciklo vertes ir integruotas vertes padauginant iš 4 lentelės u verčių. Jei matuojamos sausos dujos, prieš tolesnius skaičiavimus momentinėms koncentracijos vertėms pagal 8.1 punktą taikomas sausų (drėgnų) dujų pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx, išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h, D arba k
  h, G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

Apskaičiavimo metodikų pavyzdys pateiktas 6 priedėlyje.

Taikoma ši formulė:

| | (g/bandymas) (25) |
| --- | --- |

Formula

(g/bandymas) (25)

kurioje:

| u
  gas | išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis |
| --- | --- |
| c
  gas,i | išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm |
| qm

  ew,i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| f | duomenų rinkimo sparta, Hz |
| n | matavimų skaičius |

u
  gas

išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų tankio santykis

c
  gas,i

išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm

qm

  ew,i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

f

duomenų rinkimo sparta, Hz

n

matavimų skaičius

4 lentelė

Nepraskiestų išmetamųjų dujų u vertės ir komponentų tankiai

| Degalai | ρe | Dujos |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Dyzelinas | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanolis | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| SGD (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propanas | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butanas | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| SND (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Degalai

ρe

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Dyzelinas

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanolis

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

SGD (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propanas

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butanas

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

SND (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas remiantis tiksliomis vertėmis

Teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma momentinę išmetamųjų teršalų masę apskaičiuojant iš teršalų nepraskiestų koncentracijų, u verčių ir išmetamųjų dujų masės srauto, atsižvelgiant į transformacijos trukmę, kaip nustatyta pagal 8.3.2.3 punktą, integruojant momentines ciklo vertes. Jei matuojamos sausos dujos, prieš tolesnius skaičiavimus momentinėms koncentracijos vertėms pagal 8.1 punktą taikomas sausų (drėgnų) dujų pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx, išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h, D arba k
  h, G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

Taikoma ši formulė:

| | (g/bandymas) (26) |
| --- | --- |

Formula

(g/bandymas) (26)

kurioje:

| u
  gas,i | išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų momentinio tankio santykis |
| --- | --- |
| c
  gas,i | išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm |
| qm

  ew,i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| f | duomenų rinkimo sparta, Hz |
| n | matavimų skaičius |

u
  gas,i

išmetamųjų dujų komponento ir išmetamųjų dujų momentinio tankio santykis

c
  gas,i

išmetamųjų dujų komponento momentinė koncentracija, ppm

qm

  ew,i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

f

duomenų rinkimo sparta, Hz

n

matavimų skaičius

Momentinės u vertės apskaičiuojamos pagal šias formules:

| u
  gas,i
    = M
  gas/(M
  e,i
   × 1 000) | (27) |
| --- | --- |

u
  gas,i
    = M
  gas/(M
  e,i
   × 1 000)

(27)

arba

| u
  gas,i =ρgas/(ρe,i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas,i =ρgas/(ρe,i × 1 000)

(28)

su

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

kuriose:

| M
  gas | dujų komponento molinė masė, g/mol (plg. 6 priedėlį) |
| --- | --- |
| M
  e,i | išmetamųjų dujų momentinė molinė masė, g/mol |
| ρgas | dujų komponento tankis, kg/m3 |
| ρe,i | išmetamųjų dujų momentinis tankis, kg/m3 |

M
  gas

dujų komponento molinė masė, g/mol (plg. 6 priedėlį)

M
  e,i

išmetamųjų dujų momentinė molinė masė, g/mol

ρgas

dujų komponento tankis, kg/m3

ρe,i

išmetamųjų dujų momentinis tankis, kg/m3

Išmetamųjų dujų molinė masė, M
  e, išvedama bendrajai degalų sudėčiai CHα Oε Nδ Sγ taikant prielaidą, kad sudega viskas:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

kur:

| qm

  aw,i | momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | momentinis degalų masės srautas, kg/s |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| M
  a | molinė sauso įsiurbiamo oro masė = 28,965 g/mol |

qm

  aw,i

momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui, kg/s

qm

  f,i

momentinis degalų masės srautas, kg/s

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

M
  a

molinė sauso įsiurbiamo oro masė = 28,965 g/mol

Išmetamųjų dujų tankis ρe išvedamas taip:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

kur:

| qm

  ad,i | momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | momentinis degalų masės srautas, kg/s |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro |
| k
  f | specialus degalų koeficientas pagal 8.1.1 punkto 11 lygtį. |

qm

  ad,i

momentinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui, kg/s

qm

  f,i

momentinis degalų masės srautas, kg/s

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro

k
  f

specialus degalų koeficientas pagal 8.1.1 punkto 11 lygtį.

8.3.3.   Kietųjų dalelių nustatymas

8.3.3.1.   Įvadas

Norint nustatyti kietųjų dalelių kiekį, reikia praskiesti ėminį filtruotu aplinkos oru, sintetiniu oru arba azotu. Dalies srauto skiedimo sistema nustatoma taip, kad nesikondensuotų vanduo skiedimo ir ėminių ėmimo sistemose, o praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra prieš pat filtro laikiklius būtų palaikoma nuo 325 K (42 oC) iki 325 K (52 oC). Iš praskiedimo oro leidžiama šalinti drėgmę prieš jam patenkant į skiedimo sistemą, ir tai ypač naudinga, kai oro drėgnis yra didelis. Skiedimo oro temperatūra prie patekimo į skiedimo tunelį angos turi būti > 288 K (15 oC)

Dalies srauto skiedimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad iš variklio išmetamųjų dujų srauto būtų galima paimti proporcingą nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminį ir taip atsižvelgti į išmetamųjų dujų srauto pokyčius bei kad paimtą ėminį būtų galima praskiesti skiedimo oru siekiant užtikrinti bandymo filtro temperatūrą nuo 315 K (42 oC) iki 325 K (52 oC). Dėl to svarbu, kad būtų nustatytas toks skiedimo santykis arba imties santykis r
  d arba r
  s, jog būtų laikomasi 9.4.4 punkto tikslumo reikalavimų.

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą, mikrogramines svarstykles ir svėrimo kamerą, kurioje būtų kontroliuojama temperatūra ir drėgnis. Išsamesnė sistemos informacija pateikta 9.4 punkte.

8.3.3.2.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimas

Apskritai kietųjų dalelių ėmimo zondas įmontuojamas gana arti išmetamųjų dujų ėminio ėminio zondo, tačiau pakankamai atokiai, kad tie abu zondai neturėtų vienas kitam įtakos. Dėl to 8.3.2.2 punkte nurodytos įmontavimo nuostatos taip pat taikomos imant kietųjų dalelių ėminius. Ėminių ėmimo linija turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti pakankamai toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Jei tai daug cilindrų ir skirtingas kolektorių grupes turintys varikliai, pvz., „Vee“ formos varikliai, kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš ėminių ėmimo zondą. Jei to reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias kietųjų dalelių kiekis. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas kolektoriaus išmetamųjų teršalų masės srautas.

8.3.3.3.   Sistemos atsako trukmė

Siekiant kontroliuoti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Sistemos transformacijos trukmė nustatoma 9.4.7.3 punkte nustatyta tvarka. Jeigu išmetamųjų teršalų srauto matavimo (žr. 8.3.1.2 punktą) ir dalies srauto skiedimo sistemos bendra transformacijos trukmė yra < 0,3 s, galima taikyti tiesioginę kontrolę. Jeigu transformacijos trukmė ilgesnė nei 0,3 sekundės, remiantis etaloniniu bandymu taikoma išankstinė kontrolė. Šiuo atveju jungtinė didėjimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o jungtinė delsos trukmė ≤ 10 s.

Nustatoma tokia visos sistemos atsako trukmė, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų masei proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių ėminys qm

  p,i. Nustatant proporcingumą, palyginamoji qm

  p,i ir qm

  ew,i regresijos analizė atliekama ne mažesne nei 5 Hz duomenų rinkimo sparta ir laikomasi šių kriterijų:

| a) | qm

  p,i ir qm

  ew, i tiesinės regresijos mišriosios koreliacijos koeficientas r
  2 neturi būti mažesnis nei 0,95; |
| --- | --- |

a)

qm

  p,i ir qm

  ew, i tiesinės regresijos mišriosios koreliacijos koeficientas r
  2 neturi būti mažesnis nei 0,95;

| b) | standartinė paklaida apskaičiuojant qm

  p,i jeigu atsižvelgiama į qm

  ew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios qm

  p vertės; |
| --- | --- |

b)

standartinė paklaida apskaičiuojant qm

  p,i jeigu atsižvelgiama į qm

  ew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios qm

  p vertės;

| c) | qm

  p vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau nei ± 2 % didžiausios qm

  p. |
| --- | --- |

c)

qm

  p vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau nei ± 2 % didžiausios qm

  p.

Išankstinė kontrolė reikalinga, jei kietųjų dalelių sistemos bendra transformacijos trukmė t
  50,P, o išmetamųjų dujų masės srauto signalas t
  50,F yra > 0,3 s. Šiuo atveju atliekamas išankstinis bandymas ir per jį gautas išmetamųjų dujų masės srauto signalas naudojamas ėminio srautui į kietųjų dalelių sistemą kontroliuoti. Dalies srauto skiedimo sistema kontroliuojama pagal nustatytus reikalavimus, jeigu per pradinį bandymą nustatytą qm

  ew, pre trukmę, į kurią atsižvelgiant kontroliuojama qm

  p, galima paslinkti t
  50,P + t
  50,F verte.

Nustatant koreliaciją tarp qm

  p,i ir qm

  ew, i, naudojami atliekant tikrąjį bandymą užregistruoti duomenys, qm

  ew,i trukmę, palyginti su qm

  p,i, reguliuojant t50,F (t
  50,P nenaudojama laikui reguliuoti). Vadinasi, laiko poslinkis tarp qm

  ew ir qm

  p – tai jų transformacijos trukmės skirtumas, kuris buvo nustatytas 9.4.7.3. punkte.

8.3.3.4.   Duomenų įvertinimas

Pagal 7.8.2.2 punktą nustatyta tuščio filtro masė atimama iš bendrosios filtro masės, nustatytos pagal 7.8.4.5 punktą, ir taip gaunama kietųjų dalelių ėminio masė m
  f. Siekiant nustatyti kietųjų dalelių koncentraciją užregistruojama bendra filtro ėminio masė (m
  sep) per bandymo ciklą.

Turint ankstesnį patvirtinimą suteikiančios institucijos patvirtinimą, kietųjų dalelių masė gali būti pataisyta atsižvelgiant į skiedimo oro kietųjų dalelių lygį, kaip nustatyta 7.8.2.5 punkte, taikant nusistovėjusią inžinerinę praktiką ir specialias naudojamos kietųjų dalelių matavimo sistemos konstrukcijos ypatybes.

8.3.3.5.   Išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas

Atsižvelgiant į sistemos konstrukciją, kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) apskaičiuojama taikant 8.3.3.5.1 arba 8.3.3.5.2 punktų metodus po kietųjų dalelių ėminio masės plūdrumo pataisos pagal 9.4.3.5 punktą. Skaičiavimo metodikų pavyzdys pateiktas 6 priedėlyje.

8.3.3.5.1.   Skaičiavimas, pagrįstas ėminio santykiu

| m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000)

(32)

kur:

| m
  f | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- |

m
  f

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

| r
  s | vidutinis ėminio santykis per bandymo ciklą |
| --- | --- |

r
  s

vidutinis ėminio santykis per bandymo ciklą

su

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

kur:

| m
  se | ėminio masė per ciklą, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg |
| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| m
  sed | skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |

m
  se

ėminio masė per ciklą, kg

m
  ew

visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

m
  sed

skiedimo tuneliu srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

Jei tai viso ėminio ėmimo sistema, m
  sep ir m
  sed yra vienodi.

8.3.3.5.2.   Skaičiavimas, pagrįstas skiedimo santykiu

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

kur:

| m
  f | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- |

m
  f

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| --- | --- |

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

| m
  edf | lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |
| --- | --- |

m
  edf

lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

Bendra lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą apskaičiuojama taip:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf,I = qm

  ew,i × r
  d,i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf,I = qm

  ew,i × r
  d,i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

kur:

| qm

  edf,i | momentinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| r
  d,i | momentinis skiedimo koeficientas |
| qm

  dew,i | momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| qm

  dw,i | momentinis skiedimo oro masės srautas, kg/s |
| f | duomenų rinkimo sparta, Hz |
| n | matavimų skaičius |

qm

  edf,i

momentinis lygiavertis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qm

  ew,i

momentinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

r
  d,i

momentinis skiedimo koeficientas

qm

  dew,i

momentinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qm

  dw,i

momentinis skiedimo oro masės srautas, kg/s

f

duomenų rinkimo sparta, Hz

n

matavimų skaičius

8.4.   Viso srauto skiedimo matavimas (CVS)

Dujinių komponentų koncentracijos signalai, integruojant ciklui arba kaupiant ėminį maiše, naudojami apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masę dauginant iš praskiesto išmetamųjų teršalų masės srauto. Išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas pastovaus tūrio ėminio ėmimo (CVS) sistema, kuri gali naudoti tūrinį siurblį (PDP), ribinio srauto Venturi debitmatį (CFV) arba ikigarsinį Venturi srauto matuoklį (SSV) su srauto kompensavimu arba be kompensavimo.

Imant ėminius į maišą ir imant kietųjų dalelių ėminius, proporcingas ėminys paimamas iš CVS sistemos praskiestų išmetamųjų dujų. Sistemoje be srauto kompensavimo mėginio srauto ir CVS srauto santykis turi skirtis ne daugiau kaip ±2,5 % nuo bandymo nustatytojo taško. Sistemoje su srauto kompensavimu kiekvienas atskiras srautas gali skirtis nuo savo atitinkamo tikslinio srauto ne daugiau kaip ±2,5 %.

Visas bandymas schematiškai parodytas 7 brėž.

7 brėž.

Viso srauto matavimo sistemos schema

Image

8.4.1.   Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas

8.4.1.1.   Įvadas

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį praskiestose išmetamosiose dujose, būtina žinoti praskiestų išmetamųjų dujų masės srautą. Visas ciklo praskiestų išmetamųjų dujų srautas (kg/per bandymą) apskaičiuojamas remiantis per ciklą atliktais matavimais ir atitinkamais srauto matavimo įtaiso kalibravimo duomenimis (V
  0, jei tai PDP (tūrinis siurblys), Kv, jei tai CFV (ribinio srauto Venturi debitmatis), C
  d, jei tai SSV), be kuriuo 8.4.1.2–8.4.1.4 punktuose apibrėžtu metodu. Jei bendras ėminio kietųjų dalelių ėminio srautas (m
  sep) didesnis kaip 0,5 % viso CVS (pastovaus tūrio ėminio ėmimas) srauto (m
  ed), CVS srautui padaroma pataisa dėl m
  sep arba kietųjų dalelių ėminio srautas sugrąžinamas į CVS prieš srauto matavimo įtaisą.

8.4.1.2.   PDP-CVS sistema

Ciklo masės srauto skaičiavimas atliekamas taip, jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra cikle svyruoja ne daugiau kaip ± 6 K naudojant šilumokaitį:

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T)

(38)

kur:

| V
  0 | dujų, bandymo sąlygomis pumpuojamų per vieną sūkį, tūris, m3/per sūkį |
| --- | --- |
| n
  P | bendras siurblio sūkių skaičius per bandymą |
| p
  p | absoliutus slėgis siurblio įleidžiamojoje angoje, kPa |
| T | vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įleidžiamojoje angoje, K |

V
  0

dujų, bandymo sąlygomis pumpuojamų per vieną sūkį, tūris, m3/per sūkį

n
  P

bendras siurblio sūkių skaičius per bandymą

p
  p

absoliutus slėgis siurblio įleidžiamojoje angoje, kPa

T

vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įleidžiamojoje angoje, K

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama momentinė išmetamųjų dujų masė ir ji integruojama visam ciklui. Šiuo atveju momentinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama taip:

| m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P,i × p
  p × 273/(101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P,i × p
  p × 273/(101,3 × T)

(39)

kur:

| n
  P,i | bendras siurblio sūkių skaičius per laiko atkarpą |
| --- | --- |

n
  P,i

bendras siurblio sūkių skaičius per laiko atkarpą

8.4.1.3.   CFV-CVS sistema

Ciklo masės srauto skaičiavimas atliekamas taip, jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra cikle svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K naudojant šilumokaitį:

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5

(40)

kur:

| t | ciklo trukmė, s |
| --- | --- |
| K
  V | ribinio srauto Venturi dabitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis |
| p
  p | absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |
| T | absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |

t

ciklo trukmė, s

K
  V

ribinio srauto Venturi dabitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis

p
  p

absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

T

absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama momentinė išmetamųjų dujų masė ir ji integruojama visam ciklui. Šiuo atveju momentinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal tokią formulę:

| m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5

(41)

kurioje:

| Δti | laiko atkarpa, s |
| --- | --- |

Δti

laiko atkarpa, s

8.4.1.4.   SSV-CVS sistema

Ciklo masės srauto skaičiavimas atliekamas taip, jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra cikle svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K naudojant šilumokaitį:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

su

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

kur:

| A
  0 | yra 0,006111 SI vienetais |
| --- | --- |
| d
  V | SSV tūtos skersmuo, m |
| C
  d | SSV ištekėjimo koeficientas |
| p
  p | absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |
| T | temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |
| r
  p | SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis |
| r
  D | SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis |

A
  0

yra 0,006111 SI vienetais Formula

d
  V

SSV tūtos skersmuo, m

C
  d

SSV ištekėjimo koeficientas

p
  p

absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

T

temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

r
  p

SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis Formula

r
  D

SSV tūtos skersmens, d, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama momentinė išmetamųjų teršalų masė ir ji integruojama visam ciklui. Šiuo atveju momentinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal tokią formulę:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

kur:

| Δt
  i | laiko atkarpa, s |
| --- | --- |

Δt
  i

laiko atkarpa, s

Skaičiavimas tikruoju laiku pradedamas taikant pagrįstą C
  d vertę, pvz., 0,98, arba pagrįstą Q
  ssv vertę. Jei skaičiavimas pradedamas taikant Q
  ssv, pradinė Q
  ssv vertė naudojama Reinoldso skaičiui įvertinti.

Darant visus išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymus, srauto prie SSV tūtos Reinoldso skaičius turi atitikti Reinoldso skaičių diapazoną, naudojamą kalibravimo kreivei pagal 9.5.4 punktą gauti.

8.4.2.   Dujinių komponentų nustatymas

8.4.2.1.   Įvadas

Praskiestose bandyti pateikto variklio išmetamosiose dujose esantys dujiniai komponentai matuojami 3 priedėlyje aprašytais būdais. Išmetamosios dujos skiedžiamos filtruotu aplinkos oru, sintetiniu oru arba azotu. Viso srauto sistemos pralaidumas turi būti pakankamai didelis, kad skiedimo ir ėminių ėmimo sistemose būtų visiškai užkirstas kelias susidaryti vandens kondensatui. Duomenų vertinimo ir apskaičiavimo procedūros aprašytos 8.4.2.3 ir 8.4.2.4 punktuose.

8.4.2.2.   Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimas

Išmetimo vamzdis nuo variklio iki viso srauto skiedimo sistemos turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus. Dujinių teršalų ėminių ėmimo zondas (-ai) įrengiamas (-i) skiedimo tunelio vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos gerai sumaišomos, ir visiškai arti kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondo.

Ėminius galima imti šiais dviem būdais:

| a) | ciklo metu išmetamųjų teršalų ėminiai renkami į ėminių maišą ir išmatuojami atlikus bandymą; HC atveju ėminių ėmimo maišas įkaitinamas iki 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), NOx atveju ėminių ėmimo maišo temperatūra turi viršyti rasos taško temperatūrą; |
| --- | --- |

a)

ciklo metu išmetamųjų teršalų ėminiai renkami į ėminių maišą ir išmatuojami atlikus bandymą; HC atveju ėminių ėmimo maišas įkaitinamas iki 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), NOx atveju ėminių ėmimo maišo temperatūra turi viršyti rasos taško temperatūrą;

| b) | išmetamieji teršalai imami nepertraukiamai ir jų kiekis integruojamas visam ciklui. |
| --- | --- |

b)

išmetamieji teršalai imami nepertraukiamai ir jų kiekis integruojamas visam ciklui.

Fono koncentracijų ėminiai į ėminių maišą imami prieš skiedimo tunelį ir vertės atimamos iš išmetamųjų teršalų koncentracijos pagal 8.4.2.4.2 punktą.

8.4.2.3.   Duomenų įvertinimas

Nenutrūkstamo ėminių ėmimo atveju išmetamųjų teršalų koncentracijos (HC, CO ir NOx) registruojamos bent 1 Hz dažniu ir išsaugomos kompiuteryje; ėminių ėmimo maišui būtina viena vidutinė vertė per bandymą. Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas ir kiti duomenys registruojami bent 1 Hz dažniu. Analoginio tipo analizatorių atsakas bus užregistruotas ir kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

8.4.2.4.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

8.4.2.4.1.   Sistemos su pastovios masės srautu

Sistemoms su šilumokaičiu teršalų masė nustatoma pagal šią formulę:

| m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed | (g/per bandymą) (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed

(g/per bandymą) (45)

kurioje:

| u
  gas | išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis |
| --- | --- |
| c
  gas | vidutinė išmetamųjų dujų komponento koncentracija su pataisa fonui, ppm |
| m
  ed | visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg |

u
  gas

išmetamųjų dujų komponento ir oro tankio santykis

c
  gas

vidutinė išmetamųjų dujų komponento koncentracija su pataisa fonui, ppm

m
  ed

visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg

Jei matuojamos sausos dujos, pagal 8.1 punktą taikomas sausų (drėgnų) dujų pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h, D arba k
  h, G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

u vertės pateiktos 5 lentelėje. Skaičiuojant u
  gas vertes laikoma, kad praskiestų išmetamųjų dujų tankis lygus oro tankiui. Todėl u
  gas vertės yra vienodos atskirų dujų komponentams, bet skiriasi HC.

Arba galima taikyti 8.3.2.5 punkte aprašytą tikslių verčių būdą, arba 27 ar 28 formules.

5 lentelė

Praskiestų išmetamųjų dujų u vertės ir komponentų tankiai

| Degalai | ρde | Dujos |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Dyzelinas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanolis | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SGD (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propanas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butanas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SND (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Degalai

ρde

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Dyzelinas

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanolis

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

SGD (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propanas

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butanas

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

SND (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Koncentracijų su fono koncentracijos pataisa nustatymas

Norint gauti tikrąsias teršalų koncentracijas iš išmatuotos koncentracijos atimama vidutinė dujinių teršalų fono koncentracija skiedimo ore. Vidutinės fono koncentracijų vertės gali būti nustatytos taikant ėminio rinkimo maiše metodą ar nepertraukiamu matavimu ir integravimu. Taikoma ši formulė:

| c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D))

(46)

kurioje:

| c
  e | išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestame ore, ppm |
| D | skiedimo koeficientas |

c
  e

išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

c
  d

išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestame ore, ppm

D

skiedimo koeficientas

Skiedimo koeficientas apskaičiuojamas pagal šias formules:

| a) | dyzeliniams ir SND vartojantiems dujiniams varikliams: | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

dyzeliniams ir SND vartojantiems dujiniams varikliams:

Formula

(47)

| b) | GD vartojantiems dujiniams varikliams | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

GD vartojantiems dujiniams varikliams

Formula

(48)

kuriose:

| c
  CO2,e | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, tūrio % |
| --- | --- |

c
  CO2,e

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, tūrio %

| c
  HC, e | drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  HC, e

drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1

| c
  NMHC, e | drėgnų NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

drėgnų NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1

| c
  CO, e | drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

| F
  S | stechiometrinis koeficientas |
| --- | --- |

F
  S

stechiometrinis koeficientas

Stechiometrinis koeficientas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

kurioje:

| α | degalų molinis vandenilio santykis (H/C) |
| --- | --- |

α

degalų molinis vandenilio santykis (H/C)

Pagal kitą metodą, jei degalų sudėtis yra nežinoma, galima taikyti šiuos stechiometrinius koeficientus:

| F
  S (dyzelinas) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (SND) | = | 11,6 |
| F
  S (GD) | = | 9,5 |

F
  S (dyzelinas)

=

13,4

F
  S (SND)

=

11,6

F
  S (GD)

=

9,5

8.4.2.4.3   Sistemos su srauto kompensavimu

Sistemoms be šilumokaičio teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma apskaičiuojant momentines išmetamųjų teršalų mases ir momentines vertes integruojant visam ciklui. Be to, momentinei koncentracijos vertei taikoma pataisa fono koncentracijai. Taikoma ši formulė:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

kurioje:

| c
  e | išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestame ore, ppm |
| m
  ed, i | praskiestų išmetamųjų dujų momentinė masė, kg |
| m
  ed | visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |
| u
  gas | lentelinė vertė iš 5 lentelės |
| D | skiedimo koeficientas |

c
  e

išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm

c
  d

išmetamųjų dujų komponento koncentracija, išmatuota praskiestame ore, ppm

m
  ed, i

praskiestų išmetamųjų dujų momentinė masė, kg

m
  ed

visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

u
  gas

lentelinė vertė iš 5 lentelės

D

skiedimo koeficientas

8.4.3.   Kietųjų dalelių nustatymas

8.4.3.1.   Įvadas

Norint nustatyti kietųjų dalelių kiekį, reikia dvigubai praskiesti ėminį filtruotu aplinkos oru, sintetiniu oru arba azotu. Viso srauto dvigubo skiedimo sistemos pralaidumas nustatomas taip, kad būtų pakankamai didelis, jog vanduo nesikondensuotų skiedimo ir ėminių ėmimo sistemose, o praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra prieš pat filtro laikiklius būtų palaikoma nuo 315 K (42 oC) iki 325 K (52 oC). Iš skiedimo oro leidžiama šalinti drėgmę prieš jam patenkant į skiedimo sistemą, ir tai ypač naudinga, kai oro drėgnis yra didelis. Skiedimo oro temperatūra prie patekimo į skiedimo tunelį angos turi būti > 288 K (15 oC)

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą, mikrogramines svarstykles ir svėrimo kamerą, kurioje būtų kontroliuojama temperatūra ir drėgnis. Išsamesnė sistemos informacija pateikta 9.4 punkte.

8.4.3.2.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimas

Kietųjų dalelių ėmimo zondas įmontuojamas gana arti išmetamųjų dujų ėminio ėminio zondo, tačiau pakankamai atokiai, kad tie abu zondai neturėtų vienas kitam įtakos skiedimo tunelyje. Dėl to 8.3.2.2 punkte nurodytos įmontavimo nuostatos taip pat taikomos imant kietųjų dalelių ėminius. Ėminių ėmimo linija turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus.

8.4.3.3.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

Kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) po kietųjų dalelių ėminio masės plūdrumo pataisos apskaičiuojama pagal 9.4.3.5 punktą:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

kur:

| m
  f | ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| m
  ed | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |

m
  f

ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

m
  ed

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

su

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

kur:

| m
  set | kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | antrinio skiedimo oro masė, kg |

m
  set

kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

m
  ssd

antrinio skiedimo oro masė, kg

Jei pagal 7.8.2.5 punktą nustatomas kietųjų dalelių kiekis skiedimo ore, kietųjų dalelių masei gali būti padaryta pataisa fono koncentracijai. Šiuo atveju kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) apskaičiuojama pagal formulę:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

kurioje:

| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg |
| m
  sd | skiedimo oro, ėminių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui skiedimo ore nustatyti, masė, kg |
| m
  b | skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė, mg |
| D | skiedimo koeficientas, nustatytas 8.4.2.4.2 punkte. |

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus srūvančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg

m
  ed

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg

m
  sd

skiedimo oro, ėminių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui skiedimo ore nustatyti, masė, kg

m
  b

skiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė, mg

D

skiedimo koeficientas, nustatytas 8.4.2.4.2 punkte.

8.5.   Bendro pobūdžio skaičiavimai

8.5.1.   NMHC ir CH4 apskaičiavimas naudojant metano atskyriklį

NMHC ir CH4 koncentracija apskaičiuojama pagal formules:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

kuriose:

| c
  HC(w/Cutter) | HC koncentracija, kai ėminio srautas teka per NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | HC koncentracija, kai ėminio srautas apeina NMC, ppm |
| E
  M | metano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.1 punktą. |
| E
  E | etano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.2 punktą. |

c
  HC(w/Cutter)

HC koncentracija, kai ėminio srautas teka per NMC, ppm

c
  HC(w/oCutter)

HC koncentracija, kai ėminio srautas apeina NMC, ppm

E
  M

metano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.1 punktą.

E
  E

etano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.2 punktą.

8.5.2.   Savitosios išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas

Savitoji išmetamųjų teršalų masė e
  gas arba e
  PM (g/kWh) kiekvienam atskiram komponentui apskaičiuojama nurodytais būdais, atsižvelgiant į bandymo ciklo tipą.

8.5.2.1.   Bandymo rezultatas

WHSC, įšilusio variklio WHTC arba šalto variklio WHTC bandymams taikoma tokia formulė:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

kurioje:

| m | išmetamųjų teršalų masės komponentas, g/per bandymą |
| --- | --- |
| W
  act | tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 7.7.1 punktą, kWh. |

m

išmetamųjų teršalų masės komponentas, g/per bandymą

W
  act

tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 7.7.1 punktą, kWh.

WHTC atveju galutinis bandymo rezultatas yra šalto variklio užvedimo bandymo ir įšilusio variklio užvedimo bandymo svertinis vidurkis, taikant šią formulę:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Išmetamųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos su periodiniu regeneravimu

Įšilusio variklio išmetamieji teršalai perskaičiuojami taikant svorinius koeficientus:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

kur:

| n | WHTC įšilusio variklio užvedimo bandymų skaičius be regeneravimo proceso |
| --- | --- |
| nr | WHTC įšilusio variklio užvedimo bandymų skaičius, taikant regeneravimo procesą (bent vienas bandymas) |
| e | vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė be regeneravimo proceso, g/kWh |
| e
  r | vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė, taikant regeneravimo procesą, g/kWh |

n

WHTC įšilusio variklio užvedimo bandymų skaičius be regeneravimo proceso

nr

WHTC įšilusio variklio užvedimo bandymų skaičius, taikant regeneravimo procesą (bent vienas bandymas)

e

vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė be regeneravimo proceso, g/kWh

e
  r

vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė, taikant regeneravimo procesą, g/kWh

Regeneravimo koeficientas k
  r apskaičiuojamas pagal šią formulę:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Regeneravimo koeficientas k
  r:

| a) | taikomas svoriniam WHTC bandymo rezultatui (8.5.2.2 punktas); |
| --- | --- |

a)

taikomas svoriniam WHTC bandymo rezultatui (8.5.2.2 punktas);

| b) | gali būti taikomas WHSC ir šalto variklio užvedimo WHTC, jei ciklo metu įvyksta regeneravimas; |
| --- | --- |

b)

gali būti taikomas WHSC ir šalto variklio užvedimo WHTC, jei ciklo metu įvyksta regeneravimas;

| c) | gali būti taikomas ir kitiems tos pačios variklių šeimos nariams; |
| --- | --- |

c)

gali būti taikomas ir kitiems tos pačios variklių šeimos nariams;

| d) | gali būti taikomas kitoms variklių šeimoms, naudojančioms tokią pačią papildomo apdorojimo sistemą ir turinčioms ankstesnį tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos patvirtinimą, pagrįstą techniniu gamintojo įrodymu, kad išmetamieji teršalai yra panašūs. |
| --- | --- |

d)

gali būti taikomas kitoms variklių šeimoms, naudojančioms tokią pačią papildomo apdorojimo sistemą ir turinčioms ankstesnį tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos patvirtinimą, pagrįstą techniniu gamintojo įrodymu, kad išmetamieji teršalai yra panašūs.

9.   MATAVIMO ĮRANGA

Šiame priede nėra informacijos apie srauto, slėgio ir temperatūros matavimo įrangą arba sistemas. 9.2 punkte yra pateikti tik tokiai įrangai arba sistemoms taikomi tiesiškumo reikalavimai, būtini atliekant išmetamųjų teršalų bandymus.

9.1.   Techninės dinamometro charakteristikos

Naudojamas variklio dinamometras, kurio charakteristikos tinka atlikti bandymų ciklą, aprašytą 7.2 ir 7.3 punktuose.

Sukimo momento ir sūkių skaičiaus matavimo įranga turi užtikrinti veleno galios matavimo tikslumą, būtiną norint įvykdyti ciklo pripažinimo tinkamu kriterijus. Gali būti reikalingi papildomi apskaičiavimai. Matavimo įrangos tikslumas turi būti toks, kad nebūtų pažeisti 9.2 punkto 6 lentelėje pateikti tiesiškumo reikalavimai.

9.2.   Tiesiškumo reikalavimai

Visos matavimo įrangos ir sistemų kalibravimas patikrinamas pagal nacionalinius (tarptautinius) standartus. Matavimo įranga ir sistemos turi atitikti 6 lentelėje pateiktus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra pagal 9.2.1 punktą dujų analizatoriams atliekama bent kas 3 mėnesius arba atlikus sistemos remontą ar pakeitimą, kuris gali turėti įtakos kalibravimui. Kitiems prietaisams ir sistemoms tiesiškumo patikrą prietaiso gamintojas atlieka pagal vidaus audito tvarką arba pagal ISO 9000 reikalavimus.

6 lentelė

Prietaisams ir matavimo sistemoms taikomi tiesiškumo reikalavimai

| Matavimo sistema | Atidėjimas b | Kryptis m | Standartinė paklaida SEE | Mišriosios koreliacijos koeficientas r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Variklio sūkių skaičius | ≤ 0,05 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Variklio sukimo momentas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Degalų srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Oro srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Išmetamųjų dujų srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Skiedimo oro srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Praskiestų išmetamųjų dujų srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Ėminio srautas | ≤ 1 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Dujų analizatoriai | ≤ 0,5 % maks. | 0,99—1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Dujų dozatoriai | ≤ 0,5 % maks. | 0,98—1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Temperatūra | ≤  1 % maks. | 0,99—1,01 | ≤  1 % maks. | ≥  0,998 |
| Slėgis | ≤  1 % maks. | 0,99—1,01 | ≤  1 % maks. | ≥  0,998 |
| PM pusiausvyra | ≤  1 % maks. | 0,99—1,01 | ≤  1 % maks. | ≥  0,998 |

Matavimo sistema

Atidėjimas b

Kryptis m

Standartinė paklaida SEE

Mišriosios koreliacijos koeficientas r2

Variklio sūkių skaičius

≤ 0,05 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Variklio sukimo momentas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Degalų srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Oro srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Išmetamųjų dujų srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Skiedimo oro srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Ėminio srautas

≤ 1 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Dujų analizatoriai

≤ 0,5 % maks.

0,99—1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Dujų dozatoriai

≤ 0,5 % maks.

0,98—1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Temperatūra

≤  1 % maks.

0,99—1,01

≤  1 % maks.

≥  0,998

Slėgis

≤  1 % maks.

0,99—1,01

≤  1 % maks.

≥  0,998

PM pusiausvyra

≤  1 % maks.

0,99—1,01

≤  1 % maks.

≥  0,998

9.2.1.   Tiesiškumo patikra

9.2.1.1.   Įvadas

Tiesiškumo patikra atliekama kiekvienai 6 lentelėje nurodytai matavimo sistemai. Į matavimo sistemą įtraukiama bent 10 etaloninių verčių, ir išmatuotos vertės palyginamos su etaloninėmis vertėmis taikant mažiausių kvadratų tiesinę regresiją. Didžiausios 6 lentelėje nurodytos ribos rodo didžiausias vertes, kurių tikimasi per bandymą.

9.2.1.2.   Bendrieji reikalavimai

Matavimo sistemos pašildomos pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas. Matavimo sistemos naudojamos taikant jų nustatytąją temperatūrą, slėgį ir srautą.

9.2.1.3.   Procedūra

Tiesiškumo patikra atliekama kiekviename įprastai naudojamame veikimo intervale nurodytais etapais.

| a) | Nustatoma nulinė prietaiso vertė įtraukiant nulio signalą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamas išgrynintas sintetinis oras (arba azotas). |
| --- | --- |

a)

Nustatoma nulinė prietaiso vertė įtraukiant nulio signalą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamas išgrynintas sintetinis oras (arba azotas).

| b) | Prietaisas kalibruojamas įtraukiant kalibravimo signalą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos patikros dujos. |
| --- | --- |

b)

Prietaisas kalibruojamas įtraukiant kalibravimo signalą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos patikros dujos.

| c) | Pakartojama nulio nustatymo procedūra (a). |
| --- | --- |

c)

Pakartojama nulio nustatymo procedūra (a).

| d) | Patikra atliekama įtraukiant bent 10 etaloninių verčių (įskaitant nulį), kurių intervalas nuo nulio iki didžiausios vertės, kurios tikimasi per išmetamųjų dujų bandymą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos žinomos koncentracijos dujos. |
| --- | --- |

d)

Patikra atliekama įtraukiant bent 10 etaloninių verčių (įskaitant nulį), kurių intervalas nuo nulio iki didžiausios vertės, kurios tikimasi per išmetamųjų dujų bandymą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos žinomos koncentracijos dujos.

| e) | Etaloninės vertės matuojamos ir registruojamos 30 s, taikant bent 1 Hz dažnį. |
| --- | --- |

e)

Etaloninės vertės matuojamos ir registruojamos 30 s, taikant bent 1 Hz dažnį.

| f) | Mažiausių kvadratų tiesinės regresijos parametrams apskaičiuoti pagal 7.7.2 punkto 6 formulę naudojamos 30 s laikotarpio aritmetinės vidutinės vertės. |
| --- | --- |

f)

Mažiausių kvadratų tiesinės regresijos parametrams apskaičiuoti pagal 7.7.2 punkto 6 formulę naudojamos 30 s laikotarpio aritmetinės vidutinės vertės.

| g) | Tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 9.2 punkto 6 lentelės reikalavimus. |
| --- | --- |

g)

Tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 9.2 punkto 6 lentelės reikalavimus.

| h) | Nulio nustatymas turi būti pakartotinai patikrintas ir, jei būtina, pakartota patikros procedūra. |
| --- | --- |

h)

Nulio nustatymas turi būti pakartotinai patikrintas ir, jei būtina, pakartota patikros procedūra.

9.3.   Išmetamųjų dujų kiekio nustatymo ir ėminių ėmimo sistema

9.3.1.   Analizatoriaus specifikacijos

9.3.1.1.   Bendrosios nuostatos

Analizatorių matavimo intervalas ir atsako trukmė turi būti tam tikro tikslumo, kuris reikalingas matuojant išmetamųjų dujų komponentų koncentracijas pereinamosios ir nusistovėjusios būklės sąlygomis.

Įrangos elektromagnetinis suderinamumas turi būti tokio lygio, kad būtų kiek įmanoma sumažintos papildomos paklaidos.

9.3.1.2.   Tikslumas

Tikslumas apibrėžiamas kaip analizatoriaus rodmenų nuokrypis nuo etaloninės vertės. Tikslumo paklaida neturi būti didesnė kaip ± 2 % rodmens atžvilgiu arba ±0,3 % visos skalės atžvilgiu; atsižvelgiama į didesnį dydį.

9.3.1.3.   Tikslumas

Preciziškumas, kuris apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas 10 pakartotinių atsako į naudojamas kalibravimo ar patikros dujas matavimų, neturi būti didesnis nei ±1 % visos skalės kiekviename naudojamame didesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale ar ±2 % visos skalės kiekviename naudojamame mažesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale.

9.3.1.4.   Triukšmas

Visuose taikomuose intervaluose analizatoriaus dvigubos amplitudės atsakas į nulio nustatymo ir kalibravimo ar patikros dujų koncentraciją per bet kurį 10 s laikotarpį turi būti ne didesnis kaip 2 % visos skalės vertės.

9.3.1.5.   Nulio poslinkis

Atsakas į nulio nustatymo dujų koncentraciją yra apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į nulio nustatymo dujų koncentraciją per 30 sekundžių. Nulio poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale.

9.3.1.6.   Patikros vertės poslinkis

Atsakas į patikros vertę apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į patikros dujų koncentraciją per 30 s. Patikros vertės poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame intervale.

9.3.1.7.   Signalo kilimo trukmė

Matavimo sistemoje įrengto analizatoriaus signalo kilimo trukmė neturi būti ilgesnė nei 2,5 sekundės.

9.3.1.8.   Dujų džiovinimas

Išmetamosios dujos gali būti matuojamos drėgnos arba sausos. Jei naudojamas koks nors dujų džiovinimo įtaisas, jis turi kiek įmanoma mažiau veikti matuojamų dujų sudėtį. Cheminės džiovinimo priemonės nėra priimtinas metodas vandeniui iš ėminio šalinti.

9.3.2.   Dujų analizatoriai

9.3.2.1.   Įvadas

9.3.2.2–9.2.3.7 punktuose yra aprašyti taikytini matavimo principai. Išsamus matavimo sistemų aprašas pateiktas 3 priedėlyje. Išmatuotinos dujos analizuojamos toliau nurodytais prietaisais. Netiesinio atsako analizatoriams leidžiama taikyti tiesinimo grandines.

9.3.2.2.   Anglies monoksido (CO) analizė

Anglies monoksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

9.3.2.3.   Anglies dioksido (CO2) analizė

Anglies dioksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

9.3.2.4.   Angliavandenilių (HC) analizė

Angliavandenilių analizatorius turi būti šildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (HFID) tipo su detektoriumi, vožtuvais, vamzdynu ir pan., kurie turi būti šildomi tiek, kad dujų temperatūra būtų 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Pasirinktinai dujiniams varikliams, naudojantiems GD, ir priverstinio uždegimo varikliams angliavandenilių analizatorius gali būti nešildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) tipo, atsižvelgiant į taikomą metodą (žr. A.3.1.3 punktą).

9.3.2.5.   Angliavandenilių be metano (NMHC) analizė

Angliavandenilių be metano frakcija nustatoma su šildomu metano atskyrikliu (NMC), veikiančiu kartu su FID pagal A.3.1.4 punktą, atimant metano kiekį iš bendro angliavandenilių kiekio.

9.3.2.6.   Azoto oksidų (NOx) analizė

Jei matuojamos sausos dujos, azoto oksidų analizatorius turi būti chemiliuminescencinio detektoriaus (CLD) arba šildomo chemiliuminescencinio detektoriaus (HCLD) tipo su NO2/NO keitikliu. Jei matuojamos drėgnos dujos, HCLD naudojamas su keitikliu, kurio temperatūra būtų didesnė kaip 328 K (55 oC), jei atitinka gesinimo vandens garais tikrinimo reikalavimus (žr. 9.3.9.2.2 punktą). Naudojant CLD ir HCLD, sienelių temperatūra ėminio kelyje turi būti 328–473 K (55–200 oC) iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos.

9.3.2.7.   Oro ir degalų santykio matavimas

Oro ir degalų santykio matavimo įranga, naudojama išmetamųjų dujų srautui nustatyti kaip nurodyta 8.3.1.6 punkte, turi būti plataus diapazono oro ir degalų santykio matavimo jutiklis arba cirkonio tipo lambda jutiklis. Jutiklis pritvirtinamas tiesiogiai prie tos išmetimo vamzdžio vietos, kurioje išmetamųjų dujų temperatūra yra pakankamai aukšta, kad būtų užkertamas kelias atsirasti vandens kondensatui.

Jutiklio su įmontuotais elektroniniais įtaisais tikslumas turi būti:

± 3 % nuo rodmens, kai λ < 2

± 5 % nuo rodmens, kai ≤ λ < 5

± 10 % nuo rodmens, kai ≤ λ

Siekiant laikytis pirmiau nurodytų tikslumo reikalavimų, jutiklis kalibruojamas pagal gamintojo nurodymus.

9.3.3.   Kalibravimo dujos

Būtina atsižvelgti į kalibravimo dujų laikymo trukmę. Užrašoma gamintojo nurodyta kalibravimo dujų laikymo pabaigos data.

9.3.3.1.   Dujų grynumas

Reikiamą dujų grynumą apibrėžia toliau pateiktos priemaišų kiekio ribinės vertės. Darbui reikia turėti šias dujas:

Išgrynintas azotas

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Išgrynintas deguonis

(Grynumas > 99,5 tūrio % O2)

Vandenilio ir helio mišinys

(40 ± 2 % vandenilio, visa kita – helis)

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Išgrynintas sintetinis oras

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Deguonies kiekis – 18–21 % tūrio)

9.3.3.2.   Kalibravimo ir patikros dujos

Reikia turėti tokios cheminės sudėties dujų mišinius. Leidžiama naudoti kitus dujų mišinius, jei dujos tarpusavyje nereaguoja.

C3H8 ir išgrynintas sintetinis oras (žr. 9.3.3.1 punktą);

CO ir išgrynintas azotas;

NOx ir išgrynintas azotas (NO2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi būti ne didesnis kaip 5 % NO kiekio);

CO2 ir išgrynintas azotas;

CH4 ir išgrynintas sintetinis oras;

C2H6 ir išgrynintas sintetinis oras;

Tikroji kalibravimo ir patikros dujų koncentracija nuo vardinės vertės turi skirtis ne daugiau kaip ± 1 % ir turi būti susieta su nacionaliniais ir tarptautiniais standartais. Visos kalibravimo dujų koncentracijos pateiktos nurodant jų tūrinę dalį (tūrio procentai arba tūrio ppm).

9.3.3.3.   Dujų dozatoriai

Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos dujų dozatoriais (tikslaus maišymo įtaisais), skiedžiant jas išgrynintu N2 arba išgrynintu sintetiniu oru. Dujų dozatoriaus tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentraciją galima būtų nustatyti ± 2 % tikslumu. Toks tikslumas reiškia, kad maišymui naudojamų pradinių dujų tūris turi būti žinomas bent 1 % tikslumu, susietu su nacionaliniais arba tarptautiniais dujų etalonais. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas dujų dozatorius, tikrinamas 15–50 % visos skalės. Jeigu pirmoji patikra nesėkminga, gali būti atliekama papildoma patikra, naudojant kitas kalibravimo dujas.

Pasirinktinai maišymo įtaisas gali būti tikrinamas iš esmės tiesiniu prietaisu, pvz., CLD naudojant NO dujas. Prietaiso diapazonas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai prijungtomis prie prietaiso. Dujų dozatorius tikrinamas esant naudojamiems nustatymams, o vardinė vertė turi būti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekviename taške turi būti ne didesnis kaip ± 1 % vardinės vertės.

Norint atlikti tiesiškumo patikrą pagal 9.2.1 punktą, dujų dozatorius turi veikti ± 1 % tikslumu.

9.3.3.4.   Deguonies kiekio įtakos tikrinimo dujos

Deguonies kiekio įtakos tikrinimo dujos yra propano, deguonies ir azoto mišinys. Jame turi būti propano su 350 ppm C ± 75 ppm C angliavandenilio. Koncentracijos vertė taikant kalibravimo dujų tolerancijas nustatoma darant suminio angliavandenilių kiekio ir priemaišų chromatografinę analizę arba dinaminį maišymą. Priverstinio ir kompresinio uždegimo varikliams bandyti reikalingos deguonies koncentracijos pateiktos 7 lentelėje, kita dalis yra išgrynintas azotas.

7 lentelė

Deguonies kiekio įtakos tikrinimo dujos

| Variklio tipas | O2 koncentracija (%) |
| --- | --- |
| Kompresinis uždegimas | 21 (20–22) |
| Kompresinis ir priverstinis uždegimas | 10 (9–11) |
| Kompresinis ir priverstinis uždegimas | 5 (4–6) |
| Priverstinis uždegimas | 0 (0–1) |

Variklio tipas

O2 koncentracija (%)

Kompresinis uždegimas

21 (20–22)

Kompresinis ir priverstinis uždegimas

10 (9–11)

Kompresinis ir priverstinis uždegimas

5 (4–6)

Priverstinis uždegimas

0 (0–1)

9.3.4.   Skverbties bandymas

Atliekamas sistemos skverbties bandymas. Zondas atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir jo galas užkemšamas. Įjungiamas analizatoriaus siurblys. Po pradinio stabilizacijos periodo visi srauto matuokliai rodys maždaug nulį, jei nėra protėkio. Jei taip nėra, tikrinamos ėminio ėmimo linijos ir šalinamas defektas.

Didžiausioji leistina nuotėkio norma vakuumo pusėje turi būti 0,5 % srauto, naudojamo toje tikrinamos sistemos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatorių ir per aplenkiamuosius kanalus.

Kitu būdu sistema gali būti vakuumuojama pasiekiant bent 20 kPa vakuumą (80 kPa absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio slėgio padidėjimas Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti:

| Δp = p/V
  s × 0,005 × qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s × 0,005 × qv

  s

(60)

kur:

| V
  s | sistemos tūris, l |
| --- | --- |

V
  s

sistemos tūris, l

| qv

  s | sistemos srautas, l/min. |
| --- | --- |

qv

  s

sistemos srautas, l/min.

Kitas metodas yra pakopinio koncentracijos kitimo ėminio ėmimo linijos pradžioje taikymas, perjungiant nuo nulio nustatymo dujų į patikros dujas. Jei tinkamai sukalibruotas analizatorius po tam tikro laikotarpio rodo ≤ 99 %, palyginti su įleistų dujų koncentracija, vadinasi yra protėkio problema, kurią reikia išspręsti.

9.3.5.   Analizės sistemos atsako trukmės patikra

Nustatomieji parametrai atsako trukmei įvertinti turi būti tokie patys kaip naudoti atliekant matavimus per bandymą (t. y. slėgis, srautai, nustatomieji analizatoriaus filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei galintys turėti įtakos parametrai). Atsako trukmė nustatoma dujoms pasikeičiant tiesiog ėminių ėmimo zondo įleidimo angoje. Dujos turi pasikeisti greičiau nei per 0,1 sekundės dalį. Bandymui naudojamos dujos koncentracijos vertę turi pakeisti bent 60 % visos skalės vertės.

Brėžiamos visų dujinių komponentų koncentracijos kreivės. Atsako trukmė – tai laiko atkarpa nuo dujų pasikeitimo ir atitinkamo užregistruotos koncentracijos pokyčio. Sistemos atsako trukmė (t
  90) yra sudaryta iš matavimo detektoriaus delsimo trukmės ir detektoriaus signalo kilimo laiko. Delsimo trukmė – tai laiko skirtumas nuo pokyčio (t
  0) pradžios ir kol atsakas sudaro 10 % galutinio rodmens (t
  10). Kilimo trukmė – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t
  90 – t
  10).

Reguliuojant analizatoriaus ir išmetamųjų dujų srauto signalus, transformacijos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo pokyčio (t
  0), kol atsakas ima sudaryti 50 % galutinio rodmens vertės (t
  50).

Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 10 sekundžių, jeigu visų apribotų komponentų (CO, NOx, HC arba NMHC) ir visų naudojamų diapazonų signalo kilimo trukmė pagal 9.3.1.7 punktą yra ≤ 2,5 sekundės. Kai NMHC matuoti naudojama NMC, sistemos atsako trukmė gali būti didesnė kaip 10 s.

9.3.6.   NOx keitiklio veiksmingumo bandymas

Keitiklio, naudojamo NO2 paversti į NO, veiksmingumas tikrinamas taip, kaip nurodyta 9.3.6.1–9.3.6.8 punktuose (8 brėžinys).

8 brėž.

NO2 keitiklio veiksmingumo matavimo įtaiso schema

Image

9.3.6.1.   Bandymo sąranka

Keitiklio veiksmingumas patikrinamas ozonatoriumi, taikant 8 brėž. pateiktą bandymo sąrankos schemą ir toliau aprašytą metodiką.

9.3.6.2.   Kalibravimas

CLD ir HCLD kalibruojami pagal gamintojo specifikacijas dažniausiai taikomame darbo intervale, naudojant nulio nustatymo ir patikros dujas (kur NO kiekis turi būti apie 80 % darbo intervalo, o NO2 koncentracija dujų mišinyje turi sudaryti mažiau kaip 5 % NO koncentracijos). NOx analizatorius nustatomas matuoti NO režimu, kad patikros dujos neitų pro keitiklį. Nustatyta koncentracija turi būti užregistruojama.

9.3.6.3.   Apskaičiavimas

Keitiklio veiksmingumas procentais apskaičiuojamas pagal formulę:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

kurioje:

| a | NOx koncentracija pagal 9.3.6.6 punktą |
| --- | --- |

a

NOx koncentracija pagal 9.3.6.6 punktą

| b | NOx koncentracija pagal 9.3.6.7 punktą |
| --- | --- |

b

NOx koncentracija pagal 9.3.6.7 punktą

| c | NO koncentracija pagal 9.3.6.4 punktą |
| --- | --- |

c

NO koncentracija pagal 9.3.6.4 punktą

| d | NO koncentracija pagal 9.3.6.5 punktą |
| --- | --- |

d

NO koncentracija pagal 9.3.6.5 punktą

9.3.6.4.   Deguonies tiekimas

Per trišakę jungtį į kalibravimo dujų srautą nuolat leidžiamas deguonis arba nulio patikros oras, kol rodoma koncentracija tampa maždaug 20 % mažesnė už pirmiau 9.3.6.2 punkte nurodytą kalibravimo koncentraciją. (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

Užrašoma rodoma koncentracija (c). Ozonatorius šio proceso metu neveikia.

9.3.6.5.   Ozonatoriaus įjungimas

Įjungiamas ozonatorius, kad sukurtų pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki 20 % (mažiausiai – iki 10 %) pirmiau 9.3.6.2 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. Užrašoma rodoma koncentracija (d) (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

9.3.6.6.   NOx režimas

NO analizatorius įjungiamas matuoti NOx režimu, taigi dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO2, O2 ir N2) dabar teka per keitiklį. Užrašoma rodoma koncentracija (a) (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

9.3.6.7.   Ozonatoriaus išjungimas

Ozonatorius išjungiamas. 9.3.6.6 punkte aprašytas dujų mišinys per keitiklį leidžiamas į detektorių. Užrašoma rodoma koncentracija (b) (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

9.3.6.8.   NO režimas

Įjungiamas NO režimas, esant išjungtam ozonatoriui, deguonies arba sintetinio oro srautas taip pat išjungiamas. Analizatoriaus NOx rodmuo nuo gauto pagal 9.3.6.2 punktą rodmens turi nesiskirti daugiau kaip ± 5 % (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

9.3.6.9.   Tikrinimo dažnis

Keitiklio našumas tikrinamas bent kartą per mėnesį.

9.3.6.10.   Veiksmingumo reikalavimas

Keitiklio našumas E
  Nox
  turi būti ne mažesnis kaip 95 %.

Jei ozonatorius pagal 9.3.6.5 punktą negali užtikrinti koncentracijos sumažėjimo nuo 80 % iki 20 %, kai analizatorius yra nustatytas dažniausiai taikomam intervalui, tada taikomas didžiausias intervalas, kuriam esant būtų užtikrinamas minėtas sumažėjimas.

9.3.7.   FID reguliavimas

9.3.7.1.   Detektoriaus atsako trukmės optimizavimas

FID nustatomas taip, kaip nurodė prietaiso gamintojas. Siekiant optimizuoti atsaką dažniausiai taikomame intervale, kaip patikros dujas reikėtų naudoti propaną.

Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendaciją, į analizatorių tiekiamos patikros dujos, turinčios 350 ± 75 ppm C. Atsakas, esant šiam degalų srautui, nustatomas iš skirtumo tarp atsako į patikros dujas ir atsako į nulio nustatymo dujas. Degalų srautas po truputį pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacija. Užrašomas patikros ir nulio nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams. Skirtumas tarp atsako į patikros ir nulio nustatymo dujas brėžiamas grafike, o degalų srautas nustatomas pagal kreivės tašką su didesniu degalų srautu. Tai yra pradinis degalų srauto nustatymas, kurį gali tekti toliau optimizuoti, atsižvelgiant į angliavandenilių atsako koeficiento ir deguonies kiekio įtakos patikros pagal 9.3.7.2 ir 9.3.7.3 punktus rezultatus. Jei deguonies kiekio įtakos patikra arba angliavandenilių atsako koeficientai neatitinka toliau pateiktų specifikacijų, oro srautas pakopomis didinamas ir mažinamas palyginti su gamintojo specifikacijomis, ir kiekvienam srautui turėtų būti kartojami 9.3.7.2 ir 9.3.7.3 punktų veiksmai.

Galima papildomai optimizuoti, taikant SAE dokumente Nr. 770141 nurodytas procedūras.

9.3.7.2.   Angliavandenilių atsako koeficientai

Analizatoriaus tiesiškumo patikra atliekama naudojant propaną su oru ir išgrynintą sintetinį orą pagal 9.2.1.3 punktą.

Atsako koeficientai nustatomi pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių laiko tarpų. Atsako koeficientas (r
  h) konkrečiam angliavandeniliui yra FID C1 rodmens santykis su dujų koncentracija balione, išreikšta C1, ppm.

Bandymo dujų koncentracija turi būti tokio lygio, kad atsakas sudarytų maždaug 80 % visos skalės. Koncentracija turi būti žinoma ± 2 % tikslumu pagal gravimetrinį etaloną, išreikštą tūrio vienetais. Be to, dujų balionas prieš tai 24 valandas kondicionuojamas, esant 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC) temperatūrai.

Naudotinų bandymo dujų ir santykinių atsako koeficientų intervalai:

| a) | metanas ir išgrynintas sintetinis oras |
| --- | --- |

a)

metanas ir išgrynintas sintetinis oras

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | propilenas ir išgrynintas sintetinis oras |
| --- | --- |

b)

propilenas ir išgrynintas sintetinis oras

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | toluolas ir išgrynintas sintetinis oras |
| --- | --- |

c)

toluolas ir išgrynintas sintetinis oras

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Šie dydžiai rodo santykį su atsako koeficientu r
  h propanui ir išgrynintam sintetiniam orui, kuris prilygintas 1.

9.3.7.3.   Deguonies kiekio įtakos tikrinimas

Nepraskiestų išmetamųjų dujų analizatorių atveju deguonies kiekio įtaka nustatoma pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių naudojimo tarpsnių.

Pasirenkamas matavimo intervalas, kuriame deguonies kiekio įtakai tikrinti pasirinktų dujų koncentracija patenka į viršutinę 50 % dalį. Bandymas daromas esant reikiamai krosnies temperatūrai. Deguonies kiekio įtakos patikros dujų specifikacijos pateiktos 9.3.3.4 punkte.

| a) | Nustatoma analizatoriaus nulinė vertė. |
| --- | --- |

a)

Nustatoma analizatoriaus nulinė vertė.

| b) | Priverstinio uždegimo variklių atveju analizatorius kalibruojamas su 0 % deguonies mišiniu. Kompresinio uždegimo variklių prietaisai kalibruojami su 21 % deguonies mišiniu. |
| --- | --- |

b)

Priverstinio uždegimo variklių atveju analizatorius kalibruojamas su 0 % deguonies mišiniu. Kompresinio uždegimo variklių prietaisai kalibruojami su 21 % deguonies mišiniu.

| c) | Nulis tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip 0,5 % visos skalės, pakartojami šio punkto a ir b papunkčių veiksmai. |
| --- | --- |

c)

Nulis tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip 0,5 % visos skalės, pakartojami šio punkto a ir b papunkčių veiksmai.

| d) | Įleidžiamos deguonies kiekio įtakos patikros dujos, turinčios 5 % ir 10 % deguonies. |
| --- | --- |

d)

Įleidžiamos deguonies kiekio įtakos patikros dujos, turinčios 5 % ir 10 % deguonies.

| e) | Nulis tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip ± 1 % visos skalės, bandymas kartojamas. |
| --- | --- |

e)

Nulis tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip ± 1 % visos skalės, bandymas kartojamas.

| f) | Kiekvieno d punkto mišinio deguonies kiekio įtaka E
  O2 apskaičiuojama taip:







  E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

f)

Kiekvieno d punkto mišinio deguonies kiekio įtaka E
  O2 apskaičiuojama taip:

E
  O2 = (c
  ref, d – c) × 100/c
  ref, d

(62)

analizatoriaus rodmenys

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

kur:

| c
  ref, b | yra etaloninė HC koncentracija b punkte, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref, d | yra etaloninė HC koncentracija d punkte, ppm C |
| c
  FS, b | yra visos skalės HC koncentracija b punkte, ppm C |
| c
  FS, d | yra visos skalės HC koncentracija d punkte, ppm C |
| c
  m, b | yra išmatuota HC koncentracija b punkte, ppm C |
| c
  m, d | yra išmatuota HC koncentracija d punkte, ppm C |

c
  ref, b

yra etaloninė HC koncentracija b punkte, ppm C

c
  ref, d

yra etaloninė HC koncentracija d punkte, ppm C

c
  FS, b

yra visos skalės HC koncentracija b punkte, ppm C

c
  FS, d

yra visos skalės HC koncentracija d punkte, ppm C

c
  m, b

yra išmatuota HC koncentracija b punkte, ppm C

c
  m, d

yra išmatuota HC koncentracija d punkte, ppm C

| g) | Prieš bandymą deguonies kiekio įtakos E
  O2 visoms reikalingoms deguonies kiekio įtakos patikros dujoms turi būti mažesnis kaip ±1,5 %. |
| --- | --- |

g)

Prieš bandymą deguonies kiekio įtakos E
  O2 visoms reikalingoms deguonies kiekio įtakos patikros dujoms turi būti mažesnis kaip ±1,5 %.

| h) | Jei deguonies kiekio įtaka E
  O2 yra didesnė kaip ±1,5 %, reikia patikslinti, laipsniškai gamintojo specifikacijų atžvilgiu didinant ir mažinant oro srautą, degalų srautą ir mėginio srautą. |
| --- | --- |

h)

Jei deguonies kiekio įtaka E
  O2 yra didesnė kaip ±1,5 %, reikia patikslinti, laipsniškai gamintojo specifikacijų atžvilgiu didinant ir mažinant oro srautą, degalų srautą ir mėginio srautą.

| i) | Deguonies kiekio įtakos patikra kartojama kiekvienam naujam nustatymui. |
| --- | --- |

i)

Deguonies kiekio įtakos patikra kartojama kiekvienam naujam nustatymui.

9.3.8.   Metano atskyriklio veiksmingumas (NMC)

NMC naudojamas ėminio angliavandeniliams atskirti nuo metano, oksiduojant juos visus, išskyrus metaną. Geriausia būtų, kad metano konversija būtų lygi 0 %, o visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, konversija būtų 100 %. Norint tiksliai išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vertes, kurios būtų taikomos skaičiuojant NMHC teršalų masės srautą (žr. 8.5.1 punktą).

9.3.8.1.   Efektyvumas pagal metaną

Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

kurioje:

| c
  HC(w/cutter) | HC koncentracija, kai CH4 srautas teka per NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | HC koncentracija, kai CH4 srautas aplenkia NMC, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

HC koncentracija, kai CH4 srautas teka per NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

HC koncentracija, kai CH4 srautas aplenkia NMC, ppm C

9.3.8.2.   Efektyvumas pagal etaną

Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

kurioje:

| c
  HC(w/cutter) | HC koncentracija, kai C2H6 srautas teka per NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | HC koncentracija, kai C2H6 srautas aplenkia NMC, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

HC koncentracija, kai C2H6 srautas teka per NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

HC koncentracija, kai C2H6 srautas aplenkia NMC, ppm C

9.3.9.   Trukdžių poveikis

Išmetamosiose dujose esančios kitos, ne analizuojamosios, dujos prietaiso rodmenis gali veikti keliais būdais. NDIR prietaisai rodo daugiau nei yra iš tikrųjų, jei į trukdančias dujas prietaisas reaguoja kaip ir į nustatomas dujas, tik mažesniu laipsniu. Mažesni rodmenys gaunami, kai naudojant NDIR prietaisus, trukdančios dujos platina nustatomų dujų absorbcijos juostą, o naudojant CLD prietaisus, trukdančios dujos gesina reakciją. Trukdžių tikrinimo bandymai, aprašyti 9.3.9.1 ir 9.3.9.2 punktuose, atliekami prieš pradedant naudoti analizatorių ir po ilgiau trunkančių jo naudojimo tarpsnių.

9.3.9.1.   CO analizatoriaus trukdžių tikrinimas

Vandens garai ir CO2 gali trukdyti CO analizatoriui veikti. Todėl CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos bandymo metu naudojamos didžiausios darbinės koncentracijos skalės, barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir registruojamas analizatoriaus atsakas. Analizatoriaus atsakas 300 ppm ar didesnių koncentracijų intervaluose turi būti ne didesnis kaip 1 % visos skalės arba ne didesnis kaip 3 ppm mažesnių kaip 300 ppm koncentracijų intervaluose.

9.3.9.2.   Gesinimo įtakos NOx analizatoriui tikrinimas

Dvejos dujos, turinčios įtakos CLD (ir HCLD) analizatoriams, yra CO2 ir vandens garai. Atsakas į šiomis dujomis sukeliamą gesinimą yra proporcingas jų koncentracijai, todėl reikalingi bandymo metodai, kurie leistų nustatyti gesinimą, esant didžiausioms numatomoms koncentracijoms, kurios pasitaiko bandymų metu.

9.3.9.2.1.   CO2 keliamo gesinimo tikrinimas

CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 % visos didžiausio darbinio intervalo skalės, leidžiamos per NDIR analizatorių, ir CO2 koncentracijos vertė užrašoma kaip A. Paskui jos maždaug 50 % skiedžiamos NO patikros dujomis, leidžiamos per NDIR bei CLD, ir CO2 bei NO koncentracijų vertės užrašomos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet CO2 tiekimas nutraukiamas, per (H)CLD leidžiamos tik NO patikros dujos ir NO vertė užrašoma kaip D.

Procentinis gesinimas apskaičiuojamas taip:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

kur:

| A | yra neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, % |
| --- | --- |
| B | yra praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, % |
| C | yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm |
| D | yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm |

A

yra neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %

B

yra praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %

C

yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm

D

yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm

Galima naudoti alternatyvius CO2 ir NO patikros dujų skiedimo ir verčių apskaičiavimo metodus, pvz., dinaminio maišymo ar mišinių darymo metodus, patvirtinus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai.

9.3.9.2.2.   Vandens keliamo gesinimo tikrinimas

Šis tikrinimas taikomas matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Apskaičiuojant gesinimą vandens garais, atsižvelgiama į NO patikros dujų skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje perskaičiavimą pagal bandymo metu laukiamą koncentraciją.

NO matuojamas dujų mišinys, kurio koncentracija sudaro 80–100 % visos skalės normaliam darbiniam intervalui, leidžiamas per (H)CLD, o NO vertė užrašoma kaip D. NO kalibravimo dujos barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir leidžiamos per (H)CLD, o NO vertė užrašoma kaip C. Nustatoma vandens temperatūra ir užrašoma kaip F. Nustatomas mišinio sočiųjų garų slėgis, kuris turi atitikti barbutatoriaus vandens temperatūrą (F), ir užrašomas kaip G.

Vandens garų koncentracija mišinyje (%) apskaičiuojama pagal formulę:

| H = 100 × (G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 × (G/p
  b)

(67)

ir užrašoma kaip H. Numatyta praskiestų NO matuojamųjų dujų mišinio (vandens garuose) koncentracija apskaičiuojama taip:

| D
  e = D × (1- H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D × (1- H/100)

(68)

ir užrašoma kaip D
  e. Dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų atveju didžiausia atliekant bandymą tikėtina išmetamų vandens garų koncentracija (%), padarius prielaidą, kad degalų H/C atomų santykis yra 1,8/1, įvertinama pagal didžiausią CO2 koncentraciją išmetamosiose dujose A:

| H
  m = 0,9 × A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 × A

(69)

ir užrašoma kaip H
  m Procentinis vandens gesinimas apskaičiuojamas taip:

| E
  H2O = 100 × ((D
  e – C)/D
  e) × (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 × ((D
  e – C)/D
  e) × (H
  m/H)

(70)

kur:

| D
  e | laukiama praskiesto NO koncentracija, ppm |
| --- | --- |
| C | išmatuota praskiesto NO koncentracija, ppm |
| H
  m | didžiausia vandens garų koncentracija, % |
| H | tikroji vandens garų koncentracija, % |

D
  e

laukiama praskiesto NO koncentracija, ppm

C

išmatuota praskiesto NO koncentracija, ppm

H
  m

didžiausia vandens garų koncentracija, %

H

tikroji vandens garų koncentracija, %

9.3.9.2.3.   Maksimalus leidžiamas gesinimas

| a) | Nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas:






  i) | CO2 gesinimas pagal 9.3.9.2.1 punktą: 2 % visos skalės |
| --- | --- | --- |

a)

Nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas:

i)

CO2 gesinimas pagal 9.3.9.2.1 punktą: 2 % visos skalės

| ii) | vandens gesinimas pagal 9.3.9.2.2 punktą: 3 % visos skalės |
| --- | --- |

ii)

vandens gesinimas pagal 9.3.9.2.2 punktą: 3 % visos skalės

| b) | Praskiestų išmetamųjų dujų matavimas:






  i) | 2 % jungtinis CO2 ir vandens gesinimas. |
| --- | --- | --- |

b)

Praskiestų išmetamųjų dujų matavimas:

i)

2 % jungtinis CO2 ir vandens gesinimas.

9.3.9.2.4.   Aušinimo vonios veiksmingumas

Sausų CLD analizatoriams įrodoma, kad didžiausiai tikėtinai vandens garų koncentracijai H
  m (žr. 9.3.9.2.2 punktą) vandens pašalinimo metodika išlaiko CLD drėgnį ≤ 5 g vandens/kg sauso oro (arba apie 0,008 % H2O), kuris yra 100 % santykinis drėgnis, esant 3,9 oC temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Drėgnio specifikacija taip pat yra lygiavertė apie 25 % santykinio drėgnio, esant 25 oC temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Tai galima parodyti matuojant temperatūrą šiluminio džiovintuvo išleidimo angoje arba matuojant drėgnį prieš CLD. CLD išmetimo drėgnis taip pat gali būti matuojamas tol, kol į CLD eis tik srautas iš džiovintuvo.

9.4.   Kietųjų dalelių matavimo ir ėminių ėmimo sistema

9.4.1.   Bendrosios sąlygos

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą, mikrogramines svarstykles ir svėrimo kamerą, kurioje būtų kontroliuojama temperatūra ir drėgnis. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema turi būti sukurta taip, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų srautui proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių ėminys.

9.4.2.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrai

Praskiestų išmetamųjų dujų ėminiai per bandymo seką imami 9.4.2.1–9.4.2.3 punktų reikalavimus atitinkančiu filtru.

9.4.2.1.   Filtrų specifikacijos

Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) sulaikymo veiksmingumas turi būti bent 99 %. Filtras turi būti pagamintas iš fluorintais angliavandeniliais (PTFE) padengto stiklo pluošto.

9.4.2.2.   Filtrų dydis

Filtrai turi būti 70 mm skersmens.

9.4.2.3.   Per filtrą tekančio srauto greitis

Srauto greitis filtre neturi būti didesnis kaip 1 m/s. Slėgio kritimo didėjimas nuo bandymo pradžios iki pabaigos neturi būti didesnis kaip 25 kPa.

9.4.3.   Svėrimo kameros ir analizinių svarstyklių specifikacijos

9.4.3.1.   Sąlygos svėrimo kameroje

Kameroje (arba kambaryje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti užtikrinama 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) temperatūra. Turi būti palaikomas drėgnis, kurio rasos taško temperatūra būtų 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC), ir santykinis drėgnis būtų 45 % ± 8 %. Sveriant jautriomis svarstyklėmis, rekomenduojama, kad svėrimo kameros oro temperatūra ir rasos taškas būtų ± 1 K.

9.4.3.2.   Etaloninio filtro svėrimas

Kameros (arba kambario) aplinkoje neturi būti jokių aplinkai būdingų teršalų (pvz., dulkių), kurie kristų ant stabilizuojamų kietųjų dalelių filtrų. Svėrimo kameros specifikacijų, apibrėžtų 9.4.3.1 punkte, pažeidimai leidžiami, jei šių pažeidimų trukmė yra ne ilgesnė kaip 30 min. Svėrimo kamera būtinas specifikacijas turi atitikti iki tol, kol į ją įeina darbuotojai. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 12 valandų po ėminių filtrų svėrimo, bet geriau tai daryti vienu laiku. Jie turi būti tokio paties dydžio ir iš tokios pačios medžiagos, kaip ir ėminių filtrai.

Jeigu vidutinė etaloninių filtrų masė, kol pasveriamas ėminių filtras, pasikeičia daugiau nei 10 μg, visi ėminių filtrai išmetami ir išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas kartojamas.

9.4.3.3.   Analizinės svarstyklės

Analizinės svarstyklės, kuriomis nustatoma filtro masė, turi atitikti 9.2 punkto 6 lentelės tiesiškumo patikros kriterijų. Preciziškumas (standartinis nuokrypis) turi būti bent 2 μg, o skiriamoji geba – bent 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg).

9.4.3.4.   Statinės elektros poveikio panaikinimas

Filtras neutralizuojamas prieš svėrimą, pvz., polonio neutralizatoriumi arba panašiai veikiančiu prietaisu.

9.4.3.5.   Plūdrumo pataisa

Atliekama ėminių ėmimo filtro pataisa jo plūdrumo ore atžvilgiu. Plūdrumo pataisa priklauso nuo ėminių ėmimo filtro tankio, oro tankio ir svarstyklių kalibravimo svorio tankio, bet neatsižvelgiama į pačių PM plūdrumą.

Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, naudojami tokie tankiai:

| a) | teflonu padengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonu padengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m3

| b) | teflono membranos filtras: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflono membranos filtras: 2 144 kg/m3

| c) | teflono membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflono membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m3

Nerūdijančio plieno kalibravimo svoriams naudojamas 8 000 kg/m3 tankis. Jei kalibravimo svorio medžiaga kitokia, reikia žinoti jos tankį.

Taikoma ši formulė:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

su

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

kuriose:

| m
  uncor | nepataisyta kietųjų dalelių ėminio masė, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | oro tankis, kg/m3 |
| ρ
  w | svarstyklių kalibravimo svorio tankis, kg/m3 |
| ρ
  f | kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro tankis, kg/m3 |
| p
  b | bendras atmosferinis slėgis, kPa |
| T
  a | oro temperatūra svarstyklių aplinkoje, K |
| 28,836 | molinė oro masė, esant etaloniniam drėgniui (9,5 K), g/mol |
| 8,3144 | molinė dujų konstanta |

m
  uncor

nepataisyta kietųjų dalelių ėminio masė, mg

ρ
  a

oro tankis, kg/m3

ρ
  w

svarstyklių kalibravimo svorio tankis, kg/m3

ρ
  f

kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro tankis, kg/m3

p
  b

bendras atmosferinis slėgis, kPa

T
  a

oro temperatūra svarstyklių aplinkoje, K

28,836

molinė oro masė, esant etaloniniam drėgniui (9,5 K), g/mol

8,3144

molinė dujų konstanta

9.4.4.   Srauto slėgių skirtumo matavimo specifikacijos (tik dalies srauto skiedimas)

Jei tai dalies srauto skiedimo sistemos, ypatingas dėmesys skiriamas ėminio srautui qm

  p, jeigu jis nustatomas matuojant slėgių skirtumą, o ne matuojamas tiesiogiai:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

Šiuo atveju didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad qm

  p tikslumas būtų ne didesnis kaip ±5 %, kai skiedimo santykis yra mažesnis kaip 15. Jis gali būti apskaičiuojamas imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines pataisas.

Priimtiną qm

  p tikslumą galima užtikrinti vienu iš toliau nurodytų metodų:

| a) | qm

  dew ir qm

  dw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad qm

  p tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas aukštesnis skiedimo santykis. |
| --- | --- |

a)

qm

  dew ir qm

  dw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad qm

  p tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas aukštesnis skiedimo santykis.

| b) | qm

  dw, atsižvelgiant į qm

  dew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pats qm

  p tikslumas kaip nurodytasis a). Išsamios informacijos žr. 9.4.6.2 punkte. |
| --- | --- |

b)

qm

  dw, atsižvelgiant į qm

  dew, kalibravimas atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pats qm

  p tikslumas kaip nurodytasis a). Išsamios informacijos žr. 9.4.6.2 punkte.

| c) | qm

  p tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. qm

  p vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas a) nurodytam metodui. |
| --- | --- |

c)

qm

  p tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. qm

  p vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas a) nurodytam metodui.

| d) | qm

  dew ir qm

  dw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % visos skalės, didžiausia qm

  dew ir qm

  dw skirtumo paklaida – 0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios qm

  dew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą. |
| --- | --- |

d)

qm

  dew ir qm

  dw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % visos skalės, didžiausia qm

  dew ir qm

  dw skirtumo paklaida – 0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios qm

  dew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą.

9.4.5.   Papildomos specifikacijos

Visų skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dalių nuo išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio, kurios liečiasi su nepraskiestomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi kiek įmanoma mažinti kietųjų dalelių nusėdimą ar pakitimą. Visos dalys turi būti pagamintos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguoja su išmetamųjų dujų komponentais, ir įžemintos, kad būtų išvengta elektrostatinių reiškinių.

9.4.6.   Srauto matavimo prietaisų kalibravimas

9.4.6.1.   Bendrosios specifikacijos

Kiekvienam kietųjų dalelių ėminių ėmimo ir dalies srauto skiedimo sistemos srauto matuokliui atliekama tiesiškumo patikra, kaip aprašyta 9.2.1 punkte; patikros dažnumas toks, koks yra būtinas norint laikytis šios techninio reguliavimo priemonės tikslumo reikalavimų. Srauto etaloninių verčių atžvilgiu naudojamas tikslus srauto matuoklis, atitinkantis tarptautinius ir (arba) nacionalinius standartus.

9.4.6.2.   Srauto slėgių skirtumo matavimo kalibravimas (tik dalies srauto skiedimas)

Srauto matuoklis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų taip, kad srautas qm

  p per zondą į tunelį atitiktų 9.4.4 punkto tikslumo reikalavimus:

| a) | qm

  dw skirtas srauto matuoklis nuosekliai sujungiamas su qm

  dew skirtu srauto matuokliu, abiejų srauto matuoklių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios qm

  dw vertės, kuri buvo naudota per bandymą, ir per bandymą naudotos qm

  dew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti. |
| --- | --- |

a)

qm

  dw skirtas srauto matuoklis nuosekliai sujungiamas su qm

  dew skirtu srauto matuokliu, abiejų srauto matuoklių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios qm

  dw vertės, kuri buvo naudota per bandymą, ir per bandymą naudotos qm

  dew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti.

| b) | Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qm

  dew srauto matuokliu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qm

  dw srauto matuokliu, ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50 palyginti su bandymui naudojamu qm

  dew. |
| --- | --- |

b)

Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qm

  dew srauto matuokliu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai jungiamas su qm

  dw srauto matuokliu, ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50 palyginti su bandymui naudojamu qm

  dew.

| c) | Tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, turintis intervalą, tinkamą matuoti qm

  p. Tuomet nustatoma bandymui naudojama qm

  dew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios qm

  dw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą. |
| --- | --- |

c)

Tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, turintis intervalą, tinkamą matuoti qm

  p. Tuomet nustatoma bandymui naudojama qm

  dew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios qm

  dw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą.

| d) | Bandomosios dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandomosios dujos gali būti išmetamųjų dujų komponentas, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojamas bandomųjų dujų komponentas. Tai daroma penkiems skiedimo santykiams nuo 3 iki 50.Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

d)

Bandomosios dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandomosios dujos gali būti išmetamųjų dujų komponentas, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojamas bandomųjų dujų komponentas. Tai daroma penkiems skiedimo santykiams nuo 3 iki 50.Ėminio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

Norint garantuoti qm

  p tikslumą, reikia atsižvelgti į dujų analizatorių tikslumą.

9.4.7.   Specialūs dalies srauto skiedimo sistemos reikalavimai

9.4.7.1.   Anglies srauto patikra

Matavimo ir kontrolės problemoms nustatyti ir tinkamam dalies srauto skiedimo sistemos veikimui patikrinti labai rekomenduojama tikrinti anglies srautą, naudojant tikrąsias išmetamąsias dujas. Anglies srauto patikra turėtų būti atliekama bent tada, kai įrengiamas naujas variklis arba padarius kokį nors reikšmingą bandymo patalpos konfigūracijos pakeitimą.

Variklis turi veikti esant apkrovai, atitinkančiai didžiausią sukimo momentą ir variklio sūkių skaičių, arba kokiu nors kitu pastoviu režimu, kuriuo dirbant gaunama 5 % arba daugiau CO2. Dalies srauto skiedimo sistema turi veikti, naudojant skiedimo koeficientą maždaug nuo 15 iki 1.

Jeigu atliekama anglies srauto patikra, taikoma 5 priedėlyje nustatyta procedūra. Anglies srauto vertės apskaičiuojamos pagal 5 priedėlio 80–82 formules. Visi anglies srautai vienas nuo kito neturėtų skirtis daugiau nei 3 %.

9.4.7.2.   Patikra prieš bandymą

Dvi valandos prieš bandymą atliekama ši patikra.

Kalibravimui (žr. 9.4.6.2 punktą) taikytu metodu tikrinamas srauto matuoklių tikslumas bent dvejuose taškuose, įskaitant srauto qm

  dw vertes, kurios atitinka skiedimo santykį nuo 5 iki 15 bandyme naudotai qm

  dew vertei.

Jei pagal 9.4.6.2 punkte nurodytos kalibravimo metodikos duomenis galima įrodyti, kad srauto matuoklio kalibravimas yra pastovus ilgesnį laiką, patikros prieš bandymą galima nedaryti.

9.4.7.3.   Transformacijos trukmės nustatymas

Sistemos nustatomieji parametrai transformacijos trukmei įvertinti turi atitikti matavimų darant bandymą parametrus. Transformacijos trukmė nustatoma šiuo metodu.

Nepriklausomas etaloninis srauto matuoklis, kurio matavimo intervalas atitinka srautą per zondą, nuosekliai ir arti jungiamas su zondu. Šio srauto matuoklio transformacijos trukmė turi būti mažesnė nei 100 ms, esant srauto pokyčio dydžiui, naudojamam atsako trukmei matuoti, ir srauto matuoklis turi pakankamai mažai riboti srautą, kad nebūtų jaučiama įtaka dinaminėms dalies srauto skiedimo sistemos charakteristikoms, ir atitikti nusistovėjusią inžinerinę praktiką.

Į dalies srauto skiedimo sistemą įleidžiamas išmetamųjų dujų srautas (arba oro srautas, jei skaičiuojamas išmetamųjų dujų srautas) keičiamas pakopomis nuo mažo srauto iki bent 90 % visos skalės. Pakopinio keitimo paleidimo įtaisas turi atitikti įtaisą, naudojamą išankstiniam reguliavimui pradėti darant tikrąjį bandymą. Išmetamųjų dujų srauto pakopinio keitimo impulsas ir srauto matuoklio atsakas užrašomas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.

Pagal šiuos duomenis apskaičiuojama dalies srauto skiedimo sistemos transformacijos trukmė, kuri apibrėžiama kaip laikas nuo pakopinio keitimo impulso pradžios iki taško, atitinkančio 50 % debitmačio atsako. Panašiu būdu turi būti nustatoma dalies srauto skiedimo sistemos q
  mp signalo ir išmetamųjų dujų srauto matuoklio q
  mew, i signalo transformacijos trukmė. Šie signalai yra naudojami regresijos analizei po kiekvieno bandymo (žr. 8.3.3.3 punktą).

Apskaičiavimas kartojamas bent penkiems didėjimo ir mažėjimo impulsams, o rezultatai suvidurkinami. Iš šios vertės atimama etaloninio srauto matuoklio vidinės transformacijos trukmė (< 100 ms). Tai yra dalies srauto skiedimo sistemos „išankstinė“ vertė, kuri taikoma pagal 8.3.3.3 punktą.

9.5.   CVS (pastovaus tūrio ėminio ėmimo) sistemos kalibravimas

9.5.1.   Bendrosios nuostatos

CVS sistema kalibruojama naudojant tikslų srauto matuoklį ir ribojimo įtaisą. Srautas per sistemą matuojamas, esant skirtingam srauto ribojimo nustatymui, o sistemos kontroliniai dydžiai išmatuojami ir susiejami su srautu.

Galima naudoti įvairių tipų debitmačius, pvz., kalibruotą Venturi debitmatį, kalibruotą laminarinio srauto debitmatį ar kalibruotą turbininį matuoklį.

9.5.2.   Tūrinio siurblio kalibravimas (PDP)

Visi su siurbliu susiję parametrai matuojami vienu metu su kalibravimo srauto matuoklio, kuris su siurbliu sujungtas nuosekliai, parametrais. Brėžiama apskaičiuoto srauto (m3/s siurblio įsiurbimo angoje absoliutaus slėgio ir temperatūros sąlygomis) priklausomybė nuo koreliacinės funkcijos, kuri yra tam tikros siurblio parametrų kombinacijos vertė. Sudaroma tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funkciją. Jei siurblio pavaros sūkių skaičius gali būti skirtingas, ji kalibruojama kiekvienam naudojamam intervalui.

Kalibruojant turi būti užtikrinta pastovi temperatūra.

Protėkiai visose jungtyse ir vamzdžiuose tarp kalibravimo srauto matuoklio ir CVS siurblio turi būti mažesni kaip 0,3 % žemiausio srauto taško (didžiausias apribojimas ir mažiausias PDP greičio taškas).

9.5.2.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal srauto matuoklio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (qv

  CVS) m3/s standartinėmis sąlygomis. Oro srauto greitis toliau verčiamas siurblio srautu (V
  0), kuris apskaičiuojamas m3/sūkiui, esant absoliučiam slėgiui ir absoliučiai temperatūrai siurblio įsiurbimo angoje, pagal šią formulę:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

kurioje:

| qv

  CVS | yra oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatūra siurblio įėjimo angoje, K |
| p
  p | absoliutus slėgis siurblio įėjimo angoje, kPa |
| n | siurblio sūkių skaičius, sūkiai/s |

qv

  CVS

yra oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatūra siurblio įėjimo angoje, K

p
  p

absoliutus slėgis siurblio įėjimo angoje, kPa

n

siurblio sūkių skaičius, sūkiai/s

Siekiant įvertinti slėgio kitimo siurblyje ir siurblio slydimo greičio įtaką, apskaičiuojama koreliacijos funkcija (X0), susiejanti siurblio sūkių skaičių, slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumą ir absoliutų slėgį siurblio išėjimo angoje:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

kur:

| Δp
  p | slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumas, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | absoliutus slėgis siurblio išėjimo angoje, kPa |

Δp
  p

slėgių siurblio įėjimo ir išėjimo angose skirtumas, kPa

p
  p

absoliutus slėgis siurblio išėjimo angoje, kPa

Taikant mažiausių kvadratų metodą, gaunama ši kalibravimo lygtis:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D
  0 ir m yra atitinkamai atkarpa ordinačių ašyje ir krypties koeficientas, apibūdinantys regresijos tieses.

Jei CVS sistemos siurblys gali veikti skirtingu sūkių skaičiumi, kalibracinės kreivės, gautos skirtingiems siurblio srautams, turi būti apytikriai lygiagrečios, o atkarpos ordinačių ašyje vertės (D0
  ) mažėjant siurblio srautui turi didėti.

Pagal lygtį apskaičiuotos vertės turi būti lygios išmatuotai V
  0 vertei ±0,5 %. Skirtingų siurblių m vertės skiriasi. Kietųjų dalelių srautas per tam tikrą laiką sumažina siurblio slydimą, tai atspindi m vertės mažėjimas. Todėl siurblys kalibruojamas prieš pradedant jį naudoti, po didesnio taisymo ir tuomet, kai visos sistemos tikrinimas rodo, jog pakito slydimo greitis.

9.5.3.   Ribinio srauto Venturi debitmačio (CFV) kalibravimas

CFV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas – tai Venturi debitmačio įsiurbiamosios angos slėgio ir temperatūros funkcija.

Norint nustatyti ribinio srauto diapazoną, brėžiamas K
  v priklausomybės nuo slėgio Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje grafikas. Ribiniam (su uždaryta sklende) srautui K
  v vertė yra palyginti pastovi. Kai slėgis mažėja (vakuumas didėja), srautas per Venturi neribojamas, K
  v mažėja, ir tai rodo, kad CFV naudojamas už leistino intervalo ribų.

9.5.3.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal srauto matuoklio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (qv

  CVS) m3/s standartinėmis sąlygomis. Kalibravimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

kurioje:

| qv

  CVS | yra oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K |
| p
  p | absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa |

qv

  CVS

yra oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

p
  p

absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa

Apskaičiuojamas vidutinis K
  V ir standartinis nuokrypis. Standartinis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip ±0,3 % vidutinės K
  V vertės.

9.5.4.   Ikigarsinio Venturi debitmačio (SSV) kalibravimas

SSV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas yra slėgio įleidžiamojoje angoje ir temperatūros, slėgio sumažėjimo tarp SSV įleidžiamosios angos ir tūtos funkcija, kaip parodyta 43 lygtyje (žr. 8.4.1.4 punktą).

9.5.4.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas (Q
  ssv) m3/s standartinėmis sąlygomis. Ištekėjimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

kurioje:

Q
  SSV yra oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K

d
  V SSV tūtos skersmuo, m

r
  p SSV tūtos ir įleidžiamosios angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = Formula

r
  D SSV tūtos skersmens, d
  V, ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis

Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto diapazoną brėžiamas C
  d kaip Reinoldso skaičiaus Re
  SSV tūtoje funkcijos grafikas. Re ikigarsinio Venturi debitmačio tūtoje apskaičiuojamas pagal šią formulę:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

su

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

kuriose:

A1 = yra 25,55152, išreikštas SI vienetais Formula

| Q
  SSV | oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| d
  V | SSV tūtos skersmuo, m |
| μ | absoliutusis arba dinaminis dujų klampumas, kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empirinė konstanta), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirinė konstanta), K |

Q
  SSV

oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

SSV tūtos skersmuo, m

μ

absoliutusis arba dinaminis dujų klampumas, kg/ms

b

1,458 × 106 (empirinė konstanta), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirinė konstanta), K

Kadangi Q
  SSV – tai Re
  formulės įvestis, apskaičiavimas turi būti pradėtas nustatant pirmines spėjamąsias Q
  SSV arba C
  d vertes kalibravimo srauto matuoklyje ir kartojama, kol Q
  SSV vertės sutaps. Konvergavimo metodas turi būti toks, kad kiekvienoje matavimo vietoje būtų užtikrinamas ne mažesnis nei 0,1 % arba dar didesnis matavimo vertės tikslumas.

Ne mažiau nei 16 ikigarsinio srauto intervalo taškų, pagal kalibravimo kreivių sutapties lygtį apskaičiuotos C
  d vertės, turi būti ±0,5 % kiekviename taške išmatuotos C
  d vertės.

9.5.5.   Visos sistemos tikrinimas

Bendras CVS ėminio ėmimo ir analizės sistemos tikslumas nustatomas į įprastu režimu veikiančią sistemą įleidžiant tam tikrą išmetamųjų dujų kiekį. Teršalas yra analizuojamas ir masė apskaičiuojama pagal 8.4.2.4 punktą, išskyrus propaną, kuriam vietoj HC atveju taikomo koeficiento 0,000480 taikomas u koeficientas 0,000472. Taikomas vienas iš šių metodų.

9.5.5.1.   Matavimas su ribinio srauto tūta

Žinomas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą ribinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įsiurbimo angoje slėgis pakankamai didelis, srautas, reguliuojamas ribinio srauto tūta, nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjimo angoje (ribinis srautas). CVS sistema naudojama maždaug 15–10 min., t.y. taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

9.5.5.2.   Matavimas taikant gravimetrinį metodą

±0,01 g tikslumu nustatoma nedidelio cilindro, pripildyto anglies viendeginio arba propano, masė. CVS sistema naudojama taip pat, kaip ir per įprastą išmetamųjų dujų kiekio bandymą, maždaug 5–10 minučių į sistemą leidžiant anglies monoksido arba propano. Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

---

(1)  Šio priedo numeravimas atitinka WHDC techninio reguliavimo priemonės numeravimą. Tačiau kai kurios WHDC techninio reguliavimo priemonės šiame priede nereikalingos.

(2)  priklauso nuo degalų

(3)  kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  NMHC remiantis CH2,93 (visiems HC naudojamas u
  gas koeficientas CH4)

(6)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

(7)  priklauso nuo degalų

(8)  kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  NMHC remiantis CH2,93 (visiems HC naudojamas u
  gas koeficientas CH4)

(11)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

1 priedėlis

Variklių whtc bandymo dinamometrinis grafikas

| Laikas | Įprastas sūkių skaičius | Įprastas sukimo momentas |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6 |
| 19 | 40,8 | 0 |
| 20 | 33 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54 | 18 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6 |
| 27 | 59 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21 | 0 |
| 40 | 19,1 | 0 |
| 41 | 13,7 | 0 |
| 42 | 2,2 | 0 |
| 43 | 0 | 0 |
| 44 | 0 | 0 |
| 45 | 0 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51 | 20,9 |
| 58 | 60 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18 |
| 77 | 57 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7 |
| 79 | 43,3 | 0 |
| 80 | 28,5 | 25 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0 |
| 127 | 54 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0 | 0 |
| 132 | 0 | 0 |
| 133 | 0 | 0 |
| 134 | 0 | 0 |
| 135 | 0 | 0 |
| 136 | 0 | 0 |
| 137 | 0 | 0 |
| 138 | 0 | 0 |
| 139 | 0 | 0 |
| 140 | 0 | 0 |
| 141 | 0 | 0 |
| 142 | 0 | 4,9 |
| 143 | 0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0 |
| 148 | 15,3 | 0 |
| 149 | 14,2 | 0 |
| 150 | 13,2 | 0 |
| 151 | 11,6 | 0 |
| 152 | 8,4 | 0 |
| 153 | 5,4 | 0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7 |
| 165 | 27,5 | 5 |
| 166 | 23,1 | 3 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8 |
| 181 | 38,2 | 6 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7 |
| 188 | 14,8 | 7 |
| 189 | 0 | 5,9 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 0 | 0 |
| 226 | 0 | 0 |
| 227 | 0 | 0 |
| 228 | 0 | 0 |
| 229 | 0 | 0 |
| 230 | 0 | 0 |
| 231 | 0 | 0 |
| 232 | 0 | 0 |
| 233 | 0 | 0 |
| 234 | 0 | 0 |
| 235 | 0 | 0 |
| 236 | 0 | 0 |
| 237 | 0 | 0 |
| 238 | 0 | 0 |
| 239 | 0 | 0 |
| 240 | 0 | 0 |
| 241 | 0 | 0 |
| 242 | 0 | 0 |
| 243 | 0 | 0 |
| 244 | 0 | 0 |
| 245 | 0 | 0 |
| 246 | 0 | 0 |
| 247 | 0 | 0 |
| 248 | 0 | 0 |
| 249 | 0 | 0 |
| 250 | 0 | 0 |
| 251 | 0 | 0 |
| 252 | 0 | 0 |
| 253 | 0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0 |
| 259 | 36 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61 | m |
| 267 | 56 | m |
| 268 | 54 | m |
| 269 | 53 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0 | m |
| 278 | 0 | 0 |
| 279 | 0 | 0 |
| 280 | 0 | 0 |
| 281 | 0 | 0 |
| 282 | 0 | 0 |
| 283 | 0 | 0 |
| 284 | 0 | 0 |
| 285 | 0 | 0 |
| 286 | 0 | 0 |
| 287 | 0 | 0 |
| 288 | 0 | 0 |
| 289 | 0 | 0 |
| 290 | 0 | 0 |
| 291 | 0 | 0 |
| 292 | 0 | 0 |
| 293 | 0 | 0 |
| 294 | 0 | 0 |
| 295 | 0 | 0 |
| 296 | 0 | 0 |
| 297 | 0 | 0 |
| 298 | 0 | 0 |
| 299 | 0 | 0 |
| 300 | 0 | 0 |
| 301 | 0 | 0 |
| 302 | 0 | 0 |
| 303 | 0 | 0 |
| 304 | 0 | 0 |
| 305 | 0 | 0 |
| 306 | 0 | 0 |
| 307 | 0 | 0 |
| 308 | 0 | 0 |
| 309 | 0 | 0 |
| 310 | 0 | 0 |
| 311 | 0 | 0 |
| 312 | 0 | 0 |
| 313 | 0 | 0 |
| 314 | 0 | 0 |
| 315 | 0 | 0 |
| 316 | 0 | 0 |
| 317 | 0 | 0 |
| 318 | 0 | 0 |
| 319 | 0 | 0 |
| 320 | 0 | 0 |
| 321 | 0 | 0 |
| 322 | 0 | 0 |
| 323 | 0 | 0 |
| 324 | 4,5 | 41 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41 | 34,7 |
| 328 | 50 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0 | m |
| 337 | 0 | 0 |
| 338 | 0 | 0 |
| 339 | 0 | 0 |
| 340 | 0 | 0 |
| 341 | 0 | 0 |
| 342 | 0 | 0 |
| 343 | 0 | 0 |
| 344 | 0 | 0 |
| 345 | 0 | 0 |
| 346 | 0 | 0 |
| 347 | 0 | 0 |
| 348 | 0 | 0 |
| 349 | 0 | 0 |
| 350 | 0 | 0 |
| 351 | 0 | 0 |
| 352 | 0 | 0 |
| 353 | 0 | 0 |
| 354 | 0 | 0,5 |
| 355 | 0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21 |
| 360 | 38,8 | 0 |
| 361 | 30 | 37 |
| 362 | 37 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62 | m |
| 383 | 52 | m |
| 384 | 43 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47 | 31,3 |
| 431 | 49 | 38,3 |
| 432 | 52 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10 | m |
| 463 | 0 | 0 |
| 464 | 0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58 |
| 485 | 48,1 | 80 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0 |
| 492 | 59 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30 | m |
| 497 | 29,1 | 12 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47 | 0 |
| 534 | 57 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36 | 0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0 |
| 554 | 29,9 | 8 |
| 555 | 32,5 | 15 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52 | 22 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32 |
| 592 | 43,8 | 6 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0 |
| 607 | 52 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37 | 59,6 |
| 637 | 39 | 49 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0 | 0 |
| 645 | 0 | 0 |
| 646 | 0 | 0 |
| 647 | 0 | 0 |
| 648 | 0 | 0 |
| 649 | 0 | 0 |
| 650 | 0 | 0 |
| 651 | 0 | 0 |
| 652 | 0 | 0 |
| 653 | 0 | 0 |
| 654 | 0 | 0 |
| 655 | 0 | 0 |
| 656 | 0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10 |
| 660 | 32,2 | 0 |
| 661 | 42,3 | 46 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39 |
| 680 | 69,6 | 0 |
| 681 | 55 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95 |
| 688 | 61 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43 | 0 |
| 696 | 58 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7 | m |
| 707 | 0 | 0 |
| 708 | 0 | 0 |
| 709 | 0 | 0 |
| 710 | 0 | 0 |
| 711 | 0 | 0 |
| 712 | 0 | 0 |
| 713 | 0 | 0 |
| 714 | 0 | 0 |
| 715 | 0 | 0 |
| 716 | 0 | 0 |
| 717 | 0 | 0 |
| 718 | 0 | 0 |
| 719 | 0 | 0 |
| 720 | 0 | 0 |
| 721 | 0 | 0 |
| 722 | 0 | 0 |
| 723 | 0 | 0 |
| 724 | 0 | 0 |
| 725 | 0 | 0 |
| 726 | 0 | 0 |
| 727 | 0 | 0 |
| 728 | 0 | 0 |
| 729 | 0 | 0 |
| 730 | 0 | 0 |
| 731 | 0 | 0 |
| 732 | 0 | 0 |
| 733 | 0 | 0 |
| 734 | 0 | 0 |
| 735 | 0 | 0 |
| 736 | 0 | 0 |
| 737 | 0 | 0 |
| 738 | 0 | 0 |
| 739 | 0 | 0 |
| 740 | 0 | 0 |
| 741 | 0 | 0 |
| 742 | 0 | 0 |
| 743 | 0 | 0 |
| 744 | 0 | 0 |
| 745 | 0 | 0 |
| 746 | 0 | 0 |
| 747 | 0 | 0 |
| 748 | 0 | 0 |
| 749 | 0 | 0 |
| 750 | 0 | 0 |
| 751 | 0 | 0 |
| 752 | 0 | 0 |
| 753 | 0 | 0 |
| 754 | 0 | 0 |
| 755 | 0 | 0 |
| 756 | 0 | 0 |
| 757 | 0 | 0 |
| 758 | 0 | 0 |
| 759 | 0 | 0 |
| 760 | 0 | 0 |
| 761 | 0 | 0 |
| 762 | 0 | 0 |
| 763 | 0 | 0 |
| 764 | 0 | 0 |
| 765 | 0 | 0 |
| 766 | 0 | 0 |
| 767 | 0 | 0 |
| 768 | 0 | 0 |
| 769 | 0 | 0 |
| 770 | 0 | 0 |
| 771 | 0 | 22 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47 | 35 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35 | 57,9 |
| 809 | 36 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43 | 0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45 | 0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0 | 0 |
| 895 | 0 | 0 |
| 896 | 0 | 0 |
| 897 | 0 | 0 |
| 898 | 0 | 0 |
| 899 | 0 | 0 |
| 900 | 0 | 0 |
| 901 | 0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44 | 0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22 |
| 1 028 | 41,3 | 0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30 | 26,5 |
| 1 064 | 31 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30 | m |
| 1 070 | 30 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5 | m |
| 1 146 | 0 | 0 |
| 1 147 | 0 | 0 |
| 1 148 | 0 | 0 |
| 1 149 | 0 | 0 |
| 1 150 | 0 | 0 |
| 1 151 | 0 | 0 |
| 1 152 | 0 | 0 |
| 1 153 | 0 | 0 |
| 1 154 | 0 | 0 |
| 1 155 | 0 | 0 |
| 1 156 | 0 | 0 |
| 1 157 | 0 | 0 |
| 1 158 | 0 | 0 |
| 1 159 | 0 | 0 |
| 1 160 | 0 | 0 |
| 1 161 | 0 | 0 |
| 1 162 | 0 | 0 |
| 1 163 | 0 | 0 |
| 1 164 | 0 | 0 |
| 1 165 | 0 | 0 |
| 1 166 | 0 | 0 |
| 1 167 | 0 | 0 |
| 1 168 | 0 | 0 |
| 1 169 | 0 | 0 |
| 1 170 | 0 | 0 |
| 1 171 | 0 | 0 |
| 1 172 | 0 | 0 |
| 1 173 | 0 | 0 |
| 1 174 | 0 | 0 |
| 1 175 | 0 | 0 |
| 1 176 | 0 | 0 |
| 1 177 | 0 | 0 |
| 1 178 | 0 | 0 |
| 1 179 | 0 | 0 |
| 1 180 | 0 | 0 |
| 1 181 | 0 | 0 |
| 1 182 | 0 | 0 |
| 1 183 | 0 | 0 |
| 1 184 | 0 | 0 |
| 1 185 | 0 | 0 |
| 1 186 | 0 | 0 |
| 1 187 | 0 | 0 |
| 1 188 | 0 | 0 |
| 1 189 | 0 | 0 |
| 1 190 | 0 | 0 |
| 1 191 | 0 | 0 |
| 1 192 | 0 | 0 |
| 1 193 | 0 | 0 |
| 1 194 | 0 | 0 |
| 1 195 | 0 | 0 |
| 1 196 | 0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0 |
| 1 205 | 29,3 | 15 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100 | m |
| 1 235 | 96 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86 |
| 1 295 | 87 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81 | 0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69 | 85,5 |
| 1 303 | 70 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51 | 100 |
| 1 315 | 51,9 | 100 |
| 1 316 | 52,6 | 100 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41 | 21 |
| 1 324 | 40,3 | 0 |
| 1 325 | 39,3 | 1 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37 | 57 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45 | m |
| 1 379 | 43 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60 | 0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100 |
| 1 406 | 36,4 | 100 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100 |
| 1 441 | 39,2 | 100 |
| 1 442 | 40,9 | 100 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51 | 95,9 |
| 1 451 | 52 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56 | 22,9 |
| 1 499 | 56 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0 |
| 1 526 | 48,8 | 23 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57 | 38,5 |
| 1 545 | 57 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57 | 27 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35 |
| 1 574 | 56,5 | 36 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47 |
| 1 580 | 56,4 | 48 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31 | m |
| 1 769 | 40 | 0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| m | = | variklio sukimas |

Laikas

Įprastas sūkių skaičius

Įprastas sukimo momentas

s

%

%

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6

19

40,8

0

20

33

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54

18

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6

27

59

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21

0

40

19,1

0

41

13,7

0

42

2,2

0

43

0

0

44

0

0

45

0

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0

56

42,8

11,6

57

51

20,9

58

60

9,6

59

49,4

0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18

77

57

14,1

78

58,1

7

79

43,3

0

80

28,5

25

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0

127

54

m

128

40,5

m

129

27

m

130

13,5

m

131

0

0

132

0

0

133

0

0

134

0

0

135

0

0

136

0

0

137

0

0

138

0

0

139

0

0

140

0

0

141

0

0

142

0

4,9

143

0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15

9,4

147

15,9

0

148

15,3

0

149

14,2

0

150

13,2

0

151

11,6

0

152

8,4

0

153

5,4

0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7

165

27,5

5

166

23,1

3

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8

181

38,2

6

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7

188

14,8

7

189

0

5,9

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

0

0

226

0

0

227

0

0

228

0

0

229

0

0

230

0

0

231

0

0

232

0

0

233

0

0

234

0

0

235

0

0

236

0

0

237

0

0

238

0

0

239

0

0

240

0

0

241

0

0

242

0

0

243

0

0

244

0

0

245

0

0

246

0

0

247

0

0

248

0

0

249

0

0

250

0

0

251

0

0

252

0

0

253

0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0

259

36

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61

m

267

56

m

268

54

m

269

53

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0

m

278

0

0

279

0

0

280

0

0

281

0

0

282

0

0

283

0

0

284

0

0

285

0

0

286

0

0

287

0

0

288

0

0

289

0

0

290

0

0

291

0

0

292

0

0

293

0

0

294

0

0

295

0

0

296

0

0

297

0

0

298

0

0

299

0

0

300

0

0

301

0

0

302

0

0

303

0

0

304

0

0

305

0

0

306

0

0

307

0

0

308

0

0

309

0

0

310

0

0

311

0

0

312

0

0

313

0

0

314

0

0

315

0

0

316

0

0

317

0

0

318

0

0

319

0

0

320

0

0

321

0

0

322

0

0

323

0

0

324

4,5

41

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41

34,7

328

50

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0

m

337

0

0

338

0

0

339

0

0

340

0

0

341

0

0

342

0

0

343

0

0

344

0

0

345

0

0

346

0

0

347

0

0

348

0

0

349

0

0

350

0

0

351

0

0

352

0

0

353

0

0

354

0

0,5

355

0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21

360

38,8

0

361

30

37

362

37

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0

371

33,6

35,8

372

36,9

67

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47

m

381

54,6

m

382

62

m

383

52

m

384

43

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47

31,3

431

49

38,3

432

52

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45

439

78,6

21,5

440

65,5

0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10

m

463

0

0

464

0

1,5

465

0,9

41,1

466

7

46,3

467

12,8

48,5

468

17

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100

477

81,7

47,9

478

71,2

0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58

485

48,1

80

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0

492

59

m

493

48,9

m

494

40

m

495

33,5

m

496

30

m

497

29,1

12

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38

15,3

505

40,3

50,9

506

43

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0

517

27,9

8,2

518

29

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47

0

534

57

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36

0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0

554

29,9

8

555

32,5

15

556

34,6

63,1

557

36,7

58

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52

22

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32

592

43,8

6

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51

82,3

606

52,1

0

607

52

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37

59,6

637

39

49

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0

0

645

0

0

646

0

0

647

0

0

648

0

0

649

0

0

650

0

0

651

0

0

652

0

0

653

0

0

654

0

0

655

0

0

656

0

3,4

657

1,4

22

658

10,1

45,3

659

21,5

10

660

32,2

0

661

42,3

46

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0

665

60,4

41,8

666

69,1

79

667

77,1

38,3

668

63,1

0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39

680

69,6

0

681

55

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95

688

61

46,7

689

46,6

0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43

0

696

58

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7

m

707

0

0

708

0

0

709

0

0

710

0

0

711

0

0

712

0

0

713

0

0

714

0

0

715

0

0

716

0

0

717

0

0

718

0

0

719

0

0

720

0

0

721

0

0

722

0

0

723

0

0

724

0

0

725

0

0

726

0

0

727

0

0

728

0

0

729

0

0

730

0

0

731

0

0

732

0

0

733

0

0

734

0

0

735

0

0

736

0

0

737

0

0

738

0

0

739

0

0

740

0

0

741

0

0

742

0

0

743

0

0

744

0

0

745

0

0

746

0

0

747

0

0

748

0

0

749

0

0

750

0

0

751

0

0

752

0

0

753

0

0

754

0

0

755

0

0

756

0

0

757

0

0

758

0

0

759

0

0

760

0

0

761

0

0

762

0

0

763

0

0

764

0

0

765

0

0

766

0

0

767

0

0

768

0

0

769

0

0

770

0

0

771

0

22

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47

35

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14

37,6

791

18,4

25

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0

807

32,6

30,5

808

35

57,9

809

36

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57

18,3

821

42,3

0

822

27,6

29,1

823

28,4

57

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43

0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20

867

37,2

m

868

37

m

869

36,6

m

870

36

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45

0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0

886

56,4

m

887

51

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0

0

895

0

0

896

0

0

897

0

0

898

0

0

899

0

0

900

0

0

901

0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56

936

59,9

27,2

937

45,8

0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44

0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22

1 028

41,3

0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30

26,5

1 064

31

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30

m

1 070

30

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37

m

1 099

35,1

2

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58

12,4

1 116

43,4

0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5

m

1 146

0

0

1 147

0

0

1 148

0

0

1 149

0

0

1 150

0

0

1 151

0

0

1 152

0

0

1 153

0

0

1 154

0

0

1 155

0

0

1 156

0

0

1 157

0

0

1 158

0

0

1 159

0

0

1 160

0

0

1 161

0

0

1 162

0

0

1 163

0

0

1 164

0

0

1 165

0

0

1 166

0

0

1 167

0

0

1 168

0

0

1 169

0

0

1 170

0

0

1 171

0

0

1 172

0

0

1 173

0

0

1 174

0

0

1 175

0

0

1 176

0

0

1 177

0

0

1 178

0

0

1 179

0

0

1 180

0

0

1 181

0

0

1 182

0

0

1 183

0

0

1 184

0

0

1 185

0

0

1 186

0

0

1 187

0

0

1 188

0

0

1 189

0

0

1 190

0

0

1 191

0

0

1 192

0

0

1 193

0

0

1 194

0

0

1 195

0

0

1 196

0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0

1 205

29,3

15

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100

m

1 235

96

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0

1 248

42,3

37,2

1 249

43

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48

m

1 273

46,4

m

1 274

45

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86

1 295

87

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81

0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69

85,5

1 303

70

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51

100

1 315

51,9

100

1 316

52,6

100

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41

21

1 324

40,3

0

1 325

39,3

1

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28

29,5

1 342

28,6

100

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37

57

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45

m

1 379

43

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60

0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53

26,1

1 391

59,5

0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100

1 406

36,4

100

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39

72,9

1 413

40,2

72

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100

1 441

39,2

100

1 442

40,9

100

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51

95,9

1 451

52

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53

65,5

1 454

53,2

0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56

22,9

1 499

56

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0

1 526

48,8

23

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57

59,5

1 540

56,7

57

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57

38,5

1 545

57

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57

27

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35

1 574

56,5

36

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47

1 580

56,4

48

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55

m

1 750

54,1

m

1 751

54

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31

m

1 769

40

0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

m

=

variklio sukimas

2 priedėlis

Etaloniniai dyzeliniai degalai

| Dydis | Vienetas | Verčių ribos (1) | Bandymų metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Cetaninis skaičius | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tankis 15 oC temperatūroje | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Distiliavimas: | | | | |
| — | esant 50 % temperatūrai |

Dydis

Vienetas

Verčių ribos (1)

Bandymų metodas

Mažiausia

Didžiausia

Cetaninis skaičius

52

54

ISO 5165

Tankis 15 oC temperatūroje

kg/m3

833

837

ISO 3675

Distiliavimas:

—

esant 50 % temperatūrai

oC

245

ISO 3405

| — | esant 95 % temperatūrai |
| --- | --- |

—

esant 95 % temperatūrai

oC

345

350

| — | galutinė virimo temperatūra |
| --- | --- |

—

galutinė virimo temperatūra

oC

370

Pliūpsnio temperatūra

oC

55

ISO 2719

Šalto filtro užsikimšimo temperatūra

oC

-5

EN 116

Kinematinė klampa, esant 40 oC temperatūrai

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Policiklinių aromatinių angliavandenilių kiekis

%

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Anglies likutis nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliavimo likučio)

%

m/m

0,2

ISO 10370

Peleningumas

%

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vandens kiekis

%

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Sieros kiekis

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Vario korozija, esant 50 oC temperatūrai

1

EN-ISO 2160

Tepalingumas (HFRR, esant 60 oC temperatūrai)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralizavimo skaičius

mg KOH/g

0,02

Atsparumas oksidacijai

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  Specifikacijoje nurodytos „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas, buvo taikytos ISO 4259 (Naftos produktai. Tikslumo duomenų nustatymas ir naudojimas taikant bandymo metodus) sąlygos, nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šio mato, kuris būtinas statistikos sumetimais, degalų gamintojas vis tiek turi orientuotis į nulinę vertę, ties kuria numatoma didžiausioji vertė yra 2R, ir vidutinę vertę – kai nurodyta mažiausia ir didžiausia ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar degalai atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos.

3 priedėlis

Matavimo įranga

A.3.1.   Analizės sistema

A.3.1.1.   Įvadas

Šiame priede pateikiami pagrindiniai reikalavimai ir bendrieji ėminių ėmimo ir analizės sistemų aprašai. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis 9 ir 10 brėž. Tačiau laikytis pagrindinių reikalavimų, pvz., ėminių ėmimo linijos matmenų, šildymo ir konstrukcijos, privaloma. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz., prietaisus, vožtuvus, solenoidus, siurblius, srauto įtaisus ir jungiklius. Kitų sudedamųjų dalių, kurios nėra būtinos kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas pagrįstas geru inžineriniu sprendimu.

A.3.1.2.   Analizės sistemos aprašas

Aprašytoji analizės sistema dujiniams teršalams nustatyti nepraskiestose (9 brėž.) ar praskiestose (10 brėž.) išmetamosiose dujose, kuri naudoja:

| a) | HFID arba FID analizatorių angliavandenilių kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

a)

HFID arba FID analizatorių angliavandenilių kiekiui matuoti;

| b) | NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

b)

NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti;

| c) | HCLD arba CLD analizatorių azoto oksidų kiekiui matuoti. |
| --- | --- |

c)

HCLD arba CLD analizatorių azoto oksidų kiekiui matuoti.

Ėminiai visų komponentų analizei turėtų būti imami vienu ėminių ėmimo zondu ir viduje paskirstomi tarp įvairių analizatorių. Galima naudoti du arti esančius ėminių ėmimo zondus. Būtina tikrinti, kad išmetamųjų teršalų sudedamosios dalys nesikondensuotų (įskaitant vandenį ir sieros rūgštį) jokiame analizės sistemos taške.

9 brėž

Nepraskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema

Image

10 brėž

Praskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema

Image

A.3.1.3.   9 ir 10 brėž. sudedamosios dalys

| EP | : | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo zondas (tik 9 brėž.) |

EP

:

Išmetimo vamzdis

SP

:

Nepraskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo zondas (tik 9 brėž.)

Rekomenduojamas tiesus, daugiaskylis nerūdijančio plieno zondas uždaru galu. Vidinis skersmuo turi būti ne didesnis už vidinį ėminių ėmimo linijos skersmenį. Zondo sienelių storis turi būti ne didesnis kaip 1 mm. Turi būti ne mažiau kaip trys skylės trijose skirtingose radialinėse plokštumose, per kurias galėtų tekėti maždaug toks pat srautas. Zondas savo pločiu turi užimti bent 80 % išmetimo vamzdžio skersmens. Galima naudoti vieną ar du ėminių ėmimo zondus.

| SP2 | : | HC ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 brėž.) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

HC ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 brėž.)

Zondas turi:

| a) | būti apibrėžtas kaip pirmoji 254–762 mm ilgio šildomosios ėminių ėmimo linijos HSL1 dalis; |
| --- | --- |

a)

būti apibrėžtas kaip pirmoji 254–762 mm ilgio šildomosios ėminių ėmimo linijos HSL1 dalis;

| b) | turėti bent 5 mm vidinį skersmenį; |
| --- | --- |

b)

turėti bent 5 mm vidinį skersmenį;

| c) | būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (15 brėž.) vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį); |
| --- | --- |

c)

būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (15 brėž.) vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį);

| d) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos; |
| --- | --- |

d)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos;

| e) | būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išėjimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) arba iki 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) priverstinio užvedimo variklių atveju; |
| --- | --- |

e)

būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išėjimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) arba iki 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) priverstinio užvedimo variklių atveju;

| f) | nešildomas FID matavimo atveju (šaltas). |
| --- | --- |

f)

nešildomas FID matavimo atveju (šaltas).

| SP3 | : | CO, CO2, NOx ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 brėž.) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

CO, CO2, NOx ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 brėž.)

Zondas turi:

| a) | būti toje pat plokštumoje kaip ir SP2; |
| --- | --- |

a)

būti toje pat plokštumoje kaip ir SP2;

| b) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos; |
| --- | --- |

b)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių įtakos;

| c) | būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 oC) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo. |
| --- | --- |

c)

būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 oC) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo.

| HF1 | : | Šildomas priešfiltris (pasirinktinai) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Šildomas priešfiltris (pasirinktinai)

Jo temperatūra turi būti tokia pat kaip HSL1.

| HF2 | : | Šildomas filtras |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Šildomas filtras

Filtras turi šalinti visas kietąsias daleles iš dujų ėminio prieš jam patenkant į analizatorių. Jo temperatūra turi būti tokia pat kaip HSL1. Prireikus filtras pakeičiamas.

| HSL1 | : | Šildoma ėminių ėmimo linija |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Šildoma ėminių ėmimo linija

Ėminių ėmimo linija dujų ėminys nuo atskiro zondo patenka į padalijimo tašką (-us) ir HC analizatorių.

Ėminių ėmimo linija turi:

| a) | būti ne mažesnio kaip 4 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens; |
| --- | --- |

a)

būti ne mažesnio kaip 4 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE; |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE;

| c) | užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai kontroliuojamoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra lygi 463 K (190 oC) ar žemesnė; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai kontroliuojamoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra lygi 463 K (190 oC) ar žemesnė;

| d) | užtikrinti didesnę kaip 453 K (180 oC) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

d)

užtikrinti didesnę kaip 453 K (180 oC) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 oC);

| e) | prieš pat šildomą filtrą HF2 ir HFID palaikyti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) dujų temperatūrą. |
| --- | --- |

e)

prieš pat šildomą filtrą HF2 ir HFID palaikyti 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) dujų temperatūrą.

| HSL2 | : | Šildoma NOx ėminių ėmimo linija |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Šildoma NOx ėminių ėmimo linija

Ėminių ėmimo linija turi:

| a) | išlaikyti 328–473 K (55–200 oC) sienelių temperatūrą iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos; |
| --- | --- |

a)

išlaikyti 328–473 K (55–200 oC) sienelių temperatūrą iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE. |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE.

| HP | : | Šildomas ėminių ėmimo siurblys |
| --- | --- | --- |

HP

:

Šildomas ėminių ėmimo siurblys

Siurblys pašildomas iki HSL temperatūros.

| SL | : | CO ir CO2 ėminių ėmimo linija |
| --- | --- | --- |

SL

:

CO ir CO2 ėminių ėmimo linija

Linija turi būti pagaminta iš PTFE ar nerūdijančio plieno. Ji gali būti šildoma ir nešildoma.

| HC | : | HFID analizatorius |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID analizatorius

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) arba liepsnos jonizacinis detektorius (FID) angliavandeniliams nustatyti. HFID temperatūra turi būti užtikrinama nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 oC iki 200 oC).

| CO, CO2 | : | NDIR analizatorius |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

NDIR analizatorius

NDIR analizatoriai anglies monoksidui ir anglies dioksidui nustatyti (gali būti naudojami skiedimo santykiui nustatyti matuojant kietųjų dalelių kiekį).

| NOx | : | CLD analizatorius |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD analizatorius

CLD ar HCLD analizatorius azoto oksidams nustatyti. Jei naudojamas HCLD, jo temperatūra turi būti užtikrinama nuo 328 K iki 473 K (nuo 55 oC iki 200 oC).

| B | : | Aušinimo vonia (laisvai pasirenkama matuojant NO) |
| --- | --- | --- |

B

:

Aušinimo vonia (laisvai pasirenkama matuojant NO)

Vandeniui iš išmetamųjų dujų ėminio atšaldyti ir kondensuoti. Ji neprivaloma, jei analizatoriuje nėra vandens garų, kaip nustatyta 9.3.9.2.2 punkte. Jei vanduo pašalinamas jį kondensuojant, tai vandens gaudyklėje arba pasroviui nuo jos kontroliuojama ėminio dujų temperatūra ar rasos taško temperatūra. Ėminio dujų temperatūra arba rasos taško temperatūra turi būti ne aukštesnė kaip 280 K (7 oC). Negalima vandens šalinti cheminėmis džiovinimo priemonėmis.

| BK | : | Fono ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 brėž.) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Fono ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 brėž.)

Fono koncentracijoms matuoti.

| BG | : | Ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 brėž.) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 brėž.)

Fono koncentracijoms matuoti.

A.3.1.4.   Metano skyriklio (NMC) metodas

Atskyriklyje visi angliavandeniliai, išskyrus CH4, oksiduojami į CO2 ir H2O, taigi ėminiui perėjus NMC, HFID detektorius aptinka tik CH4. Greta įprasto HC ėminių ėmimo kelio (žr. 9 ir 10 brėž.) įrengiamas antras HC ėminių ėmimo kelias su atskyrikliu, kaip parodyta 11 brėž. Tai leidžia vienu metu matuoti visus HC ir NMHC.

Prieš pradedant darbą 600 K (327 oC) ar aukštesnėje temperatūroje nustatomas atskyriklio katalizinis poveikis CH4 ir C2H6, kai vandens kiekis yra būdingas išmetamųjų teršalų srautų sąlygoms. Bandymui paimtame išmetamųjų dujų sraute turi būti žinomi rasos taško temperatūra ir O2 lygis. Santykinis FID atsakas į CH4 ir C2H6 nustatomas pagal 9.3.8 punktą.

11 brėž

Metano analizės su NMC sistemos schema

Image

A.3.1.5.   11 brėž. sudedamosios dalys

| NMC | : | Metano skyriklis |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Metano skyriklis

Skirtas visiems angliavandeniliams, išskyrus metaną, oksiduoti.

HC:

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) arba liepsnos jonizacinis detektorius (FID), skirtas HC ir CH4 koncentracijoms matuoti. HFID temperatūra turi būti užtikrinama nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 oC iki 200 oC).

| V1 | : | Selektoriaus vožtuvas |
| --- | --- | --- |

V1

:

Selektoriaus vožtuvas

Pasirinkti nulio nustatymo ir patikros dujas.

| R | : | Slėgio reguliatorius |
| --- | --- | --- |

R

:

Slėgio reguliatorius

Reguliuoti slėgiui ėminio ėmimo linijoje ir srautui į HFID.

A.3.2.   Skiedimo ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema

A.3.2.1.   Įvadas

Šiame priede pateikiami pagrindiniai reikalavimai ir bendrieji skiedimo ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemų aprašai. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis 12–17 brėž. Tačiau laikytis pagrindinių reikalavimų, pvz., ėminių ėmimo linijos matmenų, šildymo ir konstrukcijos, privaloma. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz., prietaisus, vožtuvus, solenoidus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas paremtas tinkamu inžineriniu sprendimu.

A.3.2.2.   Dalies srauto sistemos aprašas

Skiedimo sistema yra apibūdinta remiantis dalies išmetamųjų teršalų srauto skiedimu. Išmetamųjų teršalų srauto padalijimas ir vėlesnis skiedimo procesas gali būti atliekamas skirtingų tipų skiedimo sistemose. Norint vėliau surinkti kietąsias daleles, visas praskiestų išmetamųjų teršalų srautas ar tik jo dalis leidžiami į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą. Pirmasis metodas vadinamas viso ėminių ėmimo tipu, antrasis metodas – dalies ėminio ėmimo tipu. Skiedimo santykio apskaičiavimas priklauso nuo taikomos sistemos tipo.

Naudojant viso ėminio ėmimo sistemą, kaip parodyta 12 brėž., nepraskiestos išmetamosios dujos tiekiamos iš išmetimo vamzdžio (EP) į skiedimo tunelį (DT) per ėminių ėmimo zondą (SP) ir tiekimo vamzdį (TT). Visas tuneliu tekantis srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC2 ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos ėminio ėmimo siurbliu (P) (žr. 16 brėž.). Norint gauti pageidaujamą išmetamųjų dujų srauto padalijimą, skiedimo oro srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1, kuris kaip valdymo signalus gali naudoti qm

  ew arba qm

  aw ir qm

  f. Ėminio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto matavimo įtaisu FM3 (žr. 16 brėž.). Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus.

12 brėž

Dalies srauto skiedimo sistemos schema (viso ėminio ėmimo tipas)

Image

Naudojant dalies ėminio ėmimo sistemą, kaip parodyta 13 brėž., nepraskiestos išmetamosios dujos tiekiamos iš išmetimo vamzdžio EP į skiedimo tunelį DT per ėminių ėmimo zondą (SP) ir tiekimo vamzdį (TT). Visas tuneliu tekantis srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1, prijungtu arba prie skiedimo oro srauto, arba prie įsiurbimo orpūtės visam tunelio srautui. Norint gauti pageidaujamą išmetamųjų dujų srauto padalijimą, srauto reguliatorius FC1 kaip valdymo signalus gali naudoti qm

  ew arba qm

  aw ir qm

  f. Ėminio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas yra matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – srauto matavimo įtaisu FM2. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus. Iš DT kietųjų dalelių ėminys paimamas kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema (žr. 16 brėž.).

13 brėž

Dalies srauto skiedimo sistemos schema (dalies ėminio ėmimo tipas)

Image

A.3.2.3.   12 ir 13 brėž. sudedamosios dalys

| EP | : | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- | --- |

EP

:

Išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdis gali būti izoliuotas. Norint, kad išmetimo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų 0,015 ar mažesnis. Lanksčiųjų vamzdžio dalių naudojimas turi būti apribotas 12 kartų didesniu kaip vamzdžio skersmuo ilgiu ar mažesniu ilgiu. Sulenkimų turi būti kiek įmanoma mažiau, kad būtų sumažintas nusėdimas dėl inercijos. Jei sistema turi bandymų stendo duslintuvą, duslintuvas taip pat gali būti izoliuotas. Rekomenduojama turėti per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir tris skersmens ilgius pasroviui nuo jo.

| SP | : | Ėminių ėmimo zondas |
| --- | --- | --- |

SP

:

Ėminių ėmimo zondas

Zondas tūri būti vieno iš šių tipų:

| a) | atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija; |
| --- | --- |

a)

atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija;

| b) | atviru galu pasroviui nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija; |
| --- | --- |

b)

atviru galu pasroviui nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija;

| c) | daugiaskylis zondas, kaip aprašyta SP A.3.1.3 punkte; |
| --- | --- |

c)

daugiaskylis zondas, kaip aprašyta SP A.3.1.3 punkte;

| d) | prieš srovę nukreiptas zondas su stogeliu, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija, kaip parodyta 14 brėž. |
| --- | --- |

d)

prieš srovę nukreiptas zondas su stogeliu, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija, kaip parodyta 14 brėž.

Vidinis zondo viršaus skersmuo turi būti ne mažesnis kaip 4 mm. Išmetimo vamzdžio ir zondo skersmens santykis turi būti ne mažesnis kaip 4.

Kai naudojamas a tipo zondas, prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą (cikloninis arba inercinis).

14 brėž

Zondo su stogeliu schema

Image

| TT | : | Išmetimo tiekimo vamzdis |
| --- | --- | --- |

TT

:

Išmetimo tiekimo vamzdis

Tiekimo vamzdis turi būti:

| a) | kiek įmanoma trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 1 m; |
| --- | --- |

a)

kiek įmanoma trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 1 m;

| b) | turėti ne mažesnį kaip ėminių zondo skersmenį, tačiau ne didesnį kaip 25 mm; |
| --- | --- |

b)

turėti ne mažesnį kaip ėminių zondo skersmenį, tačiau ne didesnį kaip 25 mm;

| c) | išvestas į skiedimo tunelį vienoje ašyje su jo vidurio linija ir pakreiptas pasroviui. |
| --- | --- |

c)

išvestas į skiedimo tunelį vienoje ašyje su jo vidurio linija ir pakreiptas pasroviui.

Vamzdis turi būti izoliuotas medžiaga, kurios didžiausias šilumos laidumas būtų 0,05 W/(m ×K), ir kurios radialinis izoliuojančio sluoksnio storis atitiktų zondo skersmenį arba yra šildomas.

| FC1 | : | Srauto reguliatorius |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Srauto reguliatorius

Srauto reguliatorius naudojamas reguliuoti pūtimo orpūtės PB ir (arba) įsiurbimo orpūtės SB skiedimo oro srautą. Jį galima jungti prie išmetimo srauto jutiklio signalų, nustatytų 8.3.1 punkte. Srauto reguliatorius gali būti įtaisytas prieš atitinkamą orpūtę arba pasroviui nuo jos. Tiekiant suslėgtąjį orą, FC1 tiesiogiai reguliuoja oro srautą.

| FM1 | : | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas skiedimo oro srautui matuoti. FM1 nėra būtinas, jei pūtimo orpūtė PB yra sukalibruota srautui matuoti.

| DAF | : | Skiedimo oro filtras |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Skiedimo oro filtras

Skiedimo oras (aplinkos oras, sintetinis oras arba azotas) filtruojami didelio našumo (HEPA) filtru, kurio pradinis mažiausias sulaikymo veiksmingumas yra 99,97 % . Skiedimo oro temperatūra turi būti aukštesnė kaip 288 K (15 oC), jis turi būti išdžiovintas.

| FM2 | : | Srauto matavimo įtaisas (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Srauto matavimo įtaisas (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.)

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti. FM2 nėra būtinas, jei įsiurbimo orpūtė SB yra sukalibruota srautui matuoti.

| PB | : | Pūtimo orpūtė (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Pūtimo orpūtė (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.)

Skiedimo oro srautui reguliuoti PB gali būti prijungta prie srauto reguliatorių FC1 ar FC2. PB nereikalinga, jei naudojama droselinė sklendė. Sukalibruota PB gali būti naudojama skiedimo oro srautui matuoti.

| SB | : | Siurbiamoji orpūtė (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Siurbiamoji orpūtė (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.)

Sukalibruota SB gali būti naudojama praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti.

| DT | : | Skiedimo tunelis |
| --- | --- | --- |

DT

:

Skiedimo tunelis

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras galėtų visiškai susimaišyti turbulentinio srauto sąlygomis dalies ėminio ėmimo sistemoje, t. y. visiškas sumaišymas nereikalingas viso ėminio ėmimo sistemoje; |
| --- | --- |

a)

turi būti pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras galėtų visiškai susimaišyti turbulentinio srauto sąlygomis dalies ėminio ėmimo sistemoje, t. y. visiškas sumaišymas nereikalingas viso ėminio ėmimo sistemoje;

| b) | turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno; |
| --- | --- |

b)

turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno;

| c) | skersmuo turi būti bent 75 mm, jei taikomas dalies ėminio ėmimo metodas; |
| --- | --- |

c)

skersmuo turi būti bent 75 mm, jei taikomas dalies ėminio ėmimo metodas;

| d) | rekomenduojamas skersmuo galėtų būti bent 25 mm, jei taikomas viso ėminio ėmimo metodas; |
| --- | --- |

d)

rekomenduojamas skersmuo galėtų būti bent 25 mm, jei taikomas viso ėminio ėmimo metodas;

| e) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

e)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros;

| f) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

f)

gali būti izoliuotas.

| PSP | : | Kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas (dalies ėminio ėmimo tipas, tik 13 brėž.)

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas yra pagrindinė kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT (žr. A.3.2.5 punktą) dalis ir

| a) | turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; |
| --- | --- |

a)

turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį;

| b) | vidinis jo skersmuo turi siekti bent 12 mm; |
| --- | --- |

b)

vidinis jo skersmuo turi siekti bent 12 mm;

| c) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

c)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

A.3.2.4.   Viso srauto skiedimo sistemos aprašas

15 brėžinyje parodyta skiedimo sistema pagrįsta viso nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto skiedimu skiedimo tunelyje DT taikant pastovaus tūrio ėminio ėmimo principą.

Praskiestų išmetamųjų dujų debitas matuojamas tūriniu siurbliu (PDP) su ribinio srauto Venturi debitmačiu (CFV) arba su ikigarsiniu Venturi debitmačiu (SSV). Proporcingam kietųjų dalelių ėminiui imti ar srautui nustatyti gali būti naudojamas šilumokaitis (HE) ar elektroninis srauto kompensavimas (EFC). Kadangi kietųjų dalelių masė nustatoma visame praskiestų išmetamųjų dujų sraute, skiedimo santykio apskaičiuoti nereikia.

Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys leidžiamas į dvigubo skiedimo kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (žr. 17 brėž.), kurioje surenkamos kietosios dalelės. Nors būdama iš dalies skiedimo sistema, dvigubo skiedimo sistema aprašyta kaip kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos modifikacija, kadangi dauguma jos ir tipinės kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos dalių yra tokios pat.

15 brėž

Viso srauto skiedimo sistemos schema (CVS)

Image

A.3.2.5.   15 brėž. sudedamosios dalys

| EP | : | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- | --- |

EP

:

Išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdžio ilgis nuo variklio išmetimo kolektoriaus išėjimo angos, turbokompresoriaus išėjimo angos ar nuo papildomo apdorojimo įtaiso iki skiedimo tunelio turi būti ne didesnis kaip 10 m. Jei sistema ilgesnė kaip 4 m, tada visi 4 m ilgį viršijantys vamzdžiai izoliuojami, išskyrus linijinį dūmingumo matuoklį, jei naudojamas. Radialinis izoliacijos storis turi būti bent 25 mm. Izoliavimo medžiagos šiluminio laidumo, pamatuoto esant 673 K, vertė turi būti ne didesnė kaip 0,1 W/(m × K). Siekiant, kad išmetimo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų 0,015 arba mažesnis. Lanksčiųjų vamzdžio dalių naudojimas turi būti apribotas 12 kartų didesniu kaip vamzdžio skersmuo ilgiu ar mažesniu ilgiu.

| PDP | : | Tūrinis siurblys |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Tūrinis siurblys

PDP matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą pagal siurblio sūkių skaičių ir siurblio našumą. PDP ar skiedimo oro tiekimo sistema turi dirbtinai nemažinti išmetimo sistemos priešslėgio. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, pamatuotas veikiant PDP sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, pamatuotam neprijungus PDP ±1,5 kPa, kai variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat PDP turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 6 K, kai netaikomas srauto kompensavimas. Srauto kompensavimą leidžiama taikyti tik tuo atveju, kai temperatūra ties PDP įėjimo anga yra ne aukštesnė kaip 323 K (50 oC).

| CFV | : | Ribinio srauto Venturi debitmatis |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Ribinio srauto Venturi debitmatis

CFV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, jį palaikydamas soties sąlygomis (ribinis srautas). Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant CFV sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus CFV ±1,5 kPa, kai variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat CFV turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas.

| SSV | : | Ikigarsinis Venturi debitmatis |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Ikigarsinis Venturi debitmatis

SSV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą naudodamas ikigarsinio Venturi debitmačio dujų srauto funkciją, priklausomą nuo įleidimo slėgio ir temperatūros bei slėgio sumažėjimo tarp Venturi debitmačio įleidžiamosios angos ir žiočių. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant SSV sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus SSV ±1,5 kPa, kai variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat SSV turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas.

| HE | : | Šilumokaitis (pasirinktinai) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Šilumokaitis (pasirinktinai)

Šilumokaitis turi būti tinkamo galingumo, kad galėtų užtikrinti anksčiau nurodytų nustatytų ribų temperatūrą. Jei naudojamas EFC, šilumokaitis nereikalingas.

| EFC | : | Elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai)

Jei PDP, CFV ar SSV įėjime temperatūra nėra palaikoma pagal anksčiau nurodytas ribas, tai nepertraukiamam srauto matavimui ir proporcingojo ėminių ėmimo dvigubo skiedimo sistemoje kontrolei reikalinga srauto kompensavimo sistema. Šiuo tikslu nepertraukiamai matuojamo srauto signalai naudojami išlaikyti ėminio srauto per dvigubo skiedimo sistemos kietųjų dalelių filtrus proporcingumą (žr. 17 brėž.) 2,5 % ribose.

| DT | : | Skiedimo tunelis |
| --- | --- | --- |

DT

:

Skiedimo tunelis

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti gana mažo skersmens, kad jame galėtų susidaryti turbulentinis srautas (Reynoldso skaičius didesnis kaip 4 000), ir pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras visiškai susimaišytų; |
| --- | --- |

a)

turi būti gana mažo skersmens, kad jame galėtų susidaryti turbulentinis srautas (Reynoldso skaičius didesnis kaip 4 000), ir pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras visiškai susimaišytų;

| b) | jo skersmuo turi siekti bent 75 mm; |
| --- | --- |

b)

jo skersmuo turi siekti bent 75 mm;

| c) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

c)

gali būti izoliuotas.

Variklio išmetamieji teršalai nukreipiami pasroviui toje vietoje, kur jie patenka į skiedimo tunelį, ir gerai sumaišomi. Galima naudoti maišymo diafragmą.

Dvigubo skiedimo sistemoje ėminys iš skiedimo tunelio yra tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį, kuriame jis papildomai skiedžiamas ir po to leidžiamas per ėminių ėmimo filtrus (17 brėž.). PDP ar CFV pralaidumas turi būti pakankamas, kad ėminių ėmimo zonoje praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų mažesnė kaip 464 K (191 oC) ar jai lygi. Antrinio skiedimo sistema turi tiekti reikiamą antrinio skiedimo oro kiekį, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą dvigubai praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų nuo 315 K (42 oC) iki 325 K (52 oC).

| DAF | : | Skiedimo oro filtras |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Skiedimo oro filtras

Skiedimo oras (aplinkos oras, sintetinis oras arba azotas) filtruojami didelio našumo (HEPA) filtru, kurio pradinis mažiausias sulaikymo veiksmingumas yra 99,97 %. Skiedimo oro temperatūra turi būti aukštesnė kaip 288 K (15 oC), jis turi būti išdžiovintas.

| PSP | : | Kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondas |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondas

Zondas yra pagrindinė PTT dalis ir

| a) | turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo sistemų skiedimo tunelio DT vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; |
| --- | --- |

a)

turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo sistemų skiedimo tunelio DT vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį;

| b) | vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 12 mm; |
| --- | --- |

b)

vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 12 mm;

| c) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

c)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

A.3.2.6.   Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos aprašas

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema reikalinga kietosioms dalelėms kietųjų dalelių filtre rinkti, kaip parodyta 16 ir 17 brėž. Viso ėminio ėmimo ir dalies srauto skiedimo atveju, kai per filtrus leidžiamas visas praskiestų išmetamųjų teršalų ėminys, skiedimo ir ėminio ėmimo sistema paprastai sudaro vientisą bloką (žr. 12 brėž.). Dalies ėminio ėmimo ir dalies srauto ar viso srauto skiedimo atveju, kai per filtrus perleidžiama tik dalis praskiesto išmetamųjų teršalų srauto, skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos paprastai yra skirtingi blokai.

Dalies srauto skiedimo sistemoje praskiestų išmetamųjų dujų ėminys paimamas iš skiedimo tunelio DT, leidžiamas per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT, naudojant ėminių ėmimo siurblį P, kaip parodyta 16 brėž. Ėminys praleidžiamas pro filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3.

Viso srauto skiedimo sistemoje naudojama dvigubo skiedimo kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema, kaip parodyta 17 brėž. Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys iš skiedimo tunelio DT per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį SDT, kuriame ėminys skiedžiamas dar kartą. Toliau ėminys perleidžiamas per filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Skiedimo oro srautas paprastai yra pastovus, o ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 15 brėž.), visas praskiestų išmetamųjų dujų srautas naudojamas kaip FC3 valdymo signalas.

16 brėž

Kietųjų dalelių ėminių ėmimo schema

Image

17 brėž

Dvigubo skiedimo kietųjų dalelių ėminių ėmimo schema

Image

A.3.2.7.   16 brėž. (tik dalies srauto sistema) ir 17 brėž. (tik viso srauto sistema) sudedamosios dalys

| PTT | : | Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis

Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis turi būti ne ilgesnis kaip 1 020 mm, ir jis turi būti trumpinamas, kai tik tai yra įmanoma.

Matmenys taikomi:

| a) | dalies srauto skiedimo dalies ėminio ėmimo sistemai nuo zondo viršaus iki filtro laikiklio; |
| --- | --- |

a)

dalies srauto skiedimo dalies ėminio ėmimo sistemai nuo zondo viršaus iki filtro laikiklio;

| b) | dalies srauto skiedimo viso ėminio ėmimo sistemai nuo skiedimo tunelio galo iki filtro laikiklio; |
| --- | --- |

b)

dalies srauto skiedimo viso ėminio ėmimo sistemai nuo skiedimo tunelio galo iki filtro laikiklio;

| c) | viso srauto dvigubo skiedimo sistemai nuo zondo viršaus iki antrinio skiedimo tunelio įėjimo. |
| --- | --- |

c)

viso srauto dvigubo skiedimo sistemai nuo zondo viršaus iki antrinio skiedimo tunelio įėjimo.

Tiekimo vamzdis:

| a) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

a)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros;

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

| SDT | : | Antrinio skiedimo tunelis (tik 17 brėž.) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Antrinio skiedimo tunelis (tik 17 brėž.)

Antrinio skiedimo tunelio skersmuo turi būti bent 75 mm, ir jis turi būti pakankamo ilgio, kad dvigubai praskiesto ėminio buvimo tunelyje trukmė būtų bent 0,25 sekundės. Filtro laikiklis FH įrengiamas ne toliau kaip 300 mm nuo SDT išleidžiamosios angos.

Antrinio skiedimo tunelis:

| a) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 oC);

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

| FH | : | Filtro laikiklis |
| --- | --- | --- |

FH

:

Filtro laikiklis

Filtro laikiklis:

| a) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

a)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 oC) sienelių temperatūros;

| b) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas.

Prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą, jei naudojamas prieš srovę nukreiptas ėminių ėmimo zondas atviru galu.

| P | : | Ėminių ėmimo siurblys |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Srauto reguliatorius |

P

:

Ėminių ėmimo siurblys

FC2

:

Srauto reguliatorius

Srauto reguliatorius naudojamas kietųjų dalelių ėminių srautui reguliuoti.

| FM3 | : | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis arba prietaisas kietųjų dalelių ėminio srautui kietųjų dalelių filtre matuoti. Gali būti įtaisomas prieš ėminių ėmimo siurblį P arba pasroviui nuo jo.

| FM4 | : | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis ar prietaisas antrinio skiedimo oro srautui kietųjų dalelių filtre matuoti.

| BV | : | Rutulinis vožtuvas (pasirinktinai) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Rutulinis vožtuvas (pasirinktinai)

Rutulinio vožtuvo vidinis skersmuo neturi būti mažesnis už kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT vidinį skersmenį, ir jungimo laikas trumpesnis kaip 0,5 sekundės.

4 priedėlis

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas pagal 5.1.1 punktą grindžiamas 7 (ar daugiau) ėminių porų koreliacijos tarp numatomos pasirinkti ir vienos iš šio priedo etaloninių sistemų tyrimu. Taikytini lygiavertiškumo kriterijai – tai F kriterijus ir abipusis Studento kriterijus.

Statistiniu metodu tiriama hipotezė, ar numatoma pasirinkti sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinis ėminio nuokrypis ir vidutinė ėminio vertė nesiskiria nuo etalonine sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinio ėminio nuokrypio ir vidutinės ėminio vertės. Hipotezė tikrinama remiantis F ir t verčių 10 % reikšmingumo lygmeniu. 7–10 ėminių porų kritinės F ir t vertės yra nurodytos 8 lentelėje. Jeigu pagal toliau nurodomą formulę apskaičiuotos F ir t vertės yra didesnės nei kritinės F ir t vertės – numatoma pasirinkti sistema nėra lygiavertė.

Taikoma toliau nurodoma metodika. Apatiniai indeksai R ir C žymi etaloninę bei numatomą pasirinkti sistemas.

| a) | Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas nR ir nC. |
| --- | --- |

a)

Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas nR ir nC.

| b) | Apskaičiuojamos vidutinės vertės

  ir

  bei standartiniai nuokrypiai s
  R ir s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | F vertė apskaičiuojama taip: | (82) |
| --- | --- | --- |

c)

F vertė apskaičiuojama taip:

Formula

(82)

(didesnė iš dviejų standartinių nuokrypių s
  R arba s
  C vertė turi būti skaitiklyje).

| d) | t vertė apskaičiuojama taip: | (83) |
| --- | --- | --- |

d)

t vertė apskaičiuojama taip:

Formula

(83)

| e) | Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, nurodytomis 8 lentelėje ir atitinkančiomis bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 10 % reikšmingumo lygmeniu (90 % pasikliautinumas). |
| --- | --- |

e)

Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, nurodytomis 8 lentelėje ir atitinkančiomis bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 10 % reikšmingumo lygmeniu (90 % pasikliautinumas).

| f) | Laisvės laipsnis (df) nustatomas taip:








  F bandymui: | df = n
  R –1/n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| t bandymui: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

f)

Laisvės laipsnis (df) nustatomas taip:

F bandymui:

df = n
  R –1/n
  C –1

(84)

t bandymui:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| g) | Lygiavertiškumas nustatomas taip:






  i) | jeigu F < F
  crit ir t < t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šio priedo sistemai; |
| --- | --- | --- |

g)

Lygiavertiškumas nustatomas taip:

i)

jeigu F < F
  crit ir t < t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šio priedo sistemai;

| ii) | jeigu F ≥ F
  crit arba t ≥ t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šio priedo sistemos.
  8 lentelė

  t ir F vertės pasirinktiems ėminio dydžiams









  Ėminio dydis | F bandymas | t-bandymas |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii)

jeigu F ≥ F
  crit arba t ≥ t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šio priedo sistemos.

8 lentelė

t ir F vertės pasirinktiems ėminio dydžiams

Ėminio dydis

F bandymas

t-bandymas

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

5 priedėlis

Anglies srauto patikra

A.5.1.   Įvadas

Visas, nors ir nedidelis anglies kiekis į išmetamąsias dujas patenka iš degalų, ir visas, tačiau minimalus jos kiekis, išmetamosiose dujose užregistruojamas kaip CO2. Remiantis pirmiau minėtais dalykais atliekamas sistemos patikros tikrinimas atsižvelgiant į CO2 matavimą.

Anglies srautas į išmetamųjų dujų sistemas nustatomas atsižvelgiant į degalų srautą. Anglies srautas dujinių teršalų ėminių ėmimo ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemų skirtingose ėminių ėmimo vietose nustatomas pagal CO2 koncentracijas ir dujų srautus tose ėminių ėmimo vietose.

Šia prasme variklis – tai žinomas anglies srauto šaltinis ir kontroliuojant tą patį anglies srautą išmetimo vamzdyje bei dalies srauto kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos išleidimo angoje patikrinamas atsparumas nuotėkiui ir srauto matavimo tikslumas. Šis patikrinimas pranašesnis dėl to, kad komponentus veikia tikrosios variklio bandymų sąlygos, t. y. temperatūra ir srautas.

18 brėž. nurodomos ėminių ėmimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas. Toliau nurodomos specialios lygtys kiekvienos ėminių ėmimo vietos anglies srautui apskaičiuoti.

18 brėž.

Matavimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas

Image

A.5.2.   Į variklį patenkantis anglies srautas (1 vieta)

Anglies masės srautas, patenkantis į variklį, jei tai CHαOε tipo degalai, apskaičiuojamas pagal šią formulę:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

kurioje:

| qm

  f | degalų masės srautas, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

degalų masės srautas, kg/s

A.5.3.   Į išmetamųjų dujų srautą patenkantis anglies srautas (2 vieta)

Anglies masės srautas, patenkantis į variklio išmetimo vamzdį, nustatomas pagal nepraskiesto CO2 koncentraciją ir išmetamųjų dujų masės srautą:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

kur:

| c
  CO2,r | drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, % |
| qm

  ew | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| M
  e | išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol |

c
  CO2,r

drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, %

c
  CO2,a

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %

qm

  ew

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

M
  e

išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 8.1 punktą.

A.5.4.   Į skiedimo sistemą patenkantis anglies srautas (3 vieta)

Dalies srauto skiedimo sistemoje taip pat reikia atsižvelgti į padalijimo santykį. Anglies srautas nustatomas pagal praskiesto CO2 koncentraciją, išmetamųjų dujų srauto masę ir ėminio srautą:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

kur:

| c
  CO2,d | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, % |
| qm

  ew | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s |
| qm

  p | išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s |
| M
  e | išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol |

c
  CO2,d

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, %

c
  CO2,a

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %

qm

  ew

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s

qm

  p

išmetamųjų dujų ėminio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s

M
  e

išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 8.1 punktą.

A.5.5.   Išmetamųjų dujų molinės masės apskaičiavimas

Išmetamųjų dujų molinė masė apskaičiuojama pagal 28 formulę (žr. 8.3.2.5 punktą)

Pasirinktinai galima naudoti šias išmetamųjų dujų molines mases:

| M
  e (dyzelinas) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (SND) | = 28,6 g/mol |
| M
  e (GD) | = 28,3 g/mol |

M
  e (dyzelinas)

= 28,9 g/mol

M
  e (SND)

= 28,6 g/mol

M
  e (GD)

= 28,3 g/mol

6 priedėlis

Skaičiavimo metodikos pavyzdys

| A.6.1. | Pagrindiniai stechiometrinių skaičiavimų duomenys






  Vandenilio atominė masė | 1,00794 g/atom |
| --- | --- | --- |
| Anglies atominė masė | 12,011 g/atom |
| Sieros atominė masė | 32,065 g/atom |
| Azoto atominė masė | 14,0067 g/atom |
| Deguonies atominė masė | 15,9994 g/atom |
| Argono atominė masė | 39,9 g/atom |
| Vandens molinė masė | 18,01534 g/mol |
| Anglies dioksido molinė masė | 44,01 g/mol |
| Anglies monoksido molinė masė | 28,011 g/mol |
| Deguonies molinė masė | 31,9988 g/mol |
| Azoto molinė masė | 28,011 g/mol |
| Azoto oksido molinė masė | 30,008 g/mol |
| Azoto dioksido molinė masė | 46,01 g/mol |
| Sieros dioksido molinė masė | 64,066 g/mol |
| Sauso oro molinė masė | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Pagrindiniai stechiometrinių skaičiavimų duomenys

Vandenilio atominė masė

1,00794 g/atom

Anglies atominė masė

12,011 g/atom

Sieros atominė masė

32,065 g/atom

Azoto atominė masė

14,0067 g/atom

Deguonies atominė masė

15,9994 g/atom

Argono atominė masė

39,9 g/atom

Vandens molinė masė

18,01534 g/mol

Anglies dioksido molinė masė

44,01 g/mol

Anglies monoksido molinė masė

28,011 g/mol

Deguonies molinė masė

31,9988 g/mol

Azoto molinė masė

28,011 g/mol

Azoto oksido molinė masė

30,008 g/mol

Azoto dioksido molinė masė

46,01 g/mol

Sieros dioksido molinė masė

64,066 g/mol

Sauso oro molinė masė

28,965 g/mol

Darant prielaidą, kad nėra spūdumo efekto, visos varikio įsiurbimo/degimo/išmetimo procese dalyvaujančios dujos laikomos idealiosiomis dujomis ir todėl visi tūrio skaičiavimai yra pagrįsti 22,414 l/mol moliniu tūriu pagal Avogadro hipotezę.

| A.6.2. | Išmetamieji dujiniai teršalai (dyzelinas)
  Atskiros bandymo ciklo vietos matavimo duomenys (duomenų rinkimo sparta 1 Hz) išmetamųjų teršalų momentinei masei apskaičiuoti yra pateikti toliau. Šiame pavyzdyje CO ir NOx koncentracija yra matuojama sausose dujose, HC – drėgnose dujose. HC koncentracija pateikta propano ekvivalentu (C3), o norint gauti C1 ekvivalentišką kiekį, reikia dauginti iš 3. Apskaičiavimo metodika kitoms ciklo vietoms yra tokia pati.
  Skaičiavimo pavyzdyje, kad būtų aiškiau, parodyti suapvalinti tarpiniai įvairių etapų rezultatai. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad atliekant tikrus skaičiavimus tarpinių rezultatų apvalinti negalima (žr. 8 punktą).














  T
  a, i

  (K) | H
  a, i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Išmetamieji dujiniai teršalai (dyzelinas)

Atskiros bandymo ciklo vietos matavimo duomenys (duomenų rinkimo sparta 1 Hz) išmetamųjų teršalų momentinei masei apskaičiuoti yra pateikti toliau. Šiame pavyzdyje CO ir NOx koncentracija yra matuojama sausose dujose, HC – drėgnose dujose. HC koncentracija pateikta propano ekvivalentu (C3), o norint gauti C1 ekvivalentišką kiekį, reikia dauginti iš 3. Apskaičiavimo metodika kitoms ciklo vietoms yra tokia pati.

Skaičiavimo pavyzdyje, kad būtų aiškiau, parodyti suapvalinti tarpiniai įvairių etapų rezultatai. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad atliekant tikrus skaičiavimus tarpinių rezultatų apvalinti negalima (žr. 8 punktą).

T
  a, i

(K)

H
  a, i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Sudedamoji dalis | Molinis santykis | Masės % |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Sudedamoji dalis

Molinis santykis

Masės %

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1 veiksmas: pataisa sausoms arba drėgnoms dujoms (8.1 punktas):

Formulė (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Formulė (8):

Formula

| Formulė (7): | c
  CO,i (drėgnos) | = 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (drėgnos) | = 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Formulė (7):

c
  CO,i (drėgnos)

= 40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (drėgnos)

= 500 × 0,9331

= 466,6 ppm

2 veiksmas: NOx kiekio pataisa drėgniui ir temperatūrai (8.2.1 punktas):

| Formulė (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Formulė (18):

Formula

= 0,9576

3 veiksmas: kiekvienos atskiros ciklo vietos momentinio išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas (8.3.2.4 punktas):

| Formulė (25): | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  NOx, I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Formulė (25):

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  NOx, I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

4 veiksmas: ciklo teršalų masės apskaičiavimas integruojant momentines išmetamųjų teršalų vertes ir u vertes iš 4 lentelės (8.3.2.4 punktas):

Pateiktas apskaičiavimas taikomas WHTC ciklui (1 800 s) ir tokiems patiems teršalams kiekvienoje ciklo vietoje.

| Formulė (25): | m
  HC,i | = | | = 4,01 g/per bandymą |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | | = 10,05 g/per bandymą |
| m
  Nox, I | = | | = 197,72 g/per bandymą |

Formulė (25):

m
  HC,i

=

Formula

= 4,01 g/per bandymą

m
  CO,i

=

Formula

= 10,05 g/per bandymą

m
  Nox, I

=

Formula

= 197,72 g/per bandymą

5 veiksmas: savitosios išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas (8.5.2.1 punktas):

| Formulė (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Formulė (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai (dyzelinas)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai (dyzelinas)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

1 veiksmas: m
  edf apskaičiavimas (8.3.3.5.2 punktas):

| Formulė (37): | r
  d, i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Formulė (36): | q
  medf,i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Formulė (35): | m
  edf | | = 1 116 kg/per bandymą |

Formulė (37):

r
  d, i

Formula

= 4

Formulė (36):

q
  medf,i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Formulė (35):

m
  edf

Formula

= 1 116 kg/per bandymą

2 veiksmas: plūdrumo pataisa kietųjų dalelių masei (9.4.3.5 punktas)

| Formulė (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Formulė (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Formulė (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Formulė (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

3 veiksmas: kietųjų dalelių masės apskaičiavimas (8.3.3.5.2 punktas):

| Formulė (34): | m
  PM | | = 1,253 g/bandymas |
| --- | --- | --- | --- |

Formulė (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/bandymas

4 veiksmas: savitosios išmetamųjų teršalų masės apskaičiavimas (8.5.2.1 punktas):

| Formulė (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Formulė (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

5 PRIEDAS

Etaloninių degalų, naudojamų atliekant patvirtinimo bandymus ir skirtų gaminių atitikčiai tikrinti, techninės charakteristikos

1.1.   Etaloniniai dyzelinių variklių degalai, naudojami varikliams išbandyti išmetamų teršalų kiekio, nustatyto šios taisyklės 5.2.1. punkto lentelių a eilutėje, atžvilgiu
   (1)

| Dydis | Vienetas | Verčių ribos (2) | Bandymų metodas | Leidimo metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mažiausia | didžiausia |
| Cetaninis skaičius (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Tankis 15 oC temperatūroje | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Distiliavimas: | | | | | |
| — | esant 50 % temperatūrai |

Dydis

Vienetas

Verčių ribos (2)

Bandymų metodas

Leidimo metai

mažiausia

didžiausia

Cetaninis skaičius (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Tankis 15 oC temperatūroje

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Distiliavimas:

—

esant 50 % temperatūrai

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | esant 95 % temperatūrai |
| --- | --- |

—

esant 95 % temperatūrai

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | galutinė virimo temperatūra |
| --- | --- |

—

galutinė virimo temperatūra

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Pliūpsnio temperatūra

oC

55

—

EN 27719

1993

CFPP (šalto filtro užsikimšimo temperatūra)

oC

—

-5

EN 116

1981

Klampa, esant 40 oC

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Policiklinių aromatinių angliavandenilių kiekis

% m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Sieros kiekis (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Vario korozija

—

1

EN-ISO 2160

1995

Anglies likutis nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliavimo likučio)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Peleningumas

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vandens kiekis

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Neutralizavimo (stiprių rūgščių) skaičius

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Atsparumas oksidacijai (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Šiuo metu yra kuriamas naujas ir geresnis policiklinių aromatinių angliavandenilių nustatymo metodas |
| --- | --- |

*

Šiuo metu yra kuriamas naujas ir geresnis policiklinių aromatinių angliavandenilių nustatymo metodas

% m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Etaloniniai dyzelinių variklių degalai, naudojami varikliams išbandyti išmetamų teršalų kiekio, nustatyto šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelių B1, B2 arba C eilutėse, atžvilgiu

| Dydis | Vienetas | Verčių ribos (7) | Bandymų metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| mažiausia | didžiausia |
| Cetaninis skaičius (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tankis 15 oC temperatūroje | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Distiliavimas: | | | | |
| — | esant 50 % temperatūrai |

Dydis

Vienetas

Verčių ribos (7)

Bandymų metodas

mažiausia

didžiausia

Cetaninis skaičius (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Tankis 15 oC temperatūroje

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Distiliavimas:

—

esant 50 % temperatūrai

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | esant 95 % temperatūrai |
| --- | --- |

—

esant 95 % temperatūrai

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | Galutinė virimo temperatūra |
| --- | --- |

—

Galutinė virimo temperatūra

oC

—

370

EN-ISO 3405

Pliūpsnio temperatūra

oC

55

—

EN 22719

CFPP (šalto filtro užsikimšimo temperatūra)

oC

—

–5

EN 116

Klampa, esant 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policiklinių aromatinių angliavandenilių kiekis

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Sieros kiekis (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vario korozija

—

1 klasė

EN-ISO 2160

Anglies likutis nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliavimo likučio)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Peleningumas

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandens kiekis

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizavimo (stiprių rūgščių) skaičius

Mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Atsparumas oksidacijai (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Tepalingumas (paviršiaus, kurio atsparumas dilimui tiriamas naudojant aukštadažnio slankiojamojo judesio įrangą (HFRR), skersmuo esant 60 oC)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Riebiųjų rūgščių metilo esteris

draudžiamas

1.3.   Dyzeliniams varikliams skirtas etanolis
   (11)

| Parametras | Vienetas | Ribos (12) | Bandymų metodas (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| mažiausia | didžiausia |
| Alkoholio dalis pagal masę | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Kito alkoholio, išskyrus bendrame alkoholio kiekyje esantį etanolį, masė | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Tankis, esant 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Peleningumas | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Pliūpsnio temperatūra | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Rūgštingumas, apskaičiuotas kaip acto rūgštis | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Neutralizavimo (stiprių rūgščių) skaičius | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Spalva | Pagal skalę | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Sausasis likutis, esant 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vandens kiekis | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehidai, apskaičiuoti kaip acto rūgštis | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Sieros kiekis | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Esteriai, apskaičiuoti kaip etilacetatas | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parametras

Vienetas

Ribos (12)

Bandymų metodas (13)

mažiausia

didžiausia

Alkoholio dalis pagal masę

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Kito alkoholio, išskyrus bendrame alkoholio kiekyje esantį etanolį, masė

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Tankis, esant 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Peleningumas

% m/m

0,001

ISO 6245

Pliūpsnio temperatūra

oC

10

ISO 2719

Rūgštingumas, apskaičiuotas kaip acto rūgštis

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Neutralizavimo (stiprių rūgščių) skaičius

KOH mg/1

—

1

Spalva

Pagal skalę

—

10

ASTM D 1209

Sausasis likutis, esant 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Vandens kiekis

% m/m

6,5

ISO 760

Aldehidai, apskaičiuoti kaip acto rūgštis

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Sieros kiekis

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Esteriai, apskaičiuoti kaip etilacetatas

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   GAMTINĖS DUJOS (GD)

Europos rinkoje yra tokių dviejų sudėties intervalų degalai:

| a) | H intervalas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra GR ir G23; |
| --- | --- |

a)

H intervalas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra GR ir G23;

| b) | L intervalas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra G23 ir G25. |
| --- | --- |

b)

L intervalas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra G23 ir G25.

Etaloninių degalų GR, G23 ir G25 rūšių charakteristikų apibendrinimas:

| Etaloniniai degalai GR |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Bazinis kiekis | Ribos | Bandymų metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 87 | 84 | 89 | |
| Etanas | | 13 | 11 | 15 | |
| Skirtumas (14) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai GR

Charakteristikos

Vienetai

Bazinis kiekis

Ribos

Bandymų metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

87

84

89

Etanas

13

11

15

Skirtumas (14)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Sieros kiekis

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etaloniniai degalai G23 |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Bazinis kiekis | Ribos | Bandymų metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Skirtumas (16) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai G23

Charakteristikos

Vienetai

Bazinis kiekis

Ribos

Bandymų metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

92,5

91,5

93,5

Skirtumas (16)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Sieros kiekis

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etaloniniai degalai G25 |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Bazinis kiekis | Ribos | Bandymų metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 86 | 84 | 88 | |
| Skirtumas (18) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai G25

Charakteristikos

Vienetai

Bazinis kiekis

Ribos

Bandymų metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

86

84

88

Skirtumas (18)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Sieros kiekis

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   SND ETALONINIŲ DEGALŲ TECHNINIAI DUOMENYS

A.   Snd etaloninių degalų, naudojamų išbandyti transporto priemones išmetamųjų teršalų kiekio, nustatyto šios taisyklės 5.2.4 punkto lentelių a eilutėje, atžvilgiu techniniai duomenys

| Parametras | Vienetas | A degalai | B degalai | Bandymų metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sudėtis: | | | | ISO 7941 |
| C3 kiekis | % tūrio | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 kiekis | % tūrio | balansas | balansas | |
| < C3, > C4 | % tūrio | daugiausia 2 | daugiausia 2 | |
| Alkenai | % tūrio | daugiausia 12 | daugiausia 14 | |
| Garinimo likutis | mg/kg | daugiausia 50 | daugiausia 50 | ISO 13757 |
| Vanduo, esant 0 oC | | nėra | nėra | apžiūra |
| Bendras sieros kiekis | mg/kg | daugiausia 50 | daugiausia 50 | EN 24260 |
| Vandenilio sulfidas | | nenustatyta | nenustatyta | ISO 8819 |
| Varinės juostelės korozija | klasifikavimas | 1 klasė | 1 klasė | ISO 6251 (20) |
| Kvapas | | būdingas | būdingas | |
| Oktaninis skaičius, nustatytas varikliniu metodu | | mažiausiai 92,5 | mažiausiai 92,5 | EN 589 B priedas |

Parametras

Vienetas

A degalai

B degalai

Bandymų metodas

Sudėtis:

ISO 7941

C3 kiekis

% tūrio

50 ± 2

85 ± 2

C4 kiekis

% tūrio

balansas

balansas

< C3, > C4

% tūrio

daugiausia 2

daugiausia 2

Alkenai

% tūrio

daugiausia 12

daugiausia 14

Garinimo likutis

mg/kg

daugiausia 50

daugiausia 50

ISO 13757

Vanduo, esant 0 oC

nėra

nėra

apžiūra

Bendras sieros kiekis

mg/kg

daugiausia 50

daugiausia 50

EN 24260

Vandenilio sulfidas

nenustatyta

nenustatyta

ISO 8819

Varinės juostelės korozija

klasifikavimas

1 klasė

1 klasė

ISO 6251 (20)

Kvapas

būdingas

būdingas

Oktaninis skaičius, nustatytas varikliniu metodu

mažiausiai 92,5

mažiausiai 92,5

EN 589 B priedas

B.   Snd etaloninių degalų, naudojamų išbandyti transporto priemones išmetamųjų teršalų kiekio, nustatyto šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelių B1, B2 arba C eilutėse, atžvilgiu techniniai duomenys

| Parametras | Vienetas | A degalai | B degalai | Bandymų metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sudėtis: | | | | ISO 7941 |
| C3 kiekis | % tūrio | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 kiekis | % tūrio | balansas | balansas | |
| < C3, > C4 | % tūrio | daugiausia 2 | daugiausia 2 | |
| Alkenai | % tūrio | daugiausia 12 | daugiausia 14 | |
| Garinimo likutis | mg/kg | daugiausia 50 | daugiausia 50 | ISO 13757 |
| Vanduo, esant 0 oC | | nėra | nėra | Apžiūra |
| Bendras sieros kiekis | mg/kg | maks. 10 | daugiausia 10 | EN 24260 |
| Vandenilio sulfidas | | nėra | nėra | ISO 8819 |
| Varinės juostelės korozija | klasifikavimas | 1 klasė | 1 klasė | ISO 6251 (21) |
| Kvapas | | būdingas | būdingas | |
| Oktaninis skaičius, nustatytas varikliniu metodu | | mažiausiai 92,5 | mažiausiai 92,5 | EN 589 B priedas |

Parametras

Vienetas

A degalai

B degalai

Bandymų metodas

Sudėtis:

ISO 7941

C3 kiekis

% tūrio

50 ± 2

85 ± 2

C4 kiekis

% tūrio

balansas

balansas

< C3, > C4

% tūrio

daugiausia 2

daugiausia 2

Alkenai

% tūrio

daugiausia 12

daugiausia 14

Garinimo likutis

mg/kg

daugiausia 50

daugiausia 50

ISO 13757

Vanduo, esant 0 oC

nėra

nėra

Apžiūra

Bendras sieros kiekis

mg/kg

maks. 10

daugiausia 10

EN 24260

Vandenilio sulfidas

nėra

nėra

ISO 8819

Varinės juostelės korozija

klasifikavimas

1 klasė

1 klasė

ISO 6251 (21)

Kvapas

būdingas

būdingas

Oktaninis skaičius, nustatytas varikliniu metodu

mažiausiai 92,5

mažiausiai 92,5

EN 589 B priedas

---

(1)  Jei reikia apskaičiuoti variklio ar transporto priemonės šiluminį naudingumo koeficientą, degalų šilumingumo vertė gali būti apskaičiuota pagal formulę:

| Savitoji energija (šilumingumo vertė) (grynoji), MJ/kg | = | (46,423 – 8,792d2 + 3,170d)(1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x |
| --- | --- | --- |

Savitoji energija (šilumingumo vertė) (grynoji), MJ/kg

=

(46,423 – 8,792d2 + 3,170d)(1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x

kur:

| d | = | tankis, esant 15 oC temperatūrai |
| --- | --- | --- |
| x | = | vandens masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100) |
| y | = | pelenų masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100) |
| s | = | sieros masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100). |

d

=

tankis, esant 15 oC temperatūrai

x

=

vandens masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100)

y

=

pelenų masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100)

s

=

sieros masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100).

(2)  Specifikacijoje nurodytos „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas, buvo taikytos ISO 4259 (Naftos produktai. Tikslumo duomenų nustatymas ir naudojimas taikant bandymų metodus) sąlygos, nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, kuris būtinas statistikos sumetimais, degalų gamintojas vis tiek turi orientuotis į nulinę vertę, ties kuria numatoma didžiausioji vertė yra 2R, ir vidutinę vertę – kai nurodyta mažiausia ir didžiausia ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar degalai atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos.

(3)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavimų. Tačiau, jei tarp degalų tiekėjo ir vartotojo kyla nesutarimų, tokiems ginčams spręsti galima taikyti ISO 4259 sąlygas, jei vietoje vieno nustatymo bus daroma tiek pakartotinių matavimų, kiek pakaktų reikiamam preciziškumui pasiekti.

(4)  Leidimo mėnuo bus nurodytas tinkamu laiku.

(5)  Ataskaitoje pateikiamas tikrasis sieros kiekis bandymų degaluose.

(6)  Nors oksiduotų medžiagų kiekis yra kontroliuojamas, laikymo trukmė greičiausiai bus ribota. Reikėtų tiekėjo klausti apie laikymo sąlygas ir trukmę.

(7)  Specifikacijose nurodytos „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas, buvo taikytos ISO 4259 (Naftos produktai. Tikslumo duomenų nustatymas ir naudojimas taikant bandymų metodus) sąlygos, nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šio mato, kuris būtinas statistikos sumetimais, degalų gamintojas vis tiek turi orientuotis į nulinę vertę, ties kuria numatoma didžiausioji vertė yra 2R, ir vidutinę vertę – kai nurodyta mažiausia ir didžiausia ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar degalai atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos.

(8)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavimų. Tačiau, jei tarp degalų tiekėjo ir vartotojo kyla nesutarimų, tokiems ginčams spręsti galima taikyti ISO 4259 sąlygas, jei vietoje vieno nustatymo bus atliekama tiek pakartotinių matavimų, kiek pakaktų reikiamam preciziškumui pasiekti.

(9)  Ataskaitoje pateikiamas tikrasis sieros kiekis bandymų degaluose.

(10)  Nors oksiduotų medžiagų kiekis yra kontroliuojamas, laikymo trukmė greičiausiai bus ribota. Reikėtų tiekėjo klausti apie laikymo sąlygas ir trukmę.

(11)  Remiantis variklio gamintojo rekomendacijomis, į etanolio degalus galima įdėti cetano skaičiaus gerinimo priedų. Didžiausias leidžiamasis kiekis – 10 % m/m.

(12)  Specifikacijoje nurodytos „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas, buvo taikytos ISO 4259 (Naftos produktai. Tikslumo duomenų nustatymas ir naudojimas taikant bandymų metodus) sąlygos, nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, kuris būtinas statistikos sumetimais, degalų gamintojas vis tiek turi orientuotis į nulinę vertę, ties kuria numatoma didžiausioji vertė yra 2R, ir vidutinę vertę – kai nurodyta mažiausia ir didžiausia ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar degalai atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos.

(13)  Bus patvirtinti lygiaverčiai ISO metodai, kai tik jie bus išleisti visoms pirmiau nurodytoms savybėms.

(14)  Inertinės dujos +C2+

(15)  Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis (293,2 K (20 oC) ir 101,3 kPa).

(16)  Inertinės dujos (ne N2) +C2+ +C2+

(17)  Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis (293,2 K (20 oC) ir 101,3 kPa).

(18)  Inertinės dujos (ne N2) +C2+ +C2+

(19)  Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis (293,2 K (20 oC) ir 101,3 kPa).

(20)  Šiuo būdu gali būti netiksliai nustatomas koroziją sukeliančių medžiagų buvimas, jei pavyzdyje yra antikorozinių priemonių arba kitų cheminių medžiagų, kurios mažina pavyzdžio ėsdinančias savybes. Dėl to draudžiama tuos junginius dėti vien tam, kad būtų daroma įtaka bandymo metodui.

(21)  Šiuo būdu gali būti netiksliai nustatomas koroziją sukeliančių medžiagų buvimas, jei pavyzdyje yra antikorozinių priemonių arba kitų cheminių medžiagų, kurios mažina pavyzdžio ėsdinančias savybes. Dėl to draudžiama tuos junginius dėti vien tam, kad būtų daroma įtaka bandymo metodui.

---

6 PRIEDAS

Apskaičiavimo metodikos pavyzdys

1.   ESC BANDYMAS

1.1.   Išmetamieji dujiniai teršalai

Matavimų duomenys, apskaičiuoti tam tikrų režimų rezultatams, yra parodyti toliau. Šiame pavyzdyje CO ir NOx koncentracija yra matuojama sausose dujose, HC – drėgnose dujose. HC koncentracija pateikta propano ekvivalentu (C3), o siekiant gauti C1 ekvivalentišką kiekį, reikia dauginti iš 3. Kitiems režimams taikomas toks pat apskaičiavimo metodas.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Drėgnio pataisos koeficiento KW, r apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 45.2 punktas):

Formula

Formula

ir

Formula

Drėgnų dujų koncentracijos apskaičiavimas:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

NOx drėgnio pataisos koeficiento KH, D apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 54.3 punktas):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = -0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Išmetamųjų teršalų savitųjų masės srautų apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 54.4 punktas):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 54.5 punktas):

Toliau pateikiamas CO apskaičiavimo pavyzdys; kiti komponentai apskaičiuojami tokiu pačiu metodu.

Išmetamųjų teršalų savitieji masės srautai atskiriems režimams yra dauginami iš atitinkamų svorio koeficientų, kaip nurodyta 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte, ir sumuojami, kad būtų nustatytas viso ciklo vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Atskirų režimų variklio galia dauginama iš atitinkamų svorio koeficientų, kaip nurodyta 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte, ir sumuojama, kad būtų gauta vidutinė ciklo galia:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

NOx išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas atsitiktinai pasirinktame taške (4A priedo 1 priedėlio 54.6.1 punktas):

Tarkime, kad atsitiktinai pasirinktame taške buvo nustatytos šios vertės:

| nZ | 1 600 min-
  1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass,Z | 487,9 g/h (apskaičiuota pagal ankstesnes formules) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx,Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-
  1

MZ

495 Nm

NOx mass,Z

487,9 g/h (apskaičiuota pagal ankstesnes formules)

P(n)Z

83 kW

NOx,Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Išmetamųjų teršalų kiekio vertės nustatymas pagal bandymo ciklo duomenis (4A priedo 1 priedėlio 45.6.2 punktas):

Tarkime, kad atliekant ESC bandymą, atsitiktinai pasirinktame taške gretimų bandymo etapų vertės yra šios:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

NOx išmetamųjų teršalų kiekio verčių lyginimas (4A priedo 1 priedėlio 45.6.3 punktas):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2.   Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai

Kietųjų dalelių kiekio matavimas pagrįstas kietųjų dalelių rinkimo visą ciklą principu, tačiau ėminio masė ir srautas (MSAM ir GEDF) nustatomi atskiriems režimams. GEDF apskaičiavimas priklauso nuo taikytos sistemos. Toliau pateiktuose pavyzdžiuose taikoma sistema, kai matuojamas CO2 kiekis, taikomas anglies balanso metodas, ir sistema, kai matuojamas srautas. Taikant viso srauto skiedimo sistemą, CVS įranga GEDF matuoja tiesiogiai.

GEDF apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 6.2.3 ir 6.2.4 punktai):

Tarkime, kad ketvirtam režimui nustatyti tokie matavimo duomenys. Kitiems režimams taikomas toks pat apskaičiavimo metodas.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | ( %) | ( %) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

( %)

( %)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | anglies balanso metodas |
| --- | --- |

a)

anglies balanso metodas

| b) | srauto matavimo metodas |
| --- | --- |

b)

srauto matavimo metodas

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Masės srauto apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 6.4 punktas):

Atskirų režimų GEDFW srautai dauginami iš atitinkamų svorio koeficientų, kaip nurodyta 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte, ir sumuojami, kad būtų gauta viso ciklo vidutinė GEDF vertė. Ėminio masė MSAM gaunama sudėjus atskirų režimų ėminio mases.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Tarkime, kad kietųjų dalelių ant filtrų masė lygi 2,5 mg, tuomet:

Formula

Fono koncentracijos pataisa (pasirinktinai)

Tarkime, kad matuojant fono koncentraciją gautos šios vertės. Skiedimo koeficientas DF apskaičiuojamas taip pat, kaip šio priedo 3.1 punkte, ir čia nepateiktas.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| DF suma = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

DF suma =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 6.5 punktas):

| P(n) == | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) ==

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

jei taikoma fono koncentracijos pataisa = (5,726/60,006) = 0,095 g/kWh,

Formula,

Tikrojo svorio koeficiento apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 6.6 punktas):

Imkime vertes, anksčiau apskaičiuotas ketvirtam režimui, tuomet Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Ši vertė atitinka reikalaujamą vertę 0,10±0,003.

2.   ELR BANDYMAS

Kadangi Europos teisės aktuose dėl išmetamųjų teršalų filtravimas Beselio filtru yra visiškai nauja vidurkinimo metodika, toliau pateikiamas Beselio filtro aiškinimas, Beselio algoritmo sudarymo pavyzdys ir galutinės dūmingumo vertės apskaičiavimo pavyzdys. Beselio algoritmo konstantos priklauso tik nuo dūmų matuoklio konstrukcijos ir duomenų rinkimo sistemos ėminių ėmimo dažnio. Rekomenduojama, kad dūmų matuoklio gamintojas pateiktų galutines Beselio filtro konstantas skirtingiems ėminių ėmimo dažniams ir kad vartotojas, kurdamas Beselio algoritmą ir apskaičiuodamas dūmingumo vertes, šias konstantas taikytų.

2.1.   Bendros pastabos apie Beselio filtrą

Dėl aukštadažnių iškraipymų neapdoroto neskaidrumo signalo registruotuvo kreivė paprastai būna labai išsklaidyta. Siekiant pašalinti šiuos aukštadažnius iškraipymus, per ELR bandymą reikia naudoti Beselio filtrą. Pats Beselio filtras yra rekursinis antrojo laipsnio žemo dažnio filtras, užtikrinantis greičiausią signalo didėjimą be jo perviršio.

Tariant, kad tikruoju laiku iš išmetimo vamzdžio išeina neapdorotų išmetamųjų teršalų šleifas, kiekvienas dūmų matuoklis pateikia vėluojančią ir skirtingai pamatuotą neskaidrumo registravimo kreivę. Vėlavimo trukmė ir pamatuoto neskaidrumo vertės dydis visų pirma priklauso nuo dūmų matuoklio matavimo kameros geometrijos, įskaitant išmetamųjų teršalų ėminio ėmimo linijas, ir nuo laiko, per kurį dūmų matuoklio elektronika galėtų signalą apdoroti. Vertės, kurios apibūdina šiuos du reiškinius, vadinamos fizikine ir elektrine atsako trukme ir apibūdina atskirą kiekvieno tipo dūmų matuoklio filtrą.

Beselio filtro taikymo tikslas – užtikrinti vienodą visos dūmų matuoklio sistemos filtravimo charakteristiką, kurią sudaro:

| a) | dūmų matuoklio fizikinio atsako trukmė (tp), |
| --- | --- |

a)

dūmų matuoklio fizikinio atsako trukmė (tp),

| b) | dūmų matuoklio elektrinio atsako trukmė (te), |
| --- | --- |

b)

dūmų matuoklio elektrinio atsako trukmė (te),

| c) | naudoto Beselio filtro atsako trukmė (tF). |
| --- | --- |

c)

naudoto Beselio filtro atsako trukmė (tF).

Bendroji sistemos atsako trukmė tAver pateikiama lygtimi:

Formula,

Kad būtų gauta ta pati dūmingumo vertė, ši atsako trukmė turi būti vienoda visoms dūmų matuoklių rūšims. Todėl Beselio filtras turi būti sukurtas taip, kad filtro atsako trukmė (tF) kartu su konkrečių dūmų matuoklių fizikinio atsako trukme (tp) ir elektrinio atsako trukme (te) duotų reikiamą bendrąją atsako trukmę (tAver). Kadangi tp ir te yra kiekvieno konkretaus dūmų matuoklio būdingos vertės, o tAver pagal šią taisyklę turi būti lygi 1,0 s, tF galima apskaičiuoti šiuo būdu:

Formula

Pagal apibrėžtį filtro atsako trukmė tF yra filtruoto išėjimo signalo didėjimo nuo 10 % iki 90 % pakopinio įėjimo signalo vertės trukmė. Todėl Beselio filtro ribinis dažnis iteruojamas tol, kol Beselio filtro atsako trukmė atitinka reikiamą signalo didėjimo trukmę.

a brėž.

Pakopinio įėjimo signalo ir filtruoto išėjimo signalo registruotuvo kreivės

Image

a brėž. parodytos pakopinio įėjimo signalo ir Beselio filtru filtruoto išėjimo signalo registruotuvo kreivės, taip pat pažymėta Beselio filtro atsako trukmė (tF).

Galutinio Beselio filtro algoritmo kūrimas yra daugiapakopis procesas, kuriam baigti reikia kelių iteracijos ciklų. Toliau pateikta iteracijos eigos schema:

Image

2.2.   Beselio algoritmo apskaičiavimas

Šiame pavyzdyje Beselio algoritmas kuriamas keliomis pakopomis pagal anksčiau pateiktą iteracijos metodiką, kuri grindžiama 4A priedo 1 priedėlio 7.1 punktu.

Tarkime, kad dūmų matuoklis ir duomenų rinkimo sistema turi šias charakteristikas:

| a) | fizikinio atsako trukmė tp, | 0,15 s, |
| --- | --- | --- |
| b) | elektrinio atsako trukmė te | 0,05 s, |
| c) | bendroji atsako trukmė tAver | 1,00 s (nustatyta pagal šią taisyklę), |
| d) | ėminių ėmimo dažnis | 150 Hz. |

a)

fizikinio atsako trukmė tp,

0,15 s,

b)

elektrinio atsako trukmė te

0,05 s,

c)

bendroji atsako trukmė tAver

1,00 s (nustatyta pagal šią taisyklę),

d)

ėminių ėmimo dažnis

150 Hz.

1 pakopa. Reikiama Beselio filtro atsako trukmė tF:

Formula

2 pakopa. Ribinio dažnio įvertinimas ir Beselio konstantų E, K pirmajam iteracijos procesui apskaičiavimas:

| fc | |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | |
| E | |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Taip gaunamas Beselio algoritmas:

Yi = Yi-1 + 7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

kuriame Si atitinka įėjimo signalo vertes („0“ ar „1“), ir Yi atitinka filtruoto išėjimo signalo vertes.

3 pakopa. Beselio filtro taikymas pakopiniam įėjimo signalui:

Beselio filtro atsako trukmė tF yra apibrėžiama kaip filtruoto išėjimo signalo didėjimo nuo 10 % iki 90 % pakopinio įėjimo signalo vertės trukmė. Siekiant nustatyti išėjimo signalo 10 % (t10) ir 90 % (t90) laiką, pakopinis signalas Beselio filtru filtruojamas imant ankstesnes fc, E ir K vertes.

Pirmojo ir antrojo iteravimo skaitmeniniai indeksai, laikas, pakopinio įėjimo signalo vertės ir gautos filtruoto išėjimo signalo vertės pateiktos B lentelėje. Taškai apie t10 ir t90 pažymėti paryškintu šriftu.

Pagal B lentelę pirmuoju iteravimu 10 % vertė gaunama tarp skaitmeninių indeksų 30 ir 31, o 90 % vertė gaunama tarp skaitmeninių indeksų 191 ir 192. Siekiant apskaičiuoti tF, iter, t10 ir t90 tikslios vertės apskaičiuojamos tiesiniu interpoliavimu tarp gretimų matavimo taškų pagal šias lygtis:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

kuriose outupper ir outlower atitinkamai yra Beselio filtru filtruoto išėjimo signalo gretimi taškai, o tlower yra gretimo laiko taško laikas, kaip nurodyta B lentelėje.

t10 = 0,200000 + 0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333 + 0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

4 pakopa. Pirmojo iteracijos ciklo filtro atsako trukmė:

tF, iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

5 pakopa. Skirtumas tarp reikiamos ir pirmajame iteracijos cikle gautos filtro atsako trukmės:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

6 pakopa. Iteracijos kriterijų tikrinimas:

Reikia, kad būtų |Δ| ≤ 0,01. Kadangi 0,081641 > 0,01, iteracijos kriterijai neįvykdyti, todėl reikia pradėti antrąjį iteracijos ciklą. Šiam iteracijos ciklui nauja ribinio dažnio vertė pagal fc ir Δ vertes apskaičiuojama taip: fc,new = 0,318152 × (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz

Šis naujas ribinis dažnis naudojamas antrajame iteracijos cikle, vėl pradedant nuo 2 pakopos. Iteracija turi būti kartojama tol, kol įvykdomi iteracijos kriterijai. Per pirmąją ir antrąją iteraciją gautos vertės apibendrinamos A lentelėje.

A lentelė

Pirmosios ir antrosios iteracijos vertės

| Dydis | 1 iteracija | 2 iteracija |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF, iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc, new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Dydis

1 iteracija

2 iteracija

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF, iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc, new

(Hz)

0,344126

0,346417

7 pakopa. Galutinis Beselio algoritmas

Kai tik įvykdomi iteracijos kriterijai, pagal 2 pakopą apskaičiuojamos galutinės Beselio filtro konstantos ir galutinis Beselio algoritmas. Šiame pavyzdyje iteracijos kriterijai buvo įvykdyti po antrosios iteracijos (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Tuomet suvidurkintoms dūmingumo vertėms nustatyti naudojamas galutinis algoritmas (žr. toliau 2.3 punktą).

Yi = Yi-1 + 8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

B lentelė

Pirmojo ir antrojo pasikartojimo ciklo pakopinio įėjimo signalo ir Beselio filtru filtruoto išėjimo signalo vertės

| I indeksas
  [-] | Laikas
  [s] | Pakopinis įėjimo signalas Si

  [-] | Filtruotas išėjimo signalas Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 iteracija | 2 iteracija |
| -2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| -1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

I indeksas

[-]

Laikas

[s]

Pakopinis įėjimo signalas Si

[-]

Filtruotas išėjimo signalas Yi [-]

1 iteracija

2 iteracija

-2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

-1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   Dūmingumo verčių apskaičiavimas

Toliau pateikiamoje schemoje parodyta galutinės dūmingumo vertės nustatymo eiga.

Image

b brėž. parodytos ELR bandymo pirmosios apkrovos pakopos matuojamo neapdoroto neskaidrumo signalo ir nefiltruota bei filtruota šviesos sugerties koeficiento (k vertė) registruotuvo kreivės ir nurodyta filtruoto k registruotuvo signalo didžiausia vertė Ymax1,A (viršūnės vertė). C lentelėje atitinkamai yra pateiktos i indekso skaitmeninės vertės, laikas (ėminių ėmimo dažnis 150 Hz), neapdorotas dūmingumas, nefiltruota k ir filtruota k vertės. Buvo filtruojama naudojant šio priedo 2.2 punkte sukurto Beselio algoritmo konstantas. Dėl didelio duomenų kiekio lentelėje pateiktos dūmingumo kreivės dalys aplink registruotuvo kreivės pradžią ir viršūnę.

b brėž.

Išmatuoto neskaidrumo N, nefiltruotos dūmingumo k vertės ir filtruotos dūmingumo k vertės registruotuvo kreivės

Image

Viršūnės vertė (i =272) yra apskaičiuojama taikant šiuos C lentelės duomenis. Visos kitos atskiros dūmingumo vertės yra apskaičiuojamos tokiu pačiu būdu. Algoritmas paleidžiamas S-l, S-2, Y-1 ir Y-2 vertes prilyginant nuliui.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| i indeksas | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-
  1) | 0,427392 |
| S270 (m-
  1) | 0,427532 |
| Y271 (m-
  1) | 0,542383 |
| Y270 (m-
  1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

i indeksas

272

N ( %)

16,783

S271 (m-
  1)

0,427392

S270 (m-
  1)

0,427532

Y271 (m-
  1)

0,542383

Y270 (m-
  1)

0,542337

k vertės apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 7.3.1 punktas):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m-1

Šioje lygtyje ši vertė atitinka S272.

Beselio suvidurkinto dūmingumo apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 7.3.2 punktas):

Toliau pateiktoje lygtyje naudojamos ankstesnio 2.2 punkto Beselio konstantos. Tikroji anksčiau apskaičiuota nefiltruota k vertė atitinka S272 (Si). S271 (Si-1) ir S270 (Si-2) yra dvi pirmesnės nefiltruotos k vertės, Y271 (Yi-1) ir Y270 (Yi-2) yra dvi pirmesnės filtruotos k vertės.

| Y272 = | 0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-
  1 |

Y272 =

0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-
  1

Ši vertė atitinka Ymax1, A toliau pateiktoje lygtyje.

Galutinės dūmingumo vertės apskaičiavimas (4A priedo 1 priedėlio 7.3.3 punktas):

Iš kiekvienos dūmingumo kreivės tolesniam apskaičiavimui imama didžiausia filtruota k vertė. Tarkime, kad turime šias vertes

| Sūkių skaičius | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| 1 ciklas | 2 ciklas | 3 ciklas |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Sūkių skaičius

Ymax (m-1)

1 ciklas

2 ciklas

3 ciklas

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482 m-1

SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462 m-1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099 m-1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-1

Tikrinimas, ar pripažinti ciklą galiojančiu (4A priedo 1 priedėlio 3.4 punktas)

Prieš apskaičiuojant SV, ciklas pripažįstamas galiojančiu apskaičiuojant trijų ciklų santykinius standartinius dūmingumo nuokrypius kiekvienam sūkių skaičiui.

| Sūkių skaičius | Vidutinė SV vertė (m-1) | Absoliutus standartinis nuokrypis (m-1) | Santykinis standartinis nuokrypis ( %) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Sūkių skaičius

Vidutinė SV vertė (m-1)

Absoliutus standartinis nuokrypis (m-1)

Santykinis standartinis nuokrypis ( %)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

Šiame pavyzdyje kiekvienas sūkių skaičius atitinka 15 procentų pripažinimo tinkamu kriterijaus.

C lentelė

Neskaidrumo N vertės, nefiltruotos ir filtruotos k vertės apkrovos pakopos pradžioje

| i indeksas
  [-] | Laikas
  [s] | Neskaidrumas N
  [ %] | Nefiltruota k vertė
  [m-1] | Filtruota k vertė
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| -2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| -1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

i indeksas

[-]

Laikas

[s]

Neskaidrumas N

[ %]

Nefiltruota k vertė

[m-1]

Filtruota k vertė

[m-1]

-2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

-1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Neskaidrumo N vertės, nefiltruotos ir filtruotos k vertės apie Ymax1,A (= aukščiausia vertė, nurodyta paryškintu šriftu)

| i indeksas
  [-] | Laikas
  [s] | Neskaidrumas N
  [ %] | Nefiltruota k vertė
  [m-1] | Filtruota k vertė
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

i indeksas

[-]

Laikas

[s]

Neskaidrumas N

[ %]

Nefiltruota k vertė

[m-1]

Filtruota k vertė

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   ETC BANDYMAS

3.1.   Išmetamieji dujiniai teršalai (dyzeliniai varikliai)

Tarkime, kad PDP-CVS sistemai gauti šie rezultatai:

| V0 (m3/rev) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (rev) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/rev)

0,1776

Np (rev)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas (4A priedo 2 priedėlio 4.1 punktas):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

NOx korekcijos koeficiento apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.2 punktas):

Formula

Koncentracijų su fono koncentracijos pataisa apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.3.1.1 punktas):

Tarkime, kad dyzelinių degalų sudėtis yra C1H1,8

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.3.1 punktas):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.4 punktas):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai (dyzeliniai varikliai)

Tarkime, kad PDP-CVS sistemai, kai yra taikomas dvigubas praskiedimas, nustatyti šie rezultatai:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf, p (mg) | 3,030 |
| Mf, b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf, p (mg)

3,030

Mf, b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 5.1 punktas):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Išmetamųjų teršalų masės, kai taikoma fono koncentracijos pataisa, apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 5.1 punktas):

Formula

Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 5.2 punktas):

Formula= 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, jei taikoma fono koncentracijos pataisa

3.3.   Išmetamieji dujiniai teršalai (variklis, kuriam kaip degalai naudojamos SGD)

Tarkime, kad PDP-CVS sistemai, kai yra taikomas dvigubas praskiedimas, nustatyti šie rezultatai:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

NOx korekcijos koeficiento apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.2 punktas):

Formula

NMHC koncentracijos apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.3.1 punktas):

| a) | GC metodas
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

GC metodas

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| b) | NMC metodas |
| --- | --- |

b)

NMC metodas

Tarkime, kad veiksmingumas pagal metaną yra 0,04, o veiksmingumas pagal etaną – 0,98 (žr. A4 priedo 5 priedėlio 1.8.4 punktą)

Formula

Koncentracijų su fono koncentracijos pataisa apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.3.1.1 punktas):

Tarkime, kad naudojami G20 etaloniniai degalai (100 % metanas), kurių sudėtis C1H4:

Formula

Formula

NMHC teršalams fono koncentracija yra skirtumas tarp HCconcd ir CH4concd

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.3.1 punktas):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (4A priedo 2 priedėlio 4.4 punktas):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ POSLINKIO KOEFICIENTAS (Sλ)

4.1.   λ poslinkio koeficiento (Sλ) apskaičiavimas
   (1)

Formula

kurioje:

Sλ= λ poslinkio koeficientas;

inert %= inertinių dujų (t. y. N2, CO2, He ir t. t.) kiekis degaluose, % tūrio;

Formula

N ir m= nurodo degalų angliavandenilius atspindinčios vidutinės CnHm formulės indeksus, t. y.:

Formula

Formula

kuriose:

| CH4 | = | metano kiekis degaluose, % tūrio; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | visų C2 angliavandenilių (pvz., C2H6, C2H4 ir t.t.) degaluose, % tūrio; |
| C3 | = | visų C3 angliavandenilių (pvz., C3H8, C3H6 ir t.t.) degaluose, % tūrio; |
| C4 | = | visų C4 angliavandenilių (pvz., C4H10, C4H8 ir t.t.) degaluose, % tūrio; |
| C5 | = | visų C5 angliavandenilių (pvz., C5H12, C5H10 ir t.t.) degaluose, % tūrio; |
| skiediklis | = | skiedimo dujų (pvz., , N2, CO2 He, ir t.t.) kiekis degaluose, % tūrio. |

CH4

=

metano kiekis degaluose, % tūrio;

C2

=

visų C2 angliavandenilių (pvz., C2H6, C2H4 ir t.t.) degaluose, % tūrio;

C3

=

visų C3 angliavandenilių (pvz., C3H8, C3H6 ir t.t.) degaluose, % tūrio;

C4

=

visų C4 angliavandenilių (pvz., C4H10, C4H8 ir t.t.) degaluose, % tūrio;

C5

=

visų C5 angliavandenilių (pvz., C5H12, C5H10 ir t.t.) degaluose, % tūrio;

skiediklis

=

skiedimo dujų (pvz., Formula, N2, CO2 He, ir t.t.) kiekis degaluose, % tūrio.

4.2.   λ poslinkio koeficiento (Sλ) apskaičiavimo pavyzdžiai:

1 pavyzdys: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (tūrio)

Formula

Formula

Formula

2 pavyzdys: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (tūrio)

Formula

Formula

Formula

3 pavyzdys: JAV: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, June 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 „Combustion stoichiometry“ (pp. 68 to 72).

---

7 PRIEDAS

Išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų patvarumo bandymo atlikimo tvarka

1.   ĮVADAS

Šiame priede išsamiai aprašoma variklių šeimos, kuri turi būti išbandyta pagal bandymo programą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį siekiant nustatyti charakteristikų blogėjimo koeficientus, parinkimo tvarka. Šie charakteristikų blogėjimo koeficientai taikomi išmatuotam variklių, kurie periodiškai tikrinami siekiant užtikrinti, kad eksploatuojamo variklio išmetamųjų teršalų kiekis per patvarumo laikotarpį, numatytą variklį turinčiai transporto priemonei, tebeatitiktų šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelėse nustatytą išmetamųjų teršalų kiekį.

Šiame priede, be to, išsamiai aprašoma su išmetamaisiais teršalais susijusi ir nesusijusi techninė priežiūra, skirta varikliams, kuriems yra numatyta bandymo programa per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį. Ši techninė priežiūra taikoma eksploatuojamiems varikliams ir apie jos rezultatus pranešama naujų didelio galingumo variklių savininkams.

2.   VARIKLIŲ, KURIE NAUDOJAMI CHARAKTERISTIKŲ BLOGĖJIMO KOEFICIENTAMS NUSTATYTI PER VARIKLIO EKSPLOATAVIMO LAIKĄ, PARINKIMAS

| 2.1. | Varikliai parenkami iš šios taisyklės 7.1 punkte apibrėžtos variklių šeimos ir su jais atliekamas išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymas, kad būtų apibrėžti eksploatavimo trukmei būdingi charakteristikų blogėjimo koeficientai. |
| --- | --- |

2.1.

Varikliai parenkami iš šios taisyklės 7.1 punkte apibrėžtos variklių šeimos ir su jais atliekamas išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymas, kad būtų apibrėžti eksploatavimo trukmei būdingi charakteristikų blogėjimo koeficientai.

| 2.2. | Skirtingų šeimų variklius galima kitaip jungti į šeimas atsižvelgiant į naudojamą išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą. Siekiant, kad turinčius skirtingą cilindrų skaičių ir skirtingos cilindrų išdėstymo konfigūracijos variklius, kurių techninės specifikacijos vienodos ir kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema įrengta vienodai, būtų galima įtraukti į tą pačią variklių, turinčių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, šeimą, gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai turi pateikti duomenis, įrodančius, jog tų variklių išmetamas teršalų kiekis yra panašus. |
| --- | --- |

2.2.

Skirtingų šeimų variklius galima kitaip jungti į šeimas atsižvelgiant į naudojamą išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą. Siekiant, kad turinčius skirtingą cilindrų skaičių ir skirtingos cilindrų išdėstymo konfigūracijos variklius, kurių techninės specifikacijos vienodos ir kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema įrengta vienodai, būtų galima įtraukti į tą pačią variklių, turinčių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, šeimą, gamintojas patvirtinimą suteikiančiai institucijai turi pateikti duomenis, įrodančius, jog tų variklių išmetamas teršalų kiekis yra panašus.

| 2.3. | Variklio gamintojas pagal šios taisyklės 7.2 punkte nustatytus variklių parinkimo kriterijus išrenka išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimą atitinkantį vieną variklį, su kuriuo pagal šio priedo 3.2 punkte apibrėžtą bandymo programą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį atliekamas bandymas, ir prieš pradedant bet kokius bandymus apie tai praneša tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. |
| --- | --- |

2.3.

Variklio gamintojas pagal šios taisyklės 7.2 punkte nustatytus variklių parinkimo kriterijus išrenka išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimą atitinkantį vieną variklį, su kuriuo pagal šio priedo 3.2 punkte apibrėžtą bandymo programą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį atliekamas bandymas, ir prieš pradedant bet kokius bandymus apie tai praneša tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai.

| 2.3.1. | Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nusprendžia, kad išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimai blogiausią išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atvejį geriau atitiktų ne pasirinktas bandymui, o kitas variklis, tada išbandytiną variklį kartu pasirenka tipo patvirtinimą suteikianti institucija ir variklio gamintojas. |
| --- | --- |

2.3.1.

Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nusprendžia, kad išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimai blogiausią išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atvejį geriau atitiktų ne pasirinktas bandymui, o kitas variklis, tada išbandytiną variklį kartu pasirenka tipo patvirtinimą suteikianti institucija ir variklio gamintojas.

3.   VARIKLIO EKSPLOATAVIMO LAIKUI TAIKOMŲ CHARAKTERISTIKŲ BLOGĖJIMO KOEFICIENTŲ NUSTATYMAS

3.1.   Bendrosios nuostatos

Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimai taikomi charakteristikų blogėjimo koeficientai nustatomi atsižvelgiant į pasirinktus variklius ir taikant nuvažiuotų kilometrų skaičiaus ir eksploatavimo trukmės nustatymo procedūrą, apimančią atliekant ESC ir ETC bandymus periodiškai matuojamą dujinių ir kietųjų dalelių teršalų išmetamą kiekį.

3.2.   Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymo programa

Bandymo programą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį galima vykdyti gamintojo nuožiūra: vykdant eksploatuojamos transporto priemonės, turinčios pasirinktą pirminį variklį, bandymo programą arba vykdant prie dinamometro prijungto variklio bandymo programą.

| 3.2.1. | Eksploatuojamos transporto priemonės ir prie dinamometro prijungto variklio bandymo programa |
| --- | --- |

3.2.1.

Eksploatuojamos transporto priemonės ir prie dinamometro prijungto variklio bandymo programa

| 3.2.1.1. | Gamintojas, atsižvelgdamas į nusistovėjusią inžinerijos praktiką, nustato važiavimui pasirenkamo atstumo pobūdį ir dydį bei eksploatuojamiems varikliams taikomą bandymo programą. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Gamintojas, atsižvelgdamas į nusistovėjusią inžinerijos praktiką, nustato važiavimui pasirenkamo atstumo pobūdį ir dydį bei eksploatuojamiems varikliams taikomą bandymo programą.

| 3.2.1.2. | Gamintojas numato, kada atliekant ESC ir ETC bandymus bus nustatomas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų kiekis. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Gamintojas numato, kada atliekant ESC ir ETC bandymus bus nustatomas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų kiekis.

| 3.2.1.3. | Visiems išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimos varikliams taikoma vienoda eksploatavimo programa. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Visiems išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimos varikliams taikoma vienoda eksploatavimo programa.

| 3.2.1.4. | Gamintojui pateikus prašymą ir sutikus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitą bandymo ciklą atlikti tik bandymo programos per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį pradžioje ir pabaigoje. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Gamintojui pateikus prašymą ir sutikus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitą bandymo ciklą atlikti tik bandymo programos per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį pradžioje ir pabaigoje.

| 3.2.1.5. | Nevienodas išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemas turinčių variklių šeimoms galima taikyti skirtingas eksploatavimo programas. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Nevienodas išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemas turinčių variklių šeimoms galima taikyti skirtingas eksploatavimo programas.

| 3.2.1.6. | Eksploatavimo programos gali būti trumpesnės nei eksploatavimo laikas, jeigu bandymo taškų skaičius yra pakankamas, kad pagal 3.5.2 punktą būtų galima tinkamai ekstrapoliuoti bandymo rezultatus. Bet kokiu atveju laikas tarp bandymų neturi būti trumpesnis nei nurodytasis 3.2.1.8 punkto lentelėje. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Eksploatavimo programos gali būti trumpesnės nei eksploatavimo laikas, jeigu bandymo taškų skaičius yra pakankamas, kad pagal 3.5.2 punktą būtų galima tinkamai ekstrapoliuoti bandymo rezultatus. Bet kokiu atveju laikas tarp bandymų neturi būti trumpesnis nei nurodytasis 3.2.1.8 punkto lentelėje.

| 3.2.1.7. | Gamintojas turi nurodyti taikomą koreliaciją tarp trumpiausio eksploatavimo tarpsnio (nuvažiuotas atstumas) ir variklio bandymo dinamometru trukmės, pvz., degalų sunaudojimo koreliaciją, transporto priemonės greičio ir variklio sūkių skaičiaus koreliaciją ir t. t. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Gamintojas turi nurodyti taikomą koreliaciją tarp trumpiausio eksploatavimo tarpsnio (nuvažiuotas atstumas) ir variklio bandymo dinamometru trukmės, pvz., degalų sunaudojimo koreliaciją, transporto priemonės greičio ir variklio sūkių skaičiaus koreliaciją ir t. t.

| 3.2.1.8. | Trumpiausias eksploatavimo tarpsnis







  Transporto priemonės, kuriai įmontuojamas variklis, kategorija | Trumpiausias eksploatavimo tarpsnis | Eksploatavimo laikas (šios taisyklės punktas) |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 kategorijos transporto priemonės | 100 000 km | 5.3.1.1 punktas |
| N2 kategorijos transporto priemonės | 125 000 km | 5.3.1.2 punktas |
| N3 kategorijos transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė nei 16 tonų | 125 000 km | 5.3.1.2 punktas |
| N3 kategorijos transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė nei 16 tonų | 167 000 km | 5.3.1.3 punktas |
| M2 kategorijos transporto priemonės | 100 000 km | 5.3.1.1 punktas |
| M3 kategorijos I, II, A ir B klasių transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė nei 7,5 tonos | 125 000 km | 5.3.1.2 punktas |
| M3 kategorijos III ir B klasių transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė nei 7,5 tonos | 167 000 km | 5.3.1.3 punktas |

3.2.1.8.

Trumpiausias eksploatavimo tarpsnis

Transporto priemonės, kuriai įmontuojamas variklis, kategorija

Trumpiausias eksploatavimo tarpsnis

Eksploatavimo laikas (šios taisyklės punktas)

N1 kategorijos transporto priemonės

100 000 km

5.3.1.1 punktas

N2 kategorijos transporto priemonės

125 000 km

5.3.1.2 punktas

N3 kategorijos transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė nei 16 tonų

125 000 km

5.3.1.2 punktas

N3 kategorijos transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė nei 16 tonų

167 000 km

5.3.1.3 punktas

M2 kategorijos transporto priemonės

100 000 km

5.3.1.1 punktas

M3 kategorijos I, II, A ir B klasių transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė ne didesnė nei 7,5 tonos

125 000 km

5.3.1.2 punktas

M3 kategorijos III ir B klasių transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leidžiama masė didesnė nei 7,5 tonos

167 000 km

5.3.1.3 punktas

| 3.2.1.9. | Eksploatuojamos transporto priemonės bandymo programa išsamiai aprašoma patvirtinimo paraiškoje ir tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiama prieš bandymų pradžią. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Eksploatuojamos transporto priemonės bandymo programa išsamiai aprašoma patvirtinimo paraiškoje ir tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiama prieš bandymų pradžią.

| 3.2.2. | Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nusprendžia, kad atliekant ESC ir ETC bandymus turi būti atlikti papildomi matavimai tarp taškų, kuriuos pasirenka gamintojas, institucija apie tai praneša gamintojui. Persvarstytą eksploatuojamos transporto priemonės bandymo programą arba su prie dinamometro prijungtu varikliu vykdomą bandymų programą parengia gamintojas ir suderina su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija. |
| --- | --- |

3.2.2.

Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nusprendžia, kad atliekant ESC ir ETC bandymus turi būti atlikti papildomi matavimai tarp taškų, kuriuos pasirenka gamintojas, institucija apie tai praneša gamintojui. Persvarstytą eksploatuojamos transporto priemonės bandymo programą arba su prie dinamometro prijungtu varikliu vykdomą bandymų programą parengia gamintojas ir suderina su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija.

3.3.   Variklio bandymas

| 3.3.1. | Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžia |
| --- | --- |

3.3.1.

Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžia

| 3.3.1.1. | Kiekvienai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimai gamintojas nustato variklio darbo trukmę, po kurios stabilizuojamas papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemos veikimas. Jeigu paprašo tipo patvirtinimą suteikianti institucija, gamintojas pateikia duomenis ir analizės rezultatus, kuriais remiantis buvo nustatyta pirmiau minėta trukmė. Pasirinktinai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemą gamintojas gali stabilizuoti leisdamas varikliui dirbti 125 valandas. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Kiekvienai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą turinčių variklių šeimai gamintojas nustato variklio darbo trukmę, po kurios stabilizuojamas papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemos veikimas. Jeigu paprašo tipo patvirtinimą suteikianti institucija, gamintojas pateikia duomenis ir analizės rezultatus, kuriais remiantis buvo nustatyta pirmiau minėta trukmė. Pasirinktinai papildomo išmetamųjų dujinių teršalų apdorojimo sistemą gamintojas gali stabilizuoti leisdamas varikliui dirbti 125 valandas.

| 3.3.1.2. | 3.3.1.1 punkte nustatytas stabilizavimo laikas – tai per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžia. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

3.3.1.1 punkte nustatytas stabilizavimo laikas – tai per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžia.

| 3.3.2. | Per eksploatavimo tarpsnį atliekamas bandymas |
| --- | --- |

3.3.2.

Per eksploatavimo tarpsnį atliekamas bandymas

| 3.3.2.1. | Užbaigus stabilizavimą, varikliui taikoma gamintojo pasirinkta per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymo programa kaip aprašyta pirmiau minėtame 3.2 punkte. Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą tam tikrais laiko tarpais, kurių dažnumą nustato gamintojas ir, jeigu būtina, pagal 3.2.2 punktą parenka tipo patvirtinimą suteikianti institucija, turi būti matuojamas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų kiekis atliekant ESC ir ETC bandymus. Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo sutarta, kad kiekviename bandymo taške atliekamas tik vienas bandymo ciklas (ESC arba ETC), kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Užbaigus stabilizavimą, varikliui taikoma gamintojo pasirinkta per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymo programa kaip aprašyta pirmiau minėtame 3.2 punkte. Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą tam tikrais laiko tarpais, kurių dažnumą nustato gamintojas ir, jeigu būtina, pagal 3.2.2 punktą parenka tipo patvirtinimą suteikianti institucija, turi būti matuojamas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų kiekis atliekant ESC ir ETC bandymus. Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo sutarta, kad kiekviename bandymo taške atliekamas tik vienas bandymo ciklas (ESC arba ETC), kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje.

| 3.3.2.2. | Variklio techninė priežiūra per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą atliekama pagal 4 punktą. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Variklio techninė priežiūra per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą atliekama pagal 4 punktą.

| 3.3.2.3. | Nenumatytą variklio arba transporto priemonės techninę priežiūrą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą galima atlikti, jeigu, pvz., transporto priemonėje įrengta TPD sistema nustato triktį, dėl kurios įsijungia gedimo rodytuvas (GR). |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Nenumatytą variklio arba transporto priemonės techninę priežiūrą per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą galima atlikti, jeigu, pvz., transporto priemonėje įrengta TPD sistema nustato triktį, dėl kurios įsijungia gedimo rodytuvas (GR).

3.4.   Ataskaitos

| 3.4.1. | Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdytą bandymo programą atliktų išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo visų bandymų (ESC ir ETC) rezultatai turi būti prieinami tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Jeigu koks nors išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymas paskelbiamas negaliojančiu, gamintojas paaiškina, kodėl bandymas buvo paskelbtas negaliojančiu. Šiuo atveju per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio, per kurį vykdoma bandymo programa, kitas šimtą valandų turi būti atlikti išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymai (darant ESC ir ETC bandymus). |
| --- | --- |

3.4.1.

Per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdytą bandymo programą atliktų išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo visų bandymų (ESC ir ETC) rezultatai turi būti prieinami tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Jeigu koks nors išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymas paskelbiamas negaliojančiu, gamintojas paaiškina, kodėl bandymas buvo paskelbtas negaliojančiu. Šiuo atveju per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio, per kurį vykdoma bandymo programa, kitas šimtą valandų turi būti atlikti išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymai (darant ESC ir ETC bandymus).

| 3.4.2. | Jeigu gamintojas per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdydamas bandymo programą su varikliu atlieka bandymus charakteristikų blogėjimo koeficientams nustatyti, gamintojas dokumentuose turi užregistruoti visą informaciją apie per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdytą bandymo programą su varikliu atliktus visus išmetamųjų teršalų nustatymo bandymus ir jam taikytus techninės priežiūros darbus. Pirmiau minėta informacija ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą atliktų išmetamųjų teršalų nustatymo bandymų rezultatai pateikiami tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. |
| --- | --- |

3.4.2.

Jeigu gamintojas per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdydamas bandymo programą su varikliu atlieka bandymus charakteristikų blogėjimo koeficientams nustatyti, gamintojas dokumentuose turi užregistruoti visą informaciją apie per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdytą bandymo programą su varikliu atliktus visus išmetamųjų teršalų nustatymo bandymus ir jam taikytus techninės priežiūros darbus. Pirmiau minėta informacija ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą atliktų išmetamųjų teršalų nustatymo bandymų rezultatai pateikiami tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai.

3.5.   Charakteristikų blogėjimo koeficientų nustatymas

| 3.5.1. | Atsižvelgiant į visų bandymų rezultatus atliekama visų teršalų, kiekviename bandymo taške išmatuotų darant ESC ir ETC bandymus, kurie buvo atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą, „geriausios sutapties“ regresijos analizė. Kiekvieno teršalo nustatymo bandymo rezultatai nurodomi tokiu pačiu dešimtainės trupmenos skilčių skaičiumi kaip to teršalo ribinės vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelėse ir prie to dešimtainės trupmenos skilčių skaičiaus pridedamas vienas papildomas skaičius. Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo susitarta, kad kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, regresijos analizė atliekama remiantis bandymų, kurie buvo padaryti bandymų ciklą vykdant kiekviename bandymo taške, rezultatais. |
| --- | --- |

3.5.1.

Atsižvelgiant į visų bandymų rezultatus atliekama visų teršalų, kiekviename bandymo taške išmatuotų darant ESC ir ETC bandymus, kurie buvo atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą, „geriausios sutapties“ regresijos analizė. Kiekvieno teršalo nustatymo bandymo rezultatai nurodomi tokiu pačiu dešimtainės trupmenos skilčių skaičiumi kaip to teršalo ribinės vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelėse ir prie to dešimtainės trupmenos skilčių skaičiaus pridedamas vienas papildomas skaičius. Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo susitarta, kad kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, regresijos analizė atliekama remiantis bandymų, kurie buvo padaryti bandymų ciklą vykdant kiekviename bandymo taške, rezultatais.

| 3.5.2. | Remdamasis regresijos analize gamintojas, ekstrapoliuodamas regresijos lygtį kaip nustatyta 3.5.1 punkte, apskaičiuoja numatomą kiekvieno teršalo kiekį per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir variklio eksploatavimo laikui, kuris taikomas bandomam varikliui. |
| --- | --- |

3.5.2.

Remdamasis regresijos analize gamintojas, ekstrapoliuodamas regresijos lygtį kaip nustatyta 3.5.1 punkte, apskaičiuoja numatomą kiekvieno teršalo kiekį per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir variklio eksploatavimo laikui, kuris taikomas bandomam varikliui.

| 3.5.3. | Jei tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos neturintys varikliai, kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas – tai skirtumas tarp skaičiuojamojo išmetamųjų teršalų kiekio per eksploatavimo laiką ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje išmatuoto jų kiekio.
  Jei tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą turintys varikliai, kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas – tai skaičiuojamojo išmetamųjų teršalų kiekio per eksploatavimo laiką ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje išmatuoto jų kiekio santykis.
  Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo susitarta, kad kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, bandymo ciklo, kuris buvo atliktas kiekviename bandymo taške, apskaičiuotas charakteristikų blogėjimo koeficientas taip pat taikomas kitam bandymo ciklui, jei abiejų bandymo ciklų verčių, išmatuotų per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, santykis yra panašus. |
| --- | --- |

3.5.3.

Jei tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos neturintys varikliai, kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas – tai skirtumas tarp skaičiuojamojo išmetamųjų teršalų kiekio per eksploatavimo laiką ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje išmatuoto jų kiekio.

Jei tai papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą turintys varikliai, kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas – tai skaičiuojamojo išmetamųjų teršalų kiekio per eksploatavimo laiką ir per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje išmatuoto jų kiekio santykis.

Pagal 3.2 punktą, jeigu buvo susitarta, kad kiekviename bandymo taške galima atlikti tik vieną bandymo ciklą (ESC arba ETC bandymą), o kitas bandymo ciklas (ESC arba ETC) atliekamas tik per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, bandymo ciklo, kuris buvo atliktas kiekviename bandymo taške, apskaičiuotas charakteristikų blogėjimo koeficientas taip pat taikomas kitam bandymo ciklui, jei abiejų bandymo ciklų verčių, išmatuotų per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomos bandymo programos pradžioje ir pabaigoje, santykis yra panašus.

| 3.5.4. | Atliekant atitinkamus bandymo ciklus kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas užregistruojamas šios taisyklės 6 priedo 1 priedėlio 1.4 punkte. |
| --- | --- |

3.5.4.

Atliekant atitinkamus bandymo ciklus kiekvienam teršalui taikomas charakteristikų blogėjimo koeficientas užregistruojamas šios taisyklės 6 priedo 1 priedėlio 1.4 punkte.

| 3.6. | Variklio gamintojai gali rinktis: ar charakteristikų blogėjimo koeficientus jie nustato per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymo programa ar taiko toliau pateikiamus charakteristikų blogėjimo koeficientus:












  Variklio tipas | Bandymo ciklas | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dyzelinis variklis | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Dujinis variklis | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Variklio gamintojai gali rinktis: ar charakteristikų blogėjimo koeficientus jie nustato per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdoma bandymo programa ar taiko toliau pateikiamus charakteristikų blogėjimo koeficientus:

Variklio tipas

Bandymo ciklas

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Dyzelinis variklis

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Dujinis variklis

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Gamintojas gali pasirinkti, kad varikliui arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos deriniui nustatyti charakteristikų blogėjimo koeficientai būtų taip pat taikomi varikliams arba variklių/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų deriniams, kurie nepriklauso taip pačiai pagal 2.1 punktą nustatytai variklio šeimos kategorijai. Šiais atvejais gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įrodo, kad bazinio variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio ir variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio, kuriam ketinama pradėti taikyti kito variklio charakteristikų blogėjimo koeficientus, techninės specifikacijos ir montavimo transporto priemonėje reikalavimai yra vienodi ir kad to variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio išmetamųjų teršalų kiekis yra panašus. |
| --- | --- |

3.6.1.

Gamintojas gali pasirinkti, kad varikliui arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos deriniui nustatyti charakteristikų blogėjimo koeficientai būtų taip pat taikomi varikliams arba variklių/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemų deriniams, kurie nepriklauso taip pačiai pagal 2.1 punktą nustatytai variklio šeimos kategorijai. Šiais atvejais gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įrodo, kad bazinio variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio ir variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio, kuriam ketinama pradėti taikyti kito variklio charakteristikų blogėjimo koeficientus, techninės specifikacijos ir montavimo transporto priemonėje reikalavimai yra vienodi ir kad to variklio arba variklio/papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos derinio išmetamųjų teršalų kiekis yra panašus.

3.7.   Gaminių atitikties patikra

| 3.7.1. | Gaminių patikra išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atliekama pagal šios taisyklės 8 punktą. |
| --- | --- |

3.7.1.

Gaminių patikra išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu atliekama pagal šios taisyklės 8 punktą.

| 3.7.2. | Gamintojas, suteikiant tipo patvirtinimą, gali pasirinkti, kad tuo pat metu prieš bet kokią papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą būtų matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis. Gamintojas, pasirinkęs pirmiau minėtą būdą, gali nustatyti vieną varikliui, o kitą papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai taikomą nustatytų reikalavimų neatitinkantį charakteristikų blogėjimo koeficientą, kurį gamintojas gali naudoti kaip pagalbinį gamybinės linijos gale atliekamai patikrai. |
| --- | --- |

3.7.2.

Gamintojas, suteikiant tipo patvirtinimą, gali pasirinkti, kad tuo pat metu prieš bet kokią papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemą būtų matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis. Gamintojas, pasirinkęs pirmiau minėtą būdą, gali nustatyti vieną varikliui, o kitą papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai taikomą nustatytų reikalavimų neatitinkantį charakteristikų blogėjimo koeficientą, kurį gamintojas gali naudoti kaip pagalbinį gamybinės linijos gale atliekamai patikrai.

| 3.7.3. | Suteikiant tipo patvirtinimą į šios taisyklės 6 priedo 1 priedėlio 1.4 punktą įrašomi tik iš 3.6.1 punkto gamintojo paimti arba gamintojo pagal 3.5 punktą nustatyti charakteristikų blogėjimo koeficientai. |
| --- | --- |

3.7.3.

Suteikiant tipo patvirtinimą į šios taisyklės 6 priedo 1 priedėlio 1.4 punktą įrašomi tik iš 3.6.1 punkto gamintojo paimti arba gamintojo pagal 3.5 punktą nustatyti charakteristikų blogėjimo koeficientai.

4.   TECHNINĖ PRIEŽIŪRA

Per bandymo programą, kuri vykdoma per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį, atliekami variklių techninės priežiūros darbai ir tinkamas bet kokio aktyvikio, kurį privaloma naudoti nustatant charakteristikų blogėjimo koeficientus, naudojimas laikomas susijusiu su išmetamųjų teršalų kiekiu arba su juo nesusijusiu ir tuos darbus bei aktyviklio naudojimą galima laikyti numatytu ar nenumatytu. Tam tikri su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję techninės priežiūros darbai taip pat laikomi kritiniais su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusiais techninės priežiūros darbais.

4.1.   Su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusi numatyta techninė priežiūra

| 4.1.1. | Šiame punkte apibrėžiami su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai, užtikrinantys, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą ir tą priežiūrą įtraukti naujų sunkiųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių variklių savininkams įteikiamus techninės priežiūros nurodymus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Šiame punkte apibrėžiami su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai, užtikrinantys, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą ir tą priežiūrą įtraukti naujų sunkiųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių variklių savininkams įteikiamus techninės priežiūros nurodymus.

| 4.1.2. | Visi su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai, užtikrinantys, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą, atliekami vienodais arba lygiaverčiais laiko tarpais, nurodytais gamintojo sunkiosios transporto priemonės ir sunkiosios transporto priemonės variklio savininkui parengtuose techninės priežiūros nurodymuose. Techninės priežiūros darbų tvarkaraštį galima atnaujinti, jeigu tą padaryti privaloma atsižvelgiant į per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą ir jeigu jokia techninės priežiūros operacija nėra išbraukiama iš tų darbų sąrašo po to, kai ji buvo taikyta bandomam varikliui. |
| --- | --- |

4.1.2.

Visi su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai, užtikrinantys, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą, atliekami vienodais arba lygiaverčiais laiko tarpais, nurodytais gamintojo sunkiosios transporto priemonės ir sunkiosios transporto priemonės variklio savininkui parengtuose techninės priežiūros nurodymuose. Techninės priežiūros darbų tvarkaraštį galima atnaujinti, jeigu tą padaryti privaloma atsižvelgiant į per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą ir jeigu jokia techninės priežiūros operacija nėra išbraukiama iš tų darbų sąrašo po to, kai ji buvo taikyta bandomam varikliui.

| 4.1.3. | Bet koks su išmetamųjų teršalų kiekiu susijęs variklių techninės priežiūros darbas turi būti privalomas atlikti siekiant užtikrinti, kad eksploatuojamas variklis atitiktų nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio standartus. Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai turi pateikti duomenis, įrodančius, kad visi su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai techniniu atžvilgiu yra būtini. |
| --- | --- |

4.1.3.

Bet koks su išmetamųjų teršalų kiekiu susijęs variklių techninės priežiūros darbas turi būti privalomas atlikti siekiant užtikrinti, kad eksploatuojamas variklis atitiktų nustatytus išmetamųjų teršalų kiekio standartus. Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai turi pateikti duomenis, įrodančius, kad visi su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję numatyti techninės priežiūros darbai techniniu atžvilgiu yra būtini.

| 4.1.4. | Variklio gamintojas pateikia toliau išvardytų įtaisų reguliavimo, valymo ir techninės priežiūros (jeigu būtina) nurodymus:






  a) | išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos filtrų ir aušintuvų; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Variklio gamintojas pateikia toliau išvardytų įtaisų reguliavimo, valymo ir techninės priežiūros (jeigu būtina) nurodymus:

a)

išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos filtrų ir aušintuvų;

| b) | karterio dujų ventiliavimo vožtuvo; |
| --- | --- |

b)

karterio dujų ventiliavimo vožtuvo;

| c) | degalų purkštuvo antgalių (tik valymo); |
| --- | --- |

c)

degalų purkštuvo antgalių (tik valymo);

| d) | degalų purkštuvų; |
| --- | --- |

d)

degalų purkštuvų;

| e) | turbininio kompresoriaus; |
| --- | --- |

e)

turbininio kompresoriaus;

| f) | variklio elektroninio valdymo įtaiso ir susijusių jo jutiklių bei paleidiklių; |
| --- | --- |

f)

variklio elektroninio valdymo įtaiso ir susijusių jo jutiklių bei paleidiklių;

| g) | kietųjų dalelių sistemos filtrų (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis); |
| --- | --- |

g)

kietųjų dalelių sistemos filtrų (įskaitant susijusias sudedamąsias dalis);

| h) | išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos, įskaitant visus susijusius valdymo vožtuvus ir vamzdynus; |
| --- | --- |

h)

išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos, įskaitant visus susijusius valdymo vožtuvus ir vamzdynus;

| i) | bet kokios papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. |
| --- | --- |

i)

bet kokios papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos.

| 4.1.5. | Atliekant techninės priežiūros darbus toliau išvardytos sudedamosios dalys laikomos kritinėmis su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusiomis dalimis:






  a) | bet kokia papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

Atliekant techninės priežiūros darbus toliau išvardytos sudedamosios dalys laikomos kritinėmis su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusiomis dalimis:

a)

bet kokia papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema;

| b) | variklio elektroninis valdymo įtaisas ir susiję jo jutikliai bei paleidikliai; |
| --- | --- |

b)

variklio elektroninis valdymo įtaisas ir susiję jo jutikliai bei paleidikliai;

| c) | išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistema, įskaitant visus susijusius filtrus, aušintuvus, valdymo vožtuvus ir vamzdynus; |
| --- | --- |

c)

išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistema, įskaitant visus susijusius filtrus, aušintuvus, valdymo vožtuvus ir vamzdynus;

| d) | karterio dujų ventiliavimo vožtuvas. |
| --- | --- |

d)

karterio dujų ventiliavimo vožtuvas.

| 4.1.6. | Dėl visų kritinių su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių numatytų techninės priežiūros darbų neturi būti jokių pagrįstų abejonių, kad tų darbų neprivaloma atlikti per eksploatavimą. Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įrodo, kad minėtus techninės priežiūros darbus tikslinga atlikti per eksploatavimą, ir tie įrodymai pateikiami prieš tuos techninės priežiūros darbus pradedant atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą. |
| --- | --- |

4.1.6.

Dėl visų kritinių su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių numatytų techninės priežiūros darbų neturi būti jokių pagrįstų abejonių, kad tų darbų neprivaloma atlikti per eksploatavimą. Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įrodo, kad minėtus techninės priežiūros darbus tikslinga atlikti per eksploatavimą, ir tie įrodymai pateikiami prieš tuos techninės priežiūros darbus pradedant atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomą bandymo programą.

| 4.1.7. | Kritinės su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalys, kurioms atliekami techninės priežiūros darbai ir kurios atitinka bet kokią 4.1.7.1–4.1.7.4 punktuose nustatytą sąlygą, laikomos dalimis, kurių techninę priežiūrą pagrįstai privaloma atlikti per eksploatavimą. |
| --- | --- |

4.1.7.

Kritinės su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalys, kurioms atliekami techninės priežiūros darbai ir kurios atitinka bet kokią 4.1.7.1–4.1.7.4 punktuose nustatytą sąlygą, laikomos dalimis, kurių techninę priežiūrą pagrįstai privaloma atlikti per eksploatavimą.

| 4.1.7.1. | Pateikiami duomenys, patvirtinantys išmetamųjų teršalų kiekio ir transporto priemonės eksploatavimo parametrų ryšį ta prasme, kad jeigu išmetamųjų teršalų kiekis padidėja dėl to, jog nebuvo atlikti techninės priežiūros darbai, transporto priemonės eksploatavimo parametrų vertės pasikeistų taip, kad nebūtų priimtinos tipiniam važiavimui. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Pateikiami duomenys, patvirtinantys išmetamųjų teršalų kiekio ir transporto priemonės eksploatavimo parametrų ryšį ta prasme, kad jeigu išmetamųjų teršalų kiekis padidėja dėl to, jog nebuvo atlikti techninės priežiūros darbai, transporto priemonės eksploatavimo parametrų vertės pasikeistų taip, kad nebūtų priimtinos tipiniam važiavimui.

| 4.1.7.2. | Pateikiami tyrimo duomenys, įrodantys, kad, jei pasikliautinumo lygmuo yra 80 %, 80 % variklių, kuriems įmontuota pirmiau minėta kritinė sudedamoji dalis, nustatytu periodiškumu tai daliai per eksploatavimą jau buvo atlikta techninė priežiūra. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Pateikiami tyrimo duomenys, įrodantys, kad, jei pasikliautinumo lygmuo yra 80 %, 80 % variklių, kuriems įmontuota pirmiau minėta kritinė sudedamoji dalis, nustatytu periodiškumu tai daliai per eksploatavimą jau buvo atlikta techninė priežiūra.

| 4.1.7.3. | Transporto priemonės prietaisų skydelyje, laikantis šios taisyklės 9A priedo [3.6...] punkto reikalavimų, įmontuojamas rodytuvas, vairuotojui signalizuojantis, kad būtina atlikti techninės priežiūros darbus. Šis rodytuvas įjungiamas nuvažiavus atitinkamą atstumą arba sugedus sudedamajai daliai. Rodytuvas išlieka įjungtas tol, kol variklis dirba, ir neturi būti išjungiamas, kol neatliekami techninės priežiūros darbai. Atliekant techninės priežiūros darbus, turi būti numatytas privalomas prietaiso nustatymo į pradinę padėtį etapas. Sistema neturi būti suprojektuota taip, kad išsijungtų pasibaigus atitinkamam variklio eksploatavimo laikui arba vėliau. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

Transporto priemonės prietaisų skydelyje, laikantis šios taisyklės 9A priedo [3.6...] punkto reikalavimų, įmontuojamas rodytuvas, vairuotojui signalizuojantis, kad būtina atlikti techninės priežiūros darbus. Šis rodytuvas įjungiamas nuvažiavus atitinkamą atstumą arba sugedus sudedamajai daliai. Rodytuvas išlieka įjungtas tol, kol variklis dirba, ir neturi būti išjungiamas, kol neatliekami techninės priežiūros darbai. Atliekant techninės priežiūros darbus, turi būti numatytas privalomas prietaiso nustatymo į pradinę padėtį etapas. Sistema neturi būti suprojektuota taip, kad išsijungtų pasibaigus atitinkamam variklio eksploatavimo laikui arba vėliau.

| 4.1.7.4. | Bet koks kitas metodas, kuris tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos nuomone pagrįstai užtikrina, kad eksploatuojant būtų atliekami kritiniai techninės priežiūros darbai. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Bet koks kitas metodas, kuris tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos nuomone pagrįstai užtikrina, kad eksploatuojant būtų atliekami kritiniai techninės priežiūros darbai.

4.2.   Numatytų techninės priežiūros darbų pakeitimai

| 4.2.1. | Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia prašymą patvirtinti visus naujus numatytus techninės priežiūros darbus, kuriuos jis ketina atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdydamas bandymo programą, ir rekomenduoti tuos darbus sunkiųjų transporto priemonių ir joms skirtų variklių savininkams. Gamintojas taip pat pateikia savo rekomendacijas dėl naujų siūlomų numatytų techninės priežiūros darbų kategorijos (t. y. susiję su išmetamųjų teršalų kiekiu, nesusiję, kritiniai arba nekritiniai) ir su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių techninės priežiūros darbų, ilgiausio įmanomo laikotarpio tarp atliktinų techninės priežiūros darbų. Su prašymu pateikiami duomenys, patvirtinantys būtinybę atlikti naujus numatytus techninės priežiūros darbus ir laikotarpius tarp atliktinų techninės priežiūros darbų. |
| --- | --- |

4.2.1.

Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikia prašymą patvirtinti visus naujus numatytus techninės priežiūros darbus, kuriuos jis ketina atlikti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdydamas bandymo programą, ir rekomenduoti tuos darbus sunkiųjų transporto priemonių ir joms skirtų variklių savininkams. Gamintojas taip pat pateikia savo rekomendacijas dėl naujų siūlomų numatytų techninės priežiūros darbų kategorijos (t. y. susiję su išmetamųjų teršalų kiekiu, nesusiję, kritiniai arba nekritiniai) ir su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių techninės priežiūros darbų, ilgiausio įmanomo laikotarpio tarp atliktinų techninės priežiūros darbų. Su prašymu pateikiami duomenys, patvirtinantys būtinybę atlikti naujus numatytus techninės priežiūros darbus ir laikotarpius tarp atliktinų techninės priežiūros darbų.

4.3.   Su išmetamųjų teršalų kiekiu nesusiję numatyti techninės priežiūros darbai

| 4.3.1. | Su išmetamųjų teršalų kiekiu nesusijusius numatytus techninės priežiūros darbus, kurie yra pagrįsti ir techniniu atžvilgiu privalomi (pvz., tepalo keitimą, tepalo filtro, degalų filtro, oro filtro keitimą, techninę aušinimo sistemos priežiūrą, tuščiosios eigos variklio sūkių skaičiaus reguliavimą, reguliatoriaus nustatymą, variklio sukimo momento, vožtuvo tarpo, purkštuvo tarpo, įpurškimo trukmės ir bet kokios diržinės pavaros reguliavimą ir t. t.) galima atlikti varikliams arba pasirinktoms transporto priemonėms per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą taip dažnai, kaip savininkui yra rekomendavęs gamintojas (pvz., ne tokiais laiko tarpais, kurie yra rekomenduojami eksploatuojant ypač sunkiomis sąlygomis). |
| --- | --- |

4.3.1.

Su išmetamųjų teršalų kiekiu nesusijusius numatytus techninės priežiūros darbus, kurie yra pagrįsti ir techniniu atžvilgiu privalomi (pvz., tepalo keitimą, tepalo filtro, degalų filtro, oro filtro keitimą, techninę aušinimo sistemos priežiūrą, tuščiosios eigos variklio sūkių skaičiaus reguliavimą, reguliatoriaus nustatymą, variklio sukimo momento, vožtuvo tarpo, purkštuvo tarpo, įpurškimo trukmės ir bet kokios diržinės pavaros reguliavimą ir t. t.) galima atlikti varikliams arba pasirinktoms transporto priemonėms per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdant bandymo programą taip dažnai, kaip savininkui yra rekomendavęs gamintojas (pvz., ne tokiais laiko tarpais, kurie yra rekomenduojami eksploatuojant ypač sunkiomis sąlygomis).

4.4.   Variklių, kurie buvo pasirinkti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomai bandymo programai, techninė priežiūra

| 4.4.1. | Variklių, kurie buvo pasirinkti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomai bandymo programai, sudedamųjų dalių remontas, išskyrus variklį, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemą arba degalų tiekimo sistemą, atliekamas tik tada, jeigu dalis sugenda arba sutrinka variklio veikimas. |
| --- | --- |

4.4.1.

Variklių, kurie buvo pasirinkti per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį vykdomai bandymo programai, sudedamųjų dalių remontas, išskyrus variklį, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemą arba degalų tiekimo sistemą, atliekamas tik tada, jeigu dalis sugenda arba sutrinka variklio veikimas.

| 4.4.2. | Įrangos, prietaisų arba įrankių negalima naudoti sudedamųjų variklio dalių gedimui, netinkamam jų sureguliavimui arba sugedusioms sudedamosioms dalims nustatyti, jeigu lygiavertė įranga, prietaisai arba įrankiai nebūtų prieinami prekybos įmonėms ir kitoms remonto dirbtuvėms ir






  a) | nebūtų naudojami tų sudedamųjų dalių numatytai techninei priežiūrai; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Įrangos, prietaisų arba įrankių negalima naudoti sudedamųjų variklio dalių gedimui, netinkamam jų sureguliavimui arba sugedusioms sudedamosioms dalims nustatyti, jeigu lygiavertė įranga, prietaisai arba įrankiai nebūtų prieinami prekybos įmonėms ir kitoms remonto dirbtuvėms ir

a)

nebūtų naudojami tų sudedamųjų dalių numatytai techninei priežiūrai;

| b) | vėliau nebūtų naudojami variklio gedimui identifikuoti. |
| --- | --- |

b)

vėliau nebūtų naudojami variklio gedimui identifikuoti.

4.5.   Su išmetamųjų teršalų kiekiu susiję nenumatyti kritiniai techninės priežiūros darbai

| 4.5.1. | Privalomojo aktyviklio naudojimas – tai su išmetamųjų teršalų kiekiu susijęs nenumatytas kritinis techninės priežiūros darbas, užtikrinantis, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą, ir kuris įtraukiamas į gamintojų parengiamus ir naujų sunkiųjų transporto priemonių arba joms skirtų variklių savininkams perduodamus techninės priežiūros nurodymus. |
| --- | --- |

4.5.1.

Privalomojo aktyviklio naudojimas – tai su išmetamųjų teršalų kiekiu susijęs nenumatytas kritinis techninės priežiūros darbas, užtikrinantis, kad per nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnį būtų galima vykdyti bandymo programą, ir kuris įtraukiamas į gamintojų parengiamus ir naujų sunkiųjų transporto priemonių arba joms skirtų variklių savininkams perduodamus techninės priežiūros nurodymus.

---

8 PRIEDAS

Eksploatuojamų transporto priemonių (variklių) atitiktis

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

| 1.1. | Remiantis tipo patvirtinimais, suteiktais atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, privaloma imtis priemonių, kad būtų patvirtintas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įtaisų veiksmingumas per transporto priemonėje įmontuoto variklio eksploatavimo laiką įprastomis naudojimo sąlygomis (tinkamai techniškai prižiūrimų ir naudojamų eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių atitiktis). |
| --- | --- |

1.1.

Remiantis tipo patvirtinimais, suteiktais atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, privaloma imtis priemonių, kad būtų patvirtintas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įtaisų veiksmingumas per transporto priemonėje įmontuoto variklio eksploatavimo laiką įprastomis naudojimo sąlygomis (tinkamai techniškai prižiūrimų ir naudojamų eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių atitiktis).

| 1.2. | Taikant šią taisyklę tos priemonės tikrinamos per laikotarpį, atitinkantį šios taisyklės 5.3 punkte apibrėžtą transporto priemonių arba variklių, kurių tipas buvo patvirtintas atsižvelgiant į šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B1, B2 arba C eilutę, atitinkamą eksploatavimo trukmę. |
| --- | --- |

1.2.

Taikant šią taisyklę tos priemonės tikrinamos per laikotarpį, atitinkantį šios taisyklės 5.3 punkte apibrėžtą transporto priemonių arba variklių, kurių tipas buvo patvirtintas atsižvelgiant į šios taisyklės 5.2.1 punkte pateiktų lentelių B1, B2 arba C eilutę, atitinkamą eksploatavimo trukmę.

| 1.3. | Eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių atitiktis nustatoma remiantis informacija, kurią gamintojas yra pateikęs tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, tikrinančiai tam tikro diapazono tipinių transporto priemonių arba variklių, kuriems gamintojas yra gavęs tipo patvirtinimą, išmetamųjų teršalų kiekį.
  Šio priedo 1 brėžinyje pateikiama eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitikties tikrinimo tvarkos schema. |
| --- | --- |

1.3.

Eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių atitiktis nustatoma remiantis informacija, kurią gamintojas yra pateikęs tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, tikrinančiai tam tikro diapazono tipinių transporto priemonių arba variklių, kuriems gamintojas yra gavęs tipo patvirtinimą, išmetamųjų teršalų kiekį.

Šio priedo 1 brėžinyje pateikiama eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitikties tikrinimo tvarkos schema.

2.   TIKRINIMO PROCEDŪROS

| 2.1. | Administracijos padalinys eksploatavimo atitiktį tikrina remdamasis visa susijusia gamintojo turima informacija, taikydamas metodiką, panašią į apibrėžtą 1958 m. susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Vietoje pirmiau minėto atitikties nustatymo galima rinktis eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio priežiūros ataskaitas, kurias pateikia gamintojas, tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos atliekamą techninį patikrinimą ir (arba) informaciją apie Susitariančiosios šalies atliktą techninį patikrinimą. Taikytinos procedūros nurodytos 3 punkte. |
| --- | --- |

2.1.

Administracijos padalinys eksploatavimo atitiktį tikrina remdamasis visa susijusia gamintojo turima informacija, taikydamas metodiką, panašią į apibrėžtą 1958 m. susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Vietoje pirmiau minėto atitikties nustatymo galima rinktis eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio priežiūros ataskaitas, kurias pateikia gamintojas, tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos atliekamą techninį patikrinimą ir (arba) informaciją apie Susitariančiosios šalies atliktą techninį patikrinimą. Taikytinos procedūros nurodytos 3 punkte.

3.   TIKRINIMO PROCEDŪROS

| 3.1. | Eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitiktį nustato tipo patvirtinimą suteikianti institucija, atsižvelgdama į gamintojo pateiktą informaciją. Gamintojo parengta eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio kontrolės ataskaita turėtų būti pagrįsta eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių bandymais, kuriems atlikti naudojami patikrinti ir tinkami bandymo protokolai. Pirmiau minėta informacija (eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio kontrolės ataskaita) turi apimti toliau nurodomus dalykus (žr. 3.1.1–3.1.13 punktus) (čia išvardyti ne visi dalykai): |
| --- | --- |

3.1.

Eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitiktį nustato tipo patvirtinimą suteikianti institucija, atsižvelgdama į gamintojo pateiktą informaciją. Gamintojo parengta eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio kontrolės ataskaita turėtų būti pagrįsta eksploatuojamų transporto priemonių ir (arba) variklių bandymais, kuriems atlikti naudojami patikrinti ir tinkami bandymo protokolai. Pirmiau minėta informacija (eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio kontrolės ataskaita) turi apimti toliau nurodomus dalykus (žr. 3.1.1–3.1.13 punktus) (čia išvardyti ne visi dalykai):

| 3.1.1. | Gamintojo pavadinimas ir adresas. |
| --- | --- |

3.1.1.

Gamintojo pavadinimas ir adresas.

| 3.1.2. | Gamintojo įgaliotojo atstovo, dirbančio srityse, apie kurias gamintojas pateikia informaciją, pavadinimas, adresas, telefono ir fakso numeriai bei elektroninio pašto adresas. |
| --- | --- |

3.1.2.

Gamintojo įgaliotojo atstovo, dirbančio srityse, apie kurias gamintojas pateikia informaciją, pavadinimas, adresas, telefono ir fakso numeriai bei elektroninio pašto adresas.

| 3.1.3. | Variklių modelio (-ių) pavadinimas (-ai), kuris (-ie) įtraukiami į gamintojo informaciją. |
| --- | --- |

3.1.3.

Variklių modelio (-ių) pavadinimas (-ai), kuris (-ie) įtraukiami į gamintojo informaciją.

| 3.1.4. | Variklio tipų, kuriems taikomi gamintojo informacijos reikalavimai, sąrašas, t. y. variklio išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeima. |
| --- | --- |

3.1.4.

Variklio tipų, kuriems taikomi gamintojo informacijos reikalavimai, sąrašas, t. y. variklio išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos šeima.

| 3.1.5. | Transporto priemonės identifikavimo numerio (VIN) kodai, kurie taikomi transporto priemonėms, turinčioms tikrintiną variklį. |
| --- | --- |

3.1.5.

Transporto priemonės identifikavimo numerio (VIN) kodai, kurie taikomi transporto priemonėms, turinčioms tikrintiną variklį.

| 3.1.6. | Tipo patvirtinimų, taikomų eksploatuojamos variklių šeimos variklio tipams, numeriai, įskaitant, kai taikoma, visų galiojimo pratęsimų numerius ir remonto arba atkūrimo (atnaujinimo) darbų numerius.
  1 brėž
  Eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitikties nustatymas – nustatymo tvarka |
| --- | --- |

3.1.6.

Tipo patvirtinimų, taikomų eksploatuojamos variklių šeimos variklio tipams, numeriai, įskaitant, kai taikoma, visų galiojimo pratęsimų numerius ir remonto arba atkūrimo (atnaujinimo) darbų numerius.

1 brėž

Eksploatuojamos transporto priemonės ir (arba) variklio atitikties nustatymas – nustatymo tvarka

Image

| 3.1.7. | Išsami informacija apie tų tipų patvirtinimų, išduotų varikliams, kuriuos apima gamintojo pateikiama informacija, galiojimo pratęsimus ir remonto arba atkūrimo (atnaujinimo) darbus (jeigu paprašo tipo patvirtinimą suteikianti institucija). |
| --- | --- |

3.1.7.

Išsami informacija apie tų tipų patvirtinimų, išduotų varikliams, kuriuos apima gamintojo pateikiama informacija, galiojimo pratęsimus ir remonto arba atkūrimo (atnaujinimo) darbus (jeigu paprašo tipo patvirtinimą suteikianti institucija).

| 3.1.8. | Laikas, per kurį buvo surinkta gamintojo pateikiama informacija. |
| --- | --- |

3.1.8.

Laikas, per kurį buvo surinkta gamintojo pateikiama informacija.

| 3.1.9. | Variklio gamybos laikotarpis, kurį apima gamintojo pateikiama informacija (pvz., „per 2005 kalendorinius metus pagamintos transporto priemonės ir varikliai“). |
| --- | --- |

3.1.9.

Variklio gamybos laikotarpis, kurį apima gamintojo pateikiama informacija (pvz., „per 2005 kalendorinius metus pagamintos transporto priemonės ir varikliai“).

| 3.1.10. | Gamintojo taikoma eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros metodika, įskaitant: |
| --- | --- |

3.1.10.

Gamintojo taikoma eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros metodika, įskaitant:

| 3.1.10.1. | pranešimo apie transporto priemonės arba variklio buvimo vietą metodą; |
| --- | --- |

3.1.10.1.

pranešimo apie transporto priemonės arba variklio buvimo vietą metodą;

| 3.1.10.2. | transporto priemonės arba variklio pasirinkimo arba atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

3.1.10.2.

transporto priemonės arba variklio pasirinkimo arba atmetimo kriterijus;

| 3.1.10.3. | programoje naudojamų bandymų tipus ir metodikas; |
| --- | --- |

3.1.10.3.

programoje naudojamų bandymų tipus ir metodikas;

| 3.1.10.4. | gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimos grupės priėmimo/atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

3.1.10.4.

gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimos grupės priėmimo/atmetimo kriterijus;

| 3.1.10.5. | geografinį (-ius) rajoną (-us), iš kurio (-ių) gamintojas surinko informaciją; |
| --- | --- |

3.1.10.5.

geografinį (-ius) rajoną (-us), iš kurio (-ių) gamintojas surinko informaciją;

| 3.1.10.6. | imties dydį ir naudotą pavyzdžių atrinkimo planą. |
| --- | --- |

3.1.10.6.

imties dydį ir naudotą pavyzdžių atrinkimo planą.

| 3.1.11. | Gamintojo atliktos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties metodikos rezultatai, įskaitant: |
| --- | --- |

3.1.11.

Gamintojo atliktos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties metodikos rezultatai, įskaitant:

| 3.1.11.1. | Programai pasirinktų variklių identifikavimą (išbandytų arba ne). Identifikavimo informacija:






  a) | modelio pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

Programai pasirinktų variklių identifikavimą (išbandytų arba ne). Identifikavimo informacija:

a)

modelio pavadinimas;

| b) | transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN); |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN);

| c) | variklio identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

c)

variklio identifikavimo numeris;

| d) | transporto priemonės, kurioje įmontuotas patikrintinas variklis, registravimo numeris; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės, kurioje įmontuotas patikrintinas variklis, registravimo numeris;

| e) | pagaminimo data; |
| --- | --- |

e)

pagaminimo data;

| f) | regionas, kuriame transporto priemonė naudojama (jei žinomas); |
| --- | --- |

f)

regionas, kuriame transporto priemonė naudojama (jei žinomas);

| g) | transporto priemonės eksploatavimo tipas (jeigu žinomas), t. y. miesto transportas, tolimieji pervežimai ir t. t. |
| --- | --- |

g)

transporto priemonės eksploatavimo tipas (jeigu žinomas), t. y. miesto transportas, tolimieji pervežimai ir t. t.

| 3.1.11.2. | Priežastis (-ys), dėl kurios (-ių) transporto priemonė arba variklis buvo išbraukti iš imties (pvz., transporto priemonė buvo eksploatuojama trumpiau nei metus, netinkamas su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių techninės priežiūros darbų atlikimas, įrodymai, kad buvo naudoti degalai, kurių sieros kiekis viršija nustatytąjį įprastomis sąlygomis eksploatuojant transporto priemonę, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įranga neatitinka suteikiant tipo patvirtinimą taikytų reikalavimų). Atmetimo priežastis turi būti pagrindžiama (pvz., nurodomas techninės priežiūros reikalavimų nevykdymo pobūdis ir t.t.). Transporto priemonė neturėtų būti iš imties išbraukiama dėl to, kad pernelyg dažnai buvo taikyta papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Priežastis (-ys), dėl kurios (-ių) transporto priemonė arba variklis buvo išbraukti iš imties (pvz., transporto priemonė buvo eksploatuojama trumpiau nei metus, netinkamas su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių techninės priežiūros darbų atlikimas, įrodymai, kad buvo naudoti degalai, kurių sieros kiekis viršija nustatytąjį įprastomis sąlygomis eksploatuojant transporto priemonę, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės įranga neatitinka suteikiant tipo patvirtinimą taikytų reikalavimų). Atmetimo priežastis turi būti pagrindžiama (pvz., nurodomas techninės priežiūros reikalavimų nevykdymo pobūdis ir t.t.). Transporto priemonė neturėtų būti iš imties išbraukiama dėl to, kad pernelyg dažnai buvo taikyta papildomoji išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategija.

| 3.1.11.3. | Išsami informacija apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusį kiekvieno į imtį įtraukto variklio einamąjį remontą ir techninę priežiūrą (įskaitant visus transporto priemonės pertvarkymus, kad ji atitiktų pirminius reikalavimus). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

Išsami informacija apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusį kiekvieno į imtį įtraukto variklio einamąjį remontą ir techninę priežiūrą (įskaitant visus transporto priemonės pertvarkymus, kad ji atitiktų pirminius reikalavimus).

| 3.1.11.4. | Išsami informacija apie kiekvienam į imtį įtrauktam varikliui atliktą remontą (jeigu žinoma). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

Išsami informacija apie kiekvienam į imtį įtrauktam varikliui atliktą remontą (jeigu žinoma).

| 3.1.11.5. | Bandymo duomenys, įskaitant:






  a) | bandymo datą; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Bandymo duomenys, įskaitant:

a)

bandymo datą;

| b) | bandymo vietą; |
| --- | --- |

b)

bandymo vietą;

| c) | išbandytiną variklį turinčios transporto priemonės kilometražo skaitiklio rodmenis; |
| --- | --- |

c)

išbandytiną variklį turinčios transporto priemonės kilometražo skaitiklio rodmenis;

| d) | bandymo degalų specifikacijos (pvz., etaloniniai bandymo degalai arba rinkoje parduodami degalai); |
| --- | --- |

d)

bandymo degalų specifikacijos (pvz., etaloniniai bandymo degalai arba rinkoje parduodami degalai);

| e) | bandymo sąlygas (temperatūra, drėgmė, dinamometro inercinis svoris); |
| --- | --- |

e)

bandymo sąlygas (temperatūra, drėgmė, dinamometro inercinis svoris);

| f) | dinamometro parametrus (pvz., galios parametras); |
| --- | --- |

f)

dinamometro parametrus (pvz., galios parametras);

| g) | išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymo, kuris buvo padarytas atliekant ESC, ETC ir ELR bandymus pagal šio priedo 4 punktą, rezultatus; bandymas atliekamas su ne mažiau kaip penkiais varikliais; |
| --- | --- |

g)

išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymo, kuris buvo padarytas atliekant ESC, ETC ir ELR bandymus pagal šio priedo 4 punktą, rezultatus; bandymas atliekamas su ne mažiau kaip penkiais varikliais;

| h) | vietoje pirmiau minėtame g punkte nurodyto bandymo galima atlikti bandymus naudojant kitą protokolą. Pirmiau minėto bandymo patikimumą kontroliuojant tinkamumą eksploatuoti nustato ir pagrindžia gamintojas kartu su tipo patvirtinimo procesu (šios taisyklės 3 ir 4 punktai). |
| --- | --- |

h)

vietoje pirmiau minėtame g punkte nurodyto bandymo galima atlikti bandymus naudojant kitą protokolą. Pirmiau minėto bandymo patikimumą kontroliuojant tinkamumą eksploatuoti nustato ir pagrindžia gamintojas kartu su tipo patvirtinimo procesu (šios taisyklės 3 ir 4 punktai).

| 3.1.12. | Užfiksuoti TPD sistemos duomenys. |
| --- | --- |

3.1.12.

Užfiksuoti TPD sistemos duomenys.

| 3.1.13. | Įrašai apie sunaudojamojo aktyviklio naudojimo patirtį. Įrašuose turėtų būti išsamiai aprašyta (išvardyti ne visi dalykai) gamintojo patirtis pilant, iš naujo pripilant aktyviklio ir jį naudojant bei aktyviklio pripylimo tvarka ir ypač sukimo momento ribotuvo įjungimo dažnumas bei kitų defektų nustatymo atvejai, gedimo rodytuvo įjungimas ir su sunaudojamojo aktyviklio trūkumu susiję užregistruoti trikčių kodai. |
| --- | --- |

3.1.13.

Įrašai apie sunaudojamojo aktyviklio naudojimo patirtį. Įrašuose turėtų būti išsamiai aprašyta (išvardyti ne visi dalykai) gamintojo patirtis pilant, iš naujo pripilant aktyviklio ir jį naudojant bei aktyviklio pripylimo tvarka ir ypač sukimo momento ribotuvo įjungimo dažnumas bei kitų defektų nustatymo atvejai, gedimo rodytuvo įjungimas ir su sunaudojamojo aktyviklio trūkumu susiję užregistruoti trikčių kodai.

| 3.1.13.1. | Gamintojas pateikia ataskaitas apie eksploatavimą ir defektus. Gamintojas praneša apie gautų reikalavimų pasinaudoti garantijos sąlygomis skaičių ir tų reikalavimų pobūdį bei gedimo rodytuvo įjungimo/išjungimo rodmenis eksploatuojant transporto priemonę ir su sunaudojamojo aktyviklio trūkumu susijusių trikties kodų registravimą bei variklio sukimo momento ribotuvo įjungimą/išjungimą (žr. šios taisyklės 5.5.5 punktą). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Gamintojas pateikia ataskaitas apie eksploatavimą ir defektus. Gamintojas praneša apie gautų reikalavimų pasinaudoti garantijos sąlygomis skaičių ir tų reikalavimų pobūdį bei gedimo rodytuvo įjungimo/išjungimo rodmenis eksploatuojant transporto priemonę ir su sunaudojamojo aktyviklio trūkumu susijusių trikties kodų registravimą bei variklio sukimo momento ribotuvo įjungimą/išjungimą (žr. šios taisyklės 5.5.5 punktą).

| 3.2. | Gamintojo surinkta informacija turi būti pakankamai išsami, siekiant užtikrinti, kad eksploatavimo galią įprastomis sąlygomis būtų galima įvertinti per tinkamą šios taisyklės 6.3 punkte apibrėžtą patvarumo laikotarpį ir (arba) eksploatavimo laiką ir tokiu būdu, kuris atitiktų geografinį gamintojo prekybos rinkų pasiskirstymą. |
| --- | --- |

3.2.

Gamintojo surinkta informacija turi būti pakankamai išsami, siekiant užtikrinti, kad eksploatavimo galią įprastomis sąlygomis būtų galima įvertinti per tinkamą šios taisyklės 6.3 punkte apibrėžtą patvarumo laikotarpį ir (arba) eksploatavimo laiką ir tokiu būdu, kuris atitiktų geografinį gamintojo prekybos rinkų pasiskirstymą.

| 3.3. | Gamintojas gali pageidauti, kad jam būtų leista vykdyti mažesnio skaičiaus nei nurodytasis 3.1.11.5 punkto g papunktyje eksploatuojamų variklių ir (arba) transporto priemonių kontrolę, ir taikyti 3.1.11.5 punkto h papunktyje apibrėžtą tvarką. Pirmiau minėtas pageidavimas galėtų būti grindžiamas tuo, kad tam tikros (-ų) variklių šeimos (-ų) variklių, kuriems taikoma ataskaita, yra nedaug. Dėl sąlygų turėtų būti iš anksto susitarta su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija. |
| --- | --- |

3.3.

Gamintojas gali pageidauti, kad jam būtų leista vykdyti mažesnio skaičiaus nei nurodytasis 3.1.11.5 punkto g papunktyje eksploatuojamų variklių ir (arba) transporto priemonių kontrolę, ir taikyti 3.1.11.5 punkto h papunktyje apibrėžtą tvarką. Pirmiau minėtas pageidavimas galėtų būti grindžiamas tuo, kad tam tikros (-ų) variklių šeimos (-ų) variklių, kuriems taikoma ataskaita, yra nedaug. Dėl sąlygų turėtų būti iš anksto susitarta su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija.

| 3.4 | Tipo patvirtinimą suteikianti institucija, atsižvelgdama į šiame punkte nurodytą kontrolės ataskaitą, nutaria:






  a) | ar eksploatuojamo tipo variklio arba variklių šeimos atitiktis nepažeidžia taikomų reikalavimų ir nesiimti jokių kitų veiksmų; |
| --- | --- | --- |

3.4

Tipo patvirtinimą suteikianti institucija, atsižvelgdama į šiame punkte nurodytą kontrolės ataskaitą, nutaria:

a)

ar eksploatuojamo tipo variklio arba variklių šeimos atitiktis nepažeidžia taikomų reikalavimų ir nesiimti jokių kitų veiksmų;

| b) | ar gamintojo pateiktų duomenų pakanka, kad būtų galima nuspręsti, ir gamintojo prašyti pateikti papildomos informacijos ir (arba) bandymo duomenų; jeigu pateikiamas prašymas ir, atsižvelgiant į variklio tipo patvirtinimą, tie papildomi bandymo duomenys – tai ESC, ELR, ir ETC bandymų rezultatai arba bet kokios kitos įrodymais pagrįstos procedūros pagal 3.1.11.5 punkto h papunktį; |
| --- | --- |

b)

ar gamintojo pateiktų duomenų pakanka, kad būtų galima nuspręsti, ir gamintojo prašyti pateikti papildomos informacijos ir (arba) bandymo duomenų; jeigu pateikiamas prašymas ir, atsižvelgiant į variklio tipo patvirtinimą, tie papildomi bandymo duomenys – tai ESC, ELR, ir ETC bandymų rezultatai arba bet kokios kitos įrodymais pagrįstos procedūros pagal 3.1.11.5 punkto h papunktį;

| c) | kad eksploatuojamo tipo variklio arba variklių šeimos atitiktis pažeidžia taikomus reikalavimus ir imtis priemonių, jog su iš variklių šeimos atrinkta imtimi pagal šio priedo 5 punktą būtų atlikti patvirtinamieji bandymai. |
| --- | --- |

c)

kad eksploatuojamo tipo variklio arba variklių šeimos atitiktis pažeidžia taikomus reikalavimus ir imtis priemonių, jog su iš variklių šeimos atrinkta imtimi pagal šio priedo 5 punktą būtų atlikti patvirtinamieji bandymai.

| 3.5 | Susitariančioji šalis, taikydama šiame punkte aprašytą tvarką, pati gali atlikti kontrolinius bandymus ir pateikti jų ataskaitą. Galima registruoti informaciją apie įsigijimą, techninę priežiūrą ir gamintojo dalyvavimą taikant priemones. Susitariančioji šalis taip pat gali naudoti kitokius išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymo protokolus pagal 3.1.11.5 punkto h papunktį. |
| --- | --- |

3.5

Susitariančioji šalis, taikydama šiame punkte aprašytą tvarką, pati gali atlikti kontrolinius bandymus ir pateikti jų ataskaitą. Galima registruoti informaciją apie įsigijimą, techninę priežiūrą ir gamintojo dalyvavimą taikant priemones. Susitariančioji šalis taip pat gali naudoti kitokius išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymo protokolus pagal 3.1.11.5 punkto h papunktį.

| 3.6 | Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali remtis kontroliniais bandymais, kuriuos atliko ir apie kuriuos ataskaitą pateikė Susitariančioji šalis, priimdama sprendimus pagal 3.4. punktą. |
| --- | --- |

3.6

Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali remtis kontroliniais bandymais, kuriuos atliko ir apie kuriuos ataskaitą pateikė Susitariančioji šalis, priimdama sprendimus pagal 3.4. punktą.

| 3.7 | Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai ir Susitariančiajai šaliai (-ims) turėtų pranešti, kurioje vietoje yra eksploatuojami atitinkami varikliai ir (arba) transporto priemonės, jeigu gamintojas ketintų savanoriškai taikyti ištaisomojo pobūdžio priemones. Gamintojas pateikti ataskaitą ir sprendimą taikyti priemones priima vienu metu bei nurodydamas išsamią informaciją apie priemones, aprašydamas variklių ir (arba) transporto priemonių, kurioms būtų taikomos priemonės, grupes ir reguliariai turi pateikti ataskaitas prasidėjus kampanijai. Galima naudoti šio priedo 7 punkte nurodytus taikytinus duomenis. |
| --- | --- |

3.7

Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai ir Susitariančiajai šaliai (-ims) turėtų pranešti, kurioje vietoje yra eksploatuojami atitinkami varikliai ir (arba) transporto priemonės, jeigu gamintojas ketintų savanoriškai taikyti ištaisomojo pobūdžio priemones. Gamintojas pateikti ataskaitą ir sprendimą taikyti priemones priima vienu metu bei nurodydamas išsamią informaciją apie priemones, aprašydamas variklių ir (arba) transporto priemonių, kurioms būtų taikomos priemonės, grupes ir reguliariai turi pateikti ataskaitas prasidėjus kampanijai. Galima naudoti šio priedo 7 punkte nurodytus taikytinus duomenis.

4.   IŠMETAMŲJŲ DUJINIŲ TERŠALŲ NUSTATYMO BANDYMAI

| 4.1 | Su varikliu, pasirinktu iš variklių šeimos, per ESC ir ETC bandymo ciklus atliekamas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų nustatymo bandymas, o per ELR bandymo ciklą – dūmų išmetimo bandymas. Variklis turi atitikti įprastą šio tipo varikliui numatomą eksploatavimą ir jis paimamas iš įprastu būdu eksploatuotos transporto priemonės. Variklis ir (arba) transporto priemonė turi būti įsigyjama, jo/jos tikrinimas ir atkuriamasis remontas atliekamas naudojant 3 punkte nurodytą protokolą, ir visos pirmiau minėtos priemonės pagrindžiamos dokumentais.
  Varikliui taikomas 7 priedo 4 punkte nurodytas techninės priežiūros darbų atlikimo tvarkaraštis. |
| --- | --- |

4.1

Su varikliu, pasirinktu iš variklių šeimos, per ESC ir ETC bandymo ciklus atliekamas išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų nustatymo bandymas, o per ELR bandymo ciklą – dūmų išmetimo bandymas. Variklis turi atitikti įprastą šio tipo varikliui numatomą eksploatavimą ir jis paimamas iš įprastu būdu eksploatuotos transporto priemonės. Variklis ir (arba) transporto priemonė turi būti įsigyjama, jo/jos tikrinimas ir atkuriamasis remontas atliekamas naudojant 3 punkte nurodytą protokolą, ir visos pirmiau minėtos priemonės pagrindžiamos dokumentais.

Varikliui taikomas 7 priedo 4 punkte nurodytas techninės priežiūros darbų atlikimo tvarkaraštis.

| 4.2 | Atliekant ESC, ETC ir ELR bandymus nustatyti išmetamųjų teršalų kiekiai nurodomi tokiu pačiu dešimtainės trupmenos skilčių skaičiumi kaip to teršalo ribinės vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelėse ir prie to dešimtainės trupmenos skilčių skaičiaus pridedamas vienas papildomas skaičius. |
| --- | --- |

4.2

Atliekant ESC, ETC ir ELR bandymus nustatyti išmetamųjų teršalų kiekiai nurodomi tokiu pačiu dešimtainės trupmenos skilčių skaičiumi kaip to teršalo ribinės vertės, pateiktos šios taisyklės 5.2.1 punkto lentelėse ir prie to dešimtainės trupmenos skilčių skaičiaus pridedamas vienas papildomas skaičius.

5.   PATVIRTINAMIEJI BANDYMAI

| 5.1 | Patvirtinamieji bandymai atliekami siekiant patvirtinti, kad variklių šeima yra tinkama eksploatuoti atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

5.1

Patvirtinamieji bandymai atliekami siekiant patvirtinti, kad variklių šeima yra tinkama eksploatuoti atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį.

| 5.1.1. | Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nepritaria gamintojų atliekamos eksploatuojamo variklio ir (arba) transporto priemonės kontrolės pagal 3.4 punktą arba pateiktų įrodymų, patvirtinančių, kad eksploatuojamas variklis ir (arba) transporto priemonė pažeidžia atitikties reikalavimus, pvz., pagal 3.5 punktą, tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali nurodyti gamintojui atlikti patvirtinamąjį bandymą. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija išnagrinės gamintojo pateiktą patvirtinamojo bandymo ataskaitą. |
| --- | --- |

5.1.1.

Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nepritaria gamintojų atliekamos eksploatuojamo variklio ir (arba) transporto priemonės kontrolės pagal 3.4 punktą arba pateiktų įrodymų, patvirtinančių, kad eksploatuojamas variklis ir (arba) transporto priemonė pažeidžia atitikties reikalavimus, pvz., pagal 3.5 punktą, tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali nurodyti gamintojui atlikti patvirtinamąjį bandymą. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija išnagrinės gamintojo pateiktą patvirtinamojo bandymo ataskaitą.

| 5.1.2. | Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali atlikti patvirtinamuosius bandymus. |
| --- | --- |

5.1.2.

Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali atlikti patvirtinamuosius bandymus.

| 5.2 | Patvirtinamasis bandymas turėtų būti atliekamas darant ESC, ETC ir ELR bandymus kaip nurodyta 4 punkte. Išbandytini tipiniai varikliai turėtų būti išmontuoti iš transporto priemonės, kuri buvo eksploatuota įprastomis sąlygomis, ir išbandomi. Gamintojas, iš anksto susitaręs su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sudedamąsias dalis gali išbandyti jas išmontavęs iš eksploatuojamos transporto priemonės ir įmontavęs tinkamai eksploatuotam (-iems) tipiniam (-iams) varikliui (-iams). Kiekvienai bandymų serijai pasirenkamas tas pats išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sudedamųjų dalių rinkinys. Pateikiamos pasirinkimą pagrindžiančios priežastys. |
| --- | --- |

5.2

Patvirtinamasis bandymas turėtų būti atliekamas darant ESC, ETC ir ELR bandymus kaip nurodyta 4 punkte. Išbandytini tipiniai varikliai turėtų būti išmontuoti iš transporto priemonės, kuri buvo eksploatuota įprastomis sąlygomis, ir išbandomi. Gamintojas, iš anksto susitaręs su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sudedamąsias dalis gali išbandyti jas išmontavęs iš eksploatuojamos transporto priemonės ir įmontavęs tinkamai eksploatuotam (-iems) tipiniam (-iams) varikliui (-iams). Kiekvienai bandymų serijai pasirenkamas tas pats išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sudedamųjų dalių rinkinys. Pateikiamos pasirinkimą pagrindžiančios priežastys.

| 5.3 | Laikoma, kad bandymo rezultatai neatitinka nustatytų reikalavimų, jeigu su visą variklių šeimą reprezentuojančiais dviem ar daugiau variklių atliktų bandymų bet kokiems išmetamiesiems dujiniams teršalams nustatyti ribinė vertė gerokai viršija nurodytąsias šios taisyklės 5.2.1 punkte. |
| --- | --- |

5.3

Laikoma, kad bandymo rezultatai neatitinka nustatytų reikalavimų, jeigu su visą variklių šeimą reprezentuojančiais dviem ar daugiau variklių atliktų bandymų bet kokiems išmetamiesiems dujiniams teršalams nustatyti ribinė vertė gerokai viršija nurodytąsias šios taisyklės 5.2.1 punkte.

6.   TAIKYTINOS PRIEMONĖS

| 6.1 | Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nepritaria gamintojo pateiktai informacijai arba bandymo duomenims, ir pagal 5 punktą atlikusi patvirtinamuosius variklio bandymus arba atsižvelgdama į Susitariančiosios šalies (5.3 punktas) atliktus patvirtinamuosius bandymus yra įsitikinusi, kad tam tikro tipo variklis neatitinka šių nuostatų reikalavimų, tipo patvirtinimą suteikianti institucija turi prašyti gamintojo pateikti ištaisomųjų priemonių planą neatitikčiai pašalinti. |
| --- | --- |

6.1

Jeigu tipo patvirtinimą suteikianti institucija nepritaria gamintojo pateiktai informacijai arba bandymo duomenims, ir pagal 5 punktą atlikusi patvirtinamuosius variklio bandymus arba atsižvelgdama į Susitariančiosios šalies (5.3 punktas) atliktus patvirtinamuosius bandymus yra įsitikinusi, kad tam tikro tipo variklis neatitinka šių nuostatų reikalavimų, tipo patvirtinimą suteikianti institucija turi prašyti gamintojo pateikti ištaisomųjų priemonių planą neatitikčiai pašalinti.

| 6.2. | Šiuo atveju 1958 susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nurodytos ištaisomosios priemonės pagal 8 punktą pradedamos taikyti eksploatuojamiems varikliams, priklausantiems tam pačiam variklio tipui, kurį gali ištikti tie patys gedimai.
  Gamintojo pateiktas ištaisomųjų priemonių planas įsigalios tik patvirtinus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Gamintojas yra atsakingas už patvirtinto ištaisomųjų priemonių plano vykdymą.
  Tipo patvirtinimą suteikianti institucija savo sprendimą visoms Susitariančiosios šalims turi pranešti per 30 dienų. Susitariančiosios šalys gali prašyti, kad tas pats ištaisomojo pobūdžio priemonių planas būtų taikomas visiems jų teritorijoje įregistruotiems to paties tipo varikliams. |
| --- | --- |

6.2.

Šiuo atveju 1958 susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nurodytos ištaisomosios priemonės pagal 8 punktą pradedamos taikyti eksploatuojamiems varikliams, priklausantiems tam pačiam variklio tipui, kurį gali ištikti tie patys gedimai.

Gamintojo pateiktas ištaisomųjų priemonių planas įsigalios tik patvirtinus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai. Gamintojas yra atsakingas už patvirtinto ištaisomųjų priemonių plano vykdymą.

Tipo patvirtinimą suteikianti institucija savo sprendimą visoms Susitariančiosios šalims turi pranešti per 30 dienų. Susitariančiosios šalys gali prašyti, kad tas pats ištaisomojo pobūdžio priemonių planas būtų taikomas visiems jų teritorijoje įregistruotiems to paties tipo varikliams.

| 6.3 | Jei Susitariančioji šalis nustato, kad transporto priemonių tipas neatitinka taikytinų šio priedo reikalavimų, ji nedelsdama turi informuoti pradinį tipo patvirtinimą suteikusią Susitariančiąją šalį pagal susitarimo reikalavimus.
  Tada – pagal susitarimo nuostatas – pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji Susitariančiosios šalies institucija turi informuoti gamintoją, kad transporto priemonių tipas neatitinka šių nuostatų reikalavimų ir kad gamintojas turėtų imtis tam tikrų priemonių. Per du mėnesius nuo šio pranešimo gavimo gamintojas institucijai pateikia defektų pataisymo priemonių planą, kurio turinys turėtų atitikti 7 punkto reikalavimus. Pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji institucija per du mėnesius turi pakonsultuoti gamintoją, kad būtų pasiektas susitarimas dėl priemonių plano ir jo vykdymo. Jei pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji institucija nustato, kad joks susitarimas negali būti pasiektas, pradedamos vykdyti susijusios susitarimo procedūros. |
| --- | --- |

6.3

Jei Susitariančioji šalis nustato, kad transporto priemonių tipas neatitinka taikytinų šio priedo reikalavimų, ji nedelsdama turi informuoti pradinį tipo patvirtinimą suteikusią Susitariančiąją šalį pagal susitarimo reikalavimus.

Tada – pagal susitarimo nuostatas – pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji Susitariančiosios šalies institucija turi informuoti gamintoją, kad transporto priemonių tipas neatitinka šių nuostatų reikalavimų ir kad gamintojas turėtų imtis tam tikrų priemonių. Per du mėnesius nuo šio pranešimo gavimo gamintojas institucijai pateikia defektų pataisymo priemonių planą, kurio turinys turėtų atitikti 7 punkto reikalavimus. Pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji institucija per du mėnesius turi pakonsultuoti gamintoją, kad būtų pasiektas susitarimas dėl priemonių plano ir jo vykdymo. Jei pradinį tipo patvirtinimą suteikusi įgaliotoji institucija nustato, kad joks susitarimas negali būti pasiektas, pradedamos vykdyti susijusios susitarimo procedūros.

7.   IŠTAISOMŲJŲ PRIEMONIŲ PLANAS

| 7.1. | Ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo 6.1 punkte nurodyto pranešimo dienos tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiamas pagal 6.1 punktą privalomas ištaisomojo pobūdžio priemonių planas. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija per 30 darbo dienų paskelbia, ar pritaria, ar nepritaria ištaisomųjų priemonių planui. Tačiau jeigu gamintojas, patenkindamas kompetentingos tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos reikalavimą, gali įrodyti, kad, norint pateikti ištaisomojo pobūdžio priemonių planą, neatitikčiai ištirti reikia daugiau laiko, tas terminas yra pratęsiamas. |
| --- | --- |

7.1.

Ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo 6.1 punkte nurodyto pranešimo dienos tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiamas pagal 6.1 punktą privalomas ištaisomojo pobūdžio priemonių planas. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija per 30 darbo dienų paskelbia, ar pritaria, ar nepritaria ištaisomųjų priemonių planui. Tačiau jeigu gamintojas, patenkindamas kompetentingos tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos reikalavimą, gali įrodyti, kad, norint pateikti ištaisomojo pobūdžio priemonių planą, neatitikčiai ištirti reikia daugiau laiko, tas terminas yra pratęsiamas.

| 7.2. | Ištaisomosios priemonės taikomos visiems varikliams, kuriems būdingi tokie patys defektai. Įvertinama būtinybė iš dalies pakeisti patvirtinimo dokumentus. |
| --- | --- |

7.2.

Ištaisomosios priemonės taikomos visiems varikliams, kuriems būdingi tokie patys defektai. Įvertinama būtinybė iš dalies pakeisti patvirtinimo dokumentus.

| 7.3. | Gamintojas pateikia visų pranešimų, susijusių su ištaisomųjų priemonių planu, kopiją, taip pat tvarko atkūrimo darbų registrą ir tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai reguliariai pateikia būklės ataskaitas. |
| --- | --- |

7.3.

Gamintojas pateikia visų pranešimų, susijusių su ištaisomųjų priemonių planu, kopiją, taip pat tvarko atkūrimo darbų registrą ir tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai reguliariai pateikia būklės ataskaitas.

| 7.4. | Į ištaisomųjų priemonių planą įtraukiami 7.4.1–7.4.11 punktuose apibrėžti reikalavimai. Gamintojas ištaisomųjų priemonių planui paskiria unikalų identifikavimo pavadinimą arba numerį. |
| --- | --- |

7.4.

Į ištaisomųjų priemonių planą įtraukiami 7.4.1–7.4.11 punktuose apibrėžti reikalavimai. Gamintojas ištaisomųjų priemonių planui paskiria unikalų identifikavimo pavadinimą arba numerį.

| 7.4.1. | Į ištaisomojo pobūdžio priemonių planą įtraukiamas kiekvieno variklio tipo aprašas. |
| --- | --- |

7.4.1.

Į ištaisomojo pobūdžio priemonių planą įtraukiamas kiekvieno variklio tipo aprašas.

| 7.4.2. | Konkretaus modifikavimo, pertvarkymo, remonto, pataisymo, sureguliavimo arba kitų pakeitimų, kurie turi būti padaryti tam, kad varikliai atitiktų nustatytus reikalavimus, įskaitant trumpą duomenų ir techninių tyrimų santrauką, patvirtinančią gamintojo sprendimą imtis tam tikrų priemonių, kurių turi būti imtasi neatitikčiai pašalinti, aprašas. |
| --- | --- |

7.4.2.

Konkretaus modifikavimo, pertvarkymo, remonto, pataisymo, sureguliavimo arba kitų pakeitimų, kurie turi būti padaryti tam, kad varikliai atitiktų nustatytus reikalavimus, įskaitant trumpą duomenų ir techninių tyrimų santrauką, patvirtinančią gamintojo sprendimą imtis tam tikrų priemonių, kurių turi būti imtasi neatitikčiai pašalinti, aprašas.

| 7.4.3. | Metodo, kuriuo gamintojas variklio arba transporto priemonės savininkus informuoja apie ištaisomojo pobūdžio priemones, aprašas. |
| --- | --- |

7.4.3.

Metodo, kuriuo gamintojas variklio arba transporto priemonės savininkus informuoja apie ištaisomojo pobūdžio priemones, aprašas.

| 7.4.4. | Tinkamos techninės priežiūros arba eksploatavimo, jeigu jie yra nustatyti, kuriuos gamintojas reikalauja taikyti, kad būtų galima atlikti remontą pagal ištaisomojo pobūdžio priemonių planą, aprašas ir paaiškinimas priežasčių, dėl kurių gamintojas nustato kokią nors pirmiau minėtą sąlygą. Jokios techninės priežiūros arba naudojimo sąlygos negali būti nustatomos, jeigu jos nėra akivaizdžiai susijusios su neatitiktimi ir ištaisomosiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

7.4.4.

Tinkamos techninės priežiūros arba eksploatavimo, jeigu jie yra nustatyti, kuriuos gamintojas reikalauja taikyti, kad būtų galima atlikti remontą pagal ištaisomojo pobūdžio priemonių planą, aprašas ir paaiškinimas priežasčių, dėl kurių gamintojas nustato kokią nors pirmiau minėtą sąlygą. Jokios techninės priežiūros arba naudojimo sąlygos negali būti nustatomos, jeigu jos nėra akivaizdžiai susijusios su neatitiktimi ir ištaisomosiomis priemonėmis.

| 7.4.5. | Tvarkos, kurios turi laikytis variklio savininkai, kad būtų pašalinta neatitiktis, aprašas. Apraše nurodoma data, nuo kurios galima būtų imtis ištaisomųjų priemonių, apytikris dirbtuvei nustatytas laikas, skiriamas remontui atlikti, ir remonto vieta. Pristačius transporto priemonę, remontas atliekamas racionaliai, darbai nevilkinami. |
| --- | --- |

7.4.5.

Tvarkos, kurios turi laikytis variklio savininkai, kad būtų pašalinta neatitiktis, aprašas. Apraše nurodoma data, nuo kurios galima būtų imtis ištaisomųjų priemonių, apytikris dirbtuvei nustatytas laikas, skiriamas remontui atlikti, ir remonto vieta. Pristačius transporto priemonę, remontas atliekamas racionaliai, darbai nevilkinami.

| 7.4.6. | Transporto priemonės savininkui perduotos informacijos kopija. |
| --- | --- |

7.4.6.

Transporto priemonės savininkui perduotos informacijos kopija.

| 7.4.7. | Trumpas aprašas sistemos, kurią gamintojas naudoja garantuoti tinkamą sudedamųjų dalių arba sistemų, reikalingų ištaisomiesiems darbams atlikti, tiekimą. Nurodoma, kada bus gautos visos reikiamos sudedamosios dalys arba sistemos, reikalingos darbams pradėti. |
| --- | --- |

7.4.7.

Trumpas aprašas sistemos, kurią gamintojas naudoja garantuoti tinkamą sudedamųjų dalių arba sistemų, reikalingų ištaisomiesiems darbams atlikti, tiekimą. Nurodoma, kada bus gautos visos reikiamos sudedamosios dalys arba sistemos, reikalingos darbams pradėti.

| 7.4.8. | Visų nurodymų kopijos nusiunčiamos remontą atliksiantiems asmenims. |
| --- | --- |

7.4.8.

Visų nurodymų kopijos nusiunčiamos remontą atliksiantiems asmenims.

| 7.4.9. | Siūlomų ištaisomojo pobūdžio priemonių poveikio, kurį jos padarytų kiekvieno tipo variklio, kuriam tos ištaisomojo pobūdžio priemonės taikomos, išmetamų teršalų kiekiui, degalų sunaudojimui, bendrosioms transporto priemonės vairavimo charakteristikoms ir jo saugai, aprašas ir tas išvadas pagrindžiantys duomenys bei techniniai tyrimai ir t. t. |
| --- | --- |

7.4.9.

Siūlomų ištaisomojo pobūdžio priemonių poveikio, kurį jos padarytų kiekvieno tipo variklio, kuriam tos ištaisomojo pobūdžio priemonės taikomos, išmetamų teršalų kiekiui, degalų sunaudojimui, bendrosioms transporto priemonės vairavimo charakteristikoms ir jo saugai, aprašas ir tas išvadas pagrindžiantys duomenys bei techniniai tyrimai ir t. t.

| 7.4.10. | Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali pagrįstai nustatyti, kad ištaisomųjų priemonių planui įvertinti reikia kokios nors kitos informacijos, ataskaitų arba duomenų. |
| --- | --- |

7.4.10.

Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali pagrįstai nustatyti, kad ištaisomųjų priemonių planui įvertinti reikia kokios nors kitos informacijos, ataskaitų arba duomenų.

| 7.4.11. | Kai į ištaisomųjų priemonių planą yra įtrauktas ir atkūrimas, tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikiamas ir remonto darbų registravimo būdo aprašas. Jei naudojama etiketė, pateikiamas jos pavyzdys. |
| --- | --- |

7.4.11.

Kai į ištaisomųjų priemonių planą yra įtrauktas ir atkūrimas, tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai pateikiamas ir remonto darbų registravimo būdo aprašas. Jei naudojama etiketė, pateikiamas jos pavyzdys.

| 7.5. | Gamintojo galima prašyti su sudedamosiomis dalimis ir varikliais, kuriuose siūlomas pakeitimas, modifikavimas jau pritaikytas arba kurie suremontuoti, atlikti atitinkamai parengtus ir privalomuosius bandymus, kad būtų įrodyta, jog pakeitimas, remontas arba modifikavimas yra veiksmingi. |
| --- | --- |

7.5.

Gamintojo galima prašyti su sudedamosiomis dalimis ir varikliais, kuriuose siūlomas pakeitimas, modifikavimas jau pritaikytas arba kurie suremontuoti, atlikti atitinkamai parengtus ir privalomuosius bandymus, kad būtų įrodyta, jog pakeitimas, remontas arba modifikavimas yra veiksmingi.

| 7.6. | Gamintojas yra atsakingas už kiekvieno variklio ir transporto priemonės, dėl kurios yra gautas gamintojo pranešimas apie variklio ar transporto priemonės defektus, bei suremontuoto variklio arba transporto priemonės ir remontą atlikusių dirbtuvių įrašų tvarkymą. Tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, paprašius, 5 metus nuo ištaisomųjų priemonių plano įgyvendinimo suteikiama galimybė gauti informacijos įrašus. |
| --- | --- |

7.6.

Gamintojas yra atsakingas už kiekvieno variklio ir transporto priemonės, dėl kurios yra gautas gamintojo pranešimas apie variklio ar transporto priemonės defektus, bei suremontuoto variklio arba transporto priemonės ir remontą atlikusių dirbtuvių įrašų tvarkymą. Tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, paprašius, 5 metus nuo ištaisomųjų priemonių plano įgyvendinimo suteikiama galimybė gauti informacijos įrašus.

| 7.7. | Informacija apie remontą ir (arba) modifikavimą ar naujos įrangos įmontavimą įrašoma sertifikate, kurį variklio savininkui pateikia gamintojas. |
| --- | --- |

7.7.

Informacija apie remontą ir (arba) modifikavimą ar naujos įrangos įmontavimą įrašoma sertifikate, kurį variklio savininkui pateikia gamintojas.

---

9A PRIEDAS

Transporto priemonių diagnostikos (TPD) sistemos

1.   ĮVADAS

Šiame priede aprašomos transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos, skirtos variklinių transporto priemonių išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemoms, nuostatos.

2.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede, be pateiktųjų šios taisyklės 2 punkte, taikomos tokios apibrėžtys:

įšildymo ciklas – tai toks pakankamas variklio veikimas, kai aušinimo skysčio temperatūra nuo variklio paleidimo padidėja bent 22 K ir tas skystis įšyla iki ne mažesnės nei 343 K (70 oC) temperatūros;

prieiga – tai galimybė per nuosekliai sujungtą standartinę diagnostikos jungtį naudotis visais su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusiais transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos duomenimis, įskaitant visus trikčių kodus, reikalingus su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusioms transporto priemonės dalims tikrinti, atlikti jų diagnostiką, einamąjį remontą arba joms remontuoti;

defektas – jei tai varikliui įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos, reiškia, kad ne daugiau nei dviejų atskirų kontroliuojamų sudedamųjų dalių arba sistemų laikinosios arba pastovios eksploatacinės charakteristikos yra tokios, kad dėl jų trinka kitais atžvilgiais veiksminga transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos sistemos vykdoma tų sudedamųjų dalių arba sistemų stebėsena arba kad jos neatitinka visų kitų išsamių TPD sistemai nustatytų reikalavimų. Jeigu varikliams ir transporto priemonėms būdingi pirmiau minėti defektai, varikliams arba transporto priemonėms, atsižvelgiant į jose įmontuotą variklį, galima suteikti tipo patvirtinimą, variklius arba transporto priemones įregistruoti ir parduoti pagal šio priedo 4.3 punkto reikalavimus;

sugadinta sudedamoji dalis ir (arba) sistema – tai variklis arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos sudedamoji dalis ir (arba) sistema, kurią gamintojas numatytu būdu sugadino, kad su transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema galėtų atlikti tipo patvirtinimo bandymą;

transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos bandymo ciklas – tai bandomasis važiavimo ciklas – ESC bandymo ciklo variantas – sudarytas iš šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte aprašytų 13 atskirų režimų, tačiau jeigu kiekvieno režimo trukmė sutrumpinama iki 60 sekundžių;

eksploatavimo ciklas – tai seka, kuri naudojama gedimo rodytuvo (GR) išjungimo sąlygoms nustatyti. Eksploatavimo ciklas – tai variklio paleidimas, variklio veikimo laikotarpis, variklio užgesinimas ir laiko tarpas iki variklio kito paleidimo pradžios, jeigu yra įjungta transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema, kuria būtų nustatomas gedimas (jeigu jis atsirastų);

pradinio kondicionavimo ciklas – tai su transporto priemonėje įrengiama TPD paeiliui atlikti bent trys bandymo ciklai arba išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymų ciklai, kuriais užtikrinamas variklio darbo, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos stabilumas ir TPD eksploatacinės parengties kontrolė;

„remonto informacija“ – tai visa informacija, reikalinga variklio gedimams nustatyti, techninei priežiūrai, patikrai, periodiniam stebėjimui arba remontui, kurią gamintojai pateikia savo įgaliotiesiems atstovams arba remonto dirbtuvėms. Jeigu būtina, ši informacija – tai techninės priežiūros vadovai, remonto žinynai, su diagnostika susijusi informacija (mažiausios ir didžiausios teorinės matavimo vertės), montavimo schemos, variklio tipui taikomas programinės įrangos kalibravimo identifikavimo numeris, informacija, leidžianti programinę elektroninių sistemų įrangą atnaujinti pagal transporto priemonės gamintojo specifikacijas, atskiriems ir specialiems atvejams skirti nurodymai, įrankiams ir įrangai numatyta informacija, informacija apie duomenų registravimą, dvikryptės stebėsenos ir bandymų duomenys. Gamintojas neįpareigojamas pateikti tos informacijos, kuri saugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu laikoma gamintojo ir (arba) pirminės įrangos gamintojo (OEM) tiekėjo (-ų) praktine patirtimi; tokiu atveju galima atsisakyti pateikti techninę informaciją;

standartizuoti – reiškia, kad visi su TPD susiję duomenys (t.y. duomenų srautas, jeigu naudojami rodmenų nuskaitymo įtaisai), įskaitant visus naudojamus trikčių kodus, pateikiami tik pagal pramonės šakos standartus, kurie dėl to, kad jų formatas ir leidžiamosios pasirinktys yra aiškiai apibrėžtos, variklinių transporto priemonių gamybos šakai užtikrina didžiausią suderinamumo lygį ir kuriuos be jokios abejonės galima taikyti atsižvelgiant į šios taisyklės reikalavimus;

neapribotoji – tai

| a) | nuo prieigos kodo, kurį galima gauti tik iš gamintojo, arba nuo panašaus įtaiso nepriklausanti prieiga arba |
| --- | --- |

a)

nuo prieigos kodo, kurį galima gauti tik iš gamintojo, arba nuo panašaus įtaiso nepriklausanti prieiga arba

| b) | prieiga, leidžianti pateiktus duomenis įvertinti be jokios specialios dekodavimo informacijos, jeigu ta informacija pati nėra standartizuota. |
| --- | --- |

b)

prieiga, leidžianti pateiktus duomenis įvertinti be jokios specialios dekodavimo informacijos, jeigu ta informacija pati nėra standartizuota.

3.   REIKALAVIMAI IR BANDYMAI

3.1.   Bendrieji reikalavimai

| 3.1.1. | TPD sistemos suprojektuojamos, pagaminamos ir įmontuojamos taip, kad per visą variklio eksploatavimo laiką būtų tinkamos gedimui identifikuoti. Patvirtinimą suteikianti institucija, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėto reikalavimo, turi numatyti, kad variklių, kurie buvo naudojami ilgiau nei šios taisyklės 5.3 punkte nustatytas atitinkamas patvarumo laikotarpis, TPD sistemos eksploatacinės charakteristikos gali skirtis tiek, jog kurį laiką nebūtų laikomasi šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nurodytų TPD sistemos privalomųjų ribinių verčių, kol TPD sistema pradėtų transporto priemonės vairuotojui signalizuoti apie gedimą. |
| --- | --- |

3.1.1.

TPD sistemos suprojektuojamos, pagaminamos ir įmontuojamos taip, kad per visą variklio eksploatavimo laiką būtų tinkamos gedimui identifikuoti. Patvirtinimą suteikianti institucija, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėto reikalavimo, turi numatyti, kad variklių, kurie buvo naudojami ilgiau nei šios taisyklės 5.3 punkte nustatytas atitinkamas patvarumo laikotarpis, TPD sistemos eksploatacinės charakteristikos gali skirtis tiek, jog kurį laiką nebūtų laikomasi šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nurodytų TPD sistemos privalomųjų ribinių verčių, kol TPD sistema pradėtų transporto priemonės vairuotojui signalizuoti apie gedimą.

| 3.1.2. | Kiekvieną kartą prieš paleidžiant variklį atliekama diagnostinė patikra, kuri bent kartą turi būti pabaigta iki galo, jeigu laikomasi nustatytų bandymo sąlygų. Šios sąlygos pasirenkamos taip, kad visos jos galiotų esant važiavimo sąlygoms, kurios nurodytos šio priedo 1 priedėlio 2 punkte. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kiekvieną kartą prieš paleidžiant variklį atliekama diagnostinė patikra, kuri bent kartą turi būti pabaigta iki galo, jeigu laikomasi nustatytų bandymo sąlygų. Šios sąlygos pasirenkamos taip, kad visos jos galiotų esant važiavimo sąlygoms, kurios nurodytos šio priedo 1 priedėlio 2 punkte.

| 3.1.2.1. | Nereikalaujama, kad gamintojai sudedamąją dalį ir (arba) sistemą įjungtų tik transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos funkcinei kontrolei atlikti, jeigu taikomos transporto priemonės eksploatavimo sąlygos ir jeigu ta sistema paprastai neturėtų būti įjungta (pvz., deNOx sistemai skirto aktyviklio talpyklos šildytuvo arba kombinuotojo deNOx ir kietųjų dalelių filtro įjungimas, jei ši sistema paprastai nebūtų įjungiama). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Nereikalaujama, kad gamintojai sudedamąją dalį ir (arba) sistemą įjungtų tik transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos funkcinei kontrolei atlikti, jeigu taikomos transporto priemonės eksploatavimo sąlygos ir jeigu ta sistema paprastai neturėtų būti įjungta (pvz., deNOx sistemai skirto aktyviklio talpyklos šildytuvo arba kombinuotojo deNOx ir kietųjų dalelių filtro įjungimas, jei ši sistema paprastai nebūtų įjungiama).

| 3.1.3. | TPD sistemai gali priklausyti įtaisai, matuojantys, priimantys su eksploataciniais parametrais susijusius signalus ir užtikrinantys atsaką (pvz., transporto priemonės greitį, variklio sūkių skaičių, įjungtą pavarą, temperatūrą, įsiurbiamo oro slėgį arba bet kokį kitą parametrą), kad būtų galima nustatyti gedimus ir sumažinti riziką, jog galėtų būtų klaidingai signalizuojama apie gedimą. Tie įtaisai negali būti išderinimo įtaisai. |
| --- | --- |

3.1.3.

TPD sistemai gali priklausyti įtaisai, matuojantys, priimantys su eksploataciniais parametrais susijusius signalus ir užtikrinantys atsaką (pvz., transporto priemonės greitį, variklio sūkių skaičių, įjungtą pavarą, temperatūrą, įsiurbiamo oro slėgį arba bet kokį kitą parametrą), kad būtų galima nustatyti gedimus ir sumažinti riziką, jog galėtų būtų klaidingai signalizuojama apie gedimą. Tie įtaisai negali būti išderinimo įtaisai.

| 3.1.4. | Galimybė naudotis TPD sistema reikalinga tam, kad transporto priemonę būtų galima patikrinti, nustatyti gedimus, atlikti techninę jos priežiūrą arba remontuoti, prieiga turi būti neapribota ir standartizuota. Visi su išmetamaisiais dujiniais teršalais susiję trikčių kodai turi atitikti aprašytuosius šio priedo 6.8.5 punkte. |
| --- | --- |

3.1.4.

Galimybė naudotis TPD sistema reikalinga tam, kad transporto priemonę būtų galima patikrinti, nustatyti gedimus, atlikti techninę jos priežiūrą arba remontuoti, prieiga turi būti neapribota ir standartizuota. Visi su išmetamaisiais dujiniais teršalais susiję trikčių kodai turi atitikti aprašytuosius šio priedo 6.8.5 punkte.

3.2.   TPD reikalavimai, 1 etapas

| 3.2.1. | Atsižvelgiant į šios taisyklės 5.4.1 punkte nustatytas datas, visų dyzelinių variklių ir dyzelinius variklius turinčių transporto priemonių TPD sistema turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos triktį, jeigu dėl tos trikties padidėjęs išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nurodytas TPD sistemai taikomas ribines vertes. |
| --- | --- |

3.2.1.

Atsižvelgiant į šios taisyklės 5.4.1 punkte nustatytas datas, visų dyzelinių variklių ir dyzelinius variklius turinčių transporto priemonių TPD sistema turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos triktį, jeigu dėl tos trikties padidėjęs išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nurodytas TPD sistemai taikomas ribines vertes.

| 3.2.2. | Jeigu TPD sistema atitinka 1 etapo reikalavimus, ji turi kontroliuoti: |
| --- | --- |

3.2.2.

Jeigu TPD sistema atitinka 1 etapo reikalavimus, ji turi kontroliuoti:

| 3.2.2.1. | visišką katalizatoriaus pašalinimą, jeigu jis įmontuotas atskirame korpuse (katalizatorius gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru); |
| --- | --- |

3.2.2.1.

visišką katalizatoriaus pašalinimą, jeigu jis įmontuotas atskirame korpuse (katalizatorius gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru);

| 3.2.2.2. | deNOx sistemos darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu ši sistema įrengta, atsižvelgiant tik į išmetamų NOx kiekį; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

deNOx sistemos darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu ši sistema įrengta, atsižvelgiant tik į išmetamų NOx kiekį;

| 3.2.2.3. | kietųjų dalelių filtro darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu šis filtras įrengtas, atsižvelgiant tik į išmetamų kietųjų dalelių kiekį; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kietųjų dalelių filtro darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu šis filtras įrengtas, atsižvelgiant tik į išmetamų kietųjų dalelių kiekį;

| 3.2.2.4. | kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos, jeigu ji įrengta, darbo veiksmingumo sumažėjimą, atsižvelgiant į išmetamą NOx ir kietųjų dalelių kiekį. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos, jeigu ji įrengta, darbo veiksmingumo sumažėjimą, atsižvelgiant į išmetamą NOx ir kietųjų dalelių kiekį.

| 3.2.3. | Didelis veikimo sutrikimas |
| --- | --- |

3.2.3.

Didelis veikimo sutrikimas

| 3.2.3.1. | Dyzeliniams varikliams įrengiamos TPD sistemos pagal šios taisyklės 5.4.1.1 punktą gali būti skirtos kontroliuoti ne atitinkamas TPD sistemai nustatytas ribines vertes, atsižvelgiant į 3.2.2.1–3.2.2.4 punktus, o didelius toliau nurodytų sudedamųjų dalių veikimo sutrikimus:






  a) | katalizatoriaus, jeigu jis įmontuotas kaip atskiras agregatas, kuris gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Dyzeliniams varikliams įrengiamos TPD sistemos pagal šios taisyklės 5.4.1.1 punktą gali būti skirtos kontroliuoti ne atitinkamas TPD sistemai nustatytas ribines vertes, atsižvelgiant į 3.2.2.1–3.2.2.4 punktus, o didelius toliau nurodytų sudedamųjų dalių veikimo sutrikimus:

a)

katalizatoriaus, jeigu jis įmontuotas kaip atskiras agregatas, kuris gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru;

| b) | deNOx sistemos, jeigu ji įrengta; |
| --- | --- |

b)

deNOx sistemos, jeigu ji įrengta;

| c) | kietųjų dalelių filtro, jeigu jis įrengtas; |
| --- | --- |

c)

kietųjų dalelių filtro, jeigu jis įrengtas;

| d) | kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos. |
| --- | --- |

d)

kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos.

| 3.2.3.2. | Jeigu varikliui įrengta deNOx sistema, didelio veikimo sutrikimo pavyzdžiai – tai visiškas sistemos pašalinimas arba jos pakeitimas tariama sistema (abiem atvejais – tai numatytasis didelis veikimo sutrikimas), deNOx sistemai reikalingo aktyviklio trūkumas, selektyviosios katalizinės redukcijos bet kokios elektrinės sudedamosios dalies gedimas, deNOx sistemos bet kokios sudedamosios dalies elektros elemento (t. y. jutiklių ir paleidiklių, dozavimo prietaiso) gedimas, įskaitant, jeigu taikoma, aktyviklio šildymo sistemą, aktyviklio dozavimo sistemos gedimą (pvz., oro tiekimo triktis, užsikišusi tūta, dozavimo siurblio gedimas). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Jeigu varikliui įrengta deNOx sistema, didelio veikimo sutrikimo pavyzdžiai – tai visiškas sistemos pašalinimas arba jos pakeitimas tariama sistema (abiem atvejais – tai numatytasis didelis veikimo sutrikimas), deNOx sistemai reikalingo aktyviklio trūkumas, selektyviosios katalizinės redukcijos bet kokios elektrinės sudedamosios dalies gedimas, deNOx sistemos bet kokios sudedamosios dalies elektros elemento (t. y. jutiklių ir paleidiklių, dozavimo prietaiso) gedimas, įskaitant, jeigu taikoma, aktyviklio šildymo sistemą, aktyviklio dozavimo sistemos gedimą (pvz., oro tiekimo triktis, užsikišusi tūta, dozavimo siurblio gedimas).

| 3.2.3.3. | Jei varikliui įrengtas kietųjų dalelių filtras, didelis veikimo sutrikimas – tai filtro filtruojamojo elemento išsilydymas arba filtro užsikimšimas, dėl kurio slėgio skirtumo diapazono vertės ima skirtis tiek, kad skirtumas neatitinka gamintojo nurodytojo, bet kokios kietųjų dalelių filtro sudedamosios dalies elektrinio elemento (t.y. jutiklių ir paleidiklių, dozavimo prietaiso) gedimas, bet koks, jeigu taikoma, aktyviklio dozavimo sistemos gedimas (užsikišusi tūta, dozavimo siurblio gedimas). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Jei varikliui įrengtas kietųjų dalelių filtras, didelis veikimo sutrikimas – tai filtro filtruojamojo elemento išsilydymas arba filtro užsikimšimas, dėl kurio slėgio skirtumo diapazono vertės ima skirtis tiek, kad skirtumas neatitinka gamintojo nurodytojo, bet kokios kietųjų dalelių filtro sudedamosios dalies elektrinio elemento (t.y. jutiklių ir paleidiklių, dozavimo prietaiso) gedimas, bet koks, jeigu taikoma, aktyviklio dozavimo sistemos gedimas (užsikišusi tūta, dozavimo siurblio gedimas).

| 3.2.4. | Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali įrodyti, kad tam tikrų sudedamųjų dalių arba sistemų nereikia kontroliuoti, jeigu tų dalių arba sistemų veikimui iš esmės sutrikus ar jas pašalinus, išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribinės vertės neviršija nustatytųjų TPD sistemai pagal pirmo etapo reikalavimus, pateiktus šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje (teršalų kiekis matuojamas per šio priedo 1 priedėlio 1.1 punkte nurodytus ciklus). Ši nuostata netaikoma nei išmetamųjų dujų recirkuliavimo prietaisui (EGR), deNOx sistemai, kietųjų dalelių filtrui arba kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai, nei sudedamajai daliai arba sistemai, kuri kontroliuojama didelio veikimo sutrikimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali įrodyti, kad tam tikrų sudedamųjų dalių arba sistemų nereikia kontroliuoti, jeigu tų dalių arba sistemų veikimui iš esmės sutrikus ar jas pašalinus, išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribinės vertės neviršija nustatytųjų TPD sistemai pagal pirmo etapo reikalavimus, pateiktus šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje (teršalų kiekis matuojamas per šio priedo 1 priedėlio 1.1 punkte nurodytus ciklus). Ši nuostata netaikoma nei išmetamųjų dujų recirkuliavimo prietaisui (EGR), deNOx sistemai, kietųjų dalelių filtrui arba kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai, nei sudedamajai daliai arba sistemai, kuri kontroliuojama didelio veikimo sutrikimo atžvilgiu.

3.3.   TPD reikalavimai, 2 etapas

| 3.3.1. | Atsižvelgiant į šios taisyklės 5.4.2 punkte nustatytas datas, visų dyzelinių arba dujinių variklių ar dyzelinius arba dujinius variklius turinčių transporto priemonių TPD sistema turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba variklio sistemos gedimą, jeigu dėl to gedimo padidėjęs išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje pateiktas TPD sistemai taikomas ribines vertes.
  Transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema turi apimti ryšio sąsają (aparatinė įranga ir pranešimai) tarp variklio elektroninio valdymo įtaiso (-ų) ir bet kokios kitos galios pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso, jeigu informacija, kuria yra keičiamasi, turi įtakos, kad išmetamų teršalų kiekis būtų kontroliuojamas pagal nustatytus reikalavimus. Transporto priemonėje įrengiama TPD turi tikrinti variklio elektroninio valdymo įtaiso ir priemonės, užtikrinančios sąsają su kitomis sudedamosiomis transporto priemonės dalimis (pvz., ryšio magistralės), vientisumą. |
| --- | --- |

3.3.1.

Atsižvelgiant į šios taisyklės 5.4.2 punkte nustatytas datas, visų dyzelinių arba dujinių variklių ar dyzelinius arba dujinius variklius turinčių transporto priemonių TPD sistema turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba variklio sistemos gedimą, jeigu dėl to gedimo padidėjęs išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje pateiktas TPD sistemai taikomas ribines vertes.

Transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema turi apimti ryšio sąsają (aparatinė įranga ir pranešimai) tarp variklio elektroninio valdymo įtaiso (-ų) ir bet kokios kitos galios pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso, jeigu informacija, kuria yra keičiamasi, turi įtakos, kad išmetamų teršalų kiekis būtų kontroliuojamas pagal nustatytus reikalavimus. Transporto priemonėje įrengiama TPD turi tikrinti variklio elektroninio valdymo įtaiso ir priemonės, užtikrinančios sąsają su kitomis sudedamosiomis transporto priemonės dalimis (pvz., ryšio magistralės), vientisumą.

| 3.3.2. | Jeigu TPD sistema atitinka 2 etapo reikalavimus, ji kontroliuoja: |
| --- | --- |

3.3.2.

Jeigu TPD sistema atitinka 2 etapo reikalavimus, ji kontroliuoja:

| 3.3.2.1. | katalizatoriaus darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu jis įrengtas atskirame korpuse (katalizatorius gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru); |
| --- | --- |

3.3.2.1.

katalizatoriaus darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu jis įrengtas atskirame korpuse (katalizatorius gali būti deNOx sistemos arba kietųjų dalelių filtro dalis arba nebūti susijęs su ta sistema ir filtru);

| 3.3.2.2. | deNOx sistemos darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu ši sistema įrengta, atsižvelgiant tik į išmetamų NOx kiekį; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

deNOx sistemos darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu ši sistema įrengta, atsižvelgiant tik į išmetamų NOx kiekį;

| 3.3.2.3. | kietųjų dalelių filtro darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu šis filtras įrengtas, atsižvelgiant tik į išmetamų kietųjų dalelių kiekį; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

kietųjų dalelių filtro darbo veiksmingumo sumažėjimą, jeigu šis filtras įrengtas, atsižvelgiant tik į išmetamų kietųjų dalelių kiekį;

| 3.3.2.4. | kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos, jeigu ji įrengta, darbo veiksmingumo sumažėjimą, atsižvelgiant į išmetamą NOx ir kietųjų dalelių kiekį; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos, jeigu ji įrengta, darbo veiksmingumo sumažėjimą, atsižvelgiant į išmetamą NOx ir kietųjų dalelių kiekį;

| 3.3.2.5. | variklio elektroninio valdymo įtaiso ir bet kokios kitos galios pavaros arba transporto priemonės elektrinės arba elektroninės sistemos (pvz., elektroninio transmisijos kontrolės agregato) sąsają elektrinio vientisumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

variklio elektroninio valdymo įtaiso ir bet kokios kitos galios pavaros arba transporto priemonės elektrinės arba elektroninės sistemos (pvz., elektroninio transmisijos kontrolės agregato) sąsają elektrinio vientisumo atžvilgiu.

| 3.3.3. | Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali įrodyti, kad tam tikrų sudedamųjų dalių arba sistemų nereikia kontroliuoti, jeigu tų dalių arba sistemų veikimui iš esmės sutrikus ar jas pašalinus, išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribinės vertės neviršija nustatytųjų TPD sistemai pagal pirmo etapo reikalavimus, pateiktus šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje (teršalų kiekis matuojamas per šio priedo 1 priedėlio 1.1 punkte nurodytus ciklus). Ši nuostata netaikoma išmetamųjų dujų recirkuliavimui (EGR), deNOx sistemai, kietųjų dalelių filtrui arba kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai. |
| --- | --- |

3.3.3.

Gamintojas tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai gali įrodyti, kad tam tikrų sudedamųjų dalių arba sistemų nereikia kontroliuoti, jeigu tų dalių arba sistemų veikimui iš esmės sutrikus ar jas pašalinus, išmetamųjų dujinių teršalų kiekio ribinės vertės neviršija nustatytųjų TPD sistemai pagal pirmo etapo reikalavimus, pateiktus šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje (teršalų kiekis matuojamas per šio priedo 1 priedėlio 1.1 punkte nurodytus ciklus). Ši nuostata netaikoma išmetamųjų dujų recirkuliavimui (EGR), deNOx sistemai, kietųjų dalelių filtrui arba kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai.

3.4.   1 ir 2 etapo reikalavimai

| 3.4.1. | Jeigu transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema atitinka 1 ir 2 etapų reikalavimus, ji kontroliuoja: |
| --- | --- |

3.4.1.

Jeigu transporto priemonėje įrengiama diagnostikos (TPD) sistema atitinka 1 ir 2 etapų reikalavimus, ji kontroliuoja:

| 3.4.1.1. | elektroninius degalų įpurškimo sistemos elementus, degalų kiekio ir degalų įpurškimo valdymo paleidiklio grandinės vientisumą (t. y. išjungtos grandinės arba trumpojo jungimo grandinės) ir bendrą veikimo sutrikimą; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

elektroninius degalų įpurškimo sistemos elementus, degalų kiekio ir degalų įpurškimo valdymo paleidiklio grandinės vientisumą (t. y. išjungtos grandinės arba trumpojo jungimo grandinės) ir bendrą veikimo sutrikimą;

| 3.4.1.2. | visas kitas su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusias variklio arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos sudedamąsias dalis arba sistemas, kurios yra sujungtos su kompiuteriu ir kurioms sugedus pro išmetimo vamzdį išmetamų dujinių teršalų kiekis viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes; Tos kitos sudedamosios dalys arba sistemos – tai bent išmetamųjų dujų recirkuliavimo (EGR) sistema, sistemos arba sudedamosios dalys oro masės srautui, oro tūriniam srautui (ir temperatūrai), pripūtimo slėgiui ir įleidimo kolektoriaus slėgiui kontroliuoti bei valdyti (ir atitinkami šiuos procesus taikyti leidžiantys jutikliai), deNOx sistemos jutikliai bei paleidikliai ir elektroninėmis priemonėmis įjungto kietųjų dalelių filtro jutikliai bei paleidikliai; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

visas kitas su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusias variklio arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos sudedamąsias dalis arba sistemas, kurios yra sujungtos su kompiuteriu ir kurioms sugedus pro išmetimo vamzdį išmetamų dujinių teršalų kiekis viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes; Tos kitos sudedamosios dalys arba sistemos – tai bent išmetamųjų dujų recirkuliavimo (EGR) sistema, sistemos arba sudedamosios dalys oro masės srautui, oro tūriniam srautui (ir temperatūrai), pripūtimo slėgiui ir įleidimo kolektoriaus slėgiui kontroliuoti bei valdyti (ir atitinkami šiuos procesus taikyti leidžiantys jutikliai), deNOx sistemos jutikliai bei paleidikliai ir elektroninėmis priemonėmis įjungto kietųjų dalelių filtro jutikliai bei paleidikliai;

| 3.4.1.3. | bet kokia kita su išmetamų teršalų kiekiu susijusi variklio arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos sudedamoji dalis arba sistema, sujungta su elektroniniu valdymo įtaisu, kontroliuojama, ar išlaikomas jos elektrinės jungties vientisumas, jeigu pirmiau minėta sudedamoji dalis arba sistema nekontroliuojama kaip nors kitaip. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

bet kokia kita su išmetamų teršalų kiekiu susijusi variklio arba papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos sudedamoji dalis arba sistema, sujungta su elektroniniu valdymo įtaisu, kontroliuojama, ar išlaikomas jos elektrinės jungties vientisumas, jeigu pirmiau minėta sudedamoji dalis arba sistema nekontroliuojama kaip nors kitaip.

| 3.4.1.4. | Jei tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, kuriai būtinas sunaudojamasis aktyviklis, turintis variklis, TPD sistema kontroliuoja:






  a) | ar netrūksta kokio nors iš privalomųjų aktyviklių; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

Jei tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, kuriai būtinas sunaudojamasis aktyviklis, turintis variklis, TPD sistema kontroliuoja:

a)

ar netrūksta kokio nors iš privalomųjų aktyviklių;

| b) | ar privalomojo aktyviklio kokybė atitinka specifikacijas, kurias gamintojas yra nustatęs šios taisyklės 1 priede; |
| --- | --- |

b)

ar privalomojo aktyviklio kokybė atitinka specifikacijas, kurias gamintojas yra nustatęs šios taisyklės 1 priede;

| c) | aktyviklio naudojimą ir dozavimą pagal šios taisyklės 5.5.4 punktą. |
| --- | --- |

c)

aktyviklio naudojimą ir dozavimą pagal šios taisyklės 5.5.4 punktą.

3.5.   TPD sistemos eksploatavimas ir laikinas tam tikrų šios sistemos vykdomų kontrolės funkcijų išjungimas

| 3.5.1. | TPD sistema turi būti suprojektuota, pagaminta ir transporto priemonėje įrengta taip, kad įprastomis naudojimo sąlygomis, apibrėžtomis šios taisyklės 5.1.5.4 punkte, atitiktų šio priedo reikalavimus.
  Jeigu įprastų eksploatavimo sąlygų nesilaikoma, dėl išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gali iš dalies sumažėti TPD sistemos darbo veiksmingumas, t. y. šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nurodytos ribinės vertės gali būti viršijamos tol, kol TPD sistema apie gedimą pradeda signalizuoti transporto priemonės vairuotojui.
  TPD sistema neturi būti išjungiama, jeigu nesilaikoma vienos arba daugiau iš toliau nurodytų išjungimo sąlygų: |
| --- | --- |

3.5.1.

TPD sistema turi būti suprojektuota, pagaminta ir transporto priemonėje įrengta taip, kad įprastomis naudojimo sąlygomis, apibrėžtomis šios taisyklės 5.1.5.4 punkte, atitiktų šio priedo reikalavimus.

Jeigu įprastų eksploatavimo sąlygų nesilaikoma, dėl išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gali iš dalies sumažėti TPD sistemos darbo veiksmingumas, t. y. šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nurodytos ribinės vertės gali būti viršijamos tol, kol TPD sistema apie gedimą pradeda signalizuoti transporto priemonės vairuotojui.

TPD sistema neturi būti išjungiama, jeigu nesilaikoma vienos arba daugiau iš toliau nurodytų išjungimo sąlygų:

| 3.5.1.1. | TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima išjungti, jeigu jos tinkamumui kontroliuoti turi įtakos žemas degalų lygis. Dėl šios priežasties išjungti pirmiau minėtą sistemą leidžiama tada, jeigu degalų bake degalų yra mažiau nei 20 % vardinės bako talpos. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima išjungti, jeigu jos tinkamumui kontroliuoti turi įtakos žemas degalų lygis. Dėl šios priežasties išjungti pirmiau minėtą sistemą leidžiama tada, jeigu degalų bake degalų yra mažiau nei 20 % vardinės bako talpos.

| 3.5.1.2. | TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti taikant papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją kaip aprašyta šios taisyklės 5.1.5.1 punkte. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti taikant papildomąją išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės strategiją kaip aprašyta šios taisyklės 5.1.5.1 punkte.

| 3.5.1.3. | TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti, jeigu pradedama taikyti saugaus eksploatavimo arba veikimo avariniu režimu strategija. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti, jeigu pradedama taikyti saugaus eksploatavimo arba veikimo avariniu režimu strategija.

| 3.5.1.4. | Jei tai transporto priemonės, suprojektuotos taip, kad būtų pritaikytos galios ėmimo įrenginiams įrengti, TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima išjungti tik tada, jeigu jos išjungiamos veikiant galios ėmimo įrenginiui ir transporto priemonei stovint. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

Jei tai transporto priemonės, suprojektuotos taip, kad būtų pritaikytos galios ėmimo įrenginiams įrengti, TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima išjungti tik tada, jeigu jos išjungiamos veikiant galios ėmimo įrenginiui ir transporto priemonei stovint.

| 3.5.1.5. | TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis ir kurios įrengtos už variklio, galima laikinai išjungti išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemai taikant periodinio regeneravimo procesą (t. y. kietųjų dalelių filtrą, deNOx sistemą arba kombinuotąją deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemą). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis ir kurios įrengtos už variklio, galima laikinai išjungti išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemai taikant periodinio regeneravimo procesą (t. y. kietųjų dalelių filtrą, deNOx sistemą arba kombinuotąją deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemą).

| 3.5.1.6. | TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti, jeigu nesilaikoma šios taisyklės 5.1.5.4 punkte apibrėžtų naudojimo sąlygų ir jeigu tą išjungimą galima pagrįsti TPD vykdomos kontrolės apribojimu (įskaitant modeliavimą). |
| --- | --- |

3.5.1.6.

TPD kontrolės sistemas, kurių darbui daromas poveikis, galima laikinai išjungti, jeigu nesilaikoma šios taisyklės 5.1.5.4 punkte apibrėžtų naudojimo sąlygų ir jeigu tą išjungimą galima pagrįsti TPD vykdomos kontrolės apribojimu (įskaitant modeliavimą).

| 3.5.2. | Neprivaloma numatyti nuostatos, kad TPD kontrolės sistema įvertintų ne pagal nustatytus reikalavimus veikiančias sudedamąsias dalis, jeigu tas dalis įvertinant galėtų kilti pavojus saugai arba dėl to galėtų sugesti sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

3.5.2.

Neprivaloma numatyti nuostatos, kad TPD kontrolės sistema įvertintų ne pagal nustatytus reikalavimus veikiančias sudedamąsias dalis, jeigu tas dalis įvertinant galėtų kilti pavojus saugai arba dėl to galėtų sugesti sudedamoji dalis.

3.6.   Gedimo rodytuvo (GR) įjungimas

| 3.6.1. | TPD sistema turi turėti transporto priemonės vairuotojui lengvai pastebimą gedimo rodytuvą. Išskyrus šio priedo 3.6.2 punkte nurodytą atvejį, gedimo rodytuvu (GR) (t. y. simboliu arba lempute) turi būti signalizuojama tik apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusį gedimą, išskyrus atvejus, kai vairuotojui reikia signalizuoti apie avarinį paleidimą arba veikimą avariniu režimu. Pirmenybė teikiama su sauga susijusiems pranešimams. Gedimo rodytuvas turi būti matomas visomis apšvietimo sąlygomis. Jeigu gedimo rodytuvas yra įjungiamas, jame turi būti matomas standarto ISO 2575 (1) reikalavimus atitinkantis simbolis (t. y. prietaisų skydelio signalinė lemputė arba prietaisų skydelio rodytuve pateikiamas simbolis). Transporto priemonėje neturi būti įrengiamas daugiau nei vienas su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijęs bendrosios paskirties gedimo rodytuvas. Leidžiama pateikti atskirąją specialią informaciją (pvz., su stabdžių sistema, saugos diržu, tepalo slėgiu, einamojo remonto reikalavimais susijusią informaciją arba nurodančią, kad deNOx sistemai trūksta privalomojo aktyviklio). Gedimo rodytuvuose draudžiama naudoti raudoną spalvą. |
| --- | --- |

3.6.1.

TPD sistema turi turėti transporto priemonės vairuotojui lengvai pastebimą gedimo rodytuvą. Išskyrus šio priedo 3.6.2 punkte nurodytą atvejį, gedimo rodytuvu (GR) (t. y. simboliu arba lempute) turi būti signalizuojama tik apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusį gedimą, išskyrus atvejus, kai vairuotojui reikia signalizuoti apie avarinį paleidimą arba veikimą avariniu režimu. Pirmenybė teikiama su sauga susijusiems pranešimams. Gedimo rodytuvas turi būti matomas visomis apšvietimo sąlygomis. Jeigu gedimo rodytuvas yra įjungiamas, jame turi būti matomas standarto ISO 2575 (1) reikalavimus atitinkantis simbolis (t. y. prietaisų skydelio signalinė lemputė arba prietaisų skydelio rodytuve pateikiamas simbolis). Transporto priemonėje neturi būti įrengiamas daugiau nei vienas su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijęs bendrosios paskirties gedimo rodytuvas. Leidžiama pateikti atskirąją specialią informaciją (pvz., su stabdžių sistema, saugos diržu, tepalo slėgiu, einamojo remonto reikalavimais susijusią informaciją arba nurodančią, kad deNOx sistemai trūksta privalomojo aktyviklio). Gedimo rodytuvuose draudžiama naudoti raudoną spalvą.

| 3.6.2. | Gedimo rodytuvu galima vairuotojui signalizuoti, kad privaloma atlikti neatidėliotinus techninės priežiūros darbus. Be pirmiau minėto signalo, atitinkamą signalą apie tai, kad neatidėliotinai privaloma vykdyti techninės priežiūros reikalavimus, taip pat galima pateikti prietaisų skydelio rodytuve. |
| --- | --- |

3.6.2.

Gedimo rodytuvu galima vairuotojui signalizuoti, kad privaloma atlikti neatidėliotinus techninės priežiūros darbus. Be pirmiau minėto signalo, atitinkamą signalą apie tai, kad neatidėliotinai privaloma vykdyti techninės priežiūros reikalavimus, taip pat galima pateikti prietaisų skydelio rodytuve.

| 3.6.3. | Jei tai strategijos, kurias taikant, kad būtų įjungtas gedimo rodytuvas, reikia atlikti ne vien pradinio kondicionavimo ciklą, gamintojas turi pateikti duomenis ir (arba) inžinerinį įvertinimą, kuriuo tinkamai įrodoma, jog kontrolės sistema yra pakankamai veiksminga ir laiku nustato sudedamosios dalies darbo veiksmingumo sumažėjimą. Neleidžiama naudoti strategijų, kurioms, kad būtų įjungtas gedimo rodytuvas, vidutiniškai reikia taikyti daugiau nei dešimt TPD arba išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymų ciklų. |
| --- | --- |

3.6.3.

Jei tai strategijos, kurias taikant, kad būtų įjungtas gedimo rodytuvas, reikia atlikti ne vien pradinio kondicionavimo ciklą, gamintojas turi pateikti duomenis ir (arba) inžinerinį įvertinimą, kuriuo tinkamai įrodoma, jog kontrolės sistema yra pakankamai veiksminga ir laiku nustato sudedamosios dalies darbo veiksmingumo sumažėjimą. Neleidžiama naudoti strategijų, kurioms, kad būtų įjungtas gedimo rodytuvas, vidutiniškai reikia taikyti daugiau nei dešimt TPD arba išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymų ciklų.

| 3.6.4. | Gedimo rodytuvas taip pat turi būti įjungiamas kiekvieną kartą, kai variklio valdymo įtaisas persijungia veikti išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimu. Gedimo rodytuvas taip pat turi būti įjungiamas, jeigu TPD sistemos būklė yra tokia, kad ta sistema neatitinka šios taisyklės reikalavimų. |
| --- | --- |

3.6.4.

Gedimo rodytuvas taip pat turi būti įjungiamas kiekvieną kartą, kai variklio valdymo įtaisas persijungia veikti išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimu. Gedimo rodytuvas taip pat turi būti įjungiamas, jeigu TPD sistemos būklė yra tokia, kad ta sistema neatitinka šios taisyklės reikalavimų.

| 3.6.5. | Jei daroma nuoroda į šį punktą, įjungiamas gedimo rodytuvas ir, be to, taip pat turėtų būti įjungiamas atskirasis įspėjimo režimas, pvz., pradeda mirksėti gedimo rodytuvas arba įsižiebia atitiktį standartui ISO 2575 (2) patvirtinantis simbolis, t. y. įjungiamas ne tik gedimo rodytuvas. |
| --- | --- |

3.6.5.

Jei daroma nuoroda į šį punktą, įjungiamas gedimo rodytuvas ir, be to, taip pat turėtų būti įjungiamas atskirasis įspėjimo režimas, pvz., pradeda mirksėti gedimo rodytuvas arba įsižiebia atitiktį standartui ISO 2575 (2) patvirtinantis simbolis, t. y. įjungiamas ne tik gedimo rodytuvas.

| 3.6.6. | Gedimo rodytuvas taip pat įjungiamas, jeigu transporto priemonės uždegimo raktas prieš paleidžiant variklį arba pradedant sukti rankeną yra pasukamas į padėtį „degimas įjungtas“, ir išjungiamas per 10 sekundžių nuo variklio paleidimo, jeigu iki tol nebuvo nustatyta jokio gedimo. |
| --- | --- |

3.6.6.

Gedimo rodytuvas taip pat įjungiamas, jeigu transporto priemonės uždegimo raktas prieš paleidžiant variklį arba pradedant sukti rankeną yra pasukamas į padėtį „degimas įjungtas“, ir išjungiamas per 10 sekundžių nuo variklio paleidimo, jeigu iki tol nebuvo nustatyta jokio gedimo.

3.7.   Trikties kodo saugojimas

TPD sistema užregistruoja trikties kodą (-us), nurodantį išmetamų teršalų kiekį kontroliuojančios sistemos būseną. Turi būti saugomi visų nustatytų ir patvirtintų gedimų, dėl kurių buvo įjungtas gedimo rodytuvas, trikties kodai, turintys identifikuoti, kokios sistemos arba sudedamosios dalies veikimas yra sutrikęs. Turėtų būti saugomas atskirasis kodas, nurodantis tikėtiną gedimo rodytuvo įjungimo būklę (pvz., rodytuvas „įjungiamas“, „išjungiamas“).

Pagal nustatytus reikalavimus veikiančioms išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemoms ir išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemoms, kurias siekiant išsamiai įvertinti, reikalingas ilgesnis variklio veikimas, identifikuoti turi būti naudojami atskirieji būklę apibūdinantys kodai. Jeigu gedimo rodytuvas įjungiamas įvykus gedimui arba ėmus taikyti išmetamųjų dujinių teršalų nustatomų verčių išlaikymo režimus, turi būti saugomas tikėtiną gedimo sritį identifikuojantis kodas. Trikties kodas taip pat išsaugomas šio priedo 3.4.1.1 ir 3.4.1.3 punktuose nurodytais atvejais.

| 3.7.1. | Jeigu kontrolė netaikoma dešimčiai bandomojo važiavimo ciklų dėl to, kad transporto priemonė tebeeksploatuojama sąlygomis, kurios atitinka šio priedo 3.5.1.2 punkte nustatytas sąlygas, kontrolės sistemą į būklę „parengta“ galima perjungti neužbaigus kontrolės proceso. |
| --- | --- |

3.7.1.

Jeigu kontrolė netaikoma dešimčiai bandomojo važiavimo ciklų dėl to, kad transporto priemonė tebeeksploatuojama sąlygomis, kurios atitinka šio priedo 3.5.1.2 punkte nustatytas sąlygas, kontrolės sistemą į būklę „parengta“ galima perjungti neužbaigus kontrolės proceso.

| 3.7.2. | Variklio darbo valandų su įjungtu gedimo rodytuvu skaičių bet kada turi būti įmanoma sužinoti naudojant nuosekliojo prievado ryšio kanalo standartinę jungtį pagal šio priedo 6.8 punkte pateiktas specifikacijas. |
| --- | --- |

3.7.2.

Variklio darbo valandų su įjungtu gedimo rodytuvu skaičių bet kada turi būti įmanoma sužinoti naudojant nuosekliojo prievado ryšio kanalo standartinę jungtį pagal šio priedo 6.8 punkte pateiktas specifikacijas.

3.8.   Gedimo rodytuvo išjungimas

| 3.8.1. | Gedimo rodytuvą galima išjungti po trijų nuoseklių važiavimo ciklų arba 24 variklio darbo valandų, jeigu gedimo rodytuvus įjungianti kontrolės sistema gedimo nebenustatė ir jeigu nebuvo nustatytas kitas gedimas, kuris gedimo rodytuvą galėtų įjungti nepriklausomai. |
| --- | --- |

3.8.1.

Gedimo rodytuvą galima išjungti po trijų nuoseklių važiavimo ciklų arba 24 variklio darbo valandų, jeigu gedimo rodytuvus įjungianti kontrolės sistema gedimo nebenustatė ir jeigu nebuvo nustatytas kitas gedimas, kuris gedimo rodytuvą galėtų įjungti nepriklausomai.

| 3.8.2. | Jeigu gedimo rodytuvas įjungiamas dėl to, kad trūksta deNOx sistemai reikalingo aktyviklio ar dėl kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos arba dėl naudojamo gamintojų nustatytų specifikacijų neatitinkančio aktyviklio, pripylus aktyviklio arba talpykloje esantį skystį pakeitus privalomąsias specifikacijas atitinkančiu aktyvikliu, gedimo rodytuvą galima perjungti į ankstesnę būklę. |
| --- | --- |

3.8.2.

Jeigu gedimo rodytuvas įjungiamas dėl to, kad trūksta deNOx sistemai reikalingo aktyviklio ar dėl kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos arba dėl naudojamo gamintojų nustatytų specifikacijų neatitinkančio aktyviklio, pripylus aktyviklio arba talpykloje esantį skystį pakeitus privalomąsias specifikacijas atitinkančiu aktyvikliu, gedimo rodytuvą galima perjungti į ankstesnę būklę.

| 3.8.3. | Jeigu gedimo rodytuvas įjungiamas dėl to, kad varikliui dirbant išmetamų NOx kiekis kontroliuojamas ne pagal nustatytus reikalavimus, arba dėl netinkamo aktyvikio naudojimo arba dėl sutrikusios dozavimo veiklos, gedimo rodytuvą galima perjungti į ankstesnę įjungimo padėtį, jeigu nebetaikomos šios taisyklės 5.5.3, 5.5.4 ir 5.5.7 punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

3.8.3.

Jeigu gedimo rodytuvas įjungiamas dėl to, kad varikliui dirbant išmetamų NOx kiekis kontroliuojamas ne pagal nustatytus reikalavimus, arba dėl netinkamo aktyvikio naudojimo arba dėl sutrikusios dozavimo veiklos, gedimo rodytuvą galima perjungti į ankstesnę įjungimo padėtį, jeigu nebetaikomos šios taisyklės 5.5.3, 5.5.4 ir 5.5.7 punktuose nustatytos sąlygos.

3.9.   Trikties kodo ištrynimas

| 3.9.1 | TPD sistema gali ištrinti trikties kodą ir variklio darbo valandų skaičių bei per triktį užregistruotus variklio darbo sąlygų parametrus, jeigu ta pati triktis iš naujo neužregistruojama per bent 40 variklio pašildymo ciklų arba 100 variklio darbo valandų (taikomas pirmiau nustatomas įvykis), išskyrus 3.9.2 punkte nurodytus atvejus. |
| --- | --- |

3.9.1

TPD sistema gali ištrinti trikties kodą ir variklio darbo valandų skaičių bei per triktį užregistruotus variklio darbo sąlygų parametrus, jeigu ta pati triktis iš naujo neužregistruojama per bent 40 variklio pašildymo ciklų arba 100 variklio darbo valandų (taikomas pirmiau nustatomas įvykis), išskyrus 3.9.2 punkte nurodytus atvejus.

| 3.9.2 | Nuo 2006 m. lapkričio 9 d. (naujiems tipo patvirtinimams) ir nuo 2007 m. spalio 1 d. (visiems registravimo atvejams), jei neištrinamas trikties kodas generuojamas pagal šios taisyklės 5.5.3 arba 5.5.4 punktus, TPD sistema rodmenį apie trikties kodą ir variklio darbo valandų skaičių su įjungtu gedimo rodytuvu turi išlaikyti bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.
  Bet koks pirmiau minėtas trikties kodas ir atitinkamas variklio darbo su įjungtu gedimo rodytuvu valandų skaičius neturi būti ištrinamas naudojant išorinius diagnostikos arba kitokius prietaisus kaip nurodyta šio priedo 6.8.3 punkte. |
| --- | --- |

3.9.2

Nuo 2006 m. lapkričio 9 d. (naujiems tipo patvirtinimams) ir nuo 2007 m. spalio 1 d. (visiems registravimo atvejams), jei neištrinamas trikties kodas generuojamas pagal šios taisyklės 5.5.3 arba 5.5.4 punktus, TPD sistema rodmenį apie trikties kodą ir variklio darbo valandų skaičių su įjungtu gedimo rodytuvu turi išlaikyti bent 400 dienų arba 9 600 variklio darbo valandų.

Bet koks pirmiau minėtas trikties kodas ir atitinkamas variklio darbo su įjungtu gedimo rodytuvu valandų skaičius neturi būti ištrinamas naudojant išorinius diagnostikos arba kitokius prietaisus kaip nurodyta šio priedo 6.8.3 punkte.

4.   SU TPD SISTEMŲ TIPO PATVIRTINIMU SUSIJĘ REIKALAVIMAI

| 4.1. | Suteikiant patvirtinimą su TPD sistema bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 priedėlyje nurodytas procedūras.
  TPD sistemos patvirtinimo bandymai atliekami su tipiniu variklių šeimos varikliu (žr. šios taisyklės 7 punktą) arba, jeigu šie bandymai neatliekami, tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiama TPD sistemą turinčių variklių šeimos pirminės TPD sistemos bandymo ataskaita. |
| --- | --- |

4.1.

Suteikiant patvirtinimą su TPD sistema bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 priedėlyje nurodytas procedūras.

TPD sistemos patvirtinimo bandymai atliekami su tipiniu variklių šeimos varikliu (žr. šios taisyklės 7 punktą) arba, jeigu šie bandymai neatliekami, tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai įteikiama TPD sistemą turinčių variklių šeimos pirminės TPD sistemos bandymo ataskaita.

| 4.1.1. | Jei tai 3.2 punkte nurodyta pirmo etapo TPD, ji turi: |
| --- | --- |

4.1.1.

Jei tai 3.2 punkte nurodyta pirmo etapo TPD, ji turi:

| 4.1.1.1. | signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, jeigu išmetamų dujinių teršalų kiekis dėl to gedimo viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes, arba |
| --- | --- |

4.1.1.1.

signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, jeigu išmetamų dujinių teršalų kiekis dėl to gedimo viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes, arba

| 4.1.1.2. | tam tikrais atvejais signalizuoti apie visus didelius papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos veikimo sutrikimus; |
| --- | --- |

4.1.1.2.

tam tikrais atvejais signalizuoti apie visus didelius papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos veikimo sutrikimus;

| 4.1.2. | Jei tai 3.3 punkte nurodyta 2 etapo TPD, ji turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, jeigu išmetamų dujinių teršalų kiekis dėl to gedimo viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jei tai 3.3 punkte nurodyta 2 etapo TPD, ji turi signalizuoti apie su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, jeigu išmetamų dujinių teršalų kiekis dėl to gedimo viršytų šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas ribines vertes.

| 4.1.3. | Jei tai 1 etapo TPD ir 2 etapo TPD sistemos, TPD sistema turi signalizuoti apie bet kokio privalomojo aktyviklio, kuris reikalingas papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos veikimui, trūkumą. |
| --- | --- |

4.1.3.

Jei tai 1 etapo TPD ir 2 etapo TPD sistemos, TPD sistema turi signalizuoti apie bet kokio privalomojo aktyviklio, kuris reikalingas papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos veikimui, trūkumą.

4.2.   Įrengimo reikalavimai

| 4.2.1. | Transporto priemonėje įrengiant TPD sistemą turintį variklį, laikomasi transporto priemonės įrangai taikomų šio priedo nuostatų:






  a) | 3.6.1, 3.6.2 ir 3.6.5 punktų nuostatos, taikomos gedimo rodytuvui ir, tam tikrais atvejais, papildomiems įspėjimo režimams; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Transporto priemonėje įrengiant TPD sistemą turintį variklį, laikomasi transporto priemonės įrangai taikomų šio priedo nuostatų:

a)

3.6.1, 3.6.2 ir 3.6.5 punktų nuostatos, taikomos gedimo rodytuvui ir, tam tikrais atvejais, papildomiems įspėjimo režimams;

| b) | jeigu taikoma, 6.8.3.1 punkto nuostatos dėl transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos įrangos agregato; |
| --- | --- |

b)

jeigu taikoma, 6.8.3.1 punkto nuostatos dėl transporto priemonėje įrengiamos diagnostikos įrangos agregato;

| c) | 6.8.6 punkto nuostatos dėl ryšio sąsajos. |
| --- | --- |

c)

6.8.6 punkto nuostatos dėl ryšio sąsajos.

4.3.   Trūkumų turinčios TPD sistemos patvirtinimas

| 4.3.1. | Gamintojas institucijos gali prašyti, kad TPD sistema būtų priimta gauti tipo patvirtinimą net tada, jeigu ji turi vieną arba daugiau trūkumų, dėl kurių ta sistema ne visiškai atitinka specialius šio priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

4.3.1.

Gamintojas institucijos gali prašyti, kad TPD sistema būtų priimta gauti tipo patvirtinimą net tada, jeigu ji turi vieną arba daugiau trūkumų, dėl kurių ta sistema ne visiškai atitinka specialius šio priedo reikalavimus.

| 4.3.2. | Institucija, svarstydama prašymą, nustato, ar įmanoma laikytis šio priedo reikalavimų, ar toks reikalavimas būtų nepagrįstas.
  Institucija atsižvelgia į gamintojo pateiktus duomenis, išsamiai apibūdinančius šiuos veiksnius (toliau išvardijami ne visi veiksniai): techninį pagrįstumą, pasirengimo trukmę ir gamybos ciklus, įskaitant variklių konstrukcijos ir atnaujintos kompiuterių programinės įrangos įdiegimo ir jos taikymo nutraukimo trukmę, atsižvelgiant į kurią sukurta TPD sistema būtų tinkamesnė laikytis šios taisyklės reikalavimų ir ar gamintojas įrodė, kad ėmėsi tinkamų pastangų laikytis šios taisyklės reikalavimų. |
| --- | --- |

4.3.2.

Institucija, svarstydama prašymą, nustato, ar įmanoma laikytis šio priedo reikalavimų, ar toks reikalavimas būtų nepagrįstas.

Institucija atsižvelgia į gamintojo pateiktus duomenis, išsamiai apibūdinančius šiuos veiksnius (toliau išvardijami ne visi veiksniai): techninį pagrįstumą, pasirengimo trukmę ir gamybos ciklus, įskaitant variklių konstrukcijos ir atnaujintos kompiuterių programinės įrangos įdiegimo ir jos taikymo nutraukimo trukmę, atsižvelgiant į kurią sukurta TPD sistema būtų tinkamesnė laikytis šios taisyklės reikalavimų ir ar gamintojas įrodė, kad ėmėsi tinkamų pastangų laikytis šios taisyklės reikalavimų.

| 4.3.3. | Institucija nepriima jokių prašymų dėl defektų, jei dėl tų defektų visiškai neveikia reikiamas diagnostikos kontrolės prietaisas. |
| --- | --- |

4.3.3.

Institucija nepriima jokių prašymų dėl defektų, jei dėl tų defektų visiškai neveikia reikiamas diagnostikos kontrolės prietaisas.

| 4.3.4. | Institucija nepriima jokių su defektinėmis sistemomis susijusių prašymų, jeigu nesilaikoma šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytų TPD sistemai taikomų ribinių verčių. |
| --- | --- |

4.3.4.

Institucija nepriima jokių su defektinėmis sistemomis susijusių prašymų, jeigu nesilaikoma šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytų TPD sistemai taikomų ribinių verčių.

| 4.3.5. | Nustatant identifikuotus defektus, su 1 etapo TPD susiję defektai, atsižvelgiant į šio priedo 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 ir 3.4.1.1 punktus, ir su 2 etapo TPD sistema susiję defektai, atsižvelgiant į šio priedo 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 ir 3.4.1.1 punktus, identifikuojami pirmiausia. |
| --- | --- |

4.3.5.

Nustatant identifikuotus defektus, su 1 etapo TPD susiję defektai, atsižvelgiant į šio priedo 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 ir 3.4.1.1 punktus, ir su 2 etapo TPD sistema susiję defektai, atsižvelgiant į šio priedo 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 ir 3.4.1.1 punktus, identifikuojami pirmiausia.

| 4.3.6. | Prieš suteikiant tipo patvirtinimą arba jį suteikiant, neleidžiama taikyti jokio defekto atsižvelgiant į 3.2.3 ir 6 punktų reikalavimus, išskyrus šio priedo 6.8.5 papunktį. |
| --- | --- |

4.3.6.

Prieš suteikiant tipo patvirtinimą arba jį suteikiant, neleidžiama taikyti jokio defekto atsižvelgiant į 3.2.3 ir 6 punktų reikalavimus, išskyrus šio priedo 6.8.5 papunktį.

| 4.3.7. | Laikotarpis, per kurį trūkumai turi būti ištaisyti |
| --- | --- |

4.3.7.

Laikotarpis, per kurį trūkumai turi būti ištaisyti

| 4.3.7.1. | Defektas galimas dvejus metus nuo variklio tipo arba transporto priemonės tipo patvirtinimo atsižvelgiant į jos variklį dienos, jeigu neįmanoma patikimai įrodyti, kad defektui pašalinti reikėtų iš esmės modifikuoti variklį ir kad tam būtų reikalingas papildomas ilgesnis nei dvejų metų laikas. Šiuo atveju defektas galimas ne ilgiau nei trejus metus. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Defektas galimas dvejus metus nuo variklio tipo arba transporto priemonės tipo patvirtinimo atsižvelgiant į jos variklį dienos, jeigu neįmanoma patikimai įrodyti, kad defektui pašalinti reikėtų iš esmės modifikuoti variklį ir kad tam būtų reikalingas papildomas ilgesnis nei dvejų metų laikas. Šiuo atveju defektas galimas ne ilgiau nei trejus metus.

| 4.3.7.2. | Gamintojas gali prašyti, kad pirminį tipo patvirtinimą suteikianti institucija duotų leidimą defektą taikyti atgaline data, jeigu tas defektas nustatomas jau suteikus pirminį tipo patvirtinimą. Šiuo atveju defektas galimas dvejus metus nuo pranešimo apie defektą įteikimo tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai dienos, jeigu negalima patikimai įrodyti, kad defektui pašalinti reikėtų iš esmės modifikuoti variklį ir kad tam būtų reikalingas papildomas ilgesnis nei dvejų metų laikas. Šiuo atveju defektas galimas ne ilgiau nei trejus metus. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

Gamintojas gali prašyti, kad pirminį tipo patvirtinimą suteikianti institucija duotų leidimą defektą taikyti atgaline data, jeigu tas defektas nustatomas jau suteikus pirminį tipo patvirtinimą. Šiuo atveju defektas galimas dvejus metus nuo pranešimo apie defektą įteikimo tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai dienos, jeigu negalima patikimai įrodyti, kad defektui pašalinti reikėtų iš esmės modifikuoti variklį ir kad tam būtų reikalingas papildomas ilgesnis nei dvejų metų laikas. Šiuo atveju defektas galimas ne ilgiau nei trejus metus.

| 4.3.7.3. | Institucija visoms Susitariančiosioms šalims praneša apie savo sprendimą patenkinti prašymą dėl defekto. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Institucija visoms Susitariančiosioms šalims praneša apie savo sprendimą patenkinti prašymą dėl defekto.

5.   PRIEIGA PRIE TPD INFORMACIJOS

5.1.   Atsarginės dalys, diagnostikos prietaisai ir bandymo įranga

| 5.1.1. | Su paraiškomis suteikti tipo patvirtinimą arba iš dalies pakeisti tipo patvirtinimą pateikiama svarbi informacija, susijusi su transporto priemonės TPD sistema. Ši susijusi informacija turi leisti atsarginių ir modifikuotų atsarginių sudedamųjų dalių gamintojams užtikrinti, kad jų gaminamos dalys būtų tinkamos TPD sistemai, t. y. kad būtų galima eksploatuoti be gedimų ir kad transporto priemonės naudotojui netektų šalinti gedimų. Be to, ta susijusi informacija turi leisti diagnostikos prietaisų ir bandymo įrangos gamintojams gaminti prietaisus ir įrangą, tinkamą veiksmingai ir tiksliai išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos diagnostikai atlikti. |
| --- | --- |

5.1.1.

Su paraiškomis suteikti tipo patvirtinimą arba iš dalies pakeisti tipo patvirtinimą pateikiama svarbi informacija, susijusi su transporto priemonės TPD sistema. Ši susijusi informacija turi leisti atsarginių ir modifikuotų atsarginių sudedamųjų dalių gamintojams užtikrinti, kad jų gaminamos dalys būtų tinkamos TPD sistemai, t. y. kad būtų galima eksploatuoti be gedimų ir kad transporto priemonės naudotojui netektų šalinti gedimų. Be to, ta susijusi informacija turi leisti diagnostikos prietaisų ir bandymo įrangos gamintojams gaminti prietaisus ir įrangą, tinkamą veiksmingai ir tiksliai išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos diagnostikai atlikti.

| 5.1.2. | Jeigu pateikiamas prašymas, administracijos padaliniai turi suteikti galimybę naudotis 2A priedo 1 priedėliu, kuriame pateikiama informacija apie TPD sistemą, kaip apibrėžta šios taisyklės 6 priedo 2 priedėlyje, visiems suinteresuotiems sudedamųjų dalių, diagnostikos įrankių arba bandymų įrangos gamintojams. |
| --- | --- |

5.1.2.

Jeigu pateikiamas prašymas, administracijos padaliniai turi suteikti galimybę naudotis 2A priedo 1 priedėliu, kuriame pateikiama informacija apie TPD sistemą, kaip apibrėžta šios taisyklės 6 priedo 2 priedėlyje, visiems suinteresuotiems sudedamųjų dalių, diagnostikos įrankių arba bandymų įrangos gamintojams.

| 5.1.2.1. | Jei tai atsarginės arba einamojo remonto sudedamosios dalys, informacijos galima prašyti tik apie tas sudedamąsias dalis, kurioms taikomas patvirtinimas arba kurios yra sistemos, kuriai taikomas patvirtinimas, sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Jei tai atsarginės arba einamojo remonto sudedamosios dalys, informacijos galima prašyti tik apie tas sudedamąsias dalis, kurioms taikomas patvirtinimas arba kurios yra sistemos, kuriai taikomas patvirtinimas, sudedamosios dalys.

| 5.1.2.2. | Prašant pateikti informacijos, tiksliai nurodomas variklio modelio tipas ir (arba) variklio modelio tipas atsižvelgiant į variklio šeimą, apie kurį prašoma informacijos. Prašyme patvirtinama, kad informacija reikalinga atsarginėms arba modifikuotoms sudedamosioms dalims, diagnostikos įrankiams arba bandymo įrangai gaminti. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Prašant pateikti informacijos, tiksliai nurodomas variklio modelio tipas ir (arba) variklio modelio tipas atsižvelgiant į variklio šeimą, apie kurį prašoma informacijos. Prašyme patvirtinama, kad informacija reikalinga atsarginėms arba modifikuotoms sudedamosioms dalims, diagnostikos įrankiams arba bandymo įrangai gaminti.

5.2   Remontui būtina informacija

| 5.2.1. | Ne vėliau nei per tris mėnesius nuo to laiko, kai gamintojas kiekvienam įgaliotajam prekiautojui arba remonto dirbtuvėms Susitariančiosiose Šalyse pateikia remontui būtiną informaciją, gamintojas užtikrina, kad informacija (įskaitant visus vėlesnius pakeitimus ir papildymus) būtų prieinama už pagrįstą ir nediskriminacinį mokestį. |
| --- | --- |

5.2.1.

Ne vėliau nei per tris mėnesius nuo to laiko, kai gamintojas kiekvienam įgaliotajam prekiautojui arba remonto dirbtuvėms Susitariančiosiose Šalyse pateikia remontui būtiną informaciją, gamintojas užtikrina, kad informacija (įskaitant visus vėlesnius pakeitimus ir papildymus) būtų prieinama už pagrįstą ir nediskriminacinį mokestį.

| 5.2.2. | Gamintojas tam tikrais atvejais už mokestį taip pat pateikia techninę informaciją, reikalingą variklinėms transporto priemonėms remontuoti arba jų techninei priežiūrai atlikti, jeigu ta informacija nesaugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu nelaikoma esmine, slapta praktine patirtimi, kuri yra tinkamai identifikuota; reikalingos techninės informacijos šiuo atveju neturi būti be reikalo draudžiama skelbti.
  Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, atliekantiems einamąjį transporto priemonių remontą ar techninę priežiūrą, jas remontuojantiems arba bandantiems, teikiantiems avarinę pagalbą arba gaminantiems ar parduodantiems atsargines ir modifikuotas atsargines sudedamąsias dalis, diagnostikos prietaisus ir bandymo įrangą. |
| --- | --- |

5.2.2.

Gamintojas tam tikrais atvejais už mokestį taip pat pateikia techninę informaciją, reikalingą variklinėms transporto priemonėms remontuoti arba jų techninei priežiūrai atlikti, jeigu ta informacija nesaugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu nelaikoma esmine, slapta praktine patirtimi, kuri yra tinkamai identifikuota; reikalingos techninės informacijos šiuo atveju neturi būti be reikalo draudžiama skelbti.

Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, atliekantiems einamąjį transporto priemonių remontą ar techninę priežiūrą, jas remontuojantiems arba bandantiems, teikiantiems avarinę pagalbą arba gaminantiems ar parduodantiems atsargines ir modifikuotas atsargines sudedamąsias dalis, diagnostikos prietaisus ir bandymo įrangą.

| 5.2.3. | Jeigu šių nuostatų nesilaikoma, tvirtinimo institucija imasi atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog remontui reikalinga informacija būtų prieinama pagal tipui patvirtinti ir eksploatuojamoms transporto priemonėms patikrinti nustatytą metodiką. |
| --- | --- |

5.2.3.

Jeigu šių nuostatų nesilaikoma, tvirtinimo institucija imasi atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog remontui reikalinga informacija būtų prieinama pagal tipui patvirtinti ir eksploatuojamoms transporto priemonėms patikrinti nustatytą metodiką.

6.   DIAGNOSTIKOS SIGNALAI

| 6.1. | Nustačius pirmą bet kurios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, kompiuterio atmintyje išsaugoma tuo metu užfiksuota variklio būklė. Išsaugoti variklio darbo sąlygų parametrai (čia išvardyti ne visi privalomieji parametrai) – tai apskaičiuotoji variklio apkrovos vertė, variklio sūkių skaičius, aušinimo skysčio temperatūra, slėgis įsiurbimo kolektoriuje (jeigu kolektorius įrengtas) ir trikties, dėl kurios duomenys buvo įrašyti, kodas. Gamintojas pasirenka tuos per triktį užregistruotinus variklio darbo sąlygų parametrus, kurie būtų naudingiausi atliekant remontą. |
| --- | --- |

6.1.

Nustačius pirmą bet kurios sudedamosios dalies arba sistemos gedimą, kompiuterio atmintyje išsaugoma tuo metu užfiksuota variklio būklė. Išsaugoti variklio darbo sąlygų parametrai (čia išvardyti ne visi privalomieji parametrai) – tai apskaičiuotoji variklio apkrovos vertė, variklio sūkių skaičius, aušinimo skysčio temperatūra, slėgis įsiurbimo kolektoriuje (jeigu kolektorius įrengtas) ir trikties, dėl kurios duomenys buvo įrašyti, kodas. Gamintojas pasirenka tuos per triktį užregistruotinus variklio darbo sąlygų parametrus, kurie būtų naudingiausi atliekant remontą.

| 6.2. | Reikalingas tik vienas duomenų rinkinys. Gamintojai gali pasirinkti, kad į kompiuterio atmintį būtų įrašomi papildomi duomenų rinkiniai, jeigu bent privalomą duomenų rinkinį galima nuskaityti 6.8.3 ir 6.8.4 punktų specifikacijas atitinkančiu bendruoju skaitymo įrankiu. Jeigu trikties kodas, dėl kurio į kompiuterio atmintį buvo įrašyti sąlygų parametrai, ištrinamas pagal šio priedo 3.9 punktą, į kompiuterio atmintį įrašyti variklio būklės parametrai gali būti taip pat ištrinti. |
| --- | --- |

6.2.

Reikalingas tik vienas duomenų rinkinys. Gamintojai gali pasirinkti, kad į kompiuterio atmintį būtų įrašomi papildomi duomenų rinkiniai, jeigu bent privalomą duomenų rinkinį galima nuskaityti 6.8.3 ir 6.8.4 punktų specifikacijas atitinkančiu bendruoju skaitymo įrankiu. Jeigu trikties kodas, dėl kurio į kompiuterio atmintį buvo įrašyti sąlygų parametrai, ištrinamas pagal šio priedo 3.9 punktą, į kompiuterio atmintį įrašyti variklio būklės parametrai gali būti taip pat ištrinti.

| 6.3. | Jei įmanoma, be privalomos gedimo metu užfiksuojamos variklio būklės informacijos, naudojant standartizuotos duomenų perdavimo linijos nuosekliojo prievado jungtį, pareikalavus turi būti pasiekiami nurodyti signalai, jeigu informacija yra prieinama transporto priemonės kompiuteriui arba jeigu ją galima nustatyti naudojant transporto priemonės kompiuteriui prieinamą informaciją: diagnostinių trikties kodų, variklio aušinimo skysčio temperatūros, įpurškimo reguliavimo, įsiurbiamo oro temperatūros, oro slėgio kolektoriuje, oro srauto, variklio sūkių skaičiaus, pedalo padėties jutiklio išėjimo vertės, apskaičiuotosios variklio apkrovos vertės, transporto priemonės greičio ir degalų slėgio.
  Signalai pateikiami standartiniais vienetais pagal 6.8 punkte pateiktas specifikacijas. Faktiniai signalai turi būti aiškiai atskiriami nuo numatytosios vertės arba avarinių signalų. |
| --- | --- |

6.3.

Jei įmanoma, be privalomos gedimo metu užfiksuojamos variklio būklės informacijos, naudojant standartizuotos duomenų perdavimo linijos nuosekliojo prievado jungtį, pareikalavus turi būti pasiekiami nurodyti signalai, jeigu informacija yra prieinama transporto priemonės kompiuteriui arba jeigu ją galima nustatyti naudojant transporto priemonės kompiuteriui prieinamą informaciją: diagnostinių trikties kodų, variklio aušinimo skysčio temperatūros, įpurškimo reguliavimo, įsiurbiamo oro temperatūros, oro slėgio kolektoriuje, oro srauto, variklio sūkių skaičiaus, pedalo padėties jutiklio išėjimo vertės, apskaičiuotosios variklio apkrovos vertės, transporto priemonės greičio ir degalų slėgio.

Signalai pateikiami standartiniais vienetais pagal 6.8 punkte pateiktas specifikacijas. Faktiniai signalai turi būti aiškiai atskiriami nuo numatytosios vertės arba avarinių signalų.

| 6.4. | Jei tai bet kokia išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema, su kuria, ją įrengus transporto priemonėje, atliekami specialūs įvertinimo bandymai, atskirieji būklės arba parengties kodai turi būti laikomi kompiuterio atmintyje, kad būtų galima identifikuoti pagal nustatytus reikalavimus veikiančias išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemas ir tas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemas, kurioms reikalinga ilgesnė variklio darbo trukmė, jog būtų galima atlikti tinkamą diagnostinį patikrinimą. Neprivaloma saugoti tų kontrolės prietaisų parengties kodų, kuriuos galima laikyti nepertraukiamai veikiančiais kontrolės prietaisais. Parengties kodai niekada neturėtų būti nustatomi į „neparengtas“ būklę, jeigu įjungtas uždegimas arba jeigu jis išjungtas. Jeigu atliekant einamojo remonto procedūras parengties kodai nustatomi į būklę „neparengtas“, ši būklė taikoma visiems, o ne pavieniams kodams. |
| --- | --- |

6.4.

Jei tai bet kokia išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema, su kuria, ją įrengus transporto priemonėje, atliekami specialūs įvertinimo bandymai, atskirieji būklės arba parengties kodai turi būti laikomi kompiuterio atmintyje, kad būtų galima identifikuoti pagal nustatytus reikalavimus veikiančias išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemas ir tas išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemas, kurioms reikalinga ilgesnė variklio darbo trukmė, jog būtų galima atlikti tinkamą diagnostinį patikrinimą. Neprivaloma saugoti tų kontrolės prietaisų parengties kodų, kuriuos galima laikyti nepertraukiamai veikiančiais kontrolės prietaisais. Parengties kodai niekada neturėtų būti nustatomi į „neparengtas“ būklę, jeigu įjungtas uždegimas arba jeigu jis išjungtas. Jeigu atliekant einamojo remonto procedūras parengties kodai nustatomi į būklę „neparengtas“, ši būklė taikoma visiems, o ne pavieniams kodams.

| 6.5. | TPD sistemos reikalavimai, atsižvelgiant į kuriuos transporto priemonei buvo išduotas sertifikatas (t. y. pirmo arba antro etapo TPD), ir pagrindinės išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos, kurią kontroliuoja 6.8.4 punkto reikalavimus atitinkanti TPD sistema, turi būti prieinami per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą pagal 6.8 punkte nurodytas specifikacijas. |
| --- | --- |

6.5.

TPD sistemos reikalavimai, atsižvelgiant į kuriuos transporto priemonei buvo išduotas sertifikatas (t. y. pirmo arba antro etapo TPD), ir pagrindinės išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos, kurią kontroliuoja 6.8.4 punkto reikalavimus atitinkanti TPD sistema, turi būti prieinami per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą pagal 6.8 punkte nurodytas specifikacijas.

| 6.6. | Programinės įrangos kalibravimo identifikavimo skaičius kaip nurodyta šios taisyklės 1 ir 2A prieduose turi būti prieinamas per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą. Programinės įrangos kalibravimo identifikavimo skaičius pateikiamas standartizuotu formatu. |
| --- | --- |

6.6.

Programinės įrangos kalibravimo identifikavimo skaičius kaip nurodyta šios taisyklės 1 ir 2A prieduose turi būti prieinamas per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą. Programinės įrangos kalibravimo identifikavimo skaičius pateikiamas standartizuotu formatu.

| 6.7. | Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN) pasiekiamas per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą. Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN) pateikiamas standartizuotu formatu. |
| --- | --- |

6.7.

Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN) pasiekiamas per standartinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą. Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN) pateikiamas standartizuotu formatu.

| 6.8. | Išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės diagnostikos sistema turi būti tinkama standartinei ir neapribotai prieigai užtikrinti ir turi atitikti ISO 15765 arba SAE J1939 reikalavimus kaip nustatyta toliau pateikiamuose punktuose (3). |
| --- | --- |

6.8.

Išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės diagnostikos sistema turi būti tinkama standartinei ir neapribotai prieigai užtikrinti ir turi atitikti ISO 15765 arba SAE J1939 reikalavimus kaip nustatyta toliau pateikiamuose punktuose (3).

| 6.8.1. | 6.8.2–6.8.5 punktuose taikomas ISO 15765 arba SAE J1939 standartas. |
| --- | --- |

6.8.1.

6.8.2–6.8.5 punktuose taikomas ISO 15765 arba SAE J1939 standartas.

| 6.8.2. | Transporto priemonės ryšį su išoriniu diagnostikos prietaisu užtikrinanti jungtis turi atitikti ISO 15765-4 standarto arba panašius SAE J1939 serijos standartų straipsnius. |
| --- | --- |

6.8.2.

Transporto priemonės ryšį su išoriniu diagnostikos prietaisu užtikrinanti jungtis turi atitikti ISO 15765-4 standarto arba panašius SAE J1939 serijos standartų straipsnius.

| 6.8.3. | Bandymo įranga ir diagnostikos įrankiai, kurie reikalingi ryšiui su TPD sistemomis užtikrinti, turi atitikti ISO 15031-4 standarto arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkte nustatytus funkcijų reikalavimus arba už juos griežtesnius reikalavimus. |
| --- | --- |

6.8.3.

Bandymo įranga ir diagnostikos įrankiai, kurie reikalingi ryšiui su TPD sistemomis užtikrinti, turi atitikti ISO 15031-4 standarto arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkte nustatytus funkcijų reikalavimus arba už juos griežtesnius reikalavimus.

| 6.8.3.1. | Transporto priemonėje įrengiamą diagnostikos įrenginį, pvz., prietaisų skydelyje įrengiamą rodytuvą, užtikrinantį prieigą prie TPD sistemos informacijos, naudoti leidžiama, tačiau tas rodytuvas teturi būti prieigą prie TPD sistemos informacijos užtikrinančios standartinės diagnostikos jungties priedas. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Transporto priemonėje įrengiamą diagnostikos įrenginį, pvz., prietaisų skydelyje įrengiamą rodytuvą, užtikrinantį prieigą prie TPD sistemos informacijos, naudoti leidžiama, tačiau tas rodytuvas teturi būti prieigą prie TPD sistemos informacijos užtikrinančios standartinės diagnostikos jungties priedas.

| 6.8.4. | Diagnostikos duomenys (kaip nustatyta šiame punkte) ir dvikryptė valdymo informacija teikiama ISO 15031-5 standarte arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkte aprašytu formatu ir vienetais bei tie duomenys ir informacija turi būti prieinami naudojant diagnostikos įrankį, atitinkantį ISO 15031-4 standarto arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkto reikalavimus.
  Gamintojas nacionalinei standartizavimo institucijai perduoda su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., parametrų identifikatorių, TPD sistemos kontrolės prietaiso Id's, bandymo Id's, kurie nenustatyti ISO 15031-5 standarte, tačiau susiję su šia taisykle. |
| --- | --- |

6.8.4.

Diagnostikos duomenys (kaip nustatyta šiame punkte) ir dvikryptė valdymo informacija teikiama ISO 15031-5 standarte arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkte aprašytu formatu ir vienetais bei tie duomenys ir informacija turi būti prieinami naudojant diagnostikos įrankį, atitinkantį ISO 15031-4 standarto arba SAE J1939-73 5.2.2.1 punkto reikalavimus.

Gamintojas nacionalinei standartizavimo institucijai perduoda su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., parametrų identifikatorių, TPD sistemos kontrolės prietaiso Id's, bandymo Id's, kurie nenustatyti ISO 15031-5 standarte, tačiau susiję su šia taisykle.

| 6.8.5. | Jeigu užregistruojama triktis, gamintojas ją identifikuoja tinkamiausiu trikties kodu, atitinkančiu nurodytuosius ISO 15031-6 standarto 6.3 punkte (su išmetamųjų teršalų sistema susijusios diagnostikos sistemos gedimų kodai). Jei šiuo būdu identifikuoti neįmanoma, gamintojas gali naudoti standarto ISO DIS 15031-6 5.3 ir 5.6 punktuose pateiktus diagnostinius trikčių kodus. Trikčių kodai turi būti pasiekiami standartizuota diagnostikos įranga, atitinkančia šio priedo 6.8.3 punkto reikalavimus.
  Gamintojas nacionalinei standartizavimo institucijai perduoda su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., parametrų identifikatorių, TPD sistemos kontrolės prietaiso Id's, bandymo Id's, kurie nenustatyti ISO 15031-5 standarte, tačiau susiję su šia taisykle.
  Pasirinktinai gamintojas triktį gali identifikuoti tinkamiausiu trikties kodu, atitinkančiu nurodytuosius SAE J2012 arba SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5.

Jeigu užregistruojama triktis, gamintojas ją identifikuoja tinkamiausiu trikties kodu, atitinkančiu nurodytuosius ISO 15031-6 standarto 6.3 punkte (su išmetamųjų teršalų sistema susijusios diagnostikos sistemos gedimų kodai). Jei šiuo būdu identifikuoti neįmanoma, gamintojas gali naudoti standarto ISO DIS 15031-6 5.3 ir 5.6 punktuose pateiktus diagnostinius trikčių kodus. Trikčių kodai turi būti pasiekiami standartizuota diagnostikos įranga, atitinkančia šio priedo 6.8.3 punkto reikalavimus.

Gamintojas nacionalinei standartizavimo institucijai perduoda su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., parametrų identifikatorių, TPD sistemos kontrolės prietaiso Id's, bandymo Id's, kurie nenustatyti ISO 15031-5 standarte, tačiau susiję su šia taisykle.

Pasirinktinai gamintojas triktį gali identifikuoti tinkamiausiu trikties kodu, atitinkančiu nurodytuosius SAE J2012 arba SAE J1939-73.

| 6.8.6. | Transporto priemonės ir diagnostikos prietaiso ryšio sąsaja turi būti standartinė ir turi atitikti visus ISO 15031-3 standarto arba SAE J1939-13 reikalavimus.
  Jei tai N2, N3, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės, jungtį, galima įrengti tinkamoje vietoje šalia vairuotojo sėdynės, įskaitant kabinos grindis, o ne pirmiau minėtuose standartuose aprašytoje vietoje, jeigu laikomasi kitų ISO 15031-3 standarto reikalavimų. Šiuo atveju jungtis turėtų būti pasiekiama ne transporto priemonėje esančiam asmeniui ir neturėtų trukdyti pasiekti vairuotojo sėdynę.
  Dėl įrengimo vietos, kuri aptarnaujantiems pareigūnams yra lengvai prieinama, tačiau apsaugota, kad jos nebūtų galima atsitiktinai apgadinti įprastomis eksploatavimo sąlygomis, turi būti susitarta su patvirtinimą suteikiančia institucija. |
| --- | --- |

6.8.6.

Transporto priemonės ir diagnostikos prietaiso ryšio sąsaja turi būti standartinė ir turi atitikti visus ISO 15031-3 standarto arba SAE J1939-13 reikalavimus.

Jei tai N2, N3, M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės, jungtį, galima įrengti tinkamoje vietoje šalia vairuotojo sėdynės, įskaitant kabinos grindis, o ne pirmiau minėtuose standartuose aprašytoje vietoje, jeigu laikomasi kitų ISO 15031-3 standarto reikalavimų. Šiuo atveju jungtis turėtų būti pasiekiama ne transporto priemonėje esančiam asmeniui ir neturėtų trukdyti pasiekti vairuotojo sėdynę.

Dėl įrengimo vietos, kuri aptarnaujantiems pareigūnams yra lengvai prieinama, tačiau apsaugota, kad jos nebūtų galima atsitiktinai apgadinti įprastomis eksploatavimo sąlygomis, turi būti susitarta su patvirtinimą suteikiančia institucija.

---

(1)  Simbolių numeriai F01 arba F22.

(2)  Simbolio numeris F24.

(3)  Bus svarstoma, ar taikomas vieningas ISO protokolo standartas (ISO/PAS 27145), parengtas kaip techninio reguliavimo priemonė, skirta naudoti visame pasaulyje didelio galingumo variklių TPD, atitinka tam tikrus 6 punkto reikalavimus.

1 priedėlis

Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistemos patvirtinimo bandymai

1.   ĮVADAS

Šiame priedėlyje aprašoma varikliui įrengiamos diagnostikos (TPD) sistemos veikimo tikrinimo procedūra, kurią taikant modeliuojamas atitinkamų su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusių sistemų, naudojamų varikliui arba išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemai valdyti, gedimas. Priedėlyje taip pat nustatytos TPD sistemų ilgaamžiškumo nustatymo metodikos.

1.1.   Defektinės sudedamosios dalys ir (arba) sistemos

Gamintojas, siekdamas įrodyti, kad išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema arba sudedamoji dalis, dėl kurios gedimo teršalų išmetimas pro išmetimo vamzdį galėtų padidėti taip, jog būtų viršijamos atitinkamos TPD sistemai taikomos ribinės vertės, kontroliuojama veiksmingai, turi pristatyti defektines sudedamąsias dalis ir (arba) elektros prietaisus, kurie būtų naudojami modeliuojant gedimus.

Dėl tų defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų išmetamųjų dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytųjų TPD sistemai taikomų ribinių verčių neturi viršyti daugiau nei 20 %.

Jeigu tipo patvirtinimas TPD sistemai suteikiamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, išmetamųjų dujinių teršalų kiekis matuojamas per ESC bandymo ciklą (žr. šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlį). Jeigu tipo patvirtinimas TPD sistemai suteikiamas pagal šios taisyklės 5.4.2 punktą, išmetamųjų dujinių teršalų kiekis matuojamas per ETC bandymo ciklą (žr. šios taisyklės 4A priedo 2 priedėlį).

| 1.1.1. | Jeigu nustatoma, kad varikliui įrengus defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą neįmanoma atlikti lyginimo su TPD sistemai taikomomis ribinėmis vertėmis (pvz., dėl to, kad nesilaikoma ETC bandymo ciklo duomenų statistinio patikimumo tikrinimo sąlygų), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu dėl to susitariama su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija atsižvelgiant į gamintojo nurodomus su techniniais dalykais susijusius argumentus. |
| --- | --- |

1.1.1.

Jeigu nustatoma, kad varikliui įrengus defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą neįmanoma atlikti lyginimo su TPD sistemai taikomomis ribinėmis vertėmis (pvz., dėl to, kad nesilaikoma ETC bandymo ciklo duomenų statistinio patikimumo tikrinimo sąlygų), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu dėl to susitariama su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija atsižvelgiant į gamintojo nurodomus su techniniais dalykais susijusius argumentus.

| 1.1.2. | Jeigu atliekant bandymą, varikliui įrengus defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą, neįmanoma užtikrinti visiškos (net iš dalies) apkrovos kreivės (ji nustatoma varikliui veikiant pagal nustatytus reikalavimus), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu dėl to susitariama su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija atsižvelgiant į gamintojo nurodomus su techniniais dalykais susijusius argumentus. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jeigu atliekant bandymą, varikliui įrengus defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą, neįmanoma užtikrinti visiškos (net iš dalies) apkrovos kreivės (ji nustatoma varikliui veikiant pagal nustatytus reikalavimus), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu dėl to susitariama su tipo patvirtinimą suteikiančia institucija atsižvelgiant į gamintojo nurodomus su techniniais dalykais susijusius argumentus.

| 1.1.3. | Defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų, dėl kurių variklio išmetamas dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nustatytąsias TPD sistemai taikomas ribines vertes viršija ne daugiau nei 20 %, galima nenaudoti keliais specialiais atvejais (pvz., jeigu pradedama taikyti veikimo avariniu režimu strategija, jeigu su varikliu negalima atlikti jokio bandymo arba jeigu užstringa išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos vožtuvai). Šią išlygą dokumentais pagrindžia gamintojas. Dėl jos tariamasi su technine tarnyba. |
| --- | --- |

1.1.3.

Defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų, dėl kurių variklio išmetamas dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nustatytąsias TPD sistemai taikomas ribines vertes viršija ne daugiau nei 20 %, galima nenaudoti keliais specialiais atvejais (pvz., jeigu pradedama taikyti veikimo avariniu režimu strategija, jeigu su varikliu negalima atlikti jokio bandymo arba jeigu užstringa išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos vožtuvai). Šią išlygą dokumentais pagrindžia gamintojas. Dėl jos tariamasi su technine tarnyba.

1.2.   Bandymo principas

Jeigu bandymas su varikliu atliekamas jam įmontavus defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą, TPD sistema patvirtinama, jeigu įjungiamas gedimo rodytuvas. TPD sistema taip pat yra patvirtinama, jei gedimo rodytuvas įjungiamas nepasiekus TPD ribinių verčių.

Defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų, dėl kurių variklio išmetamas dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nustatytąsias TPD sistemai taikomas ribines vertes viršija ne daugiau nei 20 %, neprivaloma naudoti specialiu šio priedėlio 6.3.1.6 ir 6.3.1.7 punktuose aprašytu gedimo režimų atveju ir taip pat kontroliuojant didelį veikimo sutrikimą.

| 1.2.1. | Defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų, dėl kurių variklio išmetamas dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nustatytąsias TPD sistemai taikomas ribines vertes viršija ne daugiau nei 20 %, galima nenaudoti keliais specialiais atvejais (pvz., jeigu pradedama taikyti veikimo avariniu režimu strategija, jeigu su varikliu negalima atlikti jokio bandymo arba jeigu užstringa išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos vožtuvai). Šią išlygą dokumentais pagrindžia gamintojas. Dėl jos tariamasi su technine tarnyba. |
| --- | --- |

1.2.1.

Defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų, dėl kurių variklio išmetamas dujinių teršalų kiekis šios taisyklės 5.4.4 punkte pateiktoje lentelėje nustatytąsias TPD sistemai taikomas ribines vertes viršija ne daugiau nei 20 %, galima nenaudoti keliais specialiais atvejais (pvz., jeigu pradedama taikyti veikimo avariniu režimu strategija, jeigu su varikliu negalima atlikti jokio bandymo arba jeigu užstringa išmetamųjų dujų recirkuliavimo sistemos vožtuvai). Šią išlygą dokumentais pagrindžia gamintojas. Dėl jos tariamasi su technine tarnyba.

2.   BANDYMO APRAŠAS

| 2.1. | TPD sistemų patikrą sudaro tokie etapai:






  a) | modeliuojamas variklio valdymo sudedamosios dalies arba išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gedimas kaip aprašyta šio priedėlio 1.1 punkte; |
| --- | --- | --- |

2.1.

TPD sistemų patikrą sudaro tokie etapai:

a)

modeliuojamas variklio valdymo sudedamosios dalies arba išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos gedimas kaip aprašyta šio priedėlio 1.1 punkte;

| b) | pradinis TPD sistemos, kuriai per 6.2 punkte nurodytą pradinio kondicionavimo ciklą buvo sumodeliuotas gedimas, kondicionavimas; |
| --- | --- |

b)

pradinis TPD sistemos, kuriai per 6.2 punkte nurodytą pradinio kondicionavimo ciklą buvo sumodeliuotas gedimas, kondicionavimas;

| c) | variklio, kuriam per 6.1 punkte nurodytą TPD sistemos bandymą buvo sumodeliuotas gedimas, eksploatavimas; |
| --- | --- |

c)

variklio, kuriam per 6.1 punkte nurodytą TPD sistemos bandymą buvo sumodeliuotas gedimas, eksploatavimas;

| d) | nustatoma, ar TPD sistema įsijungia esant sumodeliuotam gedimui ir ar apie gedimą tinkamai signalizuojama. |
| --- | --- |

d)

nustatoma, ar TPD sistema įsijungia esant sumodeliuotam gedimui ir ar apie gedimą tinkamai signalizuojama.

| 2.1.1. | Jeigu gedimas turi įtakos variklio galiai (pvz., galios kreivei), TPD sistemos bandymo ciklas tebelieka sutrumpinta ESC bandymo ciklo versija, kuri naudojama nustatyti išmetamųjų dujinių teršalų kiekį varikliui veikiant be pirmiau minėto gedimo. |
| --- | --- |

2.1.1.

Jeigu gedimas turi įtakos variklio galiai (pvz., galios kreivei), TPD sistemos bandymo ciklas tebelieka sutrumpinta ESC bandymo ciklo versija, kuri naudojama nustatyti išmetamųjų dujinių teršalų kiekį varikliui veikiant be pirmiau minėto gedimo.

| 2.2. | Arba gamintojo prašymu sudedamosios dalies ar sudedamųjų dalių gedimą galima sumodeliuoti elektroninėmis priemonėmis pagal 6 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

2.2.

Arba gamintojo prašymu sudedamosios dalies ar sudedamųjų dalių gedimą galima sumodeliuoti elektroninėmis priemonėmis pagal 6 punkto reikalavimus.

| 2.3. | Gamintojai gali prašyti, kad kontrolė būtų atliekama ne per 6.1 punkte nurodytą TPD sistemos bandymo ciklą, jeigu institucijai galima įrodyti, jog kontrolę atliekant tada, kai taikomos TPD sistemos bandymo ciklui galiojančios sąlygos, įprastu būdu eksploatuojant transporto priemonę būtų taikomos ribojamosios kontrolės sąlygos. |
| --- | --- |

2.3.

Gamintojai gali prašyti, kad kontrolė būtų atliekama ne per 6.1 punkte nurodytą TPD sistemos bandymo ciklą, jeigu institucijai galima įrodyti, jog kontrolę atliekant tada, kai taikomos TPD sistemos bandymo ciklui galiojančios sąlygos, įprastu būdu eksploatuojant transporto priemonę būtų taikomos ribojamosios kontrolės sąlygos.

3.   BANDYMO VARIKLIS IR DEGALAI

3.1.   Variklis

Bandymo variklis turi atitikti šios taisyklės 1 priede nustatytas specifikacijas.

3.2.   Degalai

Bandymui naudojami atitinkami šios taisyklės 5 priede aprašyti etaloniniai degalai.

4.   BANDYMŲ SĄLYGOS

Bandymo sąlygos turi atitikti šioje taisyklėje aprašyto išmetamųjų dujinių teršalų nustatymo bandymo reikalavimus.

5.   BANDYMO ĮRANGA

Variklio dinamometras turi atitikti šios taisyklės 4A priedo reikalavimus.

6.   TPD SISTEMOS BANDYMO CIKLAS

| 6.1. | TPD sistemos bandymo ciklas – tai sutrumpintas ESC bandymo ciklas. Atskiri veikimo režimai taikomi ta pačia tvarka kaip atliekant ESC bandymo ciklą, kaip apibrėžta šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte.
  Variklis kiekvienu režimu turi veikti ne ilgiau nei 60 sekundžių, variklio sūkių skaičius ir apkrova turi nusistovėti per pirmąsias 20 sekundžių. Nurodytas sūkių skaičius turi būti užtikrinamas ± 50 min-1 tikslumu, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus tokį bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %.
  Atliekant TPD sistemos bandymo ciklą neprivaloma matuoti išmetamųjų dujinių teršalų. |
| --- | --- |

6.1.

TPD sistemos bandymo ciklas – tai sutrumpintas ESC bandymo ciklas. Atskiri veikimo režimai taikomi ta pačia tvarka kaip atliekant ESC bandymo ciklą, kaip apibrėžta šios taisyklės 4A priedo 1 priedėlio 2.7.1 punkte.

Variklis kiekvienu režimu turi veikti ne ilgiau nei 60 sekundžių, variklio sūkių skaičius ir apkrova turi nusistovėti per pirmąsias 20 sekundžių. Nurodytas sūkių skaičius turi būti užtikrinamas ± 50 min-1 tikslumu, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus tokį bandymo sūkių skaičių atitinkančiam didžiausiam sukimo momentui ± 2 %.

Atliekant TPD sistemos bandymo ciklą neprivaloma matuoti išmetamųjų dujinių teršalų.

6.2.   Pradinio kondicionavimo ciklas

| 6.2.1. | Sumodeliavus vieną iš 6.3 punkte nustatytų gedimo režimų, varikliui ir jam įrengtai TPD sistemai taikomas pradinio kondicionavimo ciklas. |
| --- | --- |

6.2.1.

Sumodeliavus vieną iš 6.3 punkte nustatytų gedimo režimų, varikliui ir jam įrengtai TPD sistemai taikomas pradinio kondicionavimo ciklas.

| 6.2.2. | Gamintojui pateikus prašymą ir pritarus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, galima paeiliui atlikti devynis TPD sistemos bandymo ciklus. |
| --- | --- |

6.2.2.

Gamintojui pateikus prašymą ir pritarus tipo patvirtinimą suteikiančiai institucijai, galima paeiliui atlikti devynis TPD sistemos bandymo ciklus.

6.3.   TPD sistemos bandymas

| 6.3.1. | Dyzeliniai varikliai ir dyzelinius variklius turinčios transporto priemonės |
| --- | --- |

6.3.1.

Dyzeliniai varikliai ir dyzelinius variklius turinčios transporto priemonės

| 6.3.1.1. | Užbaigus pradinį kondicionavimą pagal 6.2 punktą, bandymo varikliui taikomas šio priedėlio 6.1 punkte aprašytas TPD sistemos bandymo ciklas. Iki to bandymo pabaigos gedimo rodytuvas turi būti įjungiamas esant bet kokiai iš 6.3.1.2–6.3.1.7 punktuose pateiktų sąlygų. Technikos tarnyba gali pakeisti šias sąlygas kitomis, kurios nurodytos 6.3.1.7 punkte. Bendras išbandytinų veikimo sutrikimų skaičius suteikiant patvirtinimą, jei tai skirtingos sistemos ir sudedamosios dalys, neturi būti didesnis nei keturi.
  Jeigu suteikiant tipo patvirtinimą bandymas atliekamas su TPD sistemą turinčių variklių šeima, sudaryta iš ne tai pačiai šeimai priklausančių variklių, tipo patvirtinimą suteikianti institucija išbandytinų veikimo sutrikimų skaičių padidina ne daugiau nei keturis kartus, palyginti su TPD sistemą turinčių variklių šeimą sudarančiu variklių šeimų skaičiumi. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali nutarti bet kada nutraukti bandymą, nors nebuvo atlikti bandymai su visais pirmiau minėtais veikimo sutrikimais. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Užbaigus pradinį kondicionavimą pagal 6.2 punktą, bandymo varikliui taikomas šio priedėlio 6.1 punkte aprašytas TPD sistemos bandymo ciklas. Iki to bandymo pabaigos gedimo rodytuvas turi būti įjungiamas esant bet kokiai iš 6.3.1.2–6.3.1.7 punktuose pateiktų sąlygų. Technikos tarnyba gali pakeisti šias sąlygas kitomis, kurios nurodytos 6.3.1.7 punkte. Bendras išbandytinų veikimo sutrikimų skaičius suteikiant patvirtinimą, jei tai skirtingos sistemos ir sudedamosios dalys, neturi būti didesnis nei keturi.

Jeigu suteikiant tipo patvirtinimą bandymas atliekamas su TPD sistemą turinčių variklių šeima, sudaryta iš ne tai pačiai šeimai priklausančių variklių, tipo patvirtinimą suteikianti institucija išbandytinų veikimo sutrikimų skaičių padidina ne daugiau nei keturis kartus, palyginti su TPD sistemą turinčių variklių šeimą sudarančiu variklių šeimų skaičiumi. Tipo patvirtinimą suteikianti institucija gali nutarti bet kada nutraukti bandymą, nors nebuvo atlikti bandymai su visais pirmiau minėtais veikimo sutrikimais.

| 6.3.1.2. | Jeigu katalizatorius įrengtas atskirame korpuse, kuris gali būti deNOx sistemos arba dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro dalis ar nebūti susijęs su ta sistema arba filtru, katalizatorių galima pakeisti nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančiu arba defektiniu katalizatoriumi arba tą veikimo sutrikimą sumodeliuoti elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Jeigu katalizatorius įrengtas atskirame korpuse, kuris gali būti deNOx sistemos arba dyzelinio variklio kietųjų dalelių filtro dalis ar nebūti susijęs su ta sistema arba filtru, katalizatorių galima pakeisti nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančiu arba defektiniu katalizatoriumi arba tą veikimo sutrikimą sumodeliuoti elektroninėmis priemonėmis.

| 6.3.1.3. | Jeigu įrengta, deNOx sistema (įskaitant visus jutiklius, kurie susiję su šia sistema) pakeičiama nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančia arba defektine deNOx sistema arba nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančios arba defektinės deNOx sistemos veikimas sumodeliuojamas elektroninėmis priemonėmis, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD deNOx sistemai taikomas ribines vertes.
  Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su deNOx sistema nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:






  a) | visiškai pašalinus sistemą arba ją pakeitus tariama sistema; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

Jeigu įrengta, deNOx sistema (įskaitant visus jutiklius, kurie susiję su šia sistema) pakeičiama nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančia arba defektine deNOx sistema arba nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančios arba defektinės deNOx sistemos veikimas sumodeliuojamas elektroninėmis priemonėmis, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD deNOx sistemai taikomas ribines vertes.

Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su deNOx sistema nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:

a)

visiškai pašalinus sistemą arba ją pakeitus tariama sistema;

| b) | trūkstant bet kokio iš deNOx sistemai privalomojo aktyviklio; |
| --- | --- |

b)

trūkstant bet kokio iš deNOx sistemai privalomojo aktyviklio;

| c) | sugedus deNOx sistemos elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui), įskaitant, jeigu taikoma, aktyviklio šildymo sistemą; |
| --- | --- |

c)

sugedus deNOx sistemos elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui), įskaitant, jeigu taikoma, aktyviklio šildymo sistemą;

| d) | sugedus deNOx sistemos aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., jeigu nutrūksta oro tiekimas, užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys); |
| --- | --- |

d)

sugedus deNOx sistemos aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., jeigu nutrūksta oro tiekimas, užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys);

| e) | sugedus sistemai. |
| --- | --- |

e)

sugedus sistemai.

| 6.3.1.4. | Jeigu įrengtas, visiškai pašalinamas kietųjų dalelių filtras arba pakeičiamas kietųjų dalelių filtru, kurio darbo veiksmingumas neatitinka nustatytųjų reikalavimų, tada išmetamųjų teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas kietųjų dalelių ribines vertes.
  Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su kietųjų dalelių filtru nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:






  a) | visiškai pašalinus kietųjų dalelių filtrą arba jį pakeitus tariamu kietųjų dalelių filtru; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

Jeigu įrengtas, visiškai pašalinamas kietųjų dalelių filtras arba pakeičiamas kietųjų dalelių filtru, kurio darbo veiksmingumas neatitinka nustatytųjų reikalavimų, tada išmetamųjų teršalų kiekis viršija šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas TPD sistemai taikomas kietųjų dalelių ribines vertes.

Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su kietųjų dalelių filtru nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:

a)

visiškai pašalinus kietųjų dalelių filtrą arba jį pakeitus tariamu kietųjų dalelių filtru;

| b) | visiškai susilydžius kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui; |
| --- | --- |

b)

visiškai susilydžius kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui;

| c) | visiškai sutrūkus kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui; |
| --- | --- |

c)

visiškai sutrūkus kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui;

| d) | sugedus kietųjų dalelių filtro elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui); |
| --- | --- |

d)

sugedus kietųjų dalelių filtro elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui);

| e) | sugedus, kai taikoma, kietųjų dalelių filtro aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys); |
| --- | --- |

e)

sugedus, kai taikoma, kietųjų dalelių filtro aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys);

| f) | užsikimšus kietųjų dalelių filtrui, jeigu slėgio skirtumo diapazonas dėl to neatitinka gamintojo nurodyto slėgio skirtumo diapazono. |
| --- | --- |

f)

užsikimšus kietųjų dalelių filtrui, jeigu slėgio skirtumo diapazonas dėl to neatitinka gamintojo nurodyto slėgio skirtumo diapazono.

| 6.3.1.5. | Jeigu įrengta, kombinuotoji deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistema (įskaitant visus su prietaisu susijusius jutiklius) pakeičiama nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančia arba defektine sistema arba nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančios arba defektinės sistemos veikimas sumodeliuojamas elektroninėmis priemonėmis, ir išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti TPD sistemos deNOx ir kietosioms dalelėms taikomas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes.
  Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su kombinuotąja deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistema nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:






  a) | visiškai pašalinus sistemą arba ją pakeitus tariama sistema; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

Jeigu įrengta, kombinuotoji deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistema (įskaitant visus su prietaisu susijusius jutiklius) pakeičiama nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančia arba defektine sistema arba nustatytų darbo veiksmingumo reikalavimų neatitinkančios arba defektinės sistemos veikimas sumodeliuojamas elektroninėmis priemonėmis, ir išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti TPD sistemos deNOx ir kietosioms dalelėms taikomas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes.

Jeigu variklio tipas atsižvelgiant į didelio veikimo sutrikimo kontrolę patvirtinamas pagal šios taisyklės 5.4.1 punktą, atliekant bandymą su kombinuotąja deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistema nustatoma, ar pradeda mirksėti gedimo rodytuvas esant bet kokiai iš toliau išvardytų sąlygų:

a)

visiškai pašalinus sistemą arba ją pakeitus tariama sistema;

| b) | trūkstant bet kurio iš kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai privalomojo aktyviklio; |
| --- | --- |

b)

trūkstant bet kurio iš kombinuotajai deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemai privalomojo aktyviklio;

| c) | sugedus kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui), įskaitant, kai taikoma, aktyviklio šildymo sistemą; |
| --- | --- |

c)

sugedus kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos elektriniam sudedamosios dalies elementui (pvz., jutikliams ir paleidikliams, dozavimo kontrolės agregatui), įskaitant, kai taikoma, aktyviklio šildymo sistemą;

| d) | sugedus kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., jeigu nutrūksta oro tiekimas, užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys); |
| --- | --- |

d)

sugedus kombinuotosios deNOx ir kietųjų dalelių filtro sistemos aktyviklio dozavimo sistemai (pvz., jeigu nutrūksta oro tiekimas, užsikemša tūta, sugenda dozavimo siurblys);

| e) | sugedus NOx filtrų sistemai; |
| --- | --- |

e)

sugedus NOx filtrų sistemai;

| f) | visiškai susilydžius kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui; |
| --- | --- |

f)

visiškai susilydžius kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui;

| g) | visiškai sutrūkus kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui; |
| --- | --- |

g)

visiškai sutrūkus kietųjų dalelių filtro filtruojamajam elementui;

| h) | užsikimšus kietųjų dalelių filtrui, jeigu slėgio skirtumo diapazonas dėl to neatitinka gamintojo nurodyto slėgio skirtumo diapazono. |
| --- | --- |

h)

užsikimšus kietųjų dalelių filtrui, jeigu slėgio skirtumo diapazonas dėl to neatitinka gamintojo nurodyto slėgio skirtumo diapazono.

| 6.3.1.6. | Atjungiami visi degalų sistemos degalų įpurškimo valdymo ir įpurškiamų degalų kiekio valdymo paleidikliai, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti TPD sistemai taikomas visas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Atjungiami visi degalų sistemos degalų įpurškimo valdymo ir įpurškiamų degalų kiekio valdymo paleidikliai, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti TPD sistemai taikomas visas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes.

| 6.3.1.7. | Atjungiamos visos su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios variklio sudedamosios dalys, kurios yra sujungtos su kompiuteriu, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti visas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Atjungiamos visos su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijusios variklio sudedamosios dalys, kurios yra sujungtos su kompiuteriu, tada išmetamųjų dujinių teršalų kiekis ima viršyti visas šios taisyklės 5.4.4 punkto lentelėje nustatytas ribines vertes.

| 6.3.1.8. | Gamintojas, laikydamasis 6.3.1.6 ir 6.3.1.7 punktų reikalavimų bei gavęs patvirtinimą suteikiančios institucijos sutikimą, gali imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų įrodyta, jog TPD sistema signalizuos apie triktį, jeigu atliktas atjungimas. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

Gamintojas, laikydamasis 6.3.1.6 ir 6.3.1.7 punktų reikalavimų bei gavęs patvirtinimą suteikiančios institucijos sutikimą, gali imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų įrodyta, jog TPD sistema signalizuos apie triktį, jeigu atliktas atjungimas.

---

9B PRIEDAS

Kelių transporto priemonių dyzelinių variklių diagnostikos (TPD) sistemų techniniai reikalavimai (WWH-OBD, visam pasauliui skirta techninio reguliavimo priemonė NR. 5)

1.   TAIKOMUMAS

Šis priedas dabar netaikomas tipui tvirtinti pagal šią taisyklę. Jis bus taikomas ateityje.

| 2. | Neviešinama (1). |
| --- | --- |

2.

Neviešinama (1).

3.   APIBRĖŽTYS

| 3.1. | „Įspėjimo sistema“ – transporto priemonėje įrengta sistema, informuojanti transporto priemonės vairuotoją arba kitą suinteresuotąją šalį, kad TPD sistema nustatė gedimą. |
| --- | --- |

3.1.

„Įspėjimo sistema“ – transporto priemonėje įrengta sistema, informuojanti transporto priemonės vairuotoją arba kitą suinteresuotąją šalį, kad TPD sistema nustatė gedimą.

| 3.2. | „Patvirtinimą suteikianti institucija“ – institucija, kuri suteikia šiame priede aprašytos TPD sistemos atitikties patvirtinimą. Pratęsimo atveju – tai techninė tarnyba, įgaliota įvertinti TPD sistemos techninę atitiktį. |
| --- | --- |

3.2.

„Patvirtinimą suteikianti institucija“ – institucija, kuri suteikia šiame priede aprašytos TPD sistemos atitikties patvirtinimą. Pratęsimo atveju – tai techninė tarnyba, įgaliota įvertinti TPD sistemos techninę atitiktį.

| 3.3. | „Kalibravimo patikros numeris“ – apskaičiuotas numeris, kuriuo patvirtinamas variklio sistemos kalibravimo (programinės įrangos) vientisumas. |
| --- | --- |

3.3.

„Kalibravimo patikros numeris“ – apskaičiuotas numeris, kuriuo patvirtinamas variklio sistemos kalibravimo (programinės įrangos) vientisumas.

| 3.4. | „Sudedamųjų dalių stebėsena“ – įvesties sudedamųjų dalių stebėsena elektros grandinės ir racionalumo trikčių požiūriu, išvesties sudedamųjų dalių stebėsena elektros grandinės ir veikimo sutrikimo požiūriu. Kalbama apie sudedamąsias dalis, kurios elektriniu būdu prijungtos prie variklio sistemos reguliatoriaus (-ių). |
| --- | --- |

3.4.

„Sudedamųjų dalių stebėsena“ – įvesties sudedamųjų dalių stebėsena elektros grandinės ir racionalumo trikčių požiūriu, išvesties sudedamųjų dalių stebėsena elektros grandinės ir veikimo sutrikimo požiūriu. Kalbama apie sudedamąsias dalis, kurios elektriniu būdu prijungtos prie variklio sistemos reguliatoriaus (-ių).

| 3.5. | „Patvirtintas ir aktyvus DTK“ – tai diagnostinis trikties kodas, saugomas tol, kol TPD sistema laiko, kad yra gedimas. |
| --- | --- |

3.5.

„Patvirtintas ir aktyvus DTK“ – tai diagnostinis trikties kodas, saugomas tol, kol TPD sistema laiko, kad yra gedimas.

| 3.6. | „Nenutrūkstamas GR“ – tai gedimo rodytuvas, nuolat veikiantis, kai raktelis yra įjungimo (veikimo) padėtyje, esant užvestam varikliui (degimas įjungtas, variklis užvestas). |
| --- | --- |

3.6.

„Nenutrūkstamas GR“ – tai gedimo rodytuvas, nuolat veikiantis, kai raktelis yra įjungimo (veikimo) padėtyje, esant užvestam varikliui (degimas įjungtas, variklis užvestas).

| 3.7. | „Defektas“ – tai TPD stebėsenos strategija arba kitokia TPD funkcija, kuri neatitinka visų šio priedo reikalavimų. |
| --- | --- |

3.7.

„Defektas“ – tai TPD stebėsenos strategija arba kitokia TPD funkcija, kuri neatitinka visų šio priedo reikalavimų.

| 3.8. | „Diagnostinis trikties kodas (DTK)“ – tai skaitmeninis arba raidinis-skaitmeninis identifikatorius, nurodantis arba apibūdinantis gedimą. |
| --- | --- |

3.8.

„Diagnostinis trikties kodas (DTK)“ – tai skaitmeninis arba raidinis-skaitmeninis identifikatorius, nurodantis arba apibūdinantis gedimą.

| 3.9. | „Elektros grandinės triktis“ – tai gedimas (pvz., išjungta grandinė arba trumpojo jungimo grandinė), dėl kurio matuojamas signalas (pvz., įtampa, srovė, dažnis ir kt.) nepatenka į intervalą, kuriame turi veikti jutiklio perdavimo funkcija. |
| --- | --- |

3.9.

„Elektros grandinės triktis“ – tai gedimas (pvz., išjungta grandinė arba trumpojo jungimo grandinė), dėl kurio matuojamas signalas (pvz., įtampa, srovė, dažnis ir kt.) nepatenka į intervalą, kuriame turi veikti jutiklio perdavimo funkcija.

| 3.10. | „Išmetamųjų teršalų TPD šeima“ – gamintojo atliekamas variklių sistemų, pasižyminčių bendrais su teršalų išmetimu susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdais, grupavimas. |
| --- | --- |

3.10.

„Išmetamųjų teršalų TPD šeima“ – gamintojo atliekamas variklių sistemų, pasižyminčių bendrais su teršalų išmetimu susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdais, grupavimas.

| 3.11. | „Išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena“ – tai gedimo, dėl kurio viršijamos ribinės vertės, stebėsena. Ją sudaro:






  a) | tiesioginis išmetamųjų teršalų matavimas naudojant išmetimo vamzdžio jutiklį (- ius) ir tiesioginio teršalų išmetimo susiejimas su per bandymo ciklą išmetamų teršalų savitąja mase; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

3.11.

„Išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena“ – tai gedimo, dėl kurio viršijamos ribinės vertės, stebėsena. Ją sudaro:

a)

tiesioginis išmetamųjų teršalų matavimas naudojant išmetimo vamzdžio jutiklį (- ius) ir tiesioginio teršalų išmetimo susiejimas su per bandymo ciklą išmetamų teršalų savitąja mase; ir (arba)

| b) | teršalų išmetimo didėjimo rodymas kompiuterio įvesties (išvesties) informaciją susiejant su per bandymo ciklą išmetamų teršalų savitąja mase. |
| --- | --- |

b)

teršalų išmetimo didėjimo rodymas kompiuterio įvesties (išvesties) informaciją susiejant su per bandymo ciklą išmetamų teršalų savitąja mase.

| 3.12. | „Variklio sistema“ – variklis, sukonfigūruotas bandyti išmetamųjų teršalų atžvilgiu patvirtinimo bandymų stende, įskaitant:






  a) | variklio elektroninį valdymo reguliatorių (-ius); |
| --- | --- | --- |

3.12.

„Variklio sistema“ – variklis, sukonfigūruotas bandyti išmetamųjų teršalų atžvilgiu patvirtinimo bandymų stende, įskaitant:

a)

variklio elektroninį valdymo reguliatorių (-ius);

| b) | išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą (-as); |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą (-as);

| c) | visas su teršalų išmetimu susijusias variklio sudedamąsias dalis arba išmetimo sistemą, kuri perduoda įvesties duomenis arba priima išvesties duomenis iš variklio elektroninio valdymo reguliatoriaus (-ių); ir |
| --- | --- |

c)

visas su teršalų išmetimu susijusias variklio sudedamąsias dalis arba išmetimo sistemą, kuri perduoda įvesties duomenis arba priima išvesties duomenis iš variklio elektroninio valdymo reguliatoriaus (-ių); ir

| d) | ryšio sąsają (aparatinė įranga ir pranešimai) tarp variklio elektroninio valdymo reguliatoriaus (-ių) ir bet kurios kitos galios pavaros arba transporto priemonės valdymo įrenginio, jeigu informacija, kuria yra keičiamasi, turi įtakos išmetamųjų teršalų kontrolei. |
| --- | --- |

d)

ryšio sąsają (aparatinė įranga ir pranešimai) tarp variklio elektroninio valdymo reguliatoriaus (-ių) ir bet kurios kitos galios pavaros arba transporto priemonės valdymo įrenginio, jeigu informacija, kuria yra keičiamasi, turi įtakos išmetamųjų teršalų kontrolei.

| 3.13. | „Veikimo triktis“ – tai gedimas, kai išvesties sudedamoji dalis neatsako į kompiuterio komandą taip, kaip tikimasi. |
| --- | --- |

3.13.

„Veikimo triktis“ – tai gedimas, kai išvesties sudedamoji dalis neatsako į kompiuterio komandą taip, kaip tikimasi.

| 3.14. | „Teršalų išmetimo gedimo kontrolės strategija“ – variklio sistemos strategija, įjungiama įvykus su teršalų išmetimu susijusiam gedimui. |
| --- | --- |

3.14.

„Teršalų išmetimo gedimo kontrolės strategija“ – variklio sistemos strategija, įjungiama įvykus su teršalų išmetimu susijusiam gedimui.

| 3.15. | „Gedimo rodytuvas (GR)“ – tai regimasis rodytuvas, kuris transporto priemonės vairuotojui aiškiai praneša apie gedimą. GR yra įspėjimo sistemos dalis (žr. „nenutrūkstamas GR“, „GR pareikalavus“ ir „trumpalaikis GR“). |
| --- | --- |

3.15.

„Gedimo rodytuvas (GR)“ – tai regimasis rodytuvas, kuris transporto priemonės vairuotojui aiškiai praneša apie gedimą. GR yra įspėjimo sistemos dalis (žr. „nenutrūkstamas GR“, „GR pareikalavus“ ir „trumpalaikis GR“).

| 3.16. | „Gedimas“ – variklio sistemos triktis arba veikimo pablogėjimas, įskaitant TPD sistemą, dėl kurio gali padidėti kontroliuojamų variklio sistemos išmetamų teršalų kiekis arba sumažėti TPD sistemos veiksmingumas. |
| --- | --- |

3.16.

„Gedimas“ – variklio sistemos triktis arba veikimo pablogėjimas, įskaitant TPD sistemą, dėl kurio gali padidėti kontroliuojamų variklio sistemos išmetamų teršalų kiekis arba sumažėti TPD sistemos veiksmingumas.

| 3.17. | „GR būsena“ – GR komandos būsena: nenutrūkstamas GR, trumpalaikis GR, GR pareikalavus arba išjungta. |
| --- | --- |

3.17.

„GR būsena“ – GR komandos būsena: nenutrūkstamas GR, trumpalaikis GR, GR pareikalavus arba išjungta.

| 3.18. | „Stebėsena“ (žr. „išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena“, „veikimo stebėsena“ ir „bendros veikimo trikties stebėsena“) |
| --- | --- |

3.18.

„Stebėsena“ (žr. „išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena“, „veikimo stebėsena“ ir „bendros veikimo trikties stebėsena“)

| 3.19. | „TPD bandymo ciklas“ – ciklas, kurio metu variklio sistema paleidžiama veikti variklio bandymų stende, siekiant įvertinti TPD sistemos atsaką į reikalavimus atitinkančią defektinę sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

3.19.

„TPD bandymo ciklas“ – ciklas, kurio metu variklio sistema paleidžiama veikti variklio bandymų stende, siekiant įvertinti TPD sistemos atsaką į reikalavimus atitinkančią defektinę sudedamąją dalį.

| 3.20. | „TPD pirminio variklio sistema“ – tai iš išmetamųjų teršalų TPD šeimos, kurios dauguma konstrukcinių TPD elementų būdingi tai šeimai, atrinkta variklio sistema. |
| --- | --- |

3.20.

„TPD pirminio variklio sistema“ – tai iš išmetamųjų teršalų TPD šeimos, kurios dauguma konstrukcinių TPD elementų būdingi tai šeimai, atrinkta variklio sistema.

| 3.21. | „Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema“ – transporto priemonėje arba variklyje įtaisyta sistema, kuri gali:






  a) | nustatyti gedimus, darančius poveikį variklio sistemos teršalų išmetimui; |
| --- | --- | --- |

3.21.

„Transporto priemonės diagnostikos (TPD) sistema“ – transporto priemonėje arba variklyje įtaisyta sistema, kuri gali:

a)

nustatyti gedimus, darančius poveikį variklio sistemos teršalų išmetimui;

| b) | rodyti gedimus įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

b)

rodyti gedimus įspėjimo sistema;

| c) | rodyti galimą gedimų sritį naudodamasi kompiuterio atmintyje saugoma informacija ir (arba) perduoti tą informaciją į išorę. |
| --- | --- |

c)

rodyti galimą gedimų sritį naudodamasi kompiuterio atmintyje saugoma informacija ir (arba) perduoti tą informaciją į išorę.

| 3.22. | „GR pareikalavus“ – tai gedimo rodytuvas, nuolat įjungiamas gavus nurodymą iš vairuotojo vietos, kai raktelis yra įjungimo (veikimo) padėtyje, esant užgesintam varikliui (degimas įjungtas, variklis užgesintas). |
| --- | --- |

3.22.

„GR pareikalavus“ – tai gedimo rodytuvas, nuolat įjungiamas gavus nurodymą iš vairuotojo vietos, kai raktelis yra įjungimo (veikimo) padėtyje, esant užgesintam varikliui (degimas įjungtas, variklis užgesintas).

| 3.23. | „Veikimo seka“ – tai veiksmai, kuriuos sudaro variklio paleidimas, veikimo laikotarpis, variklio užgesinimas ir laiko tarpas iki variklio kito paleidimo, kai yra įjungtas specialus TPD kontrolės prietaisas, galintis nustatyti esamą gedimą. |
| --- | --- |

3.23.

„Veikimo seka“ – tai veiksmai, kuriuos sudaro variklio paleidimas, veikimo laikotarpis, variklio užgesinimas ir laiko tarpas iki variklio kito paleidimo, kai yra įjungtas specialus TPD kontrolės prietaisas, galintis nustatyti esamą gedimą.

| 3.24. | „Laukiantis sprendimo DTK“ – TPD sistemoje saugomas DTK, nes kontrolės prietaisas per dabartinę arba ankstesnę veikimo seką nustatė galimą gedimą. |
| --- | --- |

3.24.

„Laukiantis sprendimo DTK“ – TPD sistemoje saugomas DTK, nes kontrolės prietaisas per dabartinę arba ankstesnę veikimo seką nustatė galimą gedimą.

| 3.25. | „Veikimo stebėsena“ – gedimų stebėsena, kurią sudaro veikimo patikros ir stebimi parametrai, nesusiję su išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis. Tokia stebėsena paprastai taikoma sudedamosioms dalims arba sistemoms, siekiant patikrinti, ar jos veikia tinkamame intervale (pvz., slėgio skirtumas kietųjų dalelių filtro atveju). |
| --- | --- |

3.25.

„Veikimo stebėsena“ – gedimų stebėsena, kurią sudaro veikimo patikros ir stebimi parametrai, nesusiję su išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis. Tokia stebėsena paprastai taikoma sudedamosioms dalims arba sistemoms, siekiant patikrinti, ar jos veikia tinkamame intervale (pvz., slėgio skirtumas kietųjų dalelių filtro atveju).

| 3.26. | „Galimas DTK“ – TPD sistemoje saugomas DTK, nes kontrolės prietaisas nustatė galimą gedimą, tačiau norint jį patvirtinti reikalingas papildomas įvertinimas. Galimas DTK yra laukiantis sprendimo nepatvirtintas ir aktyvus DTK. |
| --- | --- |

3.26.

„Galimas DTK“ – TPD sistemoje saugomas DTK, nes kontrolės prietaisas nustatė galimą gedimą, tačiau norint jį patvirtinti reikalingas papildomas įvertinimas. Galimas DTK yra laukiantis sprendimo nepatvirtintas ir aktyvus DTK.

| 3.27. | „Ankstesnis aktyvus DTK“ – anksčiau patvirtintas ir aktyvus DTK, kuris išsaugomas ir tada, kai TPD sistema nustato, kad DTK pasirodymą sukėlęs gedimas yra pašalintas. |
| --- | --- |

3.27.

„Ankstesnis aktyvus DTK“ – anksčiau patvirtintas ir aktyvus DTK, kuris išsaugomas ir tada, kai TPD sistema nustato, kad DTK pasirodymą sukėlęs gedimas yra pašalintas.

| 3.28. | „Reikalavimus atitinkanti defektinė sudedamoji dalis arba sistema“ – sudedamoji dalis arba sistema, kuri buvo sąmoningai sugadinta (pvz., pagreitintas sendinimas) ir (arba) valdoma kontroliuojamu būdu, kurį institucijos patvirtino pagal šio priedo nuostatas. |
| --- | --- |

3.28.

„Reikalavimus atitinkanti defektinė sudedamoji dalis arba sistema“ – sudedamoji dalis arba sistema, kuri buvo sąmoningai sugadinta (pvz., pagreitintas sendinimas) ir (arba) valdoma kontroliuojamu būdu, kurį institucijos patvirtino pagal šio priedo nuostatas.

| 3.29. | „Racionalumo triktis“ – gedimas, kai tam tikro jutiklio arba sudedamosios dalies signalas nesutampa, palyginti su kitų valdymo sistemos jutiklių arba sudedamųjų dalių signalais. Racionalumo triktims priklauso gedimai, kuriems įvykus matuojami signalai (t. y. įtampa, srovė, dažnis ir kt.) patenka į intervalą, kuriame turi veikti jutiklio perdavimo funkcija. |
| --- | --- |

3.29.

„Racionalumo triktis“ – gedimas, kai tam tikro jutiklio arba sudedamosios dalies signalas nesutampa, palyginti su kitų valdymo sistemos jutiklių arba sudedamųjų dalių signalais. Racionalumo triktims priklauso gedimai, kuriems įvykus matuojami signalai (t. y. įtampa, srovė, dažnis ir kt.) patenka į intervalą, kuriame turi veikti jutiklio perdavimo funkcija.

| 3.30. | „Parengtis“ – būsena, rodanti, ar kontrolės prietaisas arba kontrolės prietaisų grupė veikė po paskutinio ištrynimo išorinio TPD skaitymo įrankio nurodymu. |
| --- | --- |

3.30.

„Parengtis“ – būsena, rodanti, ar kontrolės prietaisas arba kontrolės prietaisų grupė veikė po paskutinio ištrynimo išorinio TPD skaitymo įrankio nurodymu.

| 3.31. | „Skaitymo įrankis“ – išorinė bandymo įranga, naudojama standartizuotam išoriniam ryšiui su TPD sistema palaikyti pagal šio priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

3.31.

„Skaitymo įrankis“ – išorinė bandymo įranga, naudojama standartizuotam išoriniam ryšiui su TPD sistema palaikyti pagal šio priedo reikalavimus.

| 3.32. | „Trumpalaikis GR“ – gedimo rodytuvas, įsijungiantis pasukus raktelį į įjungimo (veikimo) padėtį ir užvedus variklį (degimas įjungtas, variklis užvestas) ir užgęstantis po 15 sekundžių arba ištraukus raktelį. |
| --- | --- |

3.32.

„Trumpalaikis GR“ – gedimo rodytuvas, įsijungiantis pasukus raktelį į įjungimo (veikimo) padėtį ir užvedus variklį (degimas įjungtas, variklis užvestas) ir užgęstantis po 15 sekundžių arba ištraukus raktelį.

| 3.33. | „Programinės įrangos kalibravimo identifikavimas“ – tai raidinių-skaitmeninių simbolių serija, nurodanti variklio sistemoje įdiegtos su išmetamaisiais teršalais susijusios kalibravimo (programinės įrangos) versiją (-as). |
| --- | --- |

3.33.

„Programinės įrangos kalibravimo identifikavimas“ – tai raidinių-skaitmeninių simbolių serija, nurodanti variklio sistemoje įdiegtos su išmetamaisiais teršalais susijusios kalibravimo (programinės įrangos) versiją (-as).

| 3.34. | „Bendros veikimo trikties stebėsena“ – gedimo, dėl kurio visiškai nustoja veikti sistemos funkcija, stebėsena. |
| --- | --- |

3.34.

„Bendros veikimo trikties stebėsena“ – gedimo, dėl kurio visiškai nustoja veikti sistemos funkcija, stebėsena.

| 3.35. | „Įšildymo ciklas“ – tai toks pakankamas variklio veikimas, kai aušinimo skysčio temperatūra nuo variklio paleidimo padidėja bent 295 K (22 oC/40 oF) ir tas skystis įšyla iki ne mažesnės nei 333 K (60 oC/140 oF) temperatūros (2). |
| --- | --- |

3.35.

„Įšildymo ciklas“ – tai toks pakankamas variklio veikimas, kai aušinimo skysčio temperatūra nuo variklio paleidimo padidėja bent 295 K (22 oC/40 oF) ir tas skystis įšyla iki ne mažesnės nei 333 K (60 oC/140 oF) temperatūros (2).

| 3.36. | Santrumpos






  CV | Karterio vėdinimas |
| --- | --- | --- |
| DOC | Dyzelino oksidavimo katalizatorius |
| DPF | Dyzelino kietųjų dalelių filtras arba kietųjų dalelių gaudyklė, įskaitant katalizuojamus DPF ir nenutrūkstamai regeneruojamas gaudykles |
| DTK | Diagnostinis trikties kodas |
| EGR | Išmetamųjų dujų recirkuliacija |
| HC | Angliavandeniliai |
| LNT | Pasyvioji NOx gaudyklė (arba NOx sugėriklis) |
| MECS | Išmetamųjų teršalų gedimų kontrolės strategija |
| NOx | Azoto oksidai |
| OTL | TPD slenkstinė riba |
| PM | Kietosios dalelės |
| SCR | Selektyvioji katalizinė redukcija |
| TFF | Bendros veikimo trikties stebėsena |
| VGT | Kintamosios geometrijos turbininis kompresorius |
| VVT | Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimas |

3.36.

CV

Karterio vėdinimas

DOC

Dyzelino oksidavimo katalizatorius

DPF

Dyzelino kietųjų dalelių filtras arba kietųjų dalelių gaudyklė, įskaitant katalizuojamus DPF ir nenutrūkstamai regeneruojamas gaudykles

DTK

Diagnostinis trikties kodas

EGR

Išmetamųjų dujų recirkuliacija

HC

Angliavandeniliai

LNT

Pasyvioji NOx gaudyklė (arba NOx sugėriklis)

MECS

Išmetamųjų teršalų gedimų kontrolės strategija

NOx

Azoto oksidai

OTL

TPD slenkstinė riba

PM

Kietosios dalelės

SCR

Selektyvioji katalizinė redukcija

TFF

Bendros veikimo trikties stebėsena

VGT

Kintamosios geometrijos turbininis kompresorius

VVT

Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimas

4.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

Šiame priede aprašoma TPD sistema turi gebėti nustatyti gedimus, parodyti jų vietą gedimo rodytuvu, nustatyti galimą gedimų sritį, naudojantis kompiuterio atmintyje saugoma informacija, ir perduoti tą informaciją į išorę.

TPD sistema turi būti suprojektuota ir pagaminta taip, kad per visą transporto priemonės (variklio) eksploatavimo laiką būtų tinkama nustatyti gedimų rūšis. Šiuo tikslu administracijos padalinys pripažins, kad, jei varikliai naudojami praėjus norminiuose dokumentuose nustatytam eksploatavimo laikui, TPD sistemos veikimas ir jautris gali pablogėti tiek, kad TPD ribinės vertės bus viršytos anksčiau, nei TPD sistema praneš apie gedimą transporto priemonės vairuotojui.

Pirmiau pateiktas punktas neišplečia variklio gamintojo atsakomybės už variklį, kuris naudojamas pasibaigus nustatytam eksploatavimo laikui (t. y. laikas arba atstumas, kurį toliau taikomi išmetamųjų teršalų standartai arba išmetamųjų teršalų kiekio apribojimai).

4.1.   TPD sistemos patvirtinimo paraiška

| 4.1.1. | Pirminis patvirtinimas
  Variklio sistemos gamintojas gali kreiptis dėl TPD sistemos patvirtinimo vienu iš nurodytų būdų:






  a) | variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl atskiros TPD sistemos patvirtinimo ir įrodo, kad TPD sistema atitinka visas šio priedo nuostatas; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Pirminis patvirtinimas

Variklio sistemos gamintojas gali kreiptis dėl TPD sistemos patvirtinimo vienu iš nurodytų būdų:

a)

variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl atskiros TPD sistemos patvirtinimo ir įrodo, kad TPD sistema atitinka visas šio priedo nuostatas;

| b) | variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl išmetamųjų teršalų TPD šeimos patvirtinimo ir įrodo, kad šeimos TPD pirminio variklio sistema atitinka visas šio priedo nuostatas. |
| --- | --- |

b)

variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl išmetamųjų teršalų TPD šeimos patvirtinimo ir įrodo, kad šeimos TPD pirminio variklio sistema atitinka visas šio priedo nuostatas.

| c) | variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl TPD sistemos patvirtinimo ir įrodo, kad TPD sistema atitinka priklausymo išmetamųjų teršalų TPD šeimai, kuri jau sertifikuota, kriterijus. |
| --- | --- |

c)

variklio sistemos gamintojas kreipiasi dėl TPD sistemos patvirtinimo ir įrodo, kad TPD sistema atitinka priklausymo išmetamųjų teršalų TPD šeimai, kuri jau sertifikuota, kriterijus.

| 4.1.2. | Esamo sertifikato išplėtimas (pakeitimas) |
| --- | --- |

4.1.2.

Esamo sertifikato išplėtimas (pakeitimas)

| 4.1.2.1. | Išplėtimas, kuriuo nauja variklio sistema įtraukiama į išmetamųjų teršalų TPD šeimą
  Gamintojo prašymu ir patvirtinus administracijos padaliniui, nauja variklio sistema gali būti įtraukta kaip sertifikuotos išmetamųjų teršalų TPD šeimos narė, jeigu visos variklio sistemos taip išplėstoje išmetamųjų teršalų TPD šeimoje išlaiko bendrus su išmetamaisiais teršalais susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdus.
  Jeigu visi TPD pirminio variklio sistemos TPD konstrukcijos elementai atitinka naujos variklio sistemos elementus, tada TPD turinčio pirminio variklio sistema išlieka nepakeista, o gamintojas pakeičia dokumentų paketą pagal šio priedo 8 punktą.
  Jeigu naujo variklio sistemoje yra konstrukcijos elementų, kurie neatitinka TPD pirminio variklio sistemos, bet pati sistema atitinka šeimą, tada naujo variklio sistema turi tapti nauja TPD pirminio variklio sistema. Šiuo atveju turi būti įrodyta, kad nauji TPD konstrukcijos elementai atitinka šio priedo nuostatas, ir dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Išplėtimas, kuriuo nauja variklio sistema įtraukiama į išmetamųjų teršalų TPD šeimą

Gamintojo prašymu ir patvirtinus administracijos padaliniui, nauja variklio sistema gali būti įtraukta kaip sertifikuotos išmetamųjų teršalų TPD šeimos narė, jeigu visos variklio sistemos taip išplėstoje išmetamųjų teršalų TPD šeimoje išlaiko bendrus su išmetamaisiais teršalais susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdus.

Jeigu visi TPD pirminio variklio sistemos TPD konstrukcijos elementai atitinka naujos variklio sistemos elementus, tada TPD turinčio pirminio variklio sistema išlieka nepakeista, o gamintojas pakeičia dokumentų paketą pagal šio priedo 8 punktą.

Jeigu naujo variklio sistemoje yra konstrukcijos elementų, kurie neatitinka TPD pirminio variklio sistemos, bet pati sistema atitinka šeimą, tada naujo variklio sistema turi tapti nauja TPD pirminio variklio sistema. Šiuo atveju turi būti įrodyta, kad nauji TPD konstrukcijos elementai atitinka šio priedo nuostatas, ir dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą.

| 4.1.2.2. | Išplėtimas, skirtas konstrukcijos pokyčiui, kuris daro įtaką TPD sistemai
  Gamintojo prašymu ir patvirtinus administracijos padaliniui, esamo sertifikato išplėtimas gali būti suteiktas TPD sistemos konstrukcijos pokyčio atveju, jei gamintojas įrodo, kad konstrukcijos pokyčiai atitinka šio priedo nuostatas.
  Dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą.
  Jei galiojantis sertifikatas taikomas išmetamųjų teršalų TPD šeimai, gamintojas administracijos padaliniui turi patvirtinti, kad su išmetamaisiais teršalais susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdai tebėra būdingi visai šeimai ir kad TPD pirminio variklio sistema turi būdingus šeimos požymius. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Išplėtimas, skirtas konstrukcijos pokyčiui, kuris daro įtaką TPD sistemai

Gamintojo prašymu ir patvirtinus administracijos padaliniui, esamo sertifikato išplėtimas gali būti suteiktas TPD sistemos konstrukcijos pokyčio atveju, jei gamintojas įrodo, kad konstrukcijos pokyčiai atitinka šio priedo nuostatas.

Dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą.

Jei galiojantis sertifikatas taikomas išmetamųjų teršalų TPD šeimai, gamintojas administracijos padaliniui turi patvirtinti, kad su išmetamaisiais teršalais susijusių gedimų stebėsenos (diagnostikos) būdai tebėra būdingi visai šeimai ir kad TPD pirminio variklio sistema turi būdingus šeimos požymius.

| 4.1.2.3. | Sertifikato pakeitimas, skirtas gedimui perklasifikuoti
  Šis punktas taikomas patvirtinimą suteikusios institucijos reikalavimu arba gamintojas savo iniciatyva pakeičia galiojantį sertifikatą, kad būtų perklasifikuotas vienas arba keletas gedimų.
  Vėliau įrodoma, kad nauja klasifikacija atitinka šio priedo nuostatas, o dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Sertifikato pakeitimas, skirtas gedimui perklasifikuoti

Šis punktas taikomas patvirtinimą suteikusios institucijos reikalavimu arba gamintojas savo iniciatyva pakeičia galiojantį sertifikatą, kad būtų perklasifikuotas vienas arba keletas gedimų.

Vėliau įrodoma, kad nauja klasifikacija atitinka šio priedo nuostatas, o dokumentų paketas pakeičiamas pagal šio priedo 8 punktą.

4.2.   Stebėsenos reikalavimai

Pagal 3 priedėlio reikalavimus TPD sistema turi stebėti variklio sistemoje esančias su išmetamaisiais teršalais susijusias sudedamąsias dalis ir sistemas. Tačiau nereikalaujama, kad TPD sistema turėtų specialų kontrolės prietaisą, nustatantį visus 3 priedėlyje nurodytus gedimus.

TPD sistema taip pat stebi ir savo sudedmąsias dalis.

3 priedėlio punktuose išvardijamos sistemos arba sudedamosios dalys, kurias turi stebėti TPD sistema, ir aprašomi stebėsenos tipai, kurių tikimasi kiekvienai iš šių sudedamųjų dalių arba sistemų (t. y. išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena, veikimo stebėsena, bendrų veikimo trikčių stebėsena arba sudedamųjų dalių stebėsena).

Gamintojas gali nuspręsti stebėti papildomas sistemas ir sudedamąsias dalis.

| 4.2.1. | Stebėsenos metodikos pasirinkimas
  Patvirtinimą suteikiančios institucijos gali patvirtinti gamintojo norimą naudoti kitos rūšies, nei nurodyta 3 priedėlyje, stebėsenos metodiką. Gamintojas turi įrodyti, kad pasirinkta stebėsenos rūšis yra patikima, veikia laiku ir yra veiksminga (t. y. techniniais argumentais, bandymų rezultatais, ankstesniais susitarimais ir kt.).
  Tuo atveju, kai sistema ir (arba) sudedamoji dalis nenurodyta 3 priedėlyje, gamintojas administracijos padaliniui pateikia tvirtinti stebėsenos būdą. Administracijos padalinys patvirtins pasirinktą stebėsenos rūšį ir stebėsenos metodiką (t. y. išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena, veikimo stebėsena, bendrų veikimo trikčių stebėsena arba sudedamosios dalies stebėsena), jeigu gamintojas įrodys, kad, palyginti su nurodytosiomis 3 priedėlyje, ši metodika yra patikima, veikia laiku ir yra veiksminga (t. y. techniniais argumentais, bandymų rezultatais, ankstesniais susitarimais ir kt.). |
| --- | --- |

4.2.1.

Stebėsenos metodikos pasirinkimas

Patvirtinimą suteikiančios institucijos gali patvirtinti gamintojo norimą naudoti kitos rūšies, nei nurodyta 3 priedėlyje, stebėsenos metodiką. Gamintojas turi įrodyti, kad pasirinkta stebėsenos rūšis yra patikima, veikia laiku ir yra veiksminga (t. y. techniniais argumentais, bandymų rezultatais, ankstesniais susitarimais ir kt.).

Tuo atveju, kai sistema ir (arba) sudedamoji dalis nenurodyta 3 priedėlyje, gamintojas administracijos padaliniui pateikia tvirtinti stebėsenos būdą. Administracijos padalinys patvirtins pasirinktą stebėsenos rūšį ir stebėsenos metodiką (t. y. išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena, veikimo stebėsena, bendrų veikimo trikčių stebėsena arba sudedamosios dalies stebėsena), jeigu gamintojas įrodys, kad, palyginti su nurodytosiomis 3 priedėlyje, ši metodika yra patikima, veikia laiku ir yra veiksminga (t. y. techniniais argumentais, bandymų rezultatais, ankstesniais susitarimais ir kt.).

| 4.2.1.1. | Sąsaja su tikru išmetamųjų teršalų kiekiu
  Išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsenos atveju būtina sąsaja su savitąja per bandymo ciklą išmetamų teršalų mase. Ši sąsaja paprastai įrodoma laboratorijoje naudojant bandymo variklį.
  Visais kitais stebėsenos atvejais (t. y. veikimo stebesėnos, bendrų veikimo trikčių stebėsenos arba sudedamosios dalies stebėsenos), nebūtina sąsaja su tikruoju išmetamųjų teršalų kiekiu. Tačiau administracijos padalinys gali reikalauti bandymo duomenų, patvirtinančių gedimų poveikio klasifikaciją, kaip pateikta šio priedo 6.2 punkte.
  Pavyzdžiai
  Elektros gedimui sąsaja nereikalinga, nes tai taip (ne) tipo gedimas. DPF gedimui, kuris stebimas per slėgio slenkstį, sąsajos gali nereikėti, nes ji pagreitina gedimą.
  Jei gamintojas pagal šio priedo reikalavimus įrodo, kad visiškai sugedus arba pašalinus sudedamąją dalį arba sistemą, išmetamieji teršalai neviršija TPD ribinių verčių, patvirtinama šios sudedamosios dalies arba sistemos veikimo stebėsena.
  Kai specialaus teršalo išmetimui stebėti naudojamas išmetimo vamzdžio teršalų jutiklis, visi kiti kontrolės prietaisai pašalinami iš tolesnių sąsajų su tikruoju to teršalo išmetimu. Nepaisant to, toks pašalinimas nekliudo įtraukti šiuos kontrolės prietaisus, kaip TPD sistemos dalį taikant kitas stebėsenos metodikas, nes kontrolės prietaisai vis dar reikalingi gedimui nustatyti.
  Gedimas visada klasifikuojamas pagal 4.5 punktą remiantis jo poveikiu išmetamiesiems teršalams, nepaisant gedimui nustatyti taikytos stebėsenos rūšies. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Sąsaja su tikru išmetamųjų teršalų kiekiu

Išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsenos atveju būtina sąsaja su savitąja per bandymo ciklą išmetamų teršalų mase. Ši sąsaja paprastai įrodoma laboratorijoje naudojant bandymo variklį.

Visais kitais stebėsenos atvejais (t. y. veikimo stebesėnos, bendrų veikimo trikčių stebėsenos arba sudedamosios dalies stebėsenos), nebūtina sąsaja su tikruoju išmetamųjų teršalų kiekiu. Tačiau administracijos padalinys gali reikalauti bandymo duomenų, patvirtinančių gedimų poveikio klasifikaciją, kaip pateikta šio priedo 6.2 punkte.

Pavyzdžiai

Elektros gedimui sąsaja nereikalinga, nes tai taip (ne) tipo gedimas. DPF gedimui, kuris stebimas per slėgio slenkstį, sąsajos gali nereikėti, nes ji pagreitina gedimą.

Jei gamintojas pagal šio priedo reikalavimus įrodo, kad visiškai sugedus arba pašalinus sudedamąją dalį arba sistemą, išmetamieji teršalai neviršija TPD ribinių verčių, patvirtinama šios sudedamosios dalies arba sistemos veikimo stebėsena.

Kai specialaus teršalo išmetimui stebėti naudojamas išmetimo vamzdžio teršalų jutiklis, visi kiti kontrolės prietaisai pašalinami iš tolesnių sąsajų su tikruoju to teršalo išmetimu. Nepaisant to, toks pašalinimas nekliudo įtraukti šiuos kontrolės prietaisus, kaip TPD sistemos dalį taikant kitas stebėsenos metodikas, nes kontrolės prietaisai vis dar reikalingi gedimui nustatyti.

Gedimas visada klasifikuojamas pagal 4.5 punktą remiantis jo poveikiu išmetamiesiems teršalams, nepaisant gedimui nustatyti taikytos stebėsenos rūšies.

| 4.2.2. | Sudedamosios dalies stebėsena (įvesties/išvesties sudedamosios dalys ir (arba) sistemos)
  Variklio sistemai priklausančių įvesties sudedamųjų dalių atveju TPD sistema turi bent nustatyti elektros grandinės triktis ir, jei įmanoma, racionalumo triktis.
  Racionalumo trikties diagnostikos priemonės patikrina, ar jutiklio išvestis nėra nei pernelyg didelė, nei pernelyg maža (turi būti „dvipusė“ diagnostika).
  Kiek įmanoma, ir pritarus administracijos padaliniui, TPD sistema atskirai nustato racionalumo triktis (pvz., nederamai didelė ir nederamai maža) ir elektros grandinės triktis (pvz., nepatenka į intervalą aukšta ir nepatenka į intervalą žema). Be to, išsaugomi unikalūs kiekvieno gedimo DTK (pvz., nepatenka į intervalą žema, nepatenka į intervalą aukšta ir racionalumo triktis).
  Variklio sistemai priklausančių išvesties sudedamųjų dalių atveju TPD sistema turi nustatyti bent elektros grandinės triktis ir, jei įmanoma, atvejus, kai nėra tinkamo funkcinio atsako į kompiuterio komandas.
  Kiek įmanoma, ir pritarus administracijos padaliniui, TPD sistema atskirai nustato veikimo triktis, elektros grandinės triktis (pvz., nepatenka į intervalą aukšta ir nepatenka į intervalą žema) ir išsaugoti kiekvieno gedimo unikalius DTK (pvz., nepatenka į intervalą žema, nepatenka į intervalą žema, veikimo triktis).
  TPD sistema taip pat atlieka iš variklio sistemai nepriklausančių sudedamųjų dalių gaunamos arba jiems teikiamos informacijos racionalumo stebėseną, kai tokia informacija blogina išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ir (arba) variklio sistemos veikimą. |
| --- | --- |

4.2.2.

Sudedamosios dalies stebėsena (įvesties/išvesties sudedamosios dalys ir (arba) sistemos)

Variklio sistemai priklausančių įvesties sudedamųjų dalių atveju TPD sistema turi bent nustatyti elektros grandinės triktis ir, jei įmanoma, racionalumo triktis.

Racionalumo trikties diagnostikos priemonės patikrina, ar jutiklio išvestis nėra nei pernelyg didelė, nei pernelyg maža (turi būti „dvipusė“ diagnostika).

Kiek įmanoma, ir pritarus administracijos padaliniui, TPD sistema atskirai nustato racionalumo triktis (pvz., nederamai didelė ir nederamai maža) ir elektros grandinės triktis (pvz., nepatenka į intervalą aukšta ir nepatenka į intervalą žema). Be to, išsaugomi unikalūs kiekvieno gedimo DTK (pvz., nepatenka į intervalą žema, nepatenka į intervalą aukšta ir racionalumo triktis).

Variklio sistemai priklausančių išvesties sudedamųjų dalių atveju TPD sistema turi nustatyti bent elektros grandinės triktis ir, jei įmanoma, atvejus, kai nėra tinkamo funkcinio atsako į kompiuterio komandas.

Kiek įmanoma, ir pritarus administracijos padaliniui, TPD sistema atskirai nustato veikimo triktis, elektros grandinės triktis (pvz., nepatenka į intervalą aukšta ir nepatenka į intervalą žema) ir išsaugoti kiekvieno gedimo unikalius DTK (pvz., nepatenka į intervalą žema, nepatenka į intervalą žema, veikimo triktis).

TPD sistema taip pat atlieka iš variklio sistemai nepriklausančių sudedamųjų dalių gaunamos arba jiems teikiamos informacijos racionalumo stebėseną, kai tokia informacija blogina išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos ir (arba) variklio sistemos veikimą.

| 4.2.2.1. | Sudedamosios dalies stebėsenos išimtis
  Variklio sistemos elektros grandinės trikčių stebėsena ir, kiek įmanoma, veikimo bei racionalumo trikčių stebėsena nebūtina, jei įvykdytos visos nurodytos sąlygos:






  a) | dėl trikties bet kurio teršalo išmetimas padidėja mažiau kaip 50 % reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės atžvilgiu, ir |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Sudedamosios dalies stebėsenos išimtis

Variklio sistemos elektros grandinės trikčių stebėsena ir, kiek įmanoma, veikimo bei racionalumo trikčių stebėsena nebūtina, jei įvykdytos visos nurodytos sąlygos:

a)

dėl trikties bet kurio teršalo išmetimas padidėja mažiau kaip 50 % reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės atžvilgiu, ir

| b) | dėl trikties teršalų išmetimas neviršija reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės (3), ir |
| --- | --- |

b)

dėl trikties teršalų išmetimas neviršija reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės (3), ir

| c) | triktis nedaro įtakos sudedamajai daliai arba sistemai, užtikrinančiai tinkamą TPD sistemos veikimą. |
| --- | --- |

c)

triktis nedaro įtakos sudedamajai daliai arba sistemai, užtikrinančiai tinkamą TPD sistemos veikimą.

Išmetamųjų teršalų poveikio nustatymas atliekamas, variklio sistemai esant stabilizuotai variklio dinamometro bandymų patalpoje, pagal šiame priede pateiktą įrodymo tvarką.

| 4.2.3. | Stebėsenos dažnumas
  Kontrolės prietaisai turi veikti nenutrūkstamai bet kuriuo metu, kai įvykdomos stebėsenos sąlygos arba vieną kartą veikimo sekoje (pvz., kontrolės prietaisai, dėl kurių padidėja teršalų išmetimas).
  Kai kontrolės prietaisas veikia nenuolat, gamintojas apie tai aiškiai praneša administracijos padaliniui ir aprašo sąlygas, kuriomis kontrolės prietaisas veikia.
  Kontrolės prietaisai veikia taikomo TPD bandymo ciklo metu, kaip nurodyta 7.2.2 punkte.
  Laikoma, kad kontrolės prietaisas veikia nenutrūkstamai, jeigu jo veikimo dažnis ne mažesnis kaip vienas kartas per sekundę. Jeigu kompiuterio įvesties arba išvesties sudedamoji dalis variklio kontrolės tikslu veikia rečiau nei vienas ėminys per sekundę, taip pat laikoma, kad kontrolės prietaisas veikia nenutrūkstamai, jeigu sudedamosios dalies signalas įvertinamas kiekvieno ėminio ėmimo atveju.
  Nenutrūkstamai stebimoms sudedamosioms dalims arba sistemoms nereikalaujama, kad išvesties sudedamoji dalis (sistema) būtų įjungta vieninteliu tos išvesties sudedamosios dalies (sistemos) stebėsenos tikslu. |
| --- | --- |

4.2.3.

Stebėsenos dažnumas

Kontrolės prietaisai turi veikti nenutrūkstamai bet kuriuo metu, kai įvykdomos stebėsenos sąlygos arba vieną kartą veikimo sekoje (pvz., kontrolės prietaisai, dėl kurių padidėja teršalų išmetimas).

Kai kontrolės prietaisas veikia nenuolat, gamintojas apie tai aiškiai praneša administracijos padaliniui ir aprašo sąlygas, kuriomis kontrolės prietaisas veikia.

Kontrolės prietaisai veikia taikomo TPD bandymo ciklo metu, kaip nurodyta 7.2.2 punkte.

Laikoma, kad kontrolės prietaisas veikia nenutrūkstamai, jeigu jo veikimo dažnis ne mažesnis kaip vienas kartas per sekundę. Jeigu kompiuterio įvesties arba išvesties sudedamoji dalis variklio kontrolės tikslu veikia rečiau nei vienas ėminys per sekundę, taip pat laikoma, kad kontrolės prietaisas veikia nenutrūkstamai, jeigu sudedamosios dalies signalas įvertinamas kiekvieno ėminio ėmimo atveju.

Nenutrūkstamai stebimoms sudedamosioms dalims arba sistemoms nereikalaujama, kad išvesties sudedamoji dalis (sistema) būtų įjungta vieninteliu tos išvesties sudedamosios dalies (sistemos) stebėsenos tikslu.

4.3.   TPD informacijos registravimo reikalavimai

Kai nustatomas gedimas, bet jis dar nėra patvirtintas, galimas gedimas laikomas „galimu DTK“ ir atitinkamai registruojama būsena „laukiantis sprendimo DTK“. Dėl būsenos „galimas DTK“ neturi būti įjungiama įspėjimo sistema pagal 4.6 punktą.

Per pirmą veikimo seką gedimas gali būti laikomas „patvirtintu ir aktyviu“, o ne „galimu DTK“. Suteikiama būsena „laukiantis sprendimo DTK“ ir „patvirtintas ir aktyvus DTK“.

Jei vėl įvyksta gedimas, kurio būsena anksčiau buvo „aktyvus“, tam gedimui gamintojo nuožiūra gali būti suteikiama būsena „laukiantis sprendimo DTK“ ir „patvirtintas ir aktyvus DTK“. Nesuteikiama būsena „galimas DTK“. Jeigu tam gedimui suteikiama būsena „galimas“, kol jis nėra patvirtintas arba aktyvus, taip pat turi būti išsaugota ankstesnė aktyvi būsena.

Stebėsenos sistema po pirmojo nustatymo iki kitos veikimo sekos nustato, ar gedimas yra. Tuo metu „patvirtintas ir aktyvus“ DTK išsaugomas, ir pagal 4.6 punktą įjungiama įspėjimo sistema.

Atsikuriančios MECS atveju (t. y. automatiškai grąžinamas įprastas veikimas, ir MECS iš naujo įjungiama kitą kartą užvedus variklį), nereikia saugoti „patvirtinto ir aktyvaus“ DTK, išskyrus atvejį, kai MECS vėl įjungiama prieš baigiantis kitai veikimo sekai. Neatsikuriančios MECS atveju „patvirtintas ir aktyvus“ DTK išsaugomas, kai tik įjungiama MECS.

Kai kuriais specialiais atvejais, kai kontrolės prietaisams reikia daugiau kaip dviejų veikimo sekų, kad galėtų tiksliai nustatyti ir patvirtinti gedimą (pvz., kontrolės prietaisai naudoja statistinius modelius arba tai būtina dėl transporto priemonės skysčio suvartojimo), administracijos padalinys gali leisti naudoti daugiau kaip dvi veikimo sekas, jeigu gamintojas pagrindžia ilgesnio laikotarpio poreikį (pvz., techniniais duomenimis, bandymų rezultatais, vietine patirtimi ir kt.).

Kai patvirtinto ir aktyvaus gedimo sistema daugiau nenustato per visą veikimo seką, ankstesnė aktyvi būsena išlaikoma per visą kitą veikimo seką, kol tą gedimą ištrina skaitymo įrankis arba iš kompiuterio atminties ištrinama pagal 4.4 punktą.

| Pastaba. | : | Šioje pastraipoje nurodyti reikalavimai grafiškai parodyti 2 priedėlyje. |
| --- | --- | --- |

Pastaba.

:

Šioje pastraipoje nurodyti reikalavimai grafiškai parodyti 2 priedėlyje.

4.4.   TPD informacijos trynimo reikalavimai

TPD sistema neištrina iš kompiuterio atminties DTK ir taikomos informacijos (įtraukiama į susijusią variklio būklės informaciją) tol, kol DTK ankstesnės aktyvios būsenos išbūna bent 40 įšilimo ciklų arba 200 variklio veikimo valandų, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau. TPD sistema ištrina visus DTK ir taikomą informaciją (įtrauktą į susijusią variklio būklės informaciją) skaitymo arba techninės priežiūros įrankio nurodymu.

4.5.   Gedimų klasifikavimo reikalavimai

Gedimų klasifikacija nustato klasę, kuriai priskiriamas nustatytas gedimas pagal šio priedo 4.2 punkto reikalavimus.

Visą realų transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį gedimas priskiriamas vienai klasei, išskyrus atvejus, kai sertifikatą suteikusi institucija arba gamintojas nustato, kad būtinas to gedimo perklasifikavimas.

Jeigu gedimą reikėtų skirtingai klasifikuoti įvairių reglamentuojamų išmetamųjų teršalų atžvilgiu arba jo poveikio kitoms stebėsenos galimybėms požiūriu, gedimas priskiriamas klasei, kuriai suteikiamas pirmumas diskriminacinėje rodymo strategijoje.

Jeigu MECS įjugniama, nes nustatomas gedimas, šis gedimas klasifikuojamas remiantis arba strategijos poveikiu išmetamiesiems teršalams, arba poveikiu kitoms stebėsenos galimybėms. Tada gedimas priskiriamas klasei, kuriai suteikiamas pirmumas diskriminacinėje rodymo strategijoje.

| 4.5.1. | A klasės gedimas
  Gedimas priskiriamas A klasei, kai viršijamos susijusios TPD ribinės vertės.
  Pripažįstama, kad išmetamieji teršalai gali neviršyti OTL, kai įvyksta šios klasės gedimas. |
| --- | --- |

4.5.1.

A klasės gedimas

Gedimas priskiriamas A klasei, kai viršijamos susijusios TPD ribinės vertės.

Pripažįstama, kad išmetamieji teršalai gali neviršyti OTL, kai įvyksta šios klasės gedimas.

| 4.5.2. | B1 klasės gedimas
  Gedimas priskiriamas B1 klasei, esant aplinkybėms, dėl kurių išmetamieji teršalai gali viršyti OTL, bet kurių poveikio teršalų išmetimui negalima tiksliai nustatyti, todėl įvairiomis aplinkybėmis tikrasis išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti OTL arba ne.
  B1 klasės gedimams gali būti priskiriami gedimai, kuriuos nustato kontrolės prietaisai, išmetamųjų teršalų lygį įvertinantys pagal jutiklių rodmenis arba apribotas stebėsenos galimybes.
  B1 klasės gedimams priskiriami gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti A arba B1 klasės gedimų stebėseną. |
| --- | --- |

4.5.2.

B1 klasės gedimas

Gedimas priskiriamas B1 klasei, esant aplinkybėms, dėl kurių išmetamieji teršalai gali viršyti OTL, bet kurių poveikio teršalų išmetimui negalima tiksliai nustatyti, todėl įvairiomis aplinkybėmis tikrasis išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti OTL arba ne.

B1 klasės gedimams gali būti priskiriami gedimai, kuriuos nustato kontrolės prietaisai, išmetamųjų teršalų lygį įvertinantys pagal jutiklių rodmenis arba apribotas stebėsenos galimybes.

B1 klasės gedimams priskiriami gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti A arba B1 klasės gedimų stebėseną.

| 4.5.3. | B2 klasės gedimas
  Gedimas priskiriamas B2 klasei, esant aplinkybėms, kurių atžvilgiu daroma prielaida, kad jos turi įtakos teršalų išmetimui, bet tik tiek, kad neviršijamos OTL vertės.
  Gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti B2 klasės gedimų stebėseną, priskiriami B1 arba B2 klasei. |
| --- | --- |

4.5.3.

B2 klasės gedimas

Gedimas priskiriamas B2 klasei, esant aplinkybėms, kurių atžvilgiu daroma prielaida, kad jos turi įtakos teršalų išmetimui, bet tik tiek, kad neviršijamos OTL vertės.

Gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti B2 klasės gedimų stebėseną, priskiriami B1 arba B2 klasei.

| 4.5.4. | C klasės gedimas
  Gedimas priskiriamas C klasei, esant aplinkybėms, kurių atžvilgiu, jei stebima, daroma prielaida, kad jos turi įtakos teršalų išmetimui, bet tik tiek, kad neviršijamos reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.
  Gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti C klasės gedimų stebėseną, priskiriami B1 arba B2 klasei. |
| --- | --- |

4.5.4.

C klasės gedimas

Gedimas priskiriamas C klasei, esant aplinkybėms, kurių atžvilgiu, jei stebima, daroma prielaida, kad jos turi įtakos teršalų išmetimui, bet tik tiek, kad neviršijamos reglamentuojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

Gedimai, apribojantys TPD sistemos gebėjimą atlikti C klasės gedimų stebėseną, priskiriami B1 arba B2 klasei.

4.6.   Įspėjimo sistema

Įspėjimo sistemos sudedamosios dalies triktis neturi sustabdyti TPD sistemos veikimą.

| 4.6.1. | GR specifikacija
  Gedimo rodytuvas turi būti matomas iš vairuotojo sėdimosios vietos bet kokiomis apšvietimo sąlygomis. Gedimo rodytuvas turi geltonos spalvos (kaip apibrėžta JT EEK Taisyklės Nr. 7 5 priede) arba gintaro spalvos (kaip apibrėžta JT EEK Taisyklės Nr. 6 5 priede) įspėjamąjį signalą, identifikuojamą F01 simboliu pagal ISO standartą 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

GR specifikacija

Gedimo rodytuvas turi būti matomas iš vairuotojo sėdimosios vietos bet kokiomis apšvietimo sąlygomis. Gedimo rodytuvas turi geltonos spalvos (kaip apibrėžta JT EEK Taisyklės Nr. 7 5 priede) arba gintaro spalvos (kaip apibrėžta JT EEK Taisyklės Nr. 6 5 priede) įspėjamąjį signalą, identifikuojamą F01 simboliu pagal ISO standartą 2575:2004.

| 4.6.2. | GR švietimo schemos
  GR šviečia vienu iš pateiktoje lentelėje aprašytų įjungimo režimų – tai priklauso nuo TPD sistemos nustatyto gedimo (-ų) | 1 įjungimo režimas | 2 įjungimo režimas | 3 įjungimo režimas | 4 įjungimo režimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įjungimo sąlygos | Nėra gedimo | C klasės gedimas | B klasės gedimas ir B1 skaitikliai < 200 h | A klasės gedimas arba B1 skaitiklis > 200 h |
| Raktelis įjungimo padėtyje, variklis užvestas | Nerodoma | Diskriminacinė rodymo strategija | Diskriminacinė rodymo strategija | Diskriminacinė rodymo strategija |
| Raktelis įjungimo padėtyje, variklis užgesintas | Suderinta rodymo strategija | Suderinta rodymo strategija | Suderinta rodymo strategija | Suderinta rodymo strategija |

4.6.2.

GR švietimo schemos

GR šviečia vienu iš pateiktoje lentelėje aprašytų įjungimo režimų – tai priklauso nuo TPD sistemos nustatyto gedimo (-ų)

1 įjungimo režimas

2 įjungimo režimas

3 įjungimo režimas

4 įjungimo režimas

Įjungimo sąlygos

Nėra gedimo

C klasės gedimas

B klasės gedimas ir B1 skaitikliai < 200 h

A klasės gedimas arba B1 skaitiklis > 200 h

Raktelis įjungimo padėtyje, variklis užvestas

Nerodoma

Diskriminacinė rodymo strategija

Diskriminacinė rodymo strategija

Diskriminacinė rodymo strategija

Raktelis įjungimo padėtyje, variklis užgesintas

Suderinta rodymo strategija

Suderinta rodymo strategija

Suderinta rodymo strategija

Suderinta rodymo strategija

Rodymo strategija reikalauja, kad GR būtų įjungtas pagal klasę, kuriai priskiriamas gedimas. Ši strategija užrakinama programinės įrangos kodais, kurie įprastai nėra pasiekiami naudojant skaitymo įrankį.

GR įjungimo strategija, kai raktelis yra įjungimo padėtyje, o variklis užgesintas, aprašyta 4.6.4 punkte.

B1 ir B2 brėžiniuose pateiktos nurodytos įjungimo strategijos, kai raktelis įjungimo padėtyje, o variklis užvestas arba užgesintas.

B1 brėž.

Lemputės bandymo ir parengties rodinys

Image

B2 brėž.

Gedimo rodymo strategija: taikoma tik diskriminacinė strategija

Image

| 4.6.3. | GR įjungimas, kai „variklis užvestas“
  Kai raktelis yra įjungimo padėtyje, o variklis paleistas (variklis užvestas), GR išjungiamas, išskyrus atvejus, kai įvykdytos 4.6.3.1 punkto ir (arba) 4.6.3.2 punkto nuostatos. |
| --- | --- |

4.6.3.

GR įjungimas, kai „variklis užvestas“

Kai raktelis yra įjungimo padėtyje, o variklis paleistas (variklis užvestas), GR išjungiamas, išskyrus atvejus, kai įvykdytos 4.6.3.1 punkto ir (arba) 4.6.3.2 punkto nuostatos.

| 4.6.3.1. | GR rodymo strategija
  Kalbant apie GR įjungimą, nenutrūkstamam GR suteikiamas pirmumas „trumpalaikio GR“ ir „GR pareikalavus“ atžvilgiu. Kalbant apie GR įjungimą, „trumpalaikiam GR“ suteikiamas pirmumas „GR pareikalavus“ atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

GR rodymo strategija

Kalbant apie GR įjungimą, nenutrūkstamam GR suteikiamas pirmumas „trumpalaikio GR“ ir „GR pareikalavus“ atžvilgiu. Kalbant apie GR įjungimą, „trumpalaikiam GR“ suteikiamas pirmumas „GR pareikalavus“ atžvilgiu.

| 4.6.3.1.1. | A klasės gedimai
  TPD sistema nurodo nenutrūkstamam GR saugoti patvirtintą DTK, susijusį su A klasės gedimu. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

A klasės gedimai

TPD sistema nurodo nenutrūkstamam GR saugoti patvirtintą DTK, susijusį su A klasės gedimu.

| 4.6.3.1.2. | B klasės gedimai
  TPD sistema nurodo „trumpalaikiam GR“ saugoti patvirtintą ir aktyvų DTK, susijusį su B klasės gedimu, kai kitą kartą raktelis bus pasuktas į įjungimo padėtį.
  Kai tik B1 skaitiklis pasiekia 200 valandų, TPD sistema nurodo įjungti nenutrūkstamą GR. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

B klasės gedimai

TPD sistema nurodo „trumpalaikiam GR“ saugoti patvirtintą ir aktyvų DTK, susijusį su B klasės gedimu, kai kitą kartą raktelis bus pasuktas į įjungimo padėtį.

Kai tik B1 skaitiklis pasiekia 200 valandų, TPD sistema nurodo įjungti nenutrūkstamą GR.

| 4.6.3.1.3. | C klasės gedimai
  Gamintojas turi pasirūpinti, kad informacija apie C klasės gedimus būtų pasiekiama naudojant „GR pareikalavus“, kuriuo turi būti galima naudotis, kol neužvestas variklis. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

C klasės gedimai

Gamintojas turi pasirūpinti, kad informacija apie C klasės gedimus būtų pasiekiama naudojant „GR pareikalavus“, kuriuo turi būti galima naudotis, kol neužvestas variklis.

| 4.6.3.1.4. | GR išungimo schema
  „Nenutrūkstamas GR“ perjungiamas į „trumpalaikį GR“, jei įvyksta vienas stebėsenos įvykis, o gedimas, dėl kurio buvo įjungtas „nenutrūkstamas GR“, nėra nustatytas dabartinėje veikimo sekoje, ir„nenutrūkstamas GR“ neįjungiamas dėl kito gedimo.
  „Trumpalaikis GR“ išjungiamas, jei gedimas nenustatomas per 3 vėlesnes nuoseklias veikimo sekas, ir GR neįjungiamas dėl kito A arba B klasės gedimo. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

GR išungimo schema

„Nenutrūkstamas GR“ perjungiamas į „trumpalaikį GR“, jei įvyksta vienas stebėsenos įvykis, o gedimas, dėl kurio buvo įjungtas „nenutrūkstamas GR“, nėra nustatytas dabartinėje veikimo sekoje, ir„nenutrūkstamas GR“ neįjungiamas dėl kito gedimo.

„Trumpalaikis GR“ išjungiamas, jei gedimas nenustatomas per 3 vėlesnes nuoseklias veikimo sekas, ir GR neįjungiamas dėl kito A arba B klasės gedimo.

| 4.6.4. | GR įjungimas, kai raktelis įjungimo padėtyje (variklis užgesintas)
  GR įjungimas, kai raktelis įjungimo padėtyje (variklis užgesintas) sudarytas iš dviejų sekų, atskirtų 5 sekundžių trukmės GR išjungimu:






  a) | pirmoji seka skirta nurodyti GR funkcionalumą ir stebimų sudedamųjų dalių parengtį; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

GR įjungimas, kai raktelis įjungimo padėtyje (variklis užgesintas)

GR įjungimas, kai raktelis įjungimo padėtyje (variklis užgesintas) sudarytas iš dviejų sekų, atskirtų 5 sekundžių trukmės GR išjungimu:

a)

pirmoji seka skirta nurodyti GR funkcionalumą ir stebimų sudedamųjų dalių parengtį;

| b) | antroji seka skirta nurodyti gedimą. |
| --- | --- |

b)

antroji seka skirta nurodyti gedimą.

Antroji seka kartojama tol, kol paleidžiamas variklis (variklis užvestas) arba raktelis pasukamas į išjungimo padėtį.

| 4.6.4.1. | GR funkcionalumas (parengtis)
  GR dega 5 sekundes nemirksėdamas ir rodo, kad GR veikia.
  GR išlieka išjungtas 10 sekundžių.
  Tada GR 5 sekundes lieka įjungimo padėtyje ir rodo, kad parengtis stebėti visas sudedamąsias dalis atlikta.
  GR 5 sekundes mirksi po kartą per sekundę ir rodo, kad parengtis stebėti vieną arba daugiau sudedamųjų dalių dar neatlikta.
  Tada GR lieka išjungtas 5 sekundes. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

GR funkcionalumas (parengtis)

GR dega 5 sekundes nemirksėdamas ir rodo, kad GR veikia.

GR išlieka išjungtas 10 sekundžių.

Tada GR 5 sekundes lieka įjungimo padėtyje ir rodo, kad parengtis stebėti visas sudedamąsias dalis atlikta.

GR 5 sekundes mirksi po kartą per sekundę ir rodo, kad parengtis stebėti vieną arba daugiau sudedamųjų dalių dar neatlikta.

Tada GR lieka išjungtas 5 sekundes.

| 4.6.4.2. | Gedimo buvimas (nebuvimas)
  Po 4.6.4.1 punkte aprašytos sekos GR rodo gedimą serija mirksnių arba nenutrūkstamu degimu (tai priklauso nuo taikomo įjungimo režimo), kaip aprašyta tolesniuose punktuose, arba atskirų mirksnių serija parodo, kad gedimo nėra. Jeigu taikoma, kiekvieną mirksnį sudaro 1 s trukmės GR įjungimas, po kurio eina 1 s trukmės GR išjungimas, o po mirksnių serijos – 5 sekundžių trukmės GR išjungimas.
  Aptariami keturi įjungimo režimai: 4 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1, 2 ir 3 įjungimo režimus, 3 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1 ir 2 įjungimo režimus, o 2 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1 įjungimo režimą. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Gedimo buvimas (nebuvimas)

Po 4.6.4.1 punkte aprašytos sekos GR rodo gedimą serija mirksnių arba nenutrūkstamu degimu (tai priklauso nuo taikomo įjungimo režimo), kaip aprašyta tolesniuose punktuose, arba atskirų mirksnių serija parodo, kad gedimo nėra. Jeigu taikoma, kiekvieną mirksnį sudaro 1 s trukmės GR įjungimas, po kurio eina 1 s trukmės GR išjungimas, o po mirksnių serijos – 5 sekundžių trukmės GR išjungimas.

Aptariami keturi įjungimo režimai: 4 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1, 2 ir 3 įjungimo režimus, 3 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1 ir 2 įjungimo režimus, o 2 įjungimo režimas turi pirmenybę prieš 1 įjungimo režimą.

| 4.6.4.2.1. | 1 įjungimo režimas – gedimo nėra
  GR sumirksi vieną kartą. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

1 įjungimo režimas – gedimo nėra

GR sumirksi vieną kartą.

| 4.6.4.2.2. | 2 įjungimo režimas – „GR pareikalavus“
  GR sumirksi du kartus, jei TPD sistema nurodo įjungti „GR pareikalavus“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

2 įjungimo režimas – „GR pareikalavus“

GR sumirksi du kartus, jei TPD sistema nurodo įjungti „GR pareikalavus“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją.

| 4.6.4.2.3. | 3 įjungimo režimas – „trumpalaikis GR“
  GR sumirksi tris kartus, jei TPD sistema nurodo įjungti „trumpalaikį GR“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

3 įjungimo režimas – „trumpalaikis GR“

GR sumirksi tris kartus, jei TPD sistema nurodo įjungti „trumpalaikį GR“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją.

| 4.6.4.2.4. | 4 įjungimo režimas – „nenutrūkstamas GR“
  GR lieka nenutrūkstamai ĮJUNGTAS („nenutrūkstamas GR“), jei TPD sistema nurodo įjungti „nenutrūkstamą GR“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

4 įjungimo režimas – „nenutrūkstamas GR“

GR lieka nenutrūkstamai ĮJUNGTAS („nenutrūkstamas GR“), jei TPD sistema nurodo įjungti „nenutrūkstamą GR“ pagal 4.6.3.1 punkte aprašytą diskriminacinę rodymo strategiją.

| 4.6.5. | Su gedimais susiję skaitikliai |
| --- | --- |

4.6.5.

Su gedimais susiję skaitikliai

| 4.6.5.1. | GR skaitikliai |
| --- | --- |

4.6.5.1.

GR skaitikliai

| 4.6.5.1.1. | Nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis
  TPD sistemoje turi būti nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis, registruojantis, kiek valandų veikia variklis, esant įjungtam nenutrūkstamam GR.
  Nenutrūkstamas GR skaitiklis skaičiuoja iki didžiausios vertės, numatytos 2 baitų skaitiklyje su 1 valandos raiška, ir išsaugo tą vertę tol, kol sąlygos leis skaitiklį grąžinti į nulinę padėtį.
  Nenutrūkstamas GR skaitiklis veikia taip:






  a) | jei pradedama nuo nulio, nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti vos tik įjungiamas nenutrūkstamas GR; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis

TPD sistemoje turi būti nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis, registruojantis, kiek valandų veikia variklis, esant įjungtam nenutrūkstamam GR.

Nenutrūkstamas GR skaitiklis skaičiuoja iki didžiausios vertės, numatytos 2 baitų skaitiklyje su 1 valandos raiška, ir išsaugo tą vertę tol, kol sąlygos leis skaitiklį grąžinti į nulinę padėtį.

Nenutrūkstamas GR skaitiklis veikia taip:

a)

jei pradedama nuo nulio, nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti vos tik įjungiamas nenutrūkstamas GR;

| b) | nenutrūkstamas GR skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, kai nenutrūkstamas GR neįjungtas; |
| --- | --- |

b)

nenutrūkstamas GR skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, kai nenutrūkstamas GR neįjungtas;

| c) | nenutrūkstamas GR skaitiklis toliau skaičiuoja nuo tos vietos, kurioje sustojo, jeigu per 3 veikimo sekas nustatomas gedimas, dėl kurio įsijungia nenutrūkstamas GR; |
| --- | --- |

c)

nenutrūkstamas GR skaitiklis toliau skaičiuoja nuo tos vietos, kurioje sustojo, jeigu per 3 veikimo sekas nustatomas gedimas, dėl kurio įsijungia nenutrūkstamas GR;

| d) | nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis vėl pradeda skaičiuoti nuo nulio, kai gedimas, dėl kurio įsijungia „nenutrūkstamas GR“, nustatomas po 3 veikimo sekų nuo paskutinio skaitiklio sustojimo; |
| --- | --- |

d)

nenutrūkstamai veikiantis GR skaitiklis vėl pradeda skaičiuoti nuo nulio, kai gedimas, dėl kurio įsijungia „nenutrūkstamas GR“, nustatomas po 3 veikimo sekų nuo paskutinio skaitiklio sustojimo;

| e) | nenutrūkstamas GR skaitiklis nustatomas į nulį, kai:






  i) | per 40 įšilimo ciklų arba 200 variklio veikimo valandų (kas pasiekiama pirmiau) nuo paskutinio skaitiklio sustabdymo nenustatomas joks gedimas, dėl kurio įjungiamas nenutrūkstamas GR; arba |
| --- | --- | --- |

e)

nenutrūkstamas GR skaitiklis nustatomas į nulį, kai:

i)

per 40 įšilimo ciklų arba 200 variklio veikimo valandų (kas pasiekiama pirmiau) nuo paskutinio skaitiklio sustabdymo nenustatomas joks gedimas, dėl kurio įjungiamas nenutrūkstamas GR; arba

| ii) | TPD skaitymo įrankis nurodo TPD sistemai ištrinti TPD informaciją. |
| --- | --- |

ii)

TPD skaitymo įrankis nurodo TPD sistemai ištrinti TPD informaciją.

C1 brėž.

GR skaitiklių įjungimo principų schema

Image

C2 brėž.

B1 skaitiklio įjungimo principų schema

Image

| 4.6.5.1.2. | Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis
  TPD sistemoje turi būti kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis, registruojantis didėjantį valandų skaičių, kai variklis veikia esant įjungtam nenutrūkstamam GR.
  Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis skaičiuoja iki didžiausios vertės, numatytos 2 baitų skaitiklyje su 1 valandos raiška, ir tą vertę išsaugo.
  Variklio sistema, skaitymo įrankis arba akumuliatoriaus atjungimas neturi kaupiamojo nenutrūkstamo GR skaitiklio grąžinti į nulinę padėtį.
  Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis veikia taip:






  a) | kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti, kai įjungiamas nenutrūkstamas GR; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis

TPD sistemoje turi būti kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis, registruojantis didėjantį valandų skaičių, kai variklis veikia esant įjungtam nenutrūkstamam GR.

Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis skaičiuoja iki didžiausios vertės, numatytos 2 baitų skaitiklyje su 1 valandos raiška, ir tą vertę išsaugo.

Variklio sistema, skaitymo įrankis arba akumuliatoriaus atjungimas neturi kaupiamojo nenutrūkstamo GR skaitiklio grąžinti į nulinę padėtį.

Kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis veikia taip:

a)

kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti, kai įjungiamas nenutrūkstamas GR;

| b) | kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, kai nenutrūkstamas GR išjungiamas; |
| --- | --- |

b)

kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, kai nenutrūkstamas GR išjungiamas;

| c) | kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti nuo tos vietos, kurioje sustojo, kai įjungiamas nenutrūkstamas GR. |
| --- | --- |

c)

kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis pradeda skaičiuoti nuo tos vietos, kurioje sustojo, kai įjungiamas nenutrūkstamas GR.

C1 brėž. parodytas kaupiamojo nenutrūkstamo GR skaitiklio veikimo principas, o 2 priedėlyje pateikti veikimo logikos pavyzdžiai.

| 4.6.5.2. | Su B1 klasės gedimais susiję skaitikliai |
| --- | --- |

4.6.5.2.

Su B1 klasės gedimais susiję skaitikliai

| 4.6.5.2.1. | Vienas B1 skaitiklis
  TPD sistemoje turi būti B1 skaitiklis, registruojantis, kiek valandų veikia variklis, esant B1 klasės gedimui.
  B1 skaitiklis veikia taip:






  a) | B1 skaitiklis pradeda skaičiuoti, kai tik nustatomas B1 klasės gedimas ir išsaugomas patvirtintas bei aktyvus DTK; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Vienas B1 skaitiklis

TPD sistemoje turi būti B1 skaitiklis, registruojantis, kiek valandų veikia variklis, esant B1 klasės gedimui.

B1 skaitiklis veikia taip:

a)

B1 skaitiklis pradeda skaičiuoti, kai tik nustatomas B1 klasės gedimas ir išsaugomas patvirtintas bei aktyvus DTK;

| b) | B1 skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, jei nėra patvirtinto ir aktyvaus B1 klasės gedimo, arba kai visi B1 klasės gedimai ištrinami skaitymo įrankiu; |
| --- | --- |

b)

B1 skaitiklis nustoja veikti ir išsaugo esamą vertę, jei nėra patvirtinto ir aktyvaus B1 klasės gedimo, arba kai visi B1 klasės gedimai ištrinami skaitymo įrankiu;

| c) | B1 skaitiklis toliau skaičiuoja nuo vietos, kurioje sustojo, jeigu per 3 veikimo sekas vėliau nustatomas B1 klasės gedimas. |
| --- | --- |

c)

B1 skaitiklis toliau skaičiuoja nuo vietos, kurioje sustojo, jeigu per 3 veikimo sekas vėliau nustatomas B1 klasės gedimas.

Tuo atveju, kai B1 skaitiklis viršija 200 variklio veikimo valandų, TPD sistema nustato skaitiklį į 190 variklio veikimo valandų, TPD sistemai nustačius, kad nėra patvirtinto ir aktyvaus B1 klasės gedimo arba kai visi B1 klasės gedimai ištrinami skaitymo įrankiu. B1 skaitiklis pradeda skaičiuoti nuo 190 variklio veikimo valandų, jei per 3 veikimo sekas vėliau nustatomas B1 klasės gedimas.

B1 skaitiklis nustatomas į nulį po trijų nuoseklių veikimo sekų, per kurias nebuvo nustatytas joks B1 klasės gedimas.

| Pastaba. | B1 skaitiklis nerodo variklio veikimo valandų skaičiaus, esant vienam B1 klasės gedimui.
  B1 skaitiklis gali sukaupti 2-jų arba daugiau skirtingų B1 klasės gedimų valandas, jei nė vienas iš jų nepasiekia skaitiklio rodomo laiko.
  B1 skaitiklis skirtas tik nustatyti, kada įjungiamas nenutrūkstamas GR.
  C2 brėž. parodytas B1 skaitiklio veikimo principas, o 2 priedėlyje pateikti veikimo logikos pavyzdžiai. |
| --- | --- |

Pastaba.

B1 skaitiklis nerodo variklio veikimo valandų skaičiaus, esant vienam B1 klasės gedimui.

B1 skaitiklis gali sukaupti 2-jų arba daugiau skirtingų B1 klasės gedimų valandas, jei nė vienas iš jų nepasiekia skaitiklio rodomo laiko.

B1 skaitiklis skirtas tik nustatyti, kada įjungiamas nenutrūkstamas GR.

C2 brėž. parodytas B1 skaitiklio veikimo principas, o 2 priedėlyje pateikti veikimo logikos pavyzdžiai.

| 4.6.5.2.2. | Keletas B1 skaitiklių
  Gamintojas gali naudoti keletą B1 skaitiklių. Tokiu atveju sistema turi galėti paskirti specialų B1 skaitiklį kiekvienai B1 gedimų klasei.
  B1 skaitiklio kontrolė atliekama pagal tokias pačias taisykles, kaip vieno B1 skaitiklio kontrolė, kai kiekvienas specialus B1 skaitiklis pradeda skaičiuoti nustačius paskirtą B1 klasės gedimą. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Keletas B1 skaitiklių

Gamintojas gali naudoti keletą B1 skaitiklių. Tokiu atveju sistema turi galėti paskirti specialų B1 skaitiklį kiekvienai B1 gedimų klasei.

B1 skaitiklio kontrolė atliekama pagal tokias pačias taisykles, kaip vieno B1 skaitiklio kontrolė, kai kiekvienas specialus B1 skaitiklis pradeda skaičiuoti nustačius paskirtą B1 klasės gedimą.

4.7.   TPD informacija.

| 4.7.1. | Užregistruota informacija
  Iš išorės turi būti pasiekiama tokia TPD sistemos užregistruota informacija:






  a) | informacija apie variklio būklę; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Užregistruota informacija

Iš išorės turi būti pasiekiama tokia TPD sistemos užregistruota informacija:

a)

informacija apie variklio būklę;

| b) | informacija apie aktyvius su išmetamaisiais teršalais susijusius gedimus; |
| --- | --- |

b)

informacija apie aktyvius su išmetamaisiais teršalais susijusius gedimus;

| c) | remonto informacija. |
| --- | --- |

c)

remonto informacija.

| 4.7.1.1. | Informacija apie variklio būklę
  Iš šios informacijos vykdomoji institucija (4) sužinos apie gedimo rodytuvo būseną ir susijusius duomenis (pvz., nenutrūkstamas GR skaitiklis, parengtis).
  TPD sistema pateikia visą informaciją (pagal taikomą standartą, nurodytą 6 priedėlyje), reikalingą tam, kad išorinė patikros kelyje įranga galėtų perimti duomenis ir pareigūnui pateikti tokią informaciją:






  a) | diskriminacinė (nediskriminacinė) rodymo strategija; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Informacija apie variklio būklę

Iš šios informacijos vykdomoji institucija (4) sužinos apie gedimo rodytuvo būseną ir susijusius duomenis (pvz., nenutrūkstamas GR skaitiklis, parengtis).

TPD sistema pateikia visą informaciją (pagal taikomą standartą, nurodytą 6 priedėlyje), reikalingą tam, kad išorinė patikros kelyje įranga galėtų perimti duomenis ir pareigūnui pateikti tokią informaciją:

a)

diskriminacinė (nediskriminacinė) rodymo strategija;

| b) | VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris); |
| --- | --- |

b)

VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris);

| c) | nenutrūkstamo GR buvimas; |
| --- | --- |

c)

nenutrūkstamo GR buvimas;

| d) | TPD sistemos parengtis; |
| --- | --- |

d)

TPD sistemos parengtis;

| e) | valandų, kurias variklis veikė, esant įjungtam nenutrūkstamam GR, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis). |
| --- | --- |

e)

valandų, kurias variklis veikė, esant įjungtam nenutrūkstamam GR, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis).

Šią informaciją turi būti galima tik skaityti (t. y. ištrinti negalima).

| 4.7.1.2. | Informacija apie aktyvius su išmetamaisiais teršalais susijusius gedimus
  Ši informacija techninės apžiūros punktui (5) suteiks su varikliu susijusios TPD informacijos, įskaitant gedimų rodytuvo būseną ir susijusius duomenis (GR skaitikliai), aktyvių (patvirtintų) A ir B klasių gedimų sąrašą ir susijusius duomenis (pvz., B1 skaitiklis).
  TPD sistema visą informaciją (pagal taikomus 6 priedėlyje nurodytus standartus) pateikia išorinei patikros bandymo įrangai, kad ši perimtų duomenis ir tikrintojui pateiktų tokią informaciją:






  a) | techninio reguliavimo priemonės (ir pataisyto leidimo) numeris, įtrauktinas į Taisyklės Nr. 49 tipo tvirtinimo ženklinimą; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Informacija apie aktyvius su išmetamaisiais teršalais susijusius gedimus

Ši informacija techninės apžiūros punktui (5) suteiks su varikliu susijusios TPD informacijos, įskaitant gedimų rodytuvo būseną ir susijusius duomenis (GR skaitikliai), aktyvių (patvirtintų) A ir B klasių gedimų sąrašą ir susijusius duomenis (pvz., B1 skaitiklis).

TPD sistema visą informaciją (pagal taikomus 6 priedėlyje nurodytus standartus) pateikia išorinei patikros bandymo įrangai, kad ši perimtų duomenis ir tikrintojui pateiktų tokią informaciją:

a)

techninio reguliavimo priemonės (ir pataisyto leidimo) numeris, įtrauktinas į Taisyklės Nr. 49 tipo tvirtinimo ženklinimą;

| b) | diskriminacinė (nediskriminacinė) rodymo strategija; |
| --- | --- |

b)

diskriminacinė (nediskriminacinė) rodymo strategija;

| c) | VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris); |
| --- | --- |

c)

VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris);

| d) | gedimų rodytuvo būsena; |
| --- | --- |

d)

gedimų rodytuvo būsena;

| e) | TPD sistemos parengtis; |
| --- | --- |

e)

TPD sistemos parengtis;

| f) | įšilimo ciklų skaičius ir variklio veikimo valandų skaičius nuo paskutinio užregistruotos TPD informacijos ištrynimo; |
| --- | --- |

f)

įšilimo ciklų skaičius ir variklio veikimo valandų skaičius nuo paskutinio užregistruotos TPD informacijos ištrynimo;

| g) | valandų, kurias variklis veikė, esant įjungtam nenutrūkstamam GR, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis); |
| --- | --- |

g)

valandų, kurias variklis veikė, esant įjungtam nenutrūkstamam GR, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis);

| h) | suvestinis veikimo valandų su nenutrūkstamu GR skaičius (kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis); |
| --- | --- |

h)

suvestinis veikimo valandų su nenutrūkstamu GR skaičius (kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis);

| i) | B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius; |
| --- | --- |

i)

B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius;

| j) | patvirtinti ir aktyvūs DTK A klasės gedimams; |
| --- | --- |

j)

patvirtinti ir aktyvūs DTK A klasės gedimams;

| k) | patvirtinti ir aktyvūs DTK B (B1 ir B2) klasės gedimams; |
| --- | --- |

k)

patvirtinti ir aktyvūs DTK B (B1 ir B2) klasės gedimams;

| l) | patvirtinti ir aktyvūs DTK B1 klasės gedimams; |
| --- | --- |

l)

patvirtinti ir aktyvūs DTK B1 klasės gedimams;

| m) | programinės įrangos kalibravimo identifikavimo numeris (-iai); |
| --- | --- |

m)

programinės įrangos kalibravimo identifikavimo numeris (-iai);

| n) | kalibravimo patikros numeris (-iai). |
| --- | --- |

n)

kalibravimo patikros numeris (-iai).

Šią informaciją turi būti galima tik skaityti (t. y. ištrinti negalima).

| 4.7.1.3. | Remonto informacija
  Ši informacija suteiks remonto specialistams visus šiame priede nurodytus TPD duomenis (pvz., variklio būklės informacija).
  TPD sistema išorinei remonto bandymo įrangai suteikia visą informaciją (pagal 6 priedėlyje nurodytus taikomus standartus), kad įranga perimtų duomenis ir remonto specialistui pateiktų tokią informaciją:






  a) | techninio reguliavimo priemonės (ir pataisyto leidimo) numeris, įtrauktinas į Taisyklės Nr. 49 tipo tvirtinimo ženklinimą; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Remonto informacija

Ši informacija suteiks remonto specialistams visus šiame priede nurodytus TPD duomenis (pvz., variklio būklės informacija).

TPD sistema išorinei remonto bandymo įrangai suteikia visą informaciją (pagal 6 priedėlyje nurodytus taikomus standartus), kad įranga perimtų duomenis ir remonto specialistui pateiktų tokią informaciją:

a)

techninio reguliavimo priemonės (ir pataisyto leidimo) numeris, įtrauktinas į Taisyklės Nr. 49 tipo tvirtinimo ženklinimą;

| b) | VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris); |
| --- | --- |

b)

VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris);

| c) | gedimo rodytuvo būsena; |
| --- | --- |

c)

gedimo rodytuvo būsena;

| d) | TPD sistemos parengtis; |
| --- | --- |

d)

TPD sistemos parengtis;

| e) | įšilimo ciklų skaičius ir variklio veikimo valandų skaičius nuo paskutinio užregistruotos TPD informacijos ištrynimo; |
| --- | --- |

e)

įšilimo ciklų skaičius ir variklio veikimo valandų skaičius nuo paskutinio užregistruotos TPD informacijos ištrynimo;

| f) | kiekvieno parengties būsenai naudojamo kontrolės prietaiso būklė (t. y. išjungtas likusiai važiavimo ciklo daliai, užbaigti šį važiavimo ciklą arba neužbaigti šio važiavimo ciklo) po paskutinio variklio užgesinimo; |
| --- | --- |

f)

kiekvieno parengties būsenai naudojamo kontrolės prietaiso būklė (t. y. išjungtas likusiai važiavimo ciklo daliai, užbaigti šį važiavimo ciklą arba neužbaigti šio važiavimo ciklo) po paskutinio variklio užgesinimo;

| g) | valandų, kurias variklis veikė po gedimo rodytuvo įjungimo, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis); |
| --- | --- |

g)

valandų, kurias variklis veikė po gedimo rodytuvo įjungimo, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis);

| h) | patvirtinti ir aktyvūs DTK A klasės gedimams; |
| --- | --- |

h)

patvirtinti ir aktyvūs DTK A klasės gedimams;

| i) | patvirtinti ir aktyvūs DTK B (B1 ir B2) klasės gedimams; |
| --- | --- |

i)

patvirtinti ir aktyvūs DTK B (B1 ir B2) klasės gedimams;

| j) | suvestinis veikimo valandų su nenutrūkstamu GR skaičius (kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis); |
| --- | --- |

j)

suvestinis veikimo valandų su nenutrūkstamu GR skaičius (kaupiamasis nenutrūkstamas GR skaitiklis);

| k) | B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius; |
| --- | --- |

k)

B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius;

| l) | patvirtinti ir aktyvūs DTK B1 klasės gedimams ir variklio veikimo valandų skaičius nuo B1 skaitiklio (-ių) įsijungimo; |
| --- | --- |

l)

patvirtinti ir aktyvūs DTK B1 klasės gedimams ir variklio veikimo valandų skaičius nuo B1 skaitiklio (-ių) įsijungimo;

| m) | patvirtinti ir aktyvūs DTK C klasės gedimams; |
| --- | --- |

m)

patvirtinti ir aktyvūs DTK C klasės gedimams;

| n) | laukiantys sprendimo DTK ir jų susijusi klasė; |
| --- | --- |

n)

laukiantys sprendimo DTK ir jų susijusi klasė;

| o) | ankstesni aktyvūs DTK ir jų susijusi klasė; |
| --- | --- |

o)

ankstesni aktyvūs DTK ir jų susijusi klasė;

| p) | informacija realiuoju laiku apie OEM parinktus ir palaikomus jutiklio signalus, vidinius ir išvesties signalus (žr. 4.7.2 punktą ir 5 priedėlį); |
| --- | --- |

p)

informacija realiuoju laiku apie OEM parinktus ir palaikomus jutiklio signalus, vidinius ir išvesties signalus (žr. 4.7.2 punktą ir 5 priedėlį);

| q) | variklio būklės informacija, kurios reikalaujama pagal šį priedą (žr. 4.7.1.4 punktą ir 5 priedėlį); |
| --- | --- |

q)

variklio būklės informacija, kurios reikalaujama pagal šį priedą (žr. 4.7.1.4 punktą ir 5 priedėlį);

| r) | programinės įrangos kalibravimo identifikavimo numeris (-iai); |
| --- | --- |

r)

programinės įrangos kalibravimo identifikavimo numeris (-iai);

| s) | kalibravimo patikros numeris (-iai). |
| --- | --- |

s)

kalibravimo patikros numeris (-iai).

TPD sistema ištrina visus užregistruotus variklio sistemos gedimus ir susijusius duomenis (veikimo laiko informacija, variklio būklės informacija ir kt.) pagal šio priedo nuostatas, kai šis prašymas gaunamas iš išorinės remonto bandymo įrangos pagal taikomus 6 priedėlyje nurodytus standartus.

| 4.7.1.4. | Variklio būklės informacija
  Bent vienas „variklio būklės informacijos“ blokas saugomas tada, kai gamintojo sprendimu saugomas arba galimas DTK, arba patvirtintas ir aktyvus DTK. Gamintojui leidžiama atnaujinti variklio būklės informaciją, kai tik vėl nustatomas laukiantis sprendimo DTK.
  Variklio būklės informacija nurodo transporto priemonės naudojimo sąlygas gedimo nustatymo metu, o DTK susiejamas su saugomais duomenimis. Variklio būklės informacija apima informaciją, parodytą šio priedo 5 priedėlio 1 lentelėje. Variklio būklės informacija taip pat turi apimti šio priedo 5 priedėlio 2 ir 3 lentelėse pateiktą informaciją, naudojamą stebėsenos arba kontrolės tikslais specialiame valdymo įtaise, kuris saugo DTK.
  Variklio būklės informacijos, susijusios su A klasės gedimu, saugojimui teikiama pirmenybė prieš informaciją, kuri siejama su B1 klasės gedimais; pastarajai informacijai teikiama pirmenybė prieš B2 klasės gedimų informaciją, o šiai – pirmenybė prieš C klasės gedimų informaciją. Pirmajam nustatytam gedimui teikiama pirmenybė prieš naujausią gedimą, jeigu naujausias gedimas nepriskiriamas aukštesnei klasei.
  Kai įtaisą stebi TPD sistema, bet jam netaikomas 5 priedėlis, variklio būklės informacija turi apimti šio įtaiso jutiklių ir paleidiklių elementus, panašiai kaip aprašyta 5 priedėlyje. Ši informacija pateikiama administracijos padaliniui tvirtinimo metu. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Variklio būklės informacija

Bent vienas „variklio būklės informacijos“ blokas saugomas tada, kai gamintojo sprendimu saugomas arba galimas DTK, arba patvirtintas ir aktyvus DTK. Gamintojui leidžiama atnaujinti variklio būklės informaciją, kai tik vėl nustatomas laukiantis sprendimo DTK.

Variklio būklės informacija nurodo transporto priemonės naudojimo sąlygas gedimo nustatymo metu, o DTK susiejamas su saugomais duomenimis. Variklio būklės informacija apima informaciją, parodytą šio priedo 5 priedėlio 1 lentelėje. Variklio būklės informacija taip pat turi apimti šio priedo 5 priedėlio 2 ir 3 lentelėse pateiktą informaciją, naudojamą stebėsenos arba kontrolės tikslais specialiame valdymo įtaise, kuris saugo DTK.

Variklio būklės informacijos, susijusios su A klasės gedimu, saugojimui teikiama pirmenybė prieš informaciją, kuri siejama su B1 klasės gedimais; pastarajai informacijai teikiama pirmenybė prieš B2 klasės gedimų informaciją, o šiai – pirmenybė prieš C klasės gedimų informaciją. Pirmajam nustatytam gedimui teikiama pirmenybė prieš naujausią gedimą, jeigu naujausias gedimas nepriskiriamas aukštesnei klasei.

Kai įtaisą stebi TPD sistema, bet jam netaikomas 5 priedėlis, variklio būklės informacija turi apimti šio įtaiso jutiklių ir paleidiklių elementus, panašiai kaip aprašyta 5 priedėlyje. Ši informacija pateikiama administracijos padaliniui tvirtinimo metu.

| 4.7.1.5. | Parengtis
  Parengtis nustatoma į „atlikta“, kai kontrolės prietaisas arba kontrolės prietaisų grupė, kuriai skirta ši būklė, veikė po paskutinio ištrynimo išorinio TPD skaitymo įrankio nurodymu. Parengtis nustatoma į „neatlikta“ ištrinant kontrolės prietaiso arba kontrolės prietaisų grupės trikties kodą išorinio skaitymo įrankio nurodymu.
  Po įprasto variklio užgesinimo parengties būklė nepasikeis.
  Gamintojas gali prašyti, patvirtinus administracijos padaliniui, kad kontrolės prietaiso parengties būsena būtų nustatyta rodyti „atlikta“, kontrolės prietaisui nesant parengtam, jeigu stebėsena išjungta keletui veikimo sekų dėl nuolatinių ypatingų naudojimo sąlygų (pvz., žema oro temperatūra, didelis aukštis). Su kiekvienu tokiu prašymu turi būti nurodomos stebėsenos sistemos išjungimo sąlygos ir veikimo sekų skaičius, kuris galimas be kontrolės prietaiso parengties, kol negali būti rodoma „atlikta“. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Parengtis

Parengtis nustatoma į „atlikta“, kai kontrolės prietaisas arba kontrolės prietaisų grupė, kuriai skirta ši būklė, veikė po paskutinio ištrynimo išorinio TPD skaitymo įrankio nurodymu. Parengtis nustatoma į „neatlikta“ ištrinant kontrolės prietaiso arba kontrolės prietaisų grupės trikties kodą išorinio skaitymo įrankio nurodymu.

Po įprasto variklio užgesinimo parengties būklė nepasikeis.

Gamintojas gali prašyti, patvirtinus administracijos padaliniui, kad kontrolės prietaiso parengties būsena būtų nustatyta rodyti „atlikta“, kontrolės prietaisui nesant parengtam, jeigu stebėsena išjungta keletui veikimo sekų dėl nuolatinių ypatingų naudojimo sąlygų (pvz., žema oro temperatūra, didelis aukštis). Su kiekvienu tokiu prašymu turi būti nurodomos stebėsenos sistemos išjungimo sąlygos ir veikimo sekų skaičius, kuris galimas be kontrolės prietaiso parengties, kol negali būti rodoma „atlikta“.

| 4.7.2 | Duomenų srauto informacija
  TPD sistema turi realiuoju laiku skaitymo įrankiui (pareikalavus) pateikti šio priedo 5 priedėlio 1–4 lentelėse pateiktą informaciją (turėtų būti naudojamos ne išgalvotos, bet tikros signalų vertės).
  TPD sistema perduoda naudojamame elektroniniame valdymo įtaise (pvz., variklio valdymo kompiuteryje) apskaičiuotas tiksliausias apkrovos ir sukimo momento parametrų vertes.
  5 priedėlio 1 lentelėje pateiktas privalomos TPD informacijos, susijusios su variklio apkrova ir sūkių skaičiumi, sąrašas.
  5 priedėlio 2 lentelėje parodyta kita TPD informacija, kuri turi būti įtraukta, jeigu ją naudoja išmetamųjų teršalų arba TPD sistema, kad būtų įjungti arba išjungti TPD kontrolės prietaisai.
  5 priedėlio 3 lentelėje rodoma informacija, kurią būtina įtraukti, jei variklis taip įrengtas, registruoja arba apskaičiuoja informaciją (6). Gamintojo sprendimu gali būti įtraukta kita variklio būklės arba duomenų srauto informacija.
  Kai įtaisą stebi TPD sistema, bet jam netaikomas 5 priedėlis (pvz., SCR), duomenų srauto informacija turi apimti šio įtaiso jutiklių ir paleidiklių elementus, panašiai kaip aprašyta 5 priedėlyje. Ši informacija tvirtinimo metu pateikiama administracijos padaliniui. |
| --- | --- |

4.7.2

Duomenų srauto informacija

TPD sistema turi realiuoju laiku skaitymo įrankiui (pareikalavus) pateikti šio priedo 5 priedėlio 1–4 lentelėse pateiktą informaciją (turėtų būti naudojamos ne išgalvotos, bet tikros signalų vertės).

TPD sistema perduoda naudojamame elektroniniame valdymo įtaise (pvz., variklio valdymo kompiuteryje) apskaičiuotas tiksliausias apkrovos ir sukimo momento parametrų vertes.

5 priedėlio 1 lentelėje pateiktas privalomos TPD informacijos, susijusios su variklio apkrova ir sūkių skaičiumi, sąrašas.

5 priedėlio 2 lentelėje parodyta kita TPD informacija, kuri turi būti įtraukta, jeigu ją naudoja išmetamųjų teršalų arba TPD sistema, kad būtų įjungti arba išjungti TPD kontrolės prietaisai.

5 priedėlio 3 lentelėje rodoma informacija, kurią būtina įtraukti, jei variklis taip įrengtas, registruoja arba apskaičiuoja informaciją (6). Gamintojo sprendimu gali būti įtraukta kita variklio būklės arba duomenų srauto informacija.

Kai įtaisą stebi TPD sistema, bet jam netaikomas 5 priedėlis (pvz., SCR), duomenų srauto informacija turi apimti šio įtaiso jutiklių ir paleidiklių elementus, panašiai kaip aprašyta 5 priedėlyje. Ši informacija tvirtinimo metu pateikiama administracijos padaliniui.

| 4.7.3. | Prieiga prie TPD informacijos
  Teisė gauti TPD informaciją suteikiama tik pagal šio priedo 6 priedėlyje nurodytus standartus ir pateiktus papunkčius (7).
  Teisė gauti TPD informaciją neturi priklausyti nuo kokio nors prieigos kodo arba kito įtaiso ar būdo, kurį nurodo tik gamintojas arba tiekėjai. Norint paaiškinti TPD informaciją, neturi reikėti jokios unikalios dekodavimo informacijos, išskyrus atvejus, kai tokia informacija yra viešai platinama.
  Turi būti palaikomas atskiras prieigos prie TPD informacijos būdas (pvz., atskira prieigos vieta/mazgas), skirtas visai TPD informacijai gauti. Toks būdas turi suteikti galimybę gauti visą TPD informaciją, kurios reikalaujama pagal šį priedą. Šis būdas taip pat suteikia galimybę gauti specialius mažesnius informacijos paketus, kaip apibrėžta šiame priede (pvz., tinkamumo naudoti informacijos paketai su išmetamaisiais teršalais susijusios TPD atveju)
  Galimybė gauti TPD informaciją suteikiama taikant bent vieną iš pateiktų 6 priedėlyje nurodytų standartų:






  a) | ISO/PAS 27145 (naudojama CAN) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Prieiga prie TPD informacijos

Teisė gauti TPD informaciją suteikiama tik pagal šio priedo 6 priedėlyje nurodytus standartus ir pateiktus papunkčius (7).

Teisė gauti TPD informaciją neturi priklausyti nuo kokio nors prieigos kodo arba kito įtaiso ar būdo, kurį nurodo tik gamintojas arba tiekėjai. Norint paaiškinti TPD informaciją, neturi reikėti jokios unikalios dekodavimo informacijos, išskyrus atvejus, kai tokia informacija yra viešai platinama.

Turi būti palaikomas atskiras prieigos prie TPD informacijos būdas (pvz., atskira prieigos vieta/mazgas), skirtas visai TPD informacijai gauti. Toks būdas turi suteikti galimybę gauti visą TPD informaciją, kurios reikalaujama pagal šį priedą. Šis būdas taip pat suteikia galimybę gauti specialius mažesnius informacijos paketus, kaip apibrėžta šiame priede (pvz., tinkamumo naudoti informacijos paketai su išmetamaisiais teršalais susijusios TPD atveju)

Galimybė gauti TPD informaciją suteikiama taikant bent vieną iš pateiktų 6 priedėlyje nurodytų standartų:

a)

ISO/PAS 27145 (naudojama CAN)

| b) | ISO 27145 (naudojama TCP/IP) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 (naudojama TCP/IP)

| c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-71

TPD informaciją gauti turi būti galima naudojant laidinį ryšį.

TPD duomenis TPD sistema pateikia, kai gauna paklausimą iš skaitymo įrankio, kuris atitinka taikomų 6 priedėlyje nurodytų standartų reikalavimus (ryšys su išorės tikrintuvu).

| 4.7.3.1. | CAN pagrįstas laidinis ryšys
  TPD sistemos laidinio duomenų ryšio sparta turi būti 250 kbps arba 500 kbps.
  Gamintojas yra atsakingas už spartos bodais pasirinkimą ir turi suprojektuoti TPD sistemą pagal 6 priedėlyje nurodytų standartų ir šiame priede pateikiamus reikalavimus. TPD sistema turi automatiškai prisitaikyti prie vienos iš nurodytų spartos bodais, kurią naudoja išorinė bandymo įranga.
  Transporto priemonės ir išorinės diagnostinės bandymo įrangos ryšio sąsaja (pvz., skaitymo įrankis) turi būti standartizuota ir atitikti visus ISO 15031-3 A tipo (12 V nuolatinė srovė), B tipo (24 V nuolatinė srovė) arba SAE J1939-13 (12 arba 24 V nuolatinė srovė) reikalavimus. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN pagrįstas laidinis ryšys

TPD sistemos laidinio duomenų ryšio sparta turi būti 250 kbps arba 500 kbps.

Gamintojas yra atsakingas už spartos bodais pasirinkimą ir turi suprojektuoti TPD sistemą pagal 6 priedėlyje nurodytų standartų ir šiame priede pateikiamus reikalavimus. TPD sistema turi automatiškai prisitaikyti prie vienos iš nurodytų spartos bodais, kurią naudoja išorinė bandymo įranga.

Transporto priemonės ir išorinės diagnostinės bandymo įrangos ryšio sąsaja (pvz., skaitymo įrankis) turi būti standartizuota ir atitikti visus ISO 15031-3 A tipo (12 V nuolatinė srovė), B tipo (24 V nuolatinė srovė) arba SAE J1939-13 (12 arba 24 V nuolatinė srovė) reikalavimus.

| 4.7.3.2. | (palikta TCP/IP (eternetas) pagrįstam laidiniam ryšiui) |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(palikta TCP/IP (eternetas) pagrįstam laidiniam ryšiui)

| 4.7.3.3. | Jungties vieta
  Jungtis įrengiama transporto priemonės viduje, vairuotojo pusės kojų nišos srityje, kurią riboja transporto priemonės vairuotojo pusė ir vairuotojo pusės centrinio pulto šoninis kraštas (arba transporto priemonės vidurio linija, jeigu transporto priemonėje nėra centrinio pulto); vieta turi būti ne aukščiau nei vairaračio apačia, kai jis yra žemiausioje reguliuojamoje padėtyje. Jungtis negali būti įrengta ant centrinio pulto arba jame (t. y. nei ant horizontalių paviršių prie grindyse įtaisytos pavarų perjungimo svirties, stovėjimo stabdžio svirties arba puodelių laikiklių, nei ant vertikalių paviršių prie stereoradijo, klimato sistemos arba navigacijos sistemos valdiklių). Jungtis turi būti tokioje vietoje, kad ją būtų lengva pamatyti ir pasiekti (pvz., norint prijungti išorės įrankį). Transporto priemonėse, kuriose yra šoninės vairuotojo durelės, jungtis turi būti lengvai pastebima ir pasiekiama bet kam stovinčiam (arba pasilenkusiam) ne vairuotojo pusėje, vairuotojo pusės durelėms esant atidarytoms.
  Gamintojo prašymu administracijos padalinys gali patvirtinti kitą vietą, bet įrengimo vieta turi būti lengvai pasiekiama ir apsaugota nuo atsitiktinio sugadinimo įprastomis naudojimo sąlygomis, pvz., ISO 15031 serijos standartuose aprašyta vieta.
  Jeigu jungtis uždengta arba įrengta specialios įrangos dėžėje, dangtį arba skyriaus dureles turi būti įmanoma nuimti arba atidaryti ranka be jokių įrankių, o jungtis pažymima raidėmis TPD, kad būtų lengva atskirti.
  Gamintojas gali transporto priemonėse specialiems tikslams, nesusijusiems su TPD funkcijomis, įrengti papildomas diagnostikos jungtis ir duomenų linijas. Jeigu papildoma jungtis atitinka vieną iš 6 priedėlyje nurodytų standartinių diagnostikos jungčių, tik pagal šį priedą reikalaujama jungtis aiškiai pažymima raidėmis TPD, kad būtų galima atskirti nuo kitų panašių jungčių. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Jungties vieta

Jungtis įrengiama transporto priemonės viduje, vairuotojo pusės kojų nišos srityje, kurią riboja transporto priemonės vairuotojo pusė ir vairuotojo pusės centrinio pulto šoninis kraštas (arba transporto priemonės vidurio linija, jeigu transporto priemonėje nėra centrinio pulto); vieta turi būti ne aukščiau nei vairaračio apačia, kai jis yra žemiausioje reguliuojamoje padėtyje. Jungtis negali būti įrengta ant centrinio pulto arba jame (t. y. nei ant horizontalių paviršių prie grindyse įtaisytos pavarų perjungimo svirties, stovėjimo stabdžio svirties arba puodelių laikiklių, nei ant vertikalių paviršių prie stereoradijo, klimato sistemos arba navigacijos sistemos valdiklių). Jungtis turi būti tokioje vietoje, kad ją būtų lengva pamatyti ir pasiekti (pvz., norint prijungti išorės įrankį). Transporto priemonėse, kuriose yra šoninės vairuotojo durelės, jungtis turi būti lengvai pastebima ir pasiekiama bet kam stovinčiam (arba pasilenkusiam) ne vairuotojo pusėje, vairuotojo pusės durelėms esant atidarytoms.

Gamintojo prašymu administracijos padalinys gali patvirtinti kitą vietą, bet įrengimo vieta turi būti lengvai pasiekiama ir apsaugota nuo atsitiktinio sugadinimo įprastomis naudojimo sąlygomis, pvz., ISO 15031 serijos standartuose aprašyta vieta.

Jeigu jungtis uždengta arba įrengta specialios įrangos dėžėje, dangtį arba skyriaus dureles turi būti įmanoma nuimti arba atidaryti ranka be jokių įrankių, o jungtis pažymima raidėmis TPD, kad būtų lengva atskirti.

Gamintojas gali transporto priemonėse specialiems tikslams, nesusijusiems su TPD funkcijomis, įrengti papildomas diagnostikos jungtis ir duomenų linijas. Jeigu papildoma jungtis atitinka vieną iš 6 priedėlyje nurodytų standartinių diagnostikos jungčių, tik pagal šį priedą reikalaujama jungtis aiškiai pažymima raidėmis TPD, kad būtų galima atskirti nuo kitų panašių jungčių.

| 4.7.4. | TPD informacijos trynimas (atkūrimas) skaitymo įrankiu
  Skaitymo įrankiu iš kompiuterio atminties galima ištrinti nurodytus duomenis arba atkurti šiame priede nustatytą vertę.







  TPD informacijos duomenys | Ištrinama | Atkuriama (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| gedimo rodytuvo būklė | | X |
| TPD sistemos parengtis | | X |
| valandų, kurias variklis veikė įjungus gedimo rodytuvą, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis) | X | |
| visi DTK | X | |
| B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius | | X |
| variklio veikimo valandų skaičius nuo B1 skaitiklio (-ių) įsijungimo | | X |
| variklio būklės duomenys, kurių reikalaujama pagal šį priedą | X | |

4.7.4.

TPD informacijos trynimas (atkūrimas) skaitymo įrankiu

Skaitymo įrankiu iš kompiuterio atminties galima ištrinti nurodytus duomenis arba atkurti šiame priede nustatytą vertę.

TPD informacijos duomenys

Ištrinama

Atkuriama (8)

gedimo rodytuvo būklė

X

TPD sistemos parengtis

X

valandų, kurias variklis veikė įjungus gedimo rodytuvą, skaičius (nenutrūkstamas GR skaitiklis)

X

visi DTK

X

B1 skaitiklio vertė ir didžiausias variklio veikimo valandų skaičius

X

variklio veikimo valandų skaičius nuo B1 skaitiklio (-ių) įsijungimo

X

variklio būklės duomenys, kurių reikalaujama pagal šį priedą

X

TPD informacija neištrinama, kai atjungiamas transporto priemonės akumuliatorius (-iai).

4.8.   Elektroninė sauga

Kiekvienai išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisą turinčiai transporto priemonei turi būti būdingos savybės, neleidžiančios jo modifikuoti, išskyrus tuos atvejus, kai įtaisą modifikuoti leidžia gamintojas. Gamintojas leidžia modifikuoti, jei tai būtina transporto priemonės gedimams nustatyti, jos techninei priežiūrai, apžiūrai, modernizavimui arba remontui atlikti.

Jokių perprogramuojamųjų kompiuterio kodų arba darbo parametrų neturi būti įmanoma suklastoti, ir jų apsaugos lygis turi atitikti bent nustatytąjį standarte ISO 15031-7 (SAE J2186) arba J1939-73, jeigu su saugumu susijusių duomenų mainai vykdomi naudojant šiame priede nustatytus protokolus ir diagnostikos jungtį. Visi keičiamieji kalibravimo atminties lustai turi būti įdėti į sandarią talpyklą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais, atminties lustų turi būti neįmanoma pakeisti be specialių įrankių ar tam tikros metodikos.

Kompiuterio kodais nustatytus variklio darbo parametrus turi būti įmanoma pakeisti tik specialiais įrankiais ar taikant tam tikrą metodiką (pvz., užlydytas arba sandarias sudedamąsias kompiuterio dalis ar užantspauduotus (ar užlydytus) kompiuterio gaubtus).

Gamintojai turi imtis tinkamų priemonių, kad eksploatuojant transporto priemonę nebūtų galima suklastoti didžiausio degalų tiekimo parametro.

Gamintojai administracijos padaliniui gali pateikti prašymus, kad, atsižvelgiant į vieną iš pirmiau minėtų reikalavimų, toms transporto priemonėms, kurių apsauga neatrodo esanti reikalinga, būtų taikoma išlyga. Administracijos padalinys, svarstydamas, ar transporto priemonei taikyti išlygą, atsižvelgia į šiuos kriterijus (čia pateikti ne visi kriterijai): šiuo metu prieinami darbiniai lustai, transporto priemonės tinkamumas veikti pagal aukšto lygio eksploatacines charakteristikas ir numatomas parduoti transporto priemonių kiekis.

Gamintojai, taikantys programuojamąsias kompiuterio kodų sistemas (pvz., elektra trinamą ir programuojamą pastoviąją atmintį, EEPROM), turi užtikrinti, kad tų sistemų nebūtų įmanoma perprogramuoti be leidimo. Gamintojai turi taikyti patobulintas apsaugos nuo klastojimo strategijas ir rašymo apsaugos funkcijas, dėl kurių reikėtų turėti elektroninę prieigą prie nutolusio kompiuterio, kurį turi gamintojas. Administracijos padalinys gali patvirtinti kitokius metodus, kuriais užtikrinamas lygiavertis apsaugos nuo klastojimo lygis.

4.9.   TPD sistemos patvarumas

TPD sistema turi būti suprojektuota ir pagaminta taip, kad per visą transporto priemonės (variklio) eksploatavimo laiką būtų tinkama nustatyti gedimų rūšis.

Šiame priede pateiktos papildomos TPD sistemų patvarumo nuostatos.

TPD sistema neturi būti užprogramuota arba kitaip pritaikyta iš dalies arba visiškai išsijungti, atsižvelgiant į transporto priemonės amžių ir (arba) ridą transporto priemonės eksploatavimo metu, sistemoje neturi būti jokio algoritmo arba strategijos, kurių paskirtis ilgainiui sumažinti TPD sistemos veiksmingumą.

5.   TECHNINIŲ SAVYBIŲ REIKALAVIMAI

5.1.   Ribinės vertės

3 priedėlyje apibrėžtos taikomos stebėsenos kriterijų OTL apibūdintos šios taisyklės pagrindinėje dalyje.

5.2.   Laikinas TPD sistemos išjungimas

Patvirtinimą suteikiančios institucijos gali patvirtinti, kad TPD sistemą galima laikinai išjungti pateiktuose papunkčiuose nustatytomis sąlygomis.

Patvirtinimo arba tipo patvirtinimo metu gamintojas pateikia administracijos padaliniui išsamų kiekvienos TPD sistemos laikino išjungimo strategijų aprašą, duomenis ir (arba) inžinerinį įvertinimą, įrodantį, kad stebėsena nurodytomis sąlygomis būtų nepatikima arba ją taikyti nepraktiška.

Visais atvejais stebėsena atnaujinama, kai tik nelieka laikiną išjungimą lėmusių sąlygų.

| 5.2.1. | Variklio (transporto priemonės) eksploatavimo sauga
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti paveiktas TPD stebėsenos sistemas, kai įjungiamos eksploatavimo saugos strategijos.
  Nereikalaujama, kad gedimo metu TPD stebėsenos sistema įvertintų sudedamąsias dalis, jeigu dėl to įvertinimo galėtų kilti pavojus saugiam transporto priemonės naudojimui. |
| --- | --- |

5.2.1.

Variklio (transporto priemonės) eksploatavimo sauga

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti paveiktas TPD stebėsenos sistemas, kai įjungiamos eksploatavimo saugos strategijos.

Nereikalaujama, kad gedimo metu TPD stebėsenos sistema įvertintų sudedamąsias dalis, jeigu dėl to įvertinimo galėtų kilti pavojus saugiam transporto priemonės naudojimui.

| 5.2.2. | Aplinkos temperatūros ir aukščio sąlygos
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisus, kai užvedant variklį aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 266 K (–7 oC arba 20 oF) arba aukštesnė kaip 308 K (35 oC arba 95 oF) arba didesniame kaip 2 500 metrų (8 202 pėdų) aukštyje virš jūros lygio.
  Gamintojas gali papildomai prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisą ir kai variklis užvedamas esant kitokiai aplinkos temperatūrai, jeigu gamintojas duomenimis ir (arba) inžineriniu įvertinimu įrodo, kad esant tam tikrai aplinkos temperatūrai, diagnostika gali būti klaidinga dėl temperatūros poveikio pačiai sudedamajai daliai (pvz., sudedamosios dalies užšalimas).








  Pastaba | : | Aplinkos sąlygas galima nustatyti netiesioginiais būdais. Pavyzdžiui, aplinkos temperatūros sąlygas galima nustatyti remiantis įsiurbiamo oro temperatūra. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Aplinkos temperatūros ir aukščio sąlygos

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisus, kai užvedant variklį aplinkos temperatūra yra žemesnė kaip 266 K (–7 oC arba 20 oF) arba aukštesnė kaip 308 K (35 oC arba 95 oF) arba didesniame kaip 2 500 metrų (8 202 pėdų) aukštyje virš jūros lygio.

Gamintojas gali papildomai prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisą ir kai variklis užvedamas esant kitokiai aplinkos temperatūrai, jeigu gamintojas duomenimis ir (arba) inžineriniu įvertinimu įrodo, kad esant tam tikrai aplinkos temperatūrai, diagnostika gali būti klaidinga dėl temperatūros poveikio pačiai sudedamajai daliai (pvz., sudedamosios dalies užšalimas).

Pastaba

:

Aplinkos sąlygas galima nustatyti netiesioginiais būdais. Pavyzdžiui, aplinkos temperatūros sąlygas galima nustatyti remiantis įsiurbiamo oro temperatūra.

| 5.2.3. | Žemas degalų lygis
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daro įtaką mažas degalų kiekis arba situacija, kai baigiasi degalai (pvz., degalų tiekimo sistemos gedimas arba uždegimo pertrūkiai). Mažas degalų kiekis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 100 litrų degalų arba 20 % vardinės degalų bako talpos – atsižvelgiama į mažesnį dydį. |
| --- | --- |

5.2.3.

Žemas degalų lygis

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daro įtaką mažas degalų kiekis arba situacija, kai baigiasi degalai (pvz., degalų tiekimo sistemos gedimas arba uždegimo pertrūkiai). Mažas degalų kiekis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 100 litrų degalų arba 20 % vardinės degalų bako talpos – atsižvelgiama į mažesnį dydį.

| 5.2.4. | Transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampos lygis
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms gali daryti įtaką transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampos lygis. |
| --- | --- |

5.2.4.

Transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampos lygis

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms gali daryti įtaką transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampos lygis.

| 5.2.4.1. | Žema įtampa
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daro įtaką žema transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampa: kai akumuliatoriaus arba sistemos įtampa yra žemesnė kaip 90 % vardinės įtampos (arba 11 voltų, jei naudojamas 12 voltų akumuliatorius, 22 voltai, jei naudojamas 24 voltų akumuliatorius). Gamintojai gali prašyti leidimo nustatyti aukštesnę įtampos ribą, palyginti su nurodytąja, kurią pasiekus būtų galima išjungti sistemos stebėseną.
  Gamintojas turi įrodyti, kad stebėsena, esant tam tikrai įtampai, būtų nepatikima, o ilgalaikis transporto priemonės naudojimas, esant išjungtai stebėsenai, mažai tikėtinas, arba kad TPD sistema stebi akumuliatoriaus arba sistemos įtampą ir nustatys gedimą esant įtampai, kai išjungiami kiti kontrolės prietaisai. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Žema įtampa

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daro įtaką žema transporto priemonės akumuliatoriaus arba sistemos įtampa: kai akumuliatoriaus arba sistemos įtampa yra žemesnė kaip 90 % vardinės įtampos (arba 11 voltų, jei naudojamas 12 voltų akumuliatorius, 22 voltai, jei naudojamas 24 voltų akumuliatorius). Gamintojai gali prašyti leidimo nustatyti aukštesnę įtampos ribą, palyginti su nurodytąja, kurią pasiekus būtų galima išjungti sistemos stebėseną.

Gamintojas turi įrodyti, kad stebėsena, esant tam tikrai įtampai, būtų nepatikima, o ilgalaikis transporto priemonės naudojimas, esant išjungtai stebėsenai, mažai tikėtinas, arba kad TPD sistema stebi akumuliatoriaus arba sistemos įtampą ir nustatys gedimą esant įtampai, kai išjungiami kiti kontrolės prietaisai.

| 5.2.4.2. | Aukšta įtampa
  Su išmetamaisiais teršalais susijusių stebėsenos sistemų atžvilgiu gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kai akumuliatoriaus arba sistemos įtampa viršija gamintojo nustatytąją.
  Gamintojas turi įrodyti, kad stebėsena, esant aukštesnei nei gamintojo nurodyta įtampai, būtų nepatikima ir kad užsidegs elektros įkrovos sistemos (kintamosios srovės generatoriaus) įspėjamoji lemputė arba TPD sistema stebės akumuliatoriaus ar sistemos įtampą ir nustatys gedimą esant įtampai, kai išjungiami kiti kontrolės prietaisai. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Aukšta įtampa

Su išmetamaisiais teršalais susijusių stebėsenos sistemų atžvilgiu gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėsenos sistemas, kai akumuliatoriaus arba sistemos įtampa viršija gamintojo nustatytąją.

Gamintojas turi įrodyti, kad stebėsena, esant aukštesnei nei gamintojo nurodyta įtampai, būtų nepatikima ir kad užsidegs elektros įkrovos sistemos (kintamosios srovės generatoriaus) įspėjamoji lemputė arba TPD sistema stebės akumuliatoriaus ar sistemos įtampą ir nustatys gedimą esant įtampai, kai išjungiami kiti kontrolės prietaisai.

| 5.2.5. | Aktyvus PTO (galios atidavimo įrenginiai)
  Gamintojas gali prašyti leidimo laikinai išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daroma įtaka transporto priemonėse su įtaisytu PTO įrenginiu tuo metu, kai tas PTO įrenginys yra laikinai įjungtas. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktyvus PTO (galios atidavimo įrenginiai)

Gamintojas gali prašyti leidimo laikinai išjungti stebėsenos sistemas, kurioms daroma įtaka transporto priemonėse su įtaisytu PTO įrenginiu tuo metu, kai tas PTO įrenginys yra laikinai įjungtas.

| 5.2.6. | Dirbtinis regeneravimas
  Gamintojas gali prašyti leidimo išjungti TPD stebėsenos sistemas, kurioms daroma įtaka, išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos, įrengtos pasroviui už variklio, dirbtinio regeneravimo metu (pvz., kietųjų dalelių filtras). |
| --- | --- |

5.2.6.

Dirbtinis regeneravimas

Gamintojas gali prašyti leidimo išjungti TPD stebėsenos sistemas, kurioms daroma įtaka, išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos, įrengtos pasroviui už variklio, dirbtinio regeneravimo metu (pvz., kietųjų dalelių filtras).

| 5.2.7. | PIDTKS
  Gamintojas gali prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisus veikiant PIDTKS, įskaitant MECS, esant 5.2 punkte nepaminėtoms sąlygoms, jei PIDTKS veikimas daro įtaką kontrolės prietaiso atliekamai stebėsenai. |
| --- | --- |

5.2.7.

PIDTKS

Gamintojas gali prašyti leidimo išjungti TPD sistemos kontrolės prietaisus veikiant PIDTKS, įskaitant MECS, esant 5.2 punkte nepaminėtoms sąlygoms, jei PIDTKS veikimas daro įtaką kontrolės prietaiso atliekamai stebėsenai.

6.   ĮRODYMO REIKALAVIMAI

Pagrindiniai TPD sistemos atitikties įrodymo šio priedo reikalavimams elementai:

| a) | TPD pirminio variklio sistemos atrinkimo tvarka. TPD pirminį variklį parenka gamintojas, pritarus administracijos padaliniui. |
| --- | --- |

a)

TPD pirminio variklio sistemos atrinkimo tvarka. TPD pirminį variklį parenka gamintojas, pritarus administracijos padaliniui.

| b) | Gedimų klasifikacijos pateikimo tvarka. Gamintojas administracijos padaliniui pateikia visų TPD pirminio variklio sistemos gedimų klasifikaciją ir kiekvienam klasifikavimui pagrįsti būtinus pagalbinius duomenis. |
| --- | --- |

b)

Gedimų klasifikacijos pateikimo tvarka. Gamintojas administracijos padaliniui pateikia visų TPD pirminio variklio sistemos gedimų klasifikaciją ir kiekvienam klasifikavimui pagrįsti būtinus pagalbinius duomenis.

| c) | Defektinės sudedamosios dalies nustatymo tvarka. Gamintojas administracijos padalinio prašymu pateikia defektines sudedamąsias dalis TPD bandymo tikslais. Šios sudedamosios dalys apibūdinamos remiantis gamintojo pateiktais pagalbiniais duomenimis. |
| --- | --- |

c)

Defektinės sudedamosios dalies nustatymo tvarka. Gamintojas administracijos padalinio prašymu pateikia defektines sudedamąsias dalis TPD bandymo tikslais. Šios sudedamosios dalys apibūdinamos remiantis gamintojo pateiktais pagalbiniais duomenimis.

6.1.   Išmetamųjų teršalų TPD šeima

Gamintojas yra atsakingas už tai, kad būtų nustatyta išmetamųjų teršalų TPD šeimos sudėtis. Variklio sistemų grupavimas išmetamųjų teršalų TPD šeimoje pagrįstas tinkamu inžineriniu sprendimu, o grupavimą patvirtina administracijos padalinys.

Skirtingų variklių šeimų varikliai vis dėlto gali priklausyti tai pačiai išmetamųjų teršalų TPD šeimai.

| 6.1.1. | Išmetamųjų teršalų TPD šeimą apibrėžiantys parametrai
  Išmetamųjų teršalų TPD šeimą galima apibūdinti pagrindiniais konstrukcijos parametrais, kurie turi būti bendri visoms tos šeimos variklių sistemoms.
  Kad variklių sistemas būtų galima laikyti priklausančiomis tai pačiai TPD variklių šeimai, jų pagrindinių parametrų sąrašas turi būti panašus:






  a) | išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Išmetamųjų teršalų TPD šeimą apibrėžiantys parametrai

Išmetamųjų teršalų TPD šeimą galima apibūdinti pagrindiniais konstrukcijos parametrais, kurie turi būti bendri visoms tos šeimos variklių sistemoms.

Kad variklių sistemas būtų galima laikyti priklausančiomis tai pačiai TPD variklių šeimai, jų pagrindinių parametrų sąrašas turi būti panašus:

a)

išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos;

| b) | TPD stebėsenos būdai; |
| --- | --- |

b)

TPD stebėsenos būdai;

| c) | techninių savybių ir sudedamųjų dalių stebėsenos kriterijai; |
| --- | --- |

c)

techninių savybių ir sudedamųjų dalių stebėsenos kriterijai;

| d) | stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas). |
| --- | --- |

d)

stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas).

Šiuos panašumus gamintojas įrodo atitinkamomis inžinerinėmis priemonėmis arba kitomis metodikomis, kurias turi patvirtinti administracijos padalinys.

Gamintojas gali prašyti, kad administracijos padalinys pritartų nedideliems variklio išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos stebėsenos (diagnostikos) būdų skirtumams, kurie susiję su variklio sistemos konfigūracijos pokyčiais, kai tuos būdus gamintojas laiko panašiais ir:

| a) | jie skiriasi tik tiek, kad atitiktų aptariamų sudedamųjų dalių ypatybes (pvz., dydį, išmetamųjų teršalų srautą ir kt.); arba |
| --- | --- |

a)

jie skiriasi tik tiek, kad atitiktų aptariamų sudedamųjų dalių ypatybes (pvz., dydį, išmetamųjų teršalų srautą ir kt.); arba

| b) | jų panašumai pagrįsti tinkamu inžineriniu sprendimu. |
| --- | --- |

b)

jų panašumai pagrįsti tinkamu inžineriniu sprendimu.

| 6.1.2. | TPD pirminio variklio sistema
  Išmetamųjų teršalų TPD šeimos atitiktis šio priedo reikalavimams pasiekiama įrodant šios šeimos TPD pirminio variklio sistemos atitiktį.
  TPD pirminio variklio sistemą atrenka gamintojas, pritarus administracijos padaliniui
  Prieš bandymą administracijos padalinys gali nuspręsti pareikalauti, kad gamintojas atrinktų papildomą variklį.
  Gamintojas taip pat gali pasiūlyti administracijos padaliniui išbandyti papildomus variklius, kad būtų išbandyta visa išmetamųjų teršalų TPD šeima. |
| --- | --- |

6.1.2.

TPD pirminio variklio sistema

Išmetamųjų teršalų TPD šeimos atitiktis šio priedo reikalavimams pasiekiama įrodant šios šeimos TPD pirminio variklio sistemos atitiktį.

TPD pirminio variklio sistemą atrenka gamintojas, pritarus administracijos padaliniui

Prieš bandymą administracijos padalinys gali nuspręsti pareikalauti, kad gamintojas atrinktų papildomą variklį.

Gamintojas taip pat gali pasiūlyti administracijos padaliniui išbandyti papildomus variklius, kad būtų išbandyta visa išmetamųjų teršalų TPD šeima.

6.2.   Gedimų klasifikacijos pateikimo tvarka

Gamintojas administracijos padaliniui pateikia dokumentus, pagrindžiančius tinkamą kiekvieno gedimo klasifikavimą. Į šiuos dokumentus įtraukiama trikčių analizė (pvz., „trikties režimo ir poveikio analizės“ elementai), taip pat galima įtraukti:

| a) | imitavimo rezultatus; |
| --- | --- |

a)

imitavimo rezultatus;

| b) | bandymų rezultatus; |
| --- | --- |

b)

bandymų rezultatus;

| c) | nuorodą į anksčiau patvirtintą klasifikaciją. |
| --- | --- |

c)

nuorodą į anksčiau patvirtintą klasifikaciją.

Pateiktuose punktuose išvardyti tinkamo klasifikavimo reikalavimai, įskaitant ir bandymo reikalavimus. Mažiausiai turi būti atliekami keturi bandymai, o didžiausias bandymų skaičius gaunamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos variklių šeimų skaičių padauginus iš keturių. Administracijos padalinys gali nutarti bet kada nutraukti bandymus, nors ir neatliktas didžiausias trikčių bandymų skaičius.

Specialiais atvejais, kai klasifikavimo bandymas neįmanomas (pvz., jeigu įjungta MECS ir su varikliu negalima atlikti taikomo bandymo ir pan.), gedimą galima klasifikuoti remiantis techniniu sprendimu. Šią išimtį gamintojas įrašo į dokumentus, jai turi pritarti administracijos padalinys.

| 6.2.1. | Priskyrimo A klasei patvirtinimas
  Gamintojo atliekamam gedimų priskyrimui A klasei netaikomas patvirtinimo bandymas.
  Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo A klasės gedimų klasifikacija, reikalauja, kad gedimai būtų priskiriami B1, B2 arba C klasėms.
  Tokiu atveju patvirtinimo dokumente įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu. |
| --- | --- |

6.2.1.

Priskyrimo A klasei patvirtinimas

Gamintojo atliekamam gedimų priskyrimui A klasei netaikomas patvirtinimo bandymas.

Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo A klasės gedimų klasifikacija, reikalauja, kad gedimai būtų priskiriami B1, B2 arba C klasėms.

Tokiu atveju patvirtinimo dokumente įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu.

| 6.2.2. | Priskyrimo B1 klasei patvirtinimas (A ir B1 skirtumas)
  Siekiant pagrįsti gedimų priskyrimą B1 klasei, dokumentuose aiškiai nurodoma, kad tam tikromis aplinkybėmis (9) dėl gedimo išmetamųjų teršalų kiekis yra mažesnis nei OTL.
  Tuo atveju, kai administracijos padalinys reikalauja išmetamųjų teršalų bandymo dėl gedimų priskyrimo B1 klasei, gamintojas turi įrodyti, kad išmetamųjų teršalų kiekis dėl tam tikro gedimo nurodytomis aplinkybėmis neviršija OTL:






  a) | gamintojas parenka bandymo aplinkybes, pritarus administracijos padaliniui; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Priskyrimo B1 klasei patvirtinimas (A ir B1 skirtumas)

Siekiant pagrįsti gedimų priskyrimą B1 klasei, dokumentuose aiškiai nurodoma, kad tam tikromis aplinkybėmis (9) dėl gedimo išmetamųjų teršalų kiekis yra mažesnis nei OTL.

Tuo atveju, kai administracijos padalinys reikalauja išmetamųjų teršalų bandymo dėl gedimų priskyrimo B1 klasei, gamintojas turi įrodyti, kad išmetamųjų teršalų kiekis dėl tam tikro gedimo nurodytomis aplinkybėmis neviršija OTL:

a)

gamintojas parenka bandymo aplinkybes, pritarus administracijos padaliniui;

| b) | iš gamintojo nereikalaujama įrodyti, kad kitomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo realiai viršytų OTL. |
| --- | --- |

b)

iš gamintojo nereikalaujama įrodyti, kad kitomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo realiai viršytų OTL.

Jeigu gamintojui nepavyksta įrodyti priskyrimo B1 klasei, gedimas priskiriamas A klasei.

| 6.2.3. | Priskyrimo B1 klasei patvirtinimas (B2 ir B1 skirtumas)
  Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo atliktu gedimų priskyrimu B1 klasei, nes, padalinio nuomone, OTL nėra viršijamos, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti ir tą gedimą priskirti B2 arba C klasei. Tokiu atveju patvirtinimo dokumentuose įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu. |
| --- | --- |

6.2.3.

Priskyrimo B1 klasei patvirtinimas (B2 ir B1 skirtumas)

Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo atliktu gedimų priskyrimu B1 klasei, nes, padalinio nuomone, OTL nėra viršijamos, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti ir tą gedimą priskirti B2 arba C klasei. Tokiu atveju patvirtinimo dokumentuose įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu.

| 6.2.4. | Priskyrimo B2 klasei patvirtinimas (B2 ir B1 skirtumas)
  Siekdamas pagrįsti gedimo priskyrimą B2 klasei, gamintojas įrodo, kad išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL.
  Tuo atveju, kai administracijos padalinys nesutinka su gedimo priskyrimu B2 klasei, nes, jo nuomone, OTL yra viršijamos, gali būti reikalaujama, kad gamintojas bandymais įrodytų, jog išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo neviršija OTL. Jeigu bandymas nesėkmingas, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti šį gedimą ir priskirti A arba B1 klasei, o gamintojas vėliau pateikia tinkamą klasifikavimą ir atnaujina dokumentus. |
| --- | --- |

6.2.4.

Priskyrimo B2 klasei patvirtinimas (B2 ir B1 skirtumas)

Siekdamas pagrįsti gedimo priskyrimą B2 klasei, gamintojas įrodo, kad išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL.

Tuo atveju, kai administracijos padalinys nesutinka su gedimo priskyrimu B2 klasei, nes, jo nuomone, OTL yra viršijamos, gali būti reikalaujama, kad gamintojas bandymais įrodytų, jog išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo neviršija OTL. Jeigu bandymas nesėkmingas, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti šį gedimą ir priskirti A arba B1 klasei, o gamintojas vėliau pateikia tinkamą klasifikavimą ir atnaujina dokumentus.

| 6.2.5. | Priskyrimo B2 klasei patvirtinimas (B2 ir C skirtumas)
  Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo atliktu gedimo priskyrimu B2 klasei, nes, padalinio nuomone, reglamentuojamos ribinės išmetamųjų teršalų vertės nėra viršijamos, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti ir tą gedimą priskirti C klasei. Tokiu atveju patvirtinimo dokumentuose įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu. |
| --- | --- |

6.2.5.

Priskyrimo B2 klasei patvirtinimas (B2 ir C skirtumas)

Jeigu administracijos padalinys nesutinka su gamintojo atliktu gedimo priskyrimu B2 klasei, nes, padalinio nuomone, reglamentuojamos ribinės išmetamųjų teršalų vertės nėra viršijamos, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti ir tą gedimą priskirti C klasei. Tokiu atveju patvirtinimo dokumentuose įrašoma, kad gedimų klasifikacija nustatyta administracijos padalinio reikalavimu.

| 6.2.6. | Priskyrimo C klasei patvirtinimas
  Siekdamas pagrįsti gedimo priskyrimą C klasei, gamintojas įrodo, kad išmetamųjų teršalų kiekis neviršija reglamentuojamų ribinių išmetamųjų teršalų verčių.
  Tuo atveju, kai administracijos padalinys nesutinka su gedimo priskyrimu C klasei, gali būti reikalaujama, kad gamintojas bandymais įrodytų, jog išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo neviršija reglamentuojamų ribinių išmetamųjų teršalų verčių.
  Jeigu bandymas nesėkmingas, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti šį gedimą, o gamintojas vėliau tinkamai perklasifikuoja ir atnaujina dokumentus. |
| --- | --- |

6.2.6.

Priskyrimo C klasei patvirtinimas

Siekdamas pagrįsti gedimo priskyrimą C klasei, gamintojas įrodo, kad išmetamųjų teršalų kiekis neviršija reglamentuojamų ribinių išmetamųjų teršalų verčių.

Tuo atveju, kai administracijos padalinys nesutinka su gedimo priskyrimu C klasei, gali būti reikalaujama, kad gamintojas bandymais įrodytų, jog išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo neviršija reglamentuojamų ribinių išmetamųjų teršalų verčių.

Jeigu bandymas nesėkmingas, administracijos padalinys reikalauja perklasifikuoti šį gedimą, o gamintojas vėliau tinkamai perklasifikuoja ir atnaujina dokumentus.

6.3.   TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo tvarka

Gamintojas pateikia administracijos padaliniui išsamų dokumentų paketą ir taip pagrindžia TPD sistemos atitiktį stebėsenos atžvilgiu; į dokumentus gali būti įtraukta:

| a) | algoritmai ir sprendimų priėmimo schemos; |
| --- | --- |

a)

algoritmai ir sprendimų priėmimo schemos;

| b) | bandymų ir (arba) imitavimo rezultatai; |
| --- | --- |

b)

bandymų ir (arba) imitavimo rezultatai;

| c) | nuoroda į anksčiau patvirtintas stebėsenos sistemas ir kt. |
| --- | --- |

c)

nuoroda į anksčiau patvirtintas stebėsenos sistemas ir kt.

Pateiktuose punktuose išvardijami TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo reikalavimai, įskaitant bandymo reikalavimus. Mažiausiai turi būti atliekami keturi bandymai, o didžiausias bandymų skaičius gaunamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos variklių šeimų skaičių padauginus iš keturių. Administracijos padalinys gali nutarti bet kada nutraukti bandymus, nors ir neatliktas didžiausias trikčių bandymų skaičius.

| 6.3.1. | TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo, atliekant bandymus, tvarka
  Greta 6.3 punkte nurodytų pagalbinių duomenų gamintojas bandymais variklio bandymų stende įrodo tinkamą specialių išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų arba sudedamųjų dalių stebėseną pagal šio priedo 7.2 punkte nurodytą bandymo tvarką.
  Tokiu atveju gamintojas turi turėti tinkamų defektinių sudedamųjų dalių arba elektros įrenginį, kuriais galima būtų imituoti gedimą.
  Tinkamas TPD sistemos atliekamas gedimo nustatymas ir tinkama reakcija į tokį nustatymą (plg.: GR rodmenys, DTK saugojimas ir kt.) įrodomi pagal 7.2 punktą. |
| --- | --- |

6.3.1.

TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo, atliekant bandymus, tvarka

Greta 6.3 punkte nurodytų pagalbinių duomenų gamintojas bandymais variklio bandymų stende įrodo tinkamą specialių išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų arba sudedamųjų dalių stebėseną pagal šio priedo 7.2 punkte nurodytą bandymo tvarką.

Tokiu atveju gamintojas turi turėti tinkamų defektinių sudedamųjų dalių arba elektros įrenginį, kuriais galima būtų imituoti gedimą.

Tinkamas TPD sistemos atliekamas gedimo nustatymas ir tinkama reakcija į tokį nustatymą (plg.: GR rodmenys, DTK saugojimas ir kt.) įrodomi pagal 7.2 punktą.

| 6.3.2. | Defektinės sudedamosios dalies (arba sistemos) nustatymo tvarka
  Šis punktas taikomas tada, kai TPD patvirtinimo bandymui atrinktas gedimas stebimas išmetimo vamzdžio teršalų (10) (išmetamųjų teršalų apribojimo stebėsena – žr. 4.2 punktą), išmetamųjų teršalų bandymo, defektinės sudedamosios dalies tinkamumo požiūriu.
  Ypač specialiais atvejais defektinių sudedamųjų dalių arba sistemų įvertinimas bandymu gali būti neįmanomas (pvz., jeigu įjungta MECS ir su varikliu negalima atlikti taikomo bandymo ir pan.). Tokiais atvejais defektinė sudedamoji dalis įvertinama be bandymo. Apie šią išimtį gamintojas įrašo į dokumentus, pritarus administracijos padaliniui. |
| --- | --- |

6.3.2.

Defektinės sudedamosios dalies (arba sistemos) nustatymo tvarka

Šis punktas taikomas tada, kai TPD patvirtinimo bandymui atrinktas gedimas stebimas išmetimo vamzdžio teršalų (10) (išmetamųjų teršalų apribojimo stebėsena – žr. 4.2 punktą), išmetamųjų teršalų bandymo, defektinės sudedamosios dalies tinkamumo požiūriu.

Ypač specialiais atvejais defektinių sudedamųjų dalių arba sistemų įvertinimas bandymu gali būti neįmanomas (pvz., jeigu įjungta MECS ir su varikliu negalima atlikti taikomo bandymo ir pan.). Tokiais atvejais defektinė sudedamoji dalis įvertinama be bandymo. Apie šią išimtį gamintojas įrašo į dokumentus, pritarus administracijos padaliniui.

| 6.3.2.1. | Defektinės sudedamosios dalies įvertinimo tvarka, taikoma patvirtinti A ir B1 klasės gedimų nustatymą
  Tuo atveju, kai administracijos padalinio parinktas gedimas yra toks, kad dėl jo gali būti viršijama išmetimo vamzdžio teršalų TPD ribinė vertė, gamintojas 7 punkte nurodytu išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL daugiau kaip 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Defektinės sudedamosios dalies įvertinimo tvarka, taikoma patvirtinti A ir B1 klasės gedimų nustatymą

Tuo atveju, kai administracijos padalinio parinktas gedimas yra toks, kad dėl jo gali būti viršijama išmetimo vamzdžio teršalų TPD ribinė vertė, gamintojas 7 punkte nurodytu išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL daugiau kaip 20 %.

| 6.3.2.2. | B2 klasės gedimams nustatyti naudojamų defektinių sudedamųjų dalių įvertinimas
  B2 klasės gedimų atveju ir administracijos padalinio reikalavimu gamintojas pagal 7 punktą išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršys taikomų OTL. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

B2 klasės gedimams nustatyti naudojamų defektinių sudedamųjų dalių įvertinimas

B2 klasės gedimų atveju ir administracijos padalinio reikalavimu gamintojas pagal 7 punktą išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršys taikomų OTL.

| 6.3.2.3. | C klasės gedimams nustatyti naudojamų defektinių sudedamųjų dalių įvertinimas
  C klasės gedimų atveju ir administracijos padalinio reikalavimu gamintojas pagal 7 punktą išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršys taikomų reglamentuojamų išmetamųjų teršalų verčių. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

C klasės gedimams nustatyti naudojamų defektinių sudedamųjų dalių įvertinimas

C klasės gedimų atveju ir administracijos padalinio reikalavimu gamintojas pagal 7 punktą išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad dėl defektinės sudedamosios dalies arba įtaiso išmetamųjų teršalų kiekis neviršys taikomų reglamentuojamų išmetamųjų teršalų verčių.

| 6.3.3. | Bandymo ataskaita
  Bandymo ataskaitoje turi būti bent 4 priedėlyje nurodyta informacija. |
| --- | --- |

6.3.3.

Bandymo ataskaita

Bandymo ataskaitoje turi būti bent 4 priedėlyje nurodyta informacija.

6.4.   Trūkumų turinčios TPD sistemos patvirtinimas

| 6.4.1. | Patvirtinimą suteikiančios institucijos gamintojo prašymu gali patvirtinti TPD sistemą, net jei sistema turi vieną arba daugiau trūkumų.
  Administracijos padalinys, svarstydamas prašymą, nustato, ar įmanoma laikytis šio priedo reikalavimų, ar toks reikalavimas būtų nepagrįstas.
  Administracijos padalinys atsižvelgia į gamintojo pateiktus duomenis, išsamiai apibūdinančius šiuos veiksnius (toliau išvardijami ne visi veiksniai): techninį pagrįstumą, pasirengimo trukmę ir gamybos ciklus, įskaitant variklių konstrukcijos ir atnaujintos kompiuterių programinės įrangos įdiegimo ir jos taikymo nutraukimo trukmę, atsižvelgiant į kurią sukurta TPD sistema būtų tinkamesnė laikytis šio priedo reikalavimų, ir ar gamintojas įrodė, kad dėjo atitinkamas pastangas, jog būtų laikomasi šio priedo reikalavimų.
  Administracijos padalinys nepriima jokių prašymų dėl defektų, jei dėl tų defektų visiškai neveikia reikiamas diagnostikos kontrolės prietaisas (t. y. visiškai nėra 3 priedėlyje reikalaujamų kontrolės prietaisų). |
| --- | --- |

6.4.1.

Patvirtinimą suteikiančios institucijos gamintojo prašymu gali patvirtinti TPD sistemą, net jei sistema turi vieną arba daugiau trūkumų.

Administracijos padalinys, svarstydamas prašymą, nustato, ar įmanoma laikytis šio priedo reikalavimų, ar toks reikalavimas būtų nepagrįstas.

Administracijos padalinys atsižvelgia į gamintojo pateiktus duomenis, išsamiai apibūdinančius šiuos veiksnius (toliau išvardijami ne visi veiksniai): techninį pagrįstumą, pasirengimo trukmę ir gamybos ciklus, įskaitant variklių konstrukcijos ir atnaujintos kompiuterių programinės įrangos įdiegimo ir jos taikymo nutraukimo trukmę, atsižvelgiant į kurią sukurta TPD sistema būtų tinkamesnė laikytis šio priedo reikalavimų, ir ar gamintojas įrodė, kad dėjo atitinkamas pastangas, jog būtų laikomasi šio priedo reikalavimų.

Administracijos padalinys nepriima jokių prašymų dėl defektų, jei dėl tų defektų visiškai neveikia reikiamas diagnostikos kontrolės prietaisas (t. y. visiškai nėra 3 priedėlyje reikalaujamų kontrolės prietaisų).

| 6.4.2. | Laikotarpis, per kurį trūkumai turi būti ištaisyti
  Trūkumams ištaisyti suteikiamas vienerių metų laikotarpis nuo variklio sistemos patvirtinimo datos.
  Jeigu gamintojas gali administracijos padaliniui tinkamai įrodyti, kad trūkumui pašalinti reikėtų atlikti esminius variklio pakeitimus ir reikėtų papildomo įgyvendino laikotarpio, tada šis trūkumų šalinimo laikotarpis gali būti pratęstas vieneriems metams, jei visas trūkumų šalinimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip 3 metai (t. y. leidžiama pratęsti 3 kartus po vienerius metus).
  Gamintojas negali prašyti atnaujinti trūkumų šalinimo laikotarpį. |
| --- | --- |

6.4.2.

Laikotarpis, per kurį trūkumai turi būti ištaisyti

Trūkumams ištaisyti suteikiamas vienerių metų laikotarpis nuo variklio sistemos patvirtinimo datos.

Jeigu gamintojas gali administracijos padaliniui tinkamai įrodyti, kad trūkumui pašalinti reikėtų atlikti esminius variklio pakeitimus ir reikėtų papildomo įgyvendino laikotarpio, tada šis trūkumų šalinimo laikotarpis gali būti pratęstas vieneriems metams, jei visas trūkumų šalinimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip 3 metai (t. y. leidžiama pratęsti 3 kartus po vienerius metus).

Gamintojas negali prašyti atnaujinti trūkumų šalinimo laikotarpį.

7.   BANDYMŲ ATLIKIMO TVARKA

7.1.   Bandymo procesas

TPD sistemos tinkamos gedimų klasifikacijos patvirtinimas ir tinkamų stebėsenos techninių savybių išbandymas per bandymą apsvarstomi atskirai. Pavyzdžiui, A klasės gedimams nereikės klasifikavimo bandymo, nes jiems gali būti taikomas TPD eksploatavimo savybių bandymas.

Tam tikrais atvejais tas pats bandymas gali būti taikomas įrodyti tinkamą gedimų klasifikavimą, gamintojo pateiktos defektinės sudedamosios dalies klasifikavimą ir tinkamą TPD sistemos atliekamą stebėseną.

Variklio sistema, kurioje bandoma TPD sistema, turi atitikti šios taisyklės išmetamųjų teršalų reikalavimus.

| 7.1.1. | Gedimų klasifikacijos patvirtinimo bandymų procesas
  Kai pagal 6.2 punktą administracijos padalinys reikalauja, kad gamintojas bandymu pagrįstų tam tikro gedimo klasifikavimą, atitikties įrodymą sudarys serija išmetamųjų teršalų bandymų.
  Pagal 6.2.2 punktą, kai administracijos padalinys reikalauja bandymo, kad būtų pagrįstas gedimo priskyrimas B1 klasei, o ne A klasei, gamintojas įrodo, kad dėl tam tikro gedimo pasirinktomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL:






  a) | gamintojas parenka šias bandymo aplinkybes, pritarus administracijos padaliniui; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Gedimų klasifikacijos patvirtinimo bandymų procesas

Kai pagal 6.2 punktą administracijos padalinys reikalauja, kad gamintojas bandymu pagrįstų tam tikro gedimo klasifikavimą, atitikties įrodymą sudarys serija išmetamųjų teršalų bandymų.

Pagal 6.2.2 punktą, kai administracijos padalinys reikalauja bandymo, kad būtų pagrįstas gedimo priskyrimas B1 klasei, o ne A klasei, gamintojas įrodo, kad dėl tam tikro gedimo pasirinktomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis neviršija OTL:

a)

gamintojas parenka šias bandymo aplinkybes, pritarus administracijos padaliniui;

| b) | iš gamintojo nereikalaujama įrodyti, kad kitomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo realiai viršytų OTL. |
| --- | --- |

b)

iš gamintojo nereikalaujama įrodyti, kad kitomis aplinkybėmis išmetamųjų teršalų kiekis dėl gedimo realiai viršytų OTL.

Išmetamųjų teršalų bandymas gamintojo prašymu gali būti kartojamas iki trijų kartų.

Jeigu per bet kurį iš šių bandymų išmetamųjų teršalų kiekis neviršija tam tikrų OTL, tada patvirtinamas gedimo priskyrimas B1 klasei.

Kai administracijos padalinys reikalauja atlikti bandymą, kad būtų pagrįstas gedimo priskyrimas B2 klasei, o ne B1 klasei, arba C klasei, o ne B2 klasei, išmetamųjų teršalų bandymas nėra kartojamas. Jeigu per bandymą išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis viršija OTL arba išmetamųjų teršalų ribinę vertę, tada gedimą reikia perklasifikuoti.

| Pastaba | : | Pagal 6.2.1 punktą šis punktas netaikomas A klasei priskiriamiems gedimams. |
| --- | --- | --- |

Pastaba

:

Pagal 6.2.1 punktą šis punktas netaikomas A klasei priskiriamiems gedimams.

| 7.1.2. | TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo bandymų procesas
  Kai administracijos padalinys pagal 6.3 punktą reikalauja išbandyti TPD sistemos eksploatavimo savybes, atitikties įrodymą sudaro tokie etapai:






  a) | gedimą parenka administracijos padalinys, o gamintojas pateikia atitinkamą defektinę sudedamąją dalį arba sistemą; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

TPD eksploatavimo savybių patvirtinimo bandymų procesas

Kai administracijos padalinys pagal 6.3 punktą reikalauja išbandyti TPD sistemos eksploatavimo savybes, atitikties įrodymą sudaro tokie etapai:

a)

gedimą parenka administracijos padalinys, o gamintojas pateikia atitinkamą defektinę sudedamąją dalį arba sistemą;

| b) | kai tinkama ir jei reikalaujama, gamintojas išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad defektinė sudedamoji dalis tinka stebėsenai parodyti; |
| --- | --- |

b)

kai tinkama ir jei reikalaujama, gamintojas išmetamųjų teršalų bandymu įrodo, kad defektinė sudedamoji dalis tinka stebėsenai parodyti;

| c) | vėliausiai TPD bandymų ciklų serijos gale gamintojas įrodo, kad TPD sistema reaguoja pagal šio priedo nuostatas (t. y. GR rodmenys, DTK saugojimas ir kt.). |
| --- | --- |

c)

vėliausiai TPD bandymų ciklų serijos gale gamintojas įrodo, kad TPD sistema reaguoja pagal šio priedo nuostatas (t. y. GR rodmenys, DTK saugojimas ir kt.).

| 7.1.2.1. | Defektinės sudedamosios dalies įvertinimas
  Kai administracijos padalinys reikalauja, kad gamintojas įvertintų defektinę sudedamąją dalį bandymu pagal 6.3.2 punktą, įvertinama atliekant išmetamųjų teršalų bandymą.
  Jeigu nustatoma, kad variklio sistemoje įtaisius defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą neįmanoma atlikti palyginimo su TPD ribinėmis vertėmis (pvz., dėl to, kad nesilaikoma taikomo išmetamųjų teršalų bandymo ciklo duomenų statistinio patikimumo tikrinimo sąlygų), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu tam pritaria administracijos padalinys, atsižvelgdamas į gamintojo pateikiamus techninius duomenis.
  Jeigu atliekant bandymą, variklyje įtaisius defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą, neįmanoma užtikrinti visiškos apkrovos kreivės (ji nustatoma naudojant tinkamai veikiantį variklį), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu tam pritaria administracijos padalinys, atsižvelgdamas į gamintojo pateikiamus techninius duomenis. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Defektinės sudedamosios dalies įvertinimas

Kai administracijos padalinys reikalauja, kad gamintojas įvertintų defektinę sudedamąją dalį bandymu pagal 6.3.2 punktą, įvertinama atliekant išmetamųjų teršalų bandymą.

Jeigu nustatoma, kad variklio sistemoje įtaisius defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą neįmanoma atlikti palyginimo su TPD ribinėmis vertėmis (pvz., dėl to, kad nesilaikoma taikomo išmetamųjų teršalų bandymo ciklo duomenų statistinio patikimumo tikrinimo sąlygų), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu tam pritaria administracijos padalinys, atsižvelgdamas į gamintojo pateikiamus techninius duomenis.

Jeigu atliekant bandymą, variklyje įtaisius defektinę sudedamąją dalį arba prietaisą, neįmanoma užtikrinti visiškos apkrovos kreivės (ji nustatoma naudojant tinkamai veikiantį variklį), tos sudedamosios dalies arba prietaiso gedimą galima laikyti tinkamu, jeigu tam pritaria administracijos padalinys, atsižvelgdamas į gamintojo pateikiamus techninius duomenis.

| 7.1.2.2. | Gedimo nustatymas
  Kiekvienas administracijos padalinio atrinktas variklio bandymų stende bandytinas kontrolės prietaisas turi reaguoti į tinkamos defektinės sudedamosios dalies įtaisymą taip, kad atitiktų šio priedo reikalavimus per du nuoseklius TPD bandymo ciklus pagal šio priedo 7.2.2 punktą.
  Kai nurodyta stebėsenos apraše ir pritarus administracijos padaliniui, kad tam tikro kontrolės prietaiso atliekamai stebėsenai pabaigti reikia daugiau kaip dviejų veikimo sekų, TPD bandymų ciklų skaičius gali būti padidintas atsižvelgiant į gamintojo prašymą.
  Kiekvienas atskiras TPD bandymų ciklas patvirtinimo bandyme atskiriamas varikio užgesinimu. Nustatant laiką iki kito užvedimo, atsižvelgiama į stebėseną, kuri gali vykti užgesinus variklį, ir visas reikalingas sąlygas, kurios turi egzistuoti, kad stebėsena vyktų kitą kartą užvedus variklį.
  Bandymas laikomas baigtas tada, kai tik TPD sistema reaguoja pagal šio priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Gedimo nustatymas

Kiekvienas administracijos padalinio atrinktas variklio bandymų stende bandytinas kontrolės prietaisas turi reaguoti į tinkamos defektinės sudedamosios dalies įtaisymą taip, kad atitiktų šio priedo reikalavimus per du nuoseklius TPD bandymo ciklus pagal šio priedo 7.2.2 punktą.

Kai nurodyta stebėsenos apraše ir pritarus administracijos padaliniui, kad tam tikro kontrolės prietaiso atliekamai stebėsenai pabaigti reikia daugiau kaip dviejų veikimo sekų, TPD bandymų ciklų skaičius gali būti padidintas atsižvelgiant į gamintojo prašymą.

Kiekvienas atskiras TPD bandymų ciklas patvirtinimo bandyme atskiriamas varikio užgesinimu. Nustatant laiką iki kito užvedimo, atsižvelgiama į stebėseną, kuri gali vykti užgesinus variklį, ir visas reikalingas sąlygas, kurios turi egzistuoti, kad stebėsena vyktų kitą kartą užvedus variklį.

Bandymas laikomas baigtas tada, kai tik TPD sistema reaguoja pagal šio priedo reikalavimus.

7.2.   Taikomi bandymai

Išmetamųjų teršalų bandymas yra bandymų ciklas, taikomas reguliuojamiems išmetamųjų teršalų kiekiams išmatuoti.

TPD bandymų ciklas taikomas, kai norima įvertinti TPD kontrolės prietaiso eksploatavimo savybes. Dažniausiai šie bandymų ciklai yra vienodi.

| 7.2.1. | Išmetamųjų teršalų bandymų ciklas
  Šiame priede aptariamas išmetamųjų teršalų kiekio matavimo bandymų ciklas yra 10 priede aprašytas WHTC bandymų ciklas. |
| --- | --- |

7.2.1.

Išmetamųjų teršalų bandymų ciklas

Šiame priede aptariamas išmetamųjų teršalų kiekio matavimo bandymų ciklas yra 10 priede aprašytas WHTC bandymų ciklas.

| 7.2.2. | TPD bandymų ciklas
  Šiame priede aptariamas visame pasaulyje suderintas TPD bandymų ciklas yra 10 priede aprašyto WHTC bandymų ciklo pagrindinė dalis.
  Gamintojui paprašius ir patvirtinus administracijos padaliniui, šaltoji WHTC ciklo dalis gali būti naudojama kaip pakaitinis TPD bandymų ciklas. Prašyme pateikiami elementai (techniniai argumentai, imitavimas, bandymo rezultatai ir kt.), rodantys, kad:






  a) | reikalaujamas bandymų ciklas lems, kad realiomis važiavimo sąlygomis kontrolės prietaisas bus įjungtas, ir; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

TPD bandymų ciklas

Šiame priede aptariamas visame pasaulyje suderintas TPD bandymų ciklas yra 10 priede aprašyto WHTC bandymų ciklo pagrindinė dalis.

Gamintojui paprašius ir patvirtinus administracijos padaliniui, šaltoji WHTC ciklo dalis gali būti naudojama kaip pakaitinis TPD bandymų ciklas. Prašyme pateikiami elementai (techniniai argumentai, imitavimas, bandymo rezultatai ir kt.), rodantys, kad:

a)

reikalaujamas bandymų ciklas lems, kad realiomis važiavimo sąlygomis kontrolės prietaisas bus įjungtas, ir;

| b) | taikomas visame pasaulyje suderintas arba regiono mastu patvirtintas TPD bandymų ciklas mažiau tinkamas aptariamai stebėsenai (pvz., skysčio suvartojimo stebėsenai). |
| --- | --- |

b)

taikomas visame pasaulyje suderintas arba regiono mastu patvirtintas TPD bandymų ciklas mažiau tinkamas aptariamai stebėsenai (pvz., skysčio suvartojimo stebėsenai).

| 7.2.3. | Bandymų atlikimo sąlygos
  7.2.1 ir 7.2.2 punktuose nurodytų bandymų atlikimo sąlygos (t. y. temperatūra, aukštis, degalų kokybė ir kt.) turi būti tokios, kokių reikalaujama atliekant WHTC bandymų ciklą, kaip aprašyta 10 priede.
  Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų bandymas skirtas pagrįsti tam tikro gedimo priskyrimą B1 klasei, bandymo atlikimo sąlygos gamintojo sprendimu pagal 6.2.2 punktą gali skirtis nuo ankstesniuose punktuose nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

7.2.3.

Bandymų atlikimo sąlygos

7.2.1 ir 7.2.2 punktuose nurodytų bandymų atlikimo sąlygos (t. y. temperatūra, aukštis, degalų kokybė ir kt.) turi būti tokios, kokių reikalaujama atliekant WHTC bandymų ciklą, kaip aprašyta 10 priede.

Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų bandymas skirtas pagrįsti tam tikro gedimo priskyrimą B1 klasei, bandymo atlikimo sąlygos gamintojo sprendimu pagal 6.2.2 punktą gali skirtis nuo ankstesniuose punktuose nurodytų sąlygų.

7.3.   Bandymų ataskaitos

Bandymų ataskaitoje turi būti bent 4 priedėlyje nurodyta informacija.

8.   DOKUMENTŲ RENGIMO REIKALAVIMAI

8.1.   Patvirtinimui reikalingi dokumentai

Gamintojas pateikia dokumentų paketą, kuriame išsamiai aprašoma TPD sistema. Dokumentų paketą sudaro dvi dalys:

| a) | pirmoji dalis gali būti trumpa, jeigu joje pateikiami įrodymai dėl kontrolės prietaisų, jutiklių (vykdymo elementų) ir veikimo sąlygų ryšių (t. y. aprašomos visos kontrolės prietaisų įjungimo ir išjungimo sąlygos). Dokumentuose aprašomas TPD veikimas, įskaitant gedimų hierarchinę klasifikaciją. Ši medžiaga lieka administracijos padalinyje. Pateikus prašymą, ši informacija gali būti pateikiama suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

a)

pirmoji dalis gali būti trumpa, jeigu joje pateikiami įrodymai dėl kontrolės prietaisų, jutiklių (vykdymo elementų) ir veikimo sąlygų ryšių (t. y. aprašomos visos kontrolės prietaisų įjungimo ir išjungimo sąlygos). Dokumentuose aprašomas TPD veikimas, įskaitant gedimų hierarchinę klasifikaciją. Ši medžiaga lieka administracijos padalinyje. Pateikus prašymą, ši informacija gali būti pateikiama suinteresuotosioms šalims.

| b) | Antrojoje dalyje yra visi duomenys, įskaitant informaciją apie tinkamas defektines sudedamąsias dalis arba sistemas ir susijusių bandymų rezultatus, kurie naudojami kaip įrodymas pirmiau nurodytam sprendimo procesui atlikti, ir išvardijami visi variklio sistemoje galimi įvesties ir išvesties signalai, kuriuos stebi TPD sistema. Antrojoje dalyje taip pat apibūdinama kiekviena stebėsenos strategija ir sprendimų priėmimo procesas. |
| --- | --- |

b)

Antrojoje dalyje yra visi duomenys, įskaitant informaciją apie tinkamas defektines sudedamąsias dalis arba sistemas ir susijusių bandymų rezultatus, kurie naudojami kaip įrodymas pirmiau nurodytam sprendimo procesui atlikti, ir išvardijami visi variklio sistemoje galimi įvesties ir išvesties signalai, kuriuos stebi TPD sistema. Antrojoje dalyje taip pat apibūdinama kiekviena stebėsenos strategija ir sprendimų priėmimo procesas.

Antroji dalis išlieka konfidenciali. Ją gali saugoti administracijos padalinys arba, administracijos padalinio nuožiūra, ji gali likti gamintojo žinioje, bet turi būti pasiekiama, kai administracijos padalinys atlieka apžiūrą tvirtinimo metu ar bet kuriuo metu, kol galioja patvirtinimas.

| 8.1.1. | Su kiekviena stebima sudedamąja dalimi arba sistema susiję dokumentai
  Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie kiekvieną stebimą sudedamąją dalį arba sistemą:






  a) | gedimai ir susiję DTK; |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Su kiekviena stebima sudedamąja dalimi arba sistema susiję dokumentai

Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie kiekvieną stebimą sudedamąją dalį arba sistemą:

a)

gedimai ir susiję DTK;

| b) | gedimams nustatyti taikomas stebėsenos būdas; |
| --- | --- |

b)

gedimams nustatyti taikomas stebėsenos būdas;

| c) | naudoti parametrai, gedimui nustatyti būtinos sąlygos ir, kai taikoma, trikčių kriterijų apribojimai (eksploatavimo savybių ir sudedamųjų dalių stebėsena); |
| --- | --- |

c)

naudoti parametrai, gedimui nustatyti būtinos sąlygos ir, kai taikoma, trikčių kriterijų apribojimai (eksploatavimo savybių ir sudedamųjų dalių stebėsena);

| d) | DTK saugojimo kriterijai; |
| --- | --- |

d)

DTK saugojimo kriterijai;

| e) | stebėsenos „trukmė“ (t. y. veikimo laikas (procedūra), reikalingas stebėsenai atlikti) ir stebėsenos „dažnumas“ (pvz., nenutrūkstama, vieną kartą per kelionę ir kt.). |
| --- | --- |

e)

stebėsenos „trukmė“ (t. y. veikimo laikas (procedūra), reikalingas stebėsenai atlikti) ir stebėsenos „dažnumas“ (pvz., nenutrūkstama, vieną kartą per kelionę ir kt.).

| 8.1.2. | Su gedimų klasifikacija susiję dokumentai
  Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie gedimų klasifikavimą:
  Dokumentuose įrašoma kiekvieno DTK gedimų klasifikacija. Skirtingų variklių tipų klasifikacija gali būti nevienoda toje pačioje išmetamųjų teršalų TPD šeimoje (pvz., skirtinga variklių galia).
  Į šią informaciją įtraukiamas techninis sprendimas, nurodytas šio priedo 4.2 punkte ir kurio reikalaujama priskiriant A, B1 arba B2 klasei. |
| --- | --- |

8.1.2.

Su gedimų klasifikacija susiję dokumentai

Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie gedimų klasifikavimą:

Dokumentuose įrašoma kiekvieno DTK gedimų klasifikacija. Skirtingų variklių tipų klasifikacija gali būti nevienoda toje pačioje išmetamųjų teršalų TPD šeimoje (pvz., skirtinga variklių galia).

Į šią informaciją įtraukiamas techninis sprendimas, nurodytas šio priedo 4.2 punkte ir kurio reikalaujama priskiriant A, B1 arba B2 klasei.

| 8.1.3. | Su išmetamųjų teršalų TPD šeima susiję dokumentai
  Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie išmetamųjų teršalų TPD šeimą:
  Pateikiamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos aprašas. Į aprašą įtraukiamas šeimai priklausančių variklių tipų sąrašas ir aprašas, TPD pirminio variklio sistemos aprašas ir visi elementai, apibūdinantys šeimą pagal šio priedo 6.1.1 punktą.
  Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų TPD šeima apima skirtingoms variklių šeimoms priklausančius variklius, pateikiamas suvestinis šių variklių šeimų aprašas.
  Be to, gamintojas pateikia visų elektroninių įvesčių ir išvesčių sąrašą ir kiekvienos išmetamųjų teršalų TPD šeimos naudojamo ryšio protokolo duomenis. |
| --- | --- |

8.1.3.

Su išmetamųjų teršalų TPD šeima susiję dokumentai

Į antrąją dalį įtrauktame dokumentų pakete turi būti tokia informacija (sąrašas neišsamus) apie išmetamųjų teršalų TPD šeimą:

Pateikiamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos aprašas. Į aprašą įtraukiamas šeimai priklausančių variklių tipų sąrašas ir aprašas, TPD pirminio variklio sistemos aprašas ir visi elementai, apibūdinantys šeimą pagal šio priedo 6.1.1 punktą.

Tuo atveju, kai išmetamųjų teršalų TPD šeima apima skirtingoms variklių šeimoms priklausančius variklius, pateikiamas suvestinis šių variklių šeimų aprašas.

Be to, gamintojas pateikia visų elektroninių įvesčių ir išvesčių sąrašą ir kiekvienos išmetamųjų teršalų TPD šeimos naudojamo ryšio protokolo duomenis.

8.2.   Variklio sistemos su įtaisyta TPD įrengimo transporto priemonėje dokumentai

Variklio gamintojas į savo variklio sistemos įrengimo dokumentus įtraukia atitinkamus reikalavimus, kurie užtikrins, kad kelyje arba bet kur kitur naudojama transporto priemonė atitiktų šio priedo reikalavimus. Į dokumentus įtraukiama (sąrašas neišsamus):

| a) | išsamūs techniniai reikalavimai, įskaitant nuostatas, užtikrinančias suderinamumą su variklio TPD sistema; |
| --- | --- |

a)

išsamūs techniniai reikalavimai, įskaitant nuostatas, užtikrinančias suderinamumą su variklio TPD sistema;

| b) | atliktina patikros procedūra. |
| --- | --- |

b)

atliktina patikros procedūra.

Tokių įrengimo reikalavimų buvimas ir tinkamumas gali būti patikrintas variklio sistemos tvirtinimo metu.

| Pastaba | : | Tuo atveju, kai transporto priemonės gamintojas kreipiasi dėl tiesioginio TPD sistemos įrengimo transporto priemonėje patvirtinimo, šių dokumentų nereikia. |
| --- | --- | --- |

Pastaba

:

Tuo atveju, kai transporto priemonės gamintojas kreipiasi dėl tiesioginio TPD sistemos įrengimo transporto priemonėje patvirtinimo, šių dokumentų nereikia.

8.3.   Su TPD susijusios informacijos dokumentai

Turi būti įvykdyti 7 priedėlio reikalavimai.

9.   PRIEDĖLIAI

| 1 priedėlis | : | TPD sistemų montavimo patvirtinimas |
| --- | --- | --- |
| 2 priedėlis | : | Gedimai – DTK būklės brėžinys – GR ir skaitiklių įjungimo schemos |
| 3 priedėlis | : | Stebėsenos reikalavimai |
| 4 priedėlis | : | Techninės atitikties ataskaita |
| 5 priedėlis | : | Variklio būklės ir duomenų srauto informacija |
| 6 priedėlis | : | Informaciniai tipiniai dokumentai |
| 7 priedėlis | : | Su TPD susijusios informacijos dokumentai |

1 priedėlis

:

TPD sistemų montavimo patvirtinimas

2 priedėlis

:

Gedimai – DTK būklės brėžinys – GR ir skaitiklių įjungimo schemos

3 priedėlis

:

Stebėsenos reikalavimai

4 priedėlis

:

Techninės atitikties ataskaita

5 priedėlis

:

Variklio būklės ir duomenų srauto informacija

6 priedėlis

:

Informaciniai tipiniai dokumentai

7 priedėlis

:

Su TPD susijusios informacijos dokumentai

---

(1)  Šio priedo numeravimas sutampa su WWH-OBD techninio reguliavimo priemonės numeravimu. Tačiau kai kurie WWH-OBD techninio reguliavimo priemonės punktai šiame priede nereikalingi.

(2)  Ši apibrėžtis nereiškia, kad temperatūros jutiklis būtinas aušalo temperatūrai matuoti.

(3)  Išmatuota vertė apsvarstoma atsižvelgiant į susijusį bandymų patalpos sistemos tikslumo nuokrypį ir dėl gedimo padidėjusį bandymų rezultatų nepastovumą.

(4)  Paprastai šis informacijos paketas naudojamas nustatyti bendrą variklio sistemos tinkamumą naudoti išmetamųjų teršalų požiūriu.

(5)  Paprastai šis informacijos paketas naudojamas norint tiksliai įvertinti variklio sistemos tinkamumą naudoti išmetamųjų teršalų požiūriu.

(6)  Nereikalaujama įrengti variklį vien dėl to, kad būtų pateikiama informacija, nurodyta 5 priedo 2 ir 3 lentelėse.

(7)  Kad galėtų gauti TPD informaciją, gamintojui leidžiama naudoti papildomą transporto priemonėje įrengiamą diagnostikos ekraną, pvz., skydelyje montuojamą vaizdo ekraną. Tokiam papildomam prietaisui netaikomi šio priedo reikalavimai.

(8)  į atitinkamame šio priedo skyriuje apibrėžtą vertę.

(9)  Aplinkybių, kurios gali daryti įtaką, jeigu ir kai OTL yra viršijamos, pavyzdžiai yra variklio sistemos amžius ir ar bandymas atliekamas su nauja, ar su sena sudedamąja dalimi.

(10)  Šis punktas vėliau bus išplėstas kitiems kontrolės prietaisams, ne tik išmetamųjų teršalų ribinių verčių kontrolės prietaisams.

1 priedėlis

TPD sistemų montavimo patvirtinimas

Šiame priedėlyje aptariamas atvejis, kai transporto priemonės gamintojas prašo patvirtinti išmetamųjų teršalų TPD šeimos, kuri yra sertifikuota pagal šio priedo reikalavimus, TPD sistemos (-ų) įrengimą transporto priemonėje.

Šiuo atveju ir greta bendrųjų šio priedo reikalavimų būtinas tinkamo įrengimo įrodymas. Toks įrodymas atliekamas atsižvelgiant į atitinkamo elemento konstrukciją, patikros bandymų rezultatus ir kt. bei skiriamas nurodytų elementų atitikčiai šio priedo reikalavimams:

| a) | įrengimas transporto priemonėje suderinamumo su variklio TPD sistema požiūriu; |
| --- | --- |

a)

įrengimas transporto priemonėje suderinamumo su variklio TPD sistema požiūriu;

| b) | GR (piktograma, įjungimo schemos ir kt.); |
| --- | --- |

b)

GR (piktograma, įjungimo schemos ir kt.);

| c) | laidinio ryšio sąsaja. |
| --- | --- |

c)

laidinio ryšio sąsaja.

Bus tikrinamas GR šviesos signalų tinkamumas, informacijos saugojimas ir vidinis bei išorinis TPD ryšys. Tačiau per patikras nereikalaujama išardyti variklio sistemą (elektrą atjungti galima).

2 priedėlis

Gedimai

DTK būklės brėžinys

GR ir skaitiklių įjungimo schemos

Šiame priedėlyje siekiama pailiustruoti šio priedo 4.3 ir 4.6.6 punktuose nurodytus reikalavimus.

Priedėlyje yra tokie brėžiniai:

| 1 brėžinys | : | DTK būklė B1 klasės gedimo atveju |
| --- | --- | --- |
| 2 brėžinys | : | DTK būklė 2 nuoseklių skirtingų B1 klasės gedimų atveju |
| 3 brėžinys | : | DTK būklė B1 klasės gedimo pasikartojimo atveju |
| 4 brėžinys | : | A klasės gedimas – GR ir GR skaitiklių įjungimas |
| 5 brėžinys | : | B1 klasės gedimas – B1 skaitiklio įjungimas 5 naudojimo atvejais |

1 brėžinys

:

DTK būklė B1 klasės gedimo atveju

2 brėžinys

:

DTK būklė 2 nuoseklių skirtingų B1 klasės gedimų atveju

3 brėžinys

:

DTK būklė B1 klasės gedimo pasikartojimo atveju

4 brėžinys

:

A klasės gedimas – GR ir GR skaitiklių įjungimas

5 brėžinys

:

B1 klasės gedimas – B1 skaitiklio įjungimas 5 naudojimo atvejais

1 brėžinys

DTK būsena B1 klasės gedimo atveju

Image

Pastabos.

| | — | Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms suteiktos N ir M vertės.
  Pavyzdžiui., M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS. |

Image

—

Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką

N, M

—

Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms suteiktos N ir M vertės.

Pavyzdžiui., M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS.

2 brėžinys

DTK būsena 2 nuoseklių skirtingų B1 klasės gedimų atveju

Image

Pastabos.

| | — | Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms pirmajam gedimui suteiktos N ir M vertės, o antrajam – atitinkamai N' ir M‘.
  Pavyzdžiui., M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS. |
| N + 40 | — | keturiasdešimtoji veikimo seka po pirmojo GR užgesimo arba po 200 variklio veikimo valandų (atsižvelgiama į tai, kas įvyksta anksčiau). |

Image

—

Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką

N, M, N', M'

—

Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms pirmajam gedimui suteiktos N ir M vertės, o antrajam – atitinkamai N' ir M‘.

Pavyzdžiui., M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS.

N + 40

—

keturiasdešimtoji veikimo seka po pirmojo GR užgesimo arba po 200 variklio veikimo valandų (atsižvelgiama į tai, kas įvyksta anksčiau).

3 brėžinys

DTK būsena B1 klasės gedimo pasikartojimo atveju

Image

Pastabos.

| | — | Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms pirmajam gedimui suteiktos N ir M vertės, o antrajam – atitinkamai N' ir M‘.
  Pavyzdžiui, M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS. |

Image

—

Nurodo įvykusio dominančio gedimo stebėsenos tašką

N, M, N', M'

—

Priede reikalaujama identifikuoti „klavišų“ sekas, per kurias įvyksta kai kurie įvykiai, ir skaičiuoti vėlesnes veikimo sekas. Siekiant parodyti šį reikalavimą, „klavišų“ sekoms pirmajam gedimui suteiktos N ir M vertės, o antrajam – atitinkamai N' ir M‘.

Pavyzdžiui, M reiškia pirmą veikimo seką, nustačius galimą gedimą, o N reiškia veikimo seką, per kurią GR IŠJUNGIAMAS.

4 brėžinys

A klasės gedimas – GR ir GR skaitiklių įjungimas

Image

5 brėžinys

B1 klasės gedimas – B1 skaitiklio įjungimas 5 naudojimo atvejais

Image

Pastaba.

Šiame pavyzdyje laikoma, kad yra vienas B1 skaitiklis.

3 priedėlis

Stebėsenos reikalavimai

Šio priedėlio punktuose išvardijamos sistemos arba sudedamosios dalys, kurias pagal 4.2 punktą turi stebėti TPD sistema.

1 PUNKTAS

ELEKTROS (ELEKTRONIKOS) SUDEDAMŲJŲ DALIŲ STEBĖSENA

Šiame priedėlyje aprašytoms išmetamųjų teršalų kontrolės sistemoms valdyti arba stebėti naudojamoms elektros (elektronikos) sudedamosioms dalims pagal šio priedo 4.1 punktą taikoma sudedamųjų dalių stebėsena. Ji apima (sąrašas neišsamus) slėgio jutiklius, temperatūros jutiklius, išmetamųjų dujų jutiklius, išmetimo sistemos degalų arba reagento purkštuvą (-us), išmetimo sistemos degiklius arba šildymo elementus, kaitinimo žvakes, įsiurbiamo oro šildytuvus.

Kai yra valdymo sistema su grįžtamuoju ryšiu, TPD sistema stebi sistemos gebėjimą išlaikyti grįžtamąjį ryšį (pvz., įjungti grįžtamojo ryšio valdymą per gamintojo nustatytą laiko intervalą, sistemai nepavyksta išlaikyti grįžtamojo ryšio valdymo, grįžtamojo ryšio valdymas atliko visus gamintojo leidžiamus reguliavimus); sudedamųjų dalių stebėsena.

2 PUNKTAS

DYZELINO KIETŲJŲ DALELIŲ FILTRAS ARBA KIETŲJŲ DALELIŲ GAUDYKLĖ

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų DPF sistemos elementų veikimą:

| a) | DPF filtravimo elementas: DPF filtravimo elemento buvimas – bendros veikimo trikties stebėsena |
| --- | --- |

a)

DPF filtravimo elementas: DPF filtravimo elemento buvimas – bendros veikimo trikties stebėsena

| b) | DPF eksploatavimo savybės: DPF užsikimšimas – bendra veikimo triktis |
| --- | --- |

b)

DPF eksploatavimo savybės: DPF užsikimšimas – bendra veikimo triktis

| c) | DPF eksploatavimo savybės: filtravimo ir regeneravimo procesai (pvz., kietųjų dalelių kaupimasis filtravimo proceso metu ir kietųjų dalelių šalinimas dirbtinio regeneravimo proceso metu) – eksploatavimo savybių stebėsena (pvz., matuotinų DPF savybių įvertinimas (priešslėgio arba slėgių skirtumo), per kurį gali būti nustatomi ne visi trikčių režimai, sumažinantys dalelių sulaikymo veiksmingumą). |
| --- | --- |

c)

DPF eksploatavimo savybės: filtravimo ir regeneravimo procesai (pvz., kietųjų dalelių kaupimasis filtravimo proceso metu ir kietųjų dalelių šalinimas dirbtinio regeneravimo proceso metu) – eksploatavimo savybių stebėsena (pvz., matuotinų DPF savybių įvertinimas (priešslėgio arba slėgių skirtumo), per kurį gali būti nustatomi ne visi trikčių režimai, sumažinantys dalelių sulaikymo veiksmingumą).

3 PUNKTAS

SELEKTYVIOSIOS KATALIZINĖS REDUKCIJOS (SCR) STEBĖSENA

Šiame punkte SCR reiškia selektyviąją katalizinę redukciją arba kitokį pasyvų NOx katalizės įtaisą. TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų SCR sistemos elementų veikimą:

| a) | aktyvi/intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą – eksploatavimo savybių stebėsena; |
| --- | --- |

a)

aktyvi/intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą – eksploatavimo savybių stebėsena;

| b) | aktyvus/intruzinis reagentas: reagento buvimas transporto priemonėje, tinkamas reagento vartojimas, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas) – techninių savybių stebėsena; |
| --- | --- |

b)

aktyvus/intruzinis reagentas: reagento buvimas transporto priemonėje, tinkamas reagento vartojimas, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas) – techninių savybių stebėsena;

| c) | aktyvus/intruzinis reagentas: kiek įmanoma, reagento kokybė, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas) – techninių savybių stebėsena. |
| --- | --- |

c)

aktyvus/intruzinis reagentas: kiek įmanoma, reagento kokybė, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas) – techninių savybių stebėsena.

4 PUNKTAS

PASYVIOJI NOx GAUDYKLĖ (LNT ARBA NOx SUGĖRIKLIS)

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų LNT sistemos elementų veikimą:

| a) | LNT pajėgumas: LNT sistemos gebėjimas adsorbuoti (saugoti) ir perdirbti NOx – techninių savybių stebėsena; |
| --- | --- |

a)

LNT pajėgumas: LNT sistemos gebėjimas adsorbuoti (saugoti) ir perdirbti NOx – techninių savybių stebėsena;

| b) | LNT aktyvi/intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

b)

LNT aktyvi/intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą – eksploatavimo savybių stebėsena.

5 PUNKTAS

DYZELINO OKSIDACIJOS KATALIZATORIAUS (DOC) STEBĖSENA

Šis punktas taikomas DOC, kuris yra atskirtas nuo kitų papildomo apdorojimo sistemų. Sistemoms, kurios įtrauktos į papildomo apdorojimo sistemos hermetizavimą, taikomi atitinkami šio priedėlio punktai.

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų DOC elementų veikimą:

| a) | HC perdirbimo veiksmingumas: DOC gebėjimas perdirbti HC prieš kitus papildomo apdorojimo įtaisus – bendros veikimo trikties stebėsena. |
| --- | --- |

a)

HC perdirbimo veiksmingumas: DOC gebėjimas perdirbti HC prieš kitus papildomo apdorojimo įtaisus – bendros veikimo trikties stebėsena.

| b) | HC perdirbimo veiksmingumas: DOC gebėjimas perdirbti HC už kitų papildomo apdorojimo įtaisų – bendros veikimo trikties stebėsena. |
| --- | --- |

b)

HC perdirbimo veiksmingumas: DOC gebėjimas perdirbti HC už kitų papildomo apdorojimo įtaisų – bendros veikimo trikties stebėsena.

6 PUNKTAS

IŠMETAMŲJŲ DUJŲ RECIRKULIACIJOS (EGR) SISTEMOS STEBĖSENA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų EGR sistemos elementų veikimą:

| a) | EGR mažas (didelis) srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „srautas per mažas“ ir „srautas per didelis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena; |
| --- | --- |

a)

EGR mažas (didelis) srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „srautas per mažas“ ir „srautas per didelis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena;

| b) | lėtas EGR paleidiklio atsakas: EGR sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą srauto greitį per gamintojo nustatytą laiko tarpą po komandos – eksploatavimo savybių stebėsena; |
| --- | --- |

b)

lėtas EGR paleidiklio atsakas: EGR sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą srauto greitį per gamintojo nustatytą laiko tarpą po komandos – eksploatavimo savybių stebėsena;

| c) | EGR aušintuvo atliekamas aušinimas: EGR aušintuvo sistemos gebėjimas pasiekti gamintojo nustatytą aušinimo efektyvumą – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

c)

EGR aušintuvo atliekamas aušinimas: EGR aušintuvo sistemos gebėjimas pasiekti gamintojo nustatytą aušinimo efektyvumą – eksploatavimo savybių stebėsena.

7 PUNKTAS

DEGALŲ SISTEMOS STEBĖSENA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų degalų sistemos elementų veikimą:

| a) | Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

a)

Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje – eksploatavimo savybių stebėsena.

| b) | Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje, kai sistema sukonstruota taip, kad slėgį būtų galima valdyti nepriklausomai nuo kitų parametrų – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

b)

Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje, kai sistema sukonstruota taip, kad slėgį būtų galima valdyti nepriklausomai nuo kitų parametrų – eksploatavimo savybių stebėsena.

| c) | Degalų įpurškimo sinchronizavimas: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų tiekimo sinchronizavimą bent per vieną įpurškimą, kai variklyje įtaisyti tinkami jutikliai – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

c)

Degalų įpurškimo sinchronizavimas: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų tiekimo sinchronizavimą bent per vieną įpurškimą, kai variklyje įtaisyti tinkami jutikliai – eksploatavimo savybių stebėsena.

8 PUNKTAS

ORO SRAUTO IR TURBININIO KOMPRESORIAUS (SLĖGIO PADIDINIMO) VALDYMO SISTEMA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytos oro srauto ir turbininio kompresoriaus (slėgio padidinimo) valdymo sistemos elementų veikimą:

| a) | per mažas slėgis/per didelis slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintą slėgį ir nustatyti sąlygas „padidintas slėgis per žemas“ ir „padidintas slėgis per aukštas“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena. |
| --- | --- |

a)

per mažas slėgis/per didelis slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintą slėgį ir nustatyti sąlygas „padidintas slėgis per žemas“ ir „padidintas slėgis per aukštas“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėsena.

| b) | Lėtas kintamosios geometrijos turbininio kompresoriaus (VGT) atsakas: VGT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą geometriją per gamintojo nustatytą laiką – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

b)

Lėtas kintamosios geometrijos turbininio kompresoriaus (VGT) atsakas: VGT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą geometriją per gamintojo nustatytą laiką – eksploatavimo savybių stebėsena.

| c) | Pripučiamo oro aušinimas: pripučiamo oro aušinimo sistemos veiksmingumas – bendra veikimo triktis. |
| --- | --- |

c)

Pripučiamo oro aušinimas: pripučiamo oro aušinimo sistemos veiksmingumas – bendra veikimo triktis.

9 PUNKTAS

REGULIUOJAMŲJŲ VOŽTUVŲ SINCHRONIZAVIMO (VVT) SISTEMA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimo (VVT) sistemos elementų veikimą:

| a) | VVT tikslo klaida: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

a)

VVT tikslo klaida: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą – eksploatavimo savybių stebėsena.

| b) | VVT lėtas atsakas: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą per gamintojo nustatytą laiko intervalą po komandos – eksploatavimo savybių stebėsena. |
| --- | --- |

b)

VVT lėtas atsakas: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą per gamintojo nustatytą laiko intervalą po komandos – eksploatavimo savybių stebėsena.

10 PUNKTAS

UŽDEGIMO PERTRŪKIŲ STEBĖSENA

Nurodymų nėra.

11 PUNKTAS

KARTERIO VĖDINIMO SISTEMOS STEBĖSENA

Nurodymų nėra.

12 PUNKTAS

VARIKLIO AUŠINIMO SISTEMOS STEBĖSENA

TPD sistema stebi nurodytų variklio aušinimo sistemos elementų veikimą:

| a) | variklio aušalo temperatūra (termostatas): atvirų termostatų gamintojams nereikia stebėti termostato, jeigu dėl jo gedimo nebūtų išjungti jokie kiti TPD sistemos kontrolės prietaisai – bendra veikimo triktis. |
| --- | --- |

a)

variklio aušalo temperatūra (termostatas): atvirų termostatų gamintojams nereikia stebėti termostato, jeigu dėl jo gedimo nebūtų išjungti jokie kiti TPD sistemos kontrolės prietaisai – bendra veikimo triktis.

Gamintojams nereikia stebėti variklio aušalo temperatūros arba variklio aušalo temperatūros jutiklio, jeigu variklio aušalo temperatūra arba variklio aušalo temperatūros jutiklis nenaudojami jokios išmetamųjų teršalų valdymo sistemos uždarai sistemai/grįžtamajam ryšiui valdyti ir (arba) jeigu neišjungs jokio kito kontrolės prietaiso.

Gamintojai gali neleisti įjungti arba pristabdyti kontrolės prietaisą, kol bus pasiekta uždaros sistemos įjungimo temperatūra, jeigu variklį veikia sąlygos, dėl kurių galima klaidinga diagnostika (pvz., transporto priemonės veikimas tuščiąja eiga daugiau kaip 50–75 % įšilimo laiko).

13 PUNKTAS

IŠMETAMŲJŲ DUJŲ JUTIKLIO STEBĖSENA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų išmetamųjų dujų jutiklių elektrinių elementų veikimą pagal šio priedėlio 1 punktą.

14 PUNKTAS

TUŠČIOSIOS EIGOS SŪKIŲ VALDYMO SISTEMOS STEBĖSENA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų tuščiosios eigos sūkių valdymo sistemų elektrinių elementų veikimą pagal šio priedėlio 1 punktą.

4 priedėlis

Techninės atitikties ataskaita

Šią ataskaitą išduoda administracijos padalinys pagal 6.3.3 ir 7.3 punktus po TPD sistemos arba išmetamųjų teršalų TPD šeimos patikrinimo, kai ta sistema arba šeima atitinka šio priedėlio reikalavimus.

Į šią ataskaitą įtraukiama tiksli šio priedėlio nuoroda (su versijos numeriu).

Į šią ataskaitą įtraukiama tiksli šios taisyklės nuoroda (su versijos numeriu).

Šios ataskaitos viršelyje nurodoma visiška TPD sistemos arba išmetamųjų teršalų TPD šeimos atitiktis, ir nurodytos 5 dalys:

| 1 dalis. | INFORMACIJA APIE TPD SISTEMĄ |
| --- | --- |
| 2 dalis. | INFORMACIJA APIE TPD SISTEMOS ATITIKTĮ |
| 3 dalis. | INFORMACIJA APIE TRŪKUMUS |
| 4 dalis. | INFORMACIJA APIE TPD SISTEMOS PATVIRTINIMO BANDYMUS |
| 5 dalis. | BANDYMO PROTOKOLAS |

1 dalis.

INFORMACIJA APIE TPD SISTEMĄ

2 dalis.

INFORMACIJA APIE TPD SISTEMOS ATITIKTĮ

3 dalis.

INFORMACIJA APIE TRŪKUMUS

4 dalis.

INFORMACIJA APIE TPD SISTEMOS PATVIRTINIMO BANDYMUS

5 dalis.

BANDYMO PROTOKOLAS

Į techninę ataskaitą, įskaitant jos dalis, turi būti įtraukti bent pateiktuose pavyzdžiuose nurodyti elementai.

Ataskaitoje nurodoma, kad šią ataskaitą kopijuoti arba skelbti jos dalis neleidžiama be rašytinio pasirašiusio administracijos padalinio sutikimo.

GALUTINĖ ATITIKTIES ATASKAITA

Dokumentų paketas ir kartu aprašyta TPD sistema (išmetamųjų teršalų TPD šeima) atitinka šios taisyklės reikalavimus:

Taisyklė .../versija .../įsigaliojimo data ...

techninio reguliavimo priemonė .../A + B/versija .../data ...

Techninės atitikties ataskaitą sudaro ... puslapiai.

Vieta, data: ...

Autorius (vardas, pavardė ir parašas)

Administracijos padalinys (pavadinimas, antspaudas)

Techninės atitikties ataskaitos 1 dalis (pavyzdys)

INFORMACIJA APIE TPD SISTEMĄ

1.   Prašomo patvirtinimo tipas

| Prašomas patvirtinimas | |
| --- | --- |
| — | Atskiros TPD sistemos patvirtinimas |

Prašomas patvirtinimas

—

Atskiros TPD sistemos patvirtinimas

TAIP/NE

| — | Išmetamųjų teršalų TPD šeimos patvirtinimas |
| --- | --- |

—

Išmetamųjų teršalų TPD šeimos patvirtinimas

TAIP/NE

| — | TPD sistemos, kaip sertifikuotos išmetamųjų teršalų TPD šeimos narės, patvirtinimas |
| --- | --- |

—

TPD sistemos, kaip sertifikuotos išmetamųjų teršalų TPD šeimos narės, patvirtinimas

TAIP/NE

| — | Išplėtimas, kuriuo nauja variklio sistema įtraukiama į išmetamųjų teršalų TPD šeimą |
| --- | --- |

—

Išplėtimas, kuriuo nauja variklio sistema įtraukiama į išmetamųjų teršalų TPD šeimą

TAIP/NE

| — | Išplėtimas, skirtas konstrukcijos pokyčiui, kuris daro įtaką TPD sistemai |
| --- | --- |

—

Išplėtimas, skirtas konstrukcijos pokyčiui, kuris daro įtaką TPD sistemai

TAIP/NE

| — | Išplėtimas, skirtas gedimui perklasifikuoti |
| --- | --- |

—

Išplėtimas, skirtas gedimui perklasifikuoti

TAIP/NE

2.   Informacija apie TPD sistemą

| Atskiros TPD sistemos patvirtinimas | |
| --- | --- |
| — | variklio sistemos šeimos tipas (-ai) (1) (kai taikoma, žr. šio priedo 6.1 punktą) arba atskira variklio sistema (-os) (1) |

Atskiros TPD sistemos patvirtinimas

—

variklio sistemos šeimos tipas (-ai) (1) (kai taikoma, žr. šio priedo 6.1 punktą) arba atskira variklio sistema (-os) (1)

...

| — | TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

Išmetamųjų teršalų TPD šeimos patvirtinimas

| — | Tam tikrų variklių šeimų sąrašas pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą) |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklių šeimų sąrašas pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą)

...

| — | Pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Variklio tipų sąrašas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Variklio tipų sąrašas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

TPD sistemos, kaip sertifikuotos išmetamųjų teršalų TPD šeimos narės, patvirtinimas

| — | Tam tikrų variklių šeimų sąrašas pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą) |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklių šeimų sąrašas pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą)

...

| — | Pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Variklio tipų sąrašas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Variklio tipų sąrašas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Tam tikros variklio sistemos šeimos pavadinimas pagal naują TPD sistemą (kai taikoma) |
| --- | --- |

—

Tam tikros variklio sistemos šeimos pavadinimas pagal naują TPD sistemą (kai taikoma)

...

| — | Variklio sistemos tipas (1) pagal naują TPD sistemą |
| --- | --- |

—

Variklio sistemos tipas (1) pagal naują TPD sistemą

...

| — | Išplėstas TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

Išplėstas TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

Išplėtimas, kuriuo nauja variklio sistema įtraukiama į išmetamųjų teršalų TPD šeimą

| — | Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (jei reikia, išplėstas) pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą) |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (jei reikia, išplėstas) pagal išmetamųjų teršalų TPD šeimą (kai taikoma, žr. 6.1 punktą)

...

| — | Variklio tipų sąrašas (jei reikia, išplėstas) (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Variklio tipų sąrašas (jei reikia, išplėstas) (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Realus (naujas arba nepakeistas) pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Realus (naujas arba nepakeistas) pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Išplėstas TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

Išplėstas TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

Išplėtimas, skirtas konstrukcijos pokyčiui, kuris daro įtaką TPD sistemai

| — | Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (kai taikoma) pagal konstrukcijos pokytį |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (kai taikoma) pagal konstrukcijos pokytį

...

| — | Tam tikrų variklio tipų sąrašas (1) pagal konstrukcijos pokytį |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklio tipų sąrašas (1) pagal konstrukcijos pokytį

...

| — | Realus (kai taikoma, naujas arba nepakeistas) pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje |
| --- | --- |

—

Realus (kai taikoma, naujas arba nepakeistas) pirminio variklio sistemos tipas (1) išmetamųjų teršalų TPD šeimoje

...

| — | Pakeistos TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

Pakeistos TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

Išplėtimas, skirtas gedimui perklasifikuoti

| — | Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (kai taikoma) pagal perklasifikavimą |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklių šeimų sąrašas (kai taikoma) pagal perklasifikavimą

...

| — | Tam tikrų variklio tipų sąrašas (1) pagal perklasifikavimą |
| --- | --- |

—

Tam tikrų variklio tipų sąrašas (1) pagal perklasifikavimą

...

| — | Pakeistos TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data |
| --- | --- |

—

Pakeistos TPD aprašas (parengtas gamintojo): nuoroda ir data

...

Techninės atitikties ataskaitos 2 dalis (pavyzdys)

INFORMACIJA APIE TPD SISTEMOS ATITIKTĮ

1.   Dokumentų paketas

| Išmetamųjų teršalų TPD šeimos dokumentų pakete gamintojo pateikti elementai yra išsamūs ir atitinka šio priedo 8 punkto reikalavimus šiais požiūriais: | |
| --- | --- |
| — | dokumentai, susiję su kiekviena stebima sudedamąja dalimi arba sistema |

Išmetamųjų teršalų TPD šeimos dokumentų pakete gamintojo pateikti elementai yra išsamūs ir atitinka šio priedo 8 punkto reikalavimus šiais požiūriais:

—

dokumentai, susiję su kiekviena stebima sudedamąja dalimi arba sistema

TAIP/NE

| — | dokumentai, susiję su kiekvienu DTK |
| --- | --- |

—

dokumentai, susiję su kiekvienu DTK

TAIP/NE

| — | dokumentai, susiję su gedimų klasifikacija |
| --- | --- |

—

dokumentai, susiję su gedimų klasifikacija

TAIP/NE

| — | dokumentai, susiję su išmetamųjų teršalų TPD šeima |
| --- | --- |

—

dokumentai, susiję su išmetamųjų teršalų TPD šeima

TAIP/NE

Gamintojas pateikė visus šio priedo 8.2 punkte nurodytus TPD sistemai įrengiant transporto priemonėje būtinus dokumentus pagal šio priedo reikalavimus:

TAIP/NE

Variklio sistemos su TPD sistema įrengimas atitinka šio priedo 1 priedėlį:

TAIP/NE

2.   Dokumentų turinys

| Stebėsena | |
| --- | --- |
| — | Kontrolės prietaisai atitinka šio priedo 4.2 punkto reikalavimus: |

Stebėsena

—

Kontrolės prietaisai atitinka šio priedo 4.2 punkto reikalavimus:

TAIP/NE

Klasifikavimas

| — | Gedimų klasifikavimas atitinka šio priedo 4.5 punkto reikalavimus: |
| --- | --- |

—

Gedimų klasifikavimas atitinka šio priedo 4.5 punkto reikalavimus:

TAIP/NE

GR įjungimo schema

| — | Pagal šio priedo 4.6.3 punktą GR įjungimo schema yra: |
| --- | --- |

—

Pagal šio priedo 4.6.3 punktą GR įjungimo schema yra:

Diskriminacinė/nediskriminacinė

Gedimų rodytuvo įjungimas ir išjungimas atitinka šio priedo 4.6 punkto reikalavimus:

TAIP/NE

DTK įrašymas ir trynimas

| — | DTK įrašymas ir trynimas atitinka šio priedo 4.3 ir 4.4 punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

—

DTK įrašymas ir trynimas atitinka šio priedo 4.3 ir 4.4 punktų reikalavimus.

TAIP/NE

TPD sistemos išjungimas

| — | Dokumentų pakete aprašytos TPD sistemos laikino atjungimo arba išjungimo strategijos atitinka šio priedo 5.2 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Dokumentų pakete aprašytos TPD sistemos laikino atjungimo arba išjungimo strategijos atitinka šio priedo 5.2 punkto reikalavimus.

TAIP/NE

Elektroninės sistemos sauga

| — | Gamintojo aprašytos elektroninės sistemos saugos priemonės atitinka šio priedo 4.8 punkto reikalavimus |
| --- | --- |

—

Gamintojo aprašytos elektroninės sistemos saugos priemonės atitinka šio priedo 4.8 punkto reikalavimus

TAIP/NE

Techninės atitikties ataskaitos 3 dalis (pavyzdys)

INFORMACIJA APIE TRŪKUMUS

| TPD sistemos trūkumų skaičius | (pvz., 4 trūkumai) |
| --- | --- |
| Trūkumai atitinka šio priedo 6.4 punkto reikalavimus | TAIP/NE |
| Trūkumas Nr. 1 | |
| — | Trūkumo objektas |

TPD sistemos trūkumų skaičius

(pvz., 4 trūkumai)

Trūkumai atitinka šio priedo 6.4 punkto reikalavimus

TAIP/NE

Trūkumas Nr. 1

—

Trūkumo objektas

pvz., šlapalo koncentracijos matavimas (SCR) atsižvelgiant į leidžiamuosius nuokrypius

| — | Trūkumo šalinimo laikotarpis |
| --- | --- |

—

Trūkumo šalinimo laikotarpis

pvz., vieneri metai/šeši mėnesiai nuo patvirtinimo datos

(Trūkumų nuo 2 iki n-1 aprašas)

Trūkumas Nr. n

| — | Trūkumo objektas |
| --- | --- |

—

Trūkumo objektas

pvz., NH3 koncentracijos matavimas už SCR sistemos

| — | Trūkumo šalinimo laikotarpis |
| --- | --- |

—

Trūkumo šalinimo laikotarpis

pvz., vieneri metai/šeši mėnesiai nuo patvirtinimo datos

Techninės atitikties ataskaitos 4 dalis (pavyzdys)

TPD SISTEMOS PATVIRTINIMO BANDYMAI

1.   TPD sistemos bandymo rezultatas

| Bandymų rezultatai | |
| --- | --- |
| Pirmiau nurodytame dokumentų pakete aprašyta TPD sistema buvo sėkmingai išbandyta pagal šio priedo 6 punktą ir įrodyta kontrolės prietaisų ir gedimų klasifikavimo atitiktis, kaip išvardyta 5 punkte: | TAIP/NE |

Bandymų rezultatai

Pirmiau nurodytame dokumentų pakete aprašyta TPD sistema buvo sėkmingai išbandyta pagal šio priedo 6 punktą ir įrodyta kontrolės prietaisų ir gedimų klasifikavimo atitiktis, kaip išvardyta 5 punkte:

TAIP/NE

Atliktų patvirtinimo bandymų informacija pateikta 5 dalyje.

1.1.   TPD sistema išbandyta variklio bandymų stende

| Variklis | |
| --- | --- |
| — | Variklio pavadinimas (gamintojo ir komercinis pavadinimai): |

Variklis

—

Variklio pavadinimas (gamintojo ir komercinis pavadinimai):

...

| — | Variklio tipas (kaip nurodyta patvirtinimo dokumente): |
| --- | --- |

—

Variklio tipas (kaip nurodyta patvirtinimo dokumente):

...

| — | Variklio numeris (serijos numeris): |
| --- | --- |

—

Variklio numeris (serijos numeris):

...

Su šiuo priedu susiję valdymo įtaisai (įskaitant variklio EVĮ)

| — | Pagrindinės funkcijos: |
| --- | --- |

—

Pagrindinės funkcijos:

...

| — | Identifikavimo numeris (programinės įrangos ir kalibravimo): |
| --- | --- |

—

Identifikavimo numeris (programinės įrangos ir kalibravimo):

...

Diagnostikos įrankis (per bandymą naudotas skaitymo įrankis)

| — | Gamintojas: |
| --- | --- |

—

Gamintojas:

...

| — | Tipas: |
| --- | --- |

—

Tipas:

...

| — | Programinė įranga/versija |
| --- | --- |

—

Programinė įranga/versija

...

Bandymo informacija

| — | Bandymo aplinkos sąlygos (temperatūra, drėgnis, slėgis): |
| --- | --- |

—

Bandymo aplinkos sąlygos (temperatūra, drėgnis, slėgis):

...

| — | Bandymo vieta (įskaitant aukštį): |
| --- | --- |

—

Bandymo vieta (įskaitant aukštį):

...

| — | Bandymo degalai: |
| --- | --- |

—

Bandymo degalai:

...

| — | Variklio tepimo alyva: |
| --- | --- |

—

Variklio tepimo alyva:

...

| — | Bandymo data: |
| --- | --- |

—

Bandymo data:

...

2.   TPD sistemos įrengimo patvirtinimo bandymai

| Greta TPD sistemos/išmetamųjų teršalų TPD šeimos buvo išbandytas ir TPD sistemos/sistemų įrengimas transporto priemonėje pagal nurodyto priedo 1 priedėlio nuostatas: | TAIP/NE |
| --- | --- |

Greta TPD sistemos/išmetamųjų teršalų TPD šeimos buvo išbandytas ir TPD sistemos/sistemų įrengimas transporto priemonėje pagal nurodyto priedo 1 priedėlio nuostatas:

TAIP/NE

2.1.   TPD sistemos įrengimo bandymo rezultatas

| Bandymo rezultatai | |
| --- | --- |
| Jeigu buvo išbandytas TPD sistemos įrengimas transporto priemonėje, TPD sistemos įrengimas sėkmingai išbandytas pagal nurodyto priedo 1 priedėlį | TAIP/NE |

Bandymo rezultatai

Jeigu buvo išbandytas TPD sistemos įrengimas transporto priemonėje, TPD sistemos įrengimas sėkmingai išbandytas pagal nurodyto priedo 1 priedėlį

TAIP/NE

2.2.   Išbandytas įrengimas

Jei išbandytas TPD sistemos įrengimas transporto priemonėje:

| Išbandyta transporto priemonė | |
| --- | --- |
| — | Transporto priemonės pavadinimas (gamintojo ir komercinis pavadinimai): |

Išbandyta transporto priemonė

—

Transporto priemonės pavadinimas (gamintojo ir komercinis pavadinimai):

...

| — | Transporto priemonės tipas: |
| --- | --- |

—

Transporto priemonės tipas:

...

| — | Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN): |
| --- | --- |

—

Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN):

...

Diagnostikos įrankis (per bandymą naudotas skaitymo įrankis)

| — | Gamintojas: |
| --- | --- |

—

Gamintojas:

. . .

| — | Tipas: |
| --- | --- |

—

Tipas:

...

| — | Programinė įranga/versija: |
| --- | --- |

—

Programinė įranga/versija:

...

Bandymo informacija

| — | Data ir vieta: |
| --- | --- |

—

Data ir vieta:

...

Techninės atitikties ataskaitos 5 dalis (pavyzdys)

BANDYMO PROTOKOLAS

TPD sistemos patvirtinimo bandymas

| Bendroji informacija | Trikčių klasifikavimo patvirtinimas | TPD eksploatavimo savybių patvirtinimas |
| --- | --- | --- |
| | Bandymas | Išmetamųjų teršalų lygis | Klasifikacija | Defektinės sudedamosios dalies sertifikavimas | GR įjungimas |
| Trikties režimas | Trikties kodas | Išbandyta pagal punktą | Bandymo ciklas | Aukščiau OTL | Žemiau OTL | Žemiau EL + X | Gamintojo siūloma klasifikacija | Galutinė klasifikacija (1) | Išbandyta pagal punktą | Bandymo ciklas | Sertifikuota | Išbandyta pagal punktą | Bandymo ciklas | Nenutrūkstamas GR po ... ciklo | Trumpalaikis GR po ... ciklo | GR pareikalavus po ... ciklo |
| SCR sistemos dozavimo vožtuvas | P2... | neišbandyta | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | taip | 6.3.1 | WHTC | 2-as | | |
| EGR elektrinis vožtuvas | P1... | neišbandyta | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | taip | 6.3.1 | WHTC | | 1-as | |
| EGR mechaninis vožtuvas | P1... | neišbandyta | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | taip | 6.3.1 | WHTC | | 2-as | |
| EGR mechaninis vožtuvas | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | neišbandyta | | taip | | | | | |
| EGR mechaninis vožtuvas | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | taip | 6.3.1 | WHTC | | 2-as | |
| Elektrinis oro temperatūros jutiklis | P1... | neišbandyta | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | taip | 6.3.1 | WHTC | | 1-as | |
| Elektrinis alyvos temperatūros jutiklis | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | neišbandyta | | taip | | | | | |
| Pastabos. 1) Sertifikavimo institucijos reikalavimu triktis gali būti priskirta kitai klasei, kuri skiriasi nuo tos, kurią siūlo gamintojas.
  Šiame lape išvardytos tik triktys, kurios buvo išbandytos dėl klasifikavimo arba eksploatavimo savybių, ir triktys, kurios perklasifikuotos sertifikavimo institucijos reikalavimu.
  Gedimas gali būti išbandomas klasifikavimo, eksploatavimo savybių požiūriu arba abiem šiais požiūriais.
  Lentelėje aptariami trys EGR mechaninio vožtuvo pavyzdžio atvejai |

Bendroji informacija

Trikčių klasifikavimo patvirtinimas

TPD eksploatavimo savybių patvirtinimas

Bandymas

Išmetamųjų teršalų lygis

Klasifikacija

Defektinės sudedamosios dalies sertifikavimas

GR įjungimas

Trikties režimas

Trikties kodas

Išbandyta pagal punktą

Bandymo ciklas

Aukščiau OTL

Žemiau OTL

Žemiau EL + X

Gamintojo siūloma klasifikacija

Galutinė klasifikacija (1)

Išbandyta pagal punktą

Bandymo ciklas

Sertifikuota

Išbandyta pagal punktą

Bandymo ciklas

Nenutrūkstamas GR po ... ciklo

Trumpalaikis GR po ... ciklo

GR pareikalavus po ... ciklo

SCR sistemos dozavimo vožtuvas

P2...

neišbandyta

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

taip

6.3.1

WHTC

2-as

EGR elektrinis vožtuvas

P1...

neišbandyta

A

B1

6.3.2.1

WHTC

taip

6.3.1

WHTC

1-as

EGR mechaninis vožtuvas

P1...

neišbandyta

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

taip

6.3.1

WHTC

2-as

EGR mechaninis vožtuvas

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

neišbandyta

taip

EGR mechaninis vožtuvas

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

taip

6.3.1

WHTC

2-as

Elektrinis oro temperatūros jutiklis

P1...

neišbandyta

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

taip

6.3.1

WHTC

1-as

Elektrinis alyvos temperatūros jutiklis

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

neišbandyta

taip

Pastabos. 1) Sertifikavimo institucijos reikalavimu triktis gali būti priskirta kitai klasei, kuri skiriasi nuo tos, kurią siūlo gamintojas.

Šiame lape išvardytos tik triktys, kurios buvo išbandytos dėl klasifikavimo arba eksploatavimo savybių, ir triktys, kurios perklasifikuotos sertifikavimo institucijos reikalavimu.

Gedimas gali būti išbandomas klasifikavimo, eksploatavimo savybių požiūriu arba abiem šiais požiūriais.

Lentelėje aptariami trys EGR mechaninio vožtuvo pavyzdžio atvejai

---

(1)  kaip pranešta patvirtinimo dokumente.

5 priedėlis

Variklio būklės ir duomenų srauto informacija

Pateiktose lentelėse išvardijama informacija, aptarta šio priedo 4.7.1.4 ir 4.7.2 punktuose.

1 lentelė

Privalomieji reikalavimai

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| Apskaičiuota apkrova (variklio sukimo momentas kaip didžiausio galimo sukimo momento, esant dabartiniam sūkių skaičiui, procentinis dydis) | X | X |
| Variklio sūkių skaičius | X | X |
| Variklio aušalo temperatūra (arba atitikmens) | X | X |
| Barometrinis slėgis (matuojamas tiesiogiai arba apskaičiuojamas) | X | X |

Variklio būklė

Duomenų srautas

Apskaičiuota apkrova (variklio sukimo momentas kaip didžiausio galimo sukimo momento, esant dabartiniam sūkių skaičiui, procentinis dydis)

X

X

Variklio sūkių skaičius

X

X

Variklio aušalo temperatūra (arba atitikmens)

X

X

Barometrinis slėgis (matuojamas tiesiogiai arba apskaičiuojamas)

X

X

2 lentelė

Papildoma variklio sūkių skaičiaus ir apkrovos informacija

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| vairuotojui reikalingas variklio sukimo momentas (kaip didžiausio variklio sukimo momento procentinis dydis) | X | X |
| tikrasis variklio sukimo momentas (apskaičiuojamas kaip didžiausio variklio sukimo momento procentinis dydis, pvz., apskaičiuojamas naudojant nurodytą įpurškiamų degalų kiekį) | X | X |
| etaloninis didžiausias variklio sukimo momentas | | X |
| etaloninis didžiausias variklio sukimo momentas kaip variklio sūkių skaičiaus funkcija | | X |
| nuo variklio užvedimo praėjęs laikas | X | X |

Variklio būklė

Duomenų srautas

vairuotojui reikalingas variklio sukimo momentas (kaip didžiausio variklio sukimo momento procentinis dydis)

X

X

tikrasis variklio sukimo momentas (apskaičiuojamas kaip didžiausio variklio sukimo momento procentinis dydis, pvz., apskaičiuojamas naudojant nurodytą įpurškiamų degalų kiekį)

X

X

etaloninis didžiausias variklio sukimo momentas

X

etaloninis didžiausias variklio sukimo momentas kaip variklio sūkių skaičiaus funkcija

X

nuo variklio užvedimo praėjęs laikas

X

X

3 lentelė

Papildoma informacija, jei išmetamųjų teršalų arba tpd sistema ją naudoja bet kokiai tpd informacijai įgalinti arba pašalinti

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| degalų lygis | X | X |
| variklio alyvos temperatūra | X | X |
| transporto priemonės greitis | X | X |
| variklio valdymo kompiuterio sistemos įtampa (pagrindiniam valdymo lustui) | X | X |

Variklio būklė

Duomenų srautas

degalų lygis

X

X

variklio alyvos temperatūra

X

X

transporto priemonės greitis

X

X

variklio valdymo kompiuterio sistemos įtampa (pagrindiniam valdymo lustui)

X

X

4 lentelė

Papildoma informacija, jei variklis yra atitinkamai įrengtas, matuojama arba apskaičiuojama informacija

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| Absoliutinė droselio padėtis/įsiurbiamo oro droselio padėtis (vožtuvo padėtis, naudojama oro įsiurbimui reguliuoti) | X | X |
| Dyzelino valdymo sistemos būsena uždaros sistemos atveju (pvz., uždara degalų slėgio sistema) | X | X |
| Degalų rampos slėgis | X | X |
| Įpurškimo valdymo slėgis (t. y. degalų įpurškimą valdančio skysčio slėgis) | X | X |
| Tipiškas degalų įpurškimo sinchronizavimas (pirmo pagrindinio įpurškimo pradžia) | X | X |
| Nurodytas degalų rampos slėgis | X | X |
| Nurodytas įpurškimo valdymo slėgis (t. y. degalų įpurškimą valdančio skysčio slėgis) | X | X |
| Įsiurbiamo oro temperatūra | X | X |
| Aplinkos oro temperatūra | X | X |
| Turbininio kompresoriaus įleidimo/išleidimo oro temperatūra (kompresorius ir turbina) | X | X |
| Turbininio kompresoriaus įleidimo/išleidimo slėgis (kompresorius ir turbina) | X | X |
| Pripučiamo oro temperatūra (už tarpinio aušintuvo, jei įtaisytas) | X | X |
| Tikrasis padidintas slėgis | X | X |
| Oro srautas iš oro masės srauto jutiklio | X | X |
| Nurodytas EGR vožtuvo veikimo ciklas/padėtis (jeigu EGR taip valdoma) | X | X |
| Realus EGR vožtuvo veikimo ciklas/padėtis | X | X |
| PTO būsena (aktyvi arba neaktyvi) | X | X |
| Akceleratoriaus pedalo padėtis | X | X |
| Papildoma absoliutinė pedalo padėtis | X | jei fiksuojama |
| Momentinis degalų suvartojimas | X | X |
| Nurodytas/tikslinis padidintas slėgis (jeigu padidintas slėgis naudojamas turbininiam kompresoriui valdyti) | X | X |
| DPF įleidimo slėgis | X | X |
| DPF išleidimo slėgis | X | X |
| DPF slėgio slenkstis | X | X |
| Variklio išmetamųjų dujų slėgis | X | X |
| DPF įleidimo temperatūra | X | X |
| DPF išleidimo temperatūra | X | X |
| Variklio išmetamųjų dujų temperatūra | X | X |
| Turbininio kompresoriaus/turbinos sūkių skaičius | X | X |
| Kintamosios geometrijos turbinos padėtis | X | X |
| Nurodyta kintamosios geometrijos turbinos padėtis | X | X |
| Įpūtimo slėgio reguliatoriaus padėtis | X | X |
| Oro/degalų santykio jutiklio išvestis | | X |
| Deguonies jutiklio išvestis | | X |
| NOx jutiklio išvestis | | X |

Variklio būklė

Duomenų srautas

Absoliutinė droselio padėtis/įsiurbiamo oro droselio padėtis (vožtuvo padėtis, naudojama oro įsiurbimui reguliuoti)

X

X

Dyzelino valdymo sistemos būsena uždaros sistemos atveju (pvz., uždara degalų slėgio sistema)

X

X

Degalų rampos slėgis

X

X

Įpurškimo valdymo slėgis (t. y. degalų įpurškimą valdančio skysčio slėgis)

X

X

Tipiškas degalų įpurškimo sinchronizavimas (pirmo pagrindinio įpurškimo pradžia)

X

X

Nurodytas degalų rampos slėgis

X

X

Nurodytas įpurškimo valdymo slėgis (t. y. degalų įpurškimą valdančio skysčio slėgis)

X

X

Įsiurbiamo oro temperatūra

X

X

Aplinkos oro temperatūra

X

X

Turbininio kompresoriaus įleidimo/išleidimo oro temperatūra (kompresorius ir turbina)

X

X

Turbininio kompresoriaus įleidimo/išleidimo slėgis (kompresorius ir turbina)

X

X

Pripučiamo oro temperatūra (už tarpinio aušintuvo, jei įtaisytas)

X

X

Tikrasis padidintas slėgis

X

X

Oro srautas iš oro masės srauto jutiklio

X

X

Nurodytas EGR vožtuvo veikimo ciklas/padėtis (jeigu EGR taip valdoma)

X

X

Realus EGR vožtuvo veikimo ciklas/padėtis

X

X

PTO būsena (aktyvi arba neaktyvi)

X

X

Akceleratoriaus pedalo padėtis

X

X

Papildoma absoliutinė pedalo padėtis

X

jei fiksuojama

Momentinis degalų suvartojimas

X

X

Nurodytas/tikslinis padidintas slėgis (jeigu padidintas slėgis naudojamas turbininiam kompresoriui valdyti)

X

X

DPF įleidimo slėgis

X

X

DPF išleidimo slėgis

X

X

DPF slėgio slenkstis

X

X

Variklio išmetamųjų dujų slėgis

X

X

DPF įleidimo temperatūra

X

X

DPF išleidimo temperatūra

X

X

Variklio išmetamųjų dujų temperatūra

X

X

Turbininio kompresoriaus/turbinos sūkių skaičius

X

X

Kintamosios geometrijos turbinos padėtis

X

X

Nurodyta kintamosios geometrijos turbinos padėtis

X

X

Įpūtimo slėgio reguliatoriaus padėtis

X

X

Oro/degalų santykio jutiklio išvestis

X

Deguonies jutiklio išvestis

X

NOx jutiklio išvestis

X

6 priedėlis

Informaciniai tipiniai dokumentai

Šiame priedėlyje pateiktos nuorodos į pramonės šakos standartus, kurie taikomi pagal šio priedo nuostatas, kad transporto priemonei (varikliui) būtų suteikta nuoseklioji ryšio sąsaja. Nustatyti trys leidžiami sprendimai: ISO 15765-4, SAE J1939-73 arba ISO/PAS 27145. Be to, yra kitų ISO arba SAE standartų, kurie taikomi pagal šio priedo nuostatas.

ISO 15765-4 ir nuoroda įtrauktos specifikacijos papildo WWH-OBD reikalavimus.

ISO 15765-4 „Kelių transporto priemonės – Diagnostika valdiklio zonos tinkle (CAN) – 4 dalis: su teršalų išmetimu susijusioms sistemoms keliami reikalavimai“, 2006 m.

SAE J1939-73 ir nuoroda įtrauktos specifikacijos papildo WWH-OBD reikalavimus.

J1939-73 „TAIKOMASIS LYGMUO – DIAGNOSTIKA“, 2006 m.

ISO/PAS 27145 ir nuoroda įtrauktos specifikacijos papildo WWH-OBD reikalavimus.

| i) | ISO/PAS 27145-1:2006 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės diagnostikos (WWH-OBD) įgyvendinimas – 1 dalis: bendroji informacija ir naudojimo scenarijų apibrėžtys; |
| --- | --- |

i)

ISO/PAS 27145-1:2006 Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės diagnostikos (WWH-OBD) įgyvendinimas – 1 dalis: bendroji informacija ir naudojimo scenarijų apibrėžtys;

| ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 2 dalis: dažniausiai pasitaikančių su išmetamaisiais teršalais susijusių duomenų žodynas; |
| --- | --- |

ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 2 dalis: dažniausiai pasitaikančių su išmetamaisiais teršalais susijusių duomenų žodynas;

| iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 3 dalis: dažniausiai pasitaikančių pranešimų žodynas; |
| --- | --- |

iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 3 dalis: dažniausiai pasitaikančių pranešimų žodynas;

| iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 4 dalis: transporto priemonės ir bandymo įrangos jungtis. |
| --- | --- |

iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 Kelių transporto priemonės – WWH-OBD ryšio įgyvendinimo reikalavimai – 4 dalis: transporto priemonės ir bandymo įrangos jungtis.

Nuoroda į šią taisyklę įtraukti nurodyti Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) dokumentai:

ISO 15031-3:2004 „Kelių transporto priemonės – Transporto priemonės ryšys su išorine išmetamiesiems teršalams skirta diagnostikos įranga – 3 dalis: diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas“.

Nuoroda į šią taisyklę įtraukti nurodyti Automobilių inžinierių sąjungos (SEA) dokumentai:

SAE J2403 „Vidutinio/didelio pajėgumo E/E sistemų diagnostikos nomenklatūra“, 2004 m. rugpjūčio mėn.

SAE J1939-13 Transporto priemonei įrengiamos diagnostikos sistemos išorinė jungtis, 2004 m. kovo mėn.

7 priedėlis

Su tpd susijusios informacijos dokumentai

Su TPD susijusią informaciją, kurios reikalaujama pagal šį priedėlį, transporto priemonės gamintojas pateikia tam, kad būtų galima gaminti su TPD suderinamas keičiamąsias arba atsargines dalis, diagnostikos įrankius ir bandymų įrangą pagrindinėje taisyklės dalyje nurodytu būdu.

Atsarginės dalys, diagnostikos įrankiai ir bandymo įranga

Ši informacija turi leisti atsarginių ir modifikuotų atsarginių sudedamųjų dalių gamintojams užtikrinti, kad jų gaminamos dalys būtų tinkamos TPD sistemai, t. y. kad būtų galima eksploatuoti be gedimų ir kad transporto priemonės naudotojui nekiltų problemų. Be to, ta susijusi informacija turi leisti diagnostikos įrankių ir bandymo įrangos gamintojams gaminti įrankius ir įrangą, tinkamą veiksmingai ir tiksliai atlikti išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistemos diagnostiką.

Jei tai atsarginės arba einamojo remonto sudedamosios dalys, informacijos galima prašyti tik apie tas sudedamąsias dalis, kurioms taikomas patvirtinimas arba kurios yra sistemos, kuriai taikomas patvirtinimas, sudedamosios dalys.

Prašant pateikti informacijos, turi būti tiksliai nurodomas variklio modelio tipas/variklio modelio tipas atsižvelgiant į variklio šeimą, apie kurį prašoma informacijos. Prašyme turi būti patvirtinta, kad informacija reikalinga keičiamosioms ar modernizuotoms dalims, sudedamosioms dalims, diagnostikos įrankiams arba bandymų įrangai tobulinti.

Remontui būtina informacija

Ne vėliau nei per tris mėnesius nuo to laiko, kai gamintojas kiekvienam įgaliotajam prekiautojui arba remonto dirbtuvėms pateikia remontui būtiną informaciją, gamintojas užtikrina, kad informacija (įskaitant visus vėlesnius pakeitimus ir papildymus) būtų prieinama už pagrįstą ir nediskriminacinį mokestį.

Gamintojas, jeigu būtina už mokestį, taip pat turi pateikti techninę informaciją, reikalingą variklinėms transporto priemonėms remontuoti arba jų techninei priežiūrai atlikti, jeigu ta informacija nesaugoma intelektinės nuosavybės teise arba jeigu nelaikoma esmine, slapta praktine patirtimi, kuri yra tinkamai identifikuota; reikalingos techninės informacijos šiuo atveju neturi būti be reikalo draudžiama skelbti.

Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, atliekantiems einamąjį transporto priemonių remontą ar techninę priežiūrą, jas remontuojantiems arba bandantiems, teikiantiems avarinę pagalbą arba gaminantiems ar parduodantiems atsargines ir modifikuotas atsargines sudedamąsias dalis, diagnostikos įrankius ir bandymo įrangą.

Jeigu šių nuostatų nesilaikoma, patvirtinimą suteikianti institucija imasi atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog remontui reikalinga informacija būtų prieinama pagal tipui patvirtinti ir eksploatuojamoms transporto priemonėms patikrinti nustatytą metodiką.

---