# Euroopan unionin L 103/12.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 103 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta12. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 103

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta12. huhtikuu 2008

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 49 — Puristussytytys- ja ottomoottoreiden (maakaasu ja nestekaasu) päästöt | 1 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 49 — Puristussytytys- ja ottomoottoreiden (maakaasu ja nestekaasu) päästöt

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 12.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 103/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 49 — Puristussytytys- ja ottomoottoreiden (maakaasu ja nestekaasu) päästöt

Yhdenmukaiset vaatimukset ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä

(Tarkistus 4)

johon sisältyvät kaikki seuraavat voimassa olevat tekstit:

Muutossarja 05 — Voimaantulopäivä:

SISÄLTÖ

LUKU

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eritelmät ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

6.

| 7. | Moottoriperhe |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Käytössä olevien ajoneuvojen/moottorien vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon vaatimustenvastaisuuden seuraamukset |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tyyppihyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopullinen keskeyttäminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

| Lisäys 1 — | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai sitä ei ole käytettävissä |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely valmistajan pyynnöstä |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

LIITTEET

| Liite 1 — | Ilmoituslomake |
| --- | --- |

Liite 1 —

| Lisäys 1 — | (Kanta)moottorin olennaiset ominaisuudet ja testin suorittamista koskevat tiedot |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ominaisuudet |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

| Lisäys 5 — | OBD-järjestelmään liittyvät tiedot |
| --- | --- |

Lisäys 5 —

| Liite 2A — | Puristussytytysmoottorityypille, maakaasumoottorityypille tai nestekaasukäyttöiselle ottomoottorityypille erillisenä teknisenä yksikkönä päästöjen osalta säännön N:o 49 mukaisesti annettavan hyväksynnän myöntämistä, laajentamista, epäämistä tai peruuttamista tai tuotannon lopullista keskeyttämistä koskeva ilmoitus |
| --- | --- |

Liite 2A —

| Lisäys 1 — | OBD-järjestelmään liittyvät tiedot |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Liite 2B — | Ajoneuvotyypille kaasu- ja hiukkaspäästöjen osalta säännön N:o 49 mukaisesti annettavan hyväksynnän myöntämistä, laajentamista, epäämistä tai peruuttamista tai tuotannon lopullista keskeyttämistä koskeva ilmoitus |
| --- | --- |

Liite 2B —

| Liite 3 — | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 3 —

| Liite 4A — | Testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 4A —

| Lisäys 1 — | ESC- ja ELR-testisyklit |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | ETC-testisykli |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Moottorin ETC-testin dynamometriajo |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Mittaus- ja näytteenottomenettely |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

| Lisäys 5 — | Kalibrointimenettely |
| --- | --- |

Lisäys 5 —

| Lisäys 6 — | Hiilivirran tarkastaminen |
| --- | --- |

Lisäys 6 —

| Lisäys 7 — | Näytteenotto- ja analysointijärjestelmät |
| --- | --- |

Lisäys 7 —

| Liite 4B — | Puristussytytysmoottorin sekä maakaasulla tai nestekaasulla toimivan ottomoottorin testausmenettely, johon sisältyy maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu raskaiden ajoneuvojen todistus (WHDC, yleinen tekninen sääntö (gtr) N:o 4) |
| --- | --- |

Liite 4B —

| Lisäys 1 — | Moottorin WHTC-testin dynamometriajo |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Dieselvertailupolttoaine |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Mittauslaitteisto |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

| Lisäys 5 — | Hiilivirran tarkastaminen |
| --- | --- |

Lisäys 5 —

| Lisäys 6 — | Esimerkki laskutoimituksesta |
| --- | --- |

Lisäys 6 —

| Liite 5 — | Hyväksyntätesteissä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisessa käytettävien vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet |
| --- | --- |

Liite 5 —

| Liite 6 — | Esimerkki laskutoimituksesta |
| --- | --- |

Liite 6 —

| Liite 7 — | Päästöjä rajoittavien järjestelmien kestävyyden testausmenettelyt |
| --- | --- |

Liite 7 —

| Liite 8 — | Käytössä olevien ajoneuvojen/moottorien vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

Liite 8 —

| Liite 9A — | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD) |
| --- | --- |

Liite 9A —

| Lisäys 1 — | Ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) hyväksyntätestit |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Liite 9B — | Ajoneuvon sisäistä dieselmoottorin valvontajärjestelmää (OBD) koskevat tekniset vaatimukset (WWH-OBD, gtr N:o 5) |
| --- | --- |

Liite 9B —

| Lisäys 1 — | OBD-järjestelmän asennuksen hyväksyntä |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Virhetoiminnat — Vikakooditilan kuvaaminen — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivoinnin kuvaaminen |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Valvontavaatimukset |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Lisäys 4 — | Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta |
| --- | --- |

Lisäys 4 —

| Lisäys 5 — | Tila- ja datavirtatiedot |
| --- | --- |

Lisäys 5 —

| Lisäys 6 — | Lähdestandardit |
| --- | --- |

Lisäys 6 —

| Lisäys 7 — | OBD-järjestelmään liittyvien tietojen dokumentointi |
| --- | --- |

Lisäys 7 —

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1. | Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M ja N 1/ ajoneuvoihin ja niiden moottoreihin taulukossa A esitetyllä tavalla kyseisille moottoreille taulukossa B määrättyjen testien osalta. Se koskee myös kyseisten moottorien asennusta ajoneuvoihin.
  Taulukko A:
  Sovellettavuus











  Ajoneuvon luokka 1/ | Enimmäis-paino | Ottomoottorit | Puristussytytysmoottorit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bensiini | Maakaasu (1) | Nestekaasu (2) | Diesel | Etanoli |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 tai R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 tai R83 (4) | R49 tai R83 (4) | R49 tai R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 tai R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M ja N 1/ ajoneuvoihin ja niiden moottoreihin taulukossa A esitetyllä tavalla kyseisille moottoreille taulukossa B määrättyjen testien osalta. Se koskee myös kyseisten moottorien asennusta ajoneuvoihin.

Taulukko A:

Sovellettavuus

Ajoneuvon luokka 1/

Enimmäis-paino

Ottomoottorit

Puristussytytysmoottorit

Bensiini

Maakaasu (1)

Nestekaasu (2)

Diesel

Etanoli

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 tai R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 tai R83 (4)

R49 tai R83 (4)

R49 tai R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 tai R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

Taulukko B:

Vaatimukset

| | Ottomoottorit | Puristussytytysmoottorit |
| --- | --- | --- |
| Bensiini | Maa-kaasu | Nestekaasu | Diesel | Etanoli |
| Kaasupäästöt | — | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Hiukkaspäästöt | — | Kyllä (5) | Kyllä (5) | Kyllä | Kyllä |
| Savu | — | — | — | Kyllä | Kyllä |
| Kestävyys | — | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Käytönaikainen vaa-timustenmukaisuus | — | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| OBD | — | Kyllä (6) | Kyllä (6) | Kyllä | Kyllä |

Ottomoottorit

Puristussytytysmoottorit

Bensiini

Maa-kaasu

Nestekaasu

Diesel

Etanoli

Kaasupäästöt

—

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Hiukkaspäästöt

—

Kyllä (5)

Kyllä (5)

Kyllä

Kyllä

Savu

—

—

—

Kyllä

Kyllä

Kestävyys

—

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Käytönaikainen vaa-timustenmukaisuus

—

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

OBD

—

Kyllä (6)

Kyllä (6)

Kyllä

Kyllä

| 1.2. | Vastaavat hyväksynnät
  Seuraaville ei vaadita tähän sääntöön perustuvaa hyväksyntää, mikäli ne kuuluvat säännön N:o 83 nojalla hyväksyttyyn ajoneuvoon:






  a) | dieselpolttoaineella toimivat puristussytytysmoottorit, jotka asennetaan luokkien N1, N2 ja M2  1/ ajoneuvoihin |
| --- | --- | --- |

1.2.

Vastaavat hyväksynnät

Seuraaville ei vaadita tähän sääntöön perustuvaa hyväksyntää, mikäli ne kuuluvat säännön N:o 83 nojalla hyväksyttyyn ajoneuvoon:

a)

dieselpolttoaineella toimivat puristussytytysmoottorit, jotka asennetaan luokkien N1, N2 ja M2  1/ ajoneuvoihin

| b) | maakaasulla tai nestekaasulla toimivat ottomoottorit, jotka asennetaan luokan N1 ajoneuvoihin 1/ |
| --- | --- |

b)

maakaasulla tai nestekaasulla toimivat ottomoottorit, jotka asennetaan luokan N1 ajoneuvoihin 1/

| c) | dieselpolttoaineella toimivalla puristussytytysmoottorilla varustetut luokkien N1, N2 ja M2 1/ ajoneuvot ja maakaasulla tai nestekaasulla toimivalla ottomoottorilla varustetut luokan N1 1/ ajoneuvot. |
| --- | --- |

c)

dieselpolttoaineella toimivalla puristussytytysmoottorilla varustetut luokkien N1, N2 ja M2 1/ ajoneuvot ja maakaasulla tai nestekaasulla toimivalla ottomoottorilla varustetut luokan N1 1/ ajoneuvot.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1. | Tässä säännössä tarkoitetaan
  ”moottorin (moottoriperheen) hyväksynnällä” moottorityypin (moottoriperheen) hyväksyntää kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason, savun ja ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) osalta;
  ”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason ja savun sekä ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) ja moottorin ajoneuvoon asentamisen osalta;
  ”päästöjenrajoituksen lisästrategialla (AECS)” päästöjenrajoitusstrategiaa, joka aktivoituu tai joka muuttaa päästöjenrajoituksen perusstrategiaa erityistarkoitusta tai -tarkoituksia varten vastauksena erityisiin ympäristö- ja/tai käyttöoloihin, kuten ajoneuvon nopeuteen, moottorin kierrosnopeuteen, käytettyyn vaihteeseen, imusarjan lämpötilaan tai imusarjan paineeseen;
  ”päästöjenrajoituksen perusstrategialla (BECS)” päästöjenrajoitusstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen koko toiminta-alalla, ellei AECS ole aktivoitunut. Esimerkkejä BECS:stä ovat seuraavat, mutta luettelo ei ole kattava:






  a) | moottorin ajoituskartta, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Tässä säännössä tarkoitetaan

”moottorin (moottoriperheen) hyväksynnällä” moottorityypin (moottoriperheen) hyväksyntää kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason, savun ja ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) osalta;

”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason ja savun sekä ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) ja moottorin ajoneuvoon asentamisen osalta;

”päästöjenrajoituksen lisästrategialla (AECS)” päästöjenrajoitusstrategiaa, joka aktivoituu tai joka muuttaa päästöjenrajoituksen perusstrategiaa erityistarkoitusta tai -tarkoituksia varten vastauksena erityisiin ympäristö- ja/tai käyttöoloihin, kuten ajoneuvon nopeuteen, moottorin kierrosnopeuteen, käytettyyn vaihteeseen, imusarjan lämpötilaan tai imusarjan paineeseen;

”päästöjenrajoituksen perusstrategialla (BECS)” päästöjenrajoitusstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen koko toiminta-alalla, ellei AECS ole aktivoitunut. Esimerkkejä BECS:stä ovat seuraavat, mutta luettelo ei ole kattava:

a)

moottorin ajoituskartta,

| b) | EGR-kartta, |
| --- | --- |

b)

EGR-kartta,

| c) | SCR-katalyyttireagenssin annostuskartta; |
| --- | --- |

c)

SCR-katalyyttireagenssin annostuskartta;

”yhdistetyllä typen oksidien poistojärjestelmällä ja hiukkassuodattimella” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus samanaikaisesti vähentää sekä typen oksidien että hiukkasten päästöjä;

”jatkuvalla regeneroinnilla” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran ETC-testiä kohden. Tällainen regenerointiprosessi ei edellytä erityistä testimenettelyä;

”valvonta-alueella” moottorin kierrosnopeuksien A–C sekä 25–100 prosentin kuormituksen välistä aluetta;

”ilmoitetulla suurimmalla teholla (Pmax)” valmistajan hyväksyntähakemuksessa ilmoittamaa suurinta tehoa EC-kilowatteina (nettoteho);

”estostrategialla”

| a) | AECS:ää, joka pienentää päästöjenrajoituksen tehoa BECS:ään nähden sellaisissa oloissa, joiden voidaan kohtuudella olettaa esiintyvän ajoneuvon tavanomaisen toiminnan ja käytön yhteydessä, |
| --- | --- |

a)

AECS:ää, joka pienentää päästöjenrajoituksen tehoa BECS:ään nähden sellaisissa oloissa, joiden voidaan kohtuudella olettaa esiintyvän ajoneuvon tavanomaisen toiminnan ja käytön yhteydessä,

| b) | BECS:ää, jossa erotetaan toisistaan toiminta standardoidussa hyväksyntätestissä ja muu toiminta ja joka tarjoaa tasoltaan vähäisemmän päästöjenrajoituksen niissä olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly hyväksynnässä käytettäviin soveltuviin testimenettelyihin, tai |
| --- | --- |

b)

BECS:ää, jossa erotetaan toisistaan toiminta standardoidussa hyväksyntätestissä ja muu toiminta ja joka tarjoaa tasoltaan vähäisemmän päästöjenrajoituksen niissä olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly hyväksynnässä käytettäviin soveltuviin testimenettelyihin, tai

| c) | OBD:tä tai päästöjenrajoituksen seurantastrategiaa, jossa erotetaan toisistaan toiminta standardoidussa hyväksyntätestissä ja muu toiminta ja joka tarjoaa tasoltaan (oikea-aikaisuuden ja tarkkuuden suhteen) alhaisemman seurantakyvyn niissä olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly hyväksynnässä käytettäviin soveltuviin testimenettelyihin; |
| --- | --- |

c)

OBD:tä tai päästöjenrajoituksen seurantastrategiaa, jossa erotetaan toisistaan toiminta standardoidussa hyväksyntätestissä ja muu toiminta ja joka tarjoaa tasoltaan (oikea-aikaisuuden ja tarkkuuden suhteen) alhaisemman seurantakyvyn niissä olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly hyväksynnässä käytettäviin soveltuviin testimenettelyihin;

”typen oksidien poistojärjestelmällä” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä; nykyisin on käytössä esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction);

”viiveellä” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10). Kaasumaisten aineosien osalta tämä on periaatteessa mitatun aineosan siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen. Viiveen osalta viitekohtana pidetään näytteenotinta;

”dieselmoottorilla” puristussytytysperiaatteella toimivaa moottoria;

”ELR-testillä” 5.2 kohdan mukaisesti moottorin vakiokierrosnopeudella suoritettavista kuormitusvaiheista muodostuvaa testisykliä;

”ESC-testillä” kolmestatoista 5.2 kohdan mukaisesti suoritettavasta vakiomoodista muodostuvaa testisykliä;

”ETC-testillä” 5.2 kohdan mukaisesti suoritettavista 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista muodostuvaa testisykliä;

”rakennepiirteellä” ajoneuvon tai moottorin

| a) | kaikkia valvontajärjestelmiä, myös tietokoneohjelmistoja, sähköisiä valvontajärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa, |
| --- | --- |

a)

kaikkia valvontajärjestelmiä, myös tietokoneohjelmistoja, sähköisiä valvontajärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa,

| b) | kaikkia valvontajärjestelmän kalibrointeja, |
| --- | --- |

b)

kaikkia valvontajärjestelmän kalibrointeja,

| c) | järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia, |
| --- | --- |

c)

järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia,

| d) | kaikkia laitteita; |
| --- | --- |

d)

kaikkia laitteita;

”päästöihin liittyvällä vialla” puutetta tai poikkeamaa tavanomaisiin valmistustoleransseihin nähden sellaisen laitteen, järjestelmän tai laitteiston suunnittelussa, materiaaleissa tai valmistuksessa, joka vaikuttaa johonkin päästöjenrajoitusjärjestelmän parametriin, määritykseen tai osaan. Osan puuttumista voidaan pitää päästöihin liittyvänä vikana;

”päästöjenrajoitusstrategialla” moottorijärjestelmän tai ajoneuvon kokonaisrakenteeseen kuuluvaa laitettava tai laitejoukkoa, jonka tarkoituksena on rajoittaa pakokaasupäästöjä ja johon sisältyy yksi BECS ja yksi AECS-kokonaisuus;

”päästöjenrajoitusjärjestelmällä” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, moottorijärjestelmän sähköisen hallinnan ohjainta (-ohjaimia) ja kaikkia päästöihin liittyviä moottorijärjestelmän pakopuolen osia, jotka toimittavat tietoja tai saavat tietoja tältä ohjaimelta (näiltä ohjaimilta) sekä tarvittaessa viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorijärjestelmän elektronisen hallintayksikön (-yksiköiden) (EECU) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä päästöjenhallinnan osalta;

”päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmällä” järjestelmää, jonka avulla varmistetaan niiden typen oksidien poistojärjestelmien oikea toiminta, jotka moottorijärjestelmässä on otettu käyttöön 5.5 kohdan vaatimusten mukaisesti;

”päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötilalla” tilannetta, jossa AECS on aktivoitunut OBD-järjestelmän havaittua ECS:n virhetoiminnan, minkä seurauksena virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitunut eikä vikaantuneelta osalta tai järjestelmältä edellytetä tietoja;

”moottorin jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä” toteutettaessa kertymäohjelman mukaista testausta tämän säännön liitteen 7 mukaisten huononemiskertoimien määrittämiseksi ja tarkistettaessa käytössä olevien ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuutta tämän säännön liitteen 8 mukaisesti, valmistajan tekemää moottoreiden ryhmitystä, joka on moottoriperheen määritelmän mukainen mutta joka on edelleen ryhmitetty moottoreittain, joissa käytetään samanlaista pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää;

”moottorijärjestelmällä” moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää ja viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorijärjestelmän elektronisen hallintayksikön (-yksiköiden) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä;

”moottoriperheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän säännön 7 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöjen ominaisuudet; kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot;

”moottorin käyttökierrosnopeuden alueella” moottorin yleisimmin käytössä olevaa tämän säännön liitteen 4A lisäyksen 1 mukaisesti määritettyjen alimman ja suurimman kierrosnopeuden välissä olevaa kierrosnopeuden aluetta;

”moottorin kierrosnopeuksilla A, B ja C” ESC- ja ELR-testeissä käytettäviä, tämän säännön liitteen 4A lisäyksessä 1 esitettyjä moottorin käyttökierrosnopeuden alueella olevia testinopeuksia;

”moottorin asetuksella” moottorin tai ajoneuvon erityiskokoonpanoa, johon sisältyy päästöjenrajoitusstrategia, ainoastaan yksi moottorin suoritusarvoja koskeva luokitus (hyväksytty moottorin kokonaiskuormituskäyrä) ja yksi vääntömomentin rajoittimet, jos käytössä;

”moottorityypillä” sellaisten moottoreiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan tämän säännön liitteessä I esitettyjen moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta;

”pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä” (hapetus- tai kolmitie) katalysaattoria, hiukkassuodatinta, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta tai muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka on asennettu moottorin jälkipuolelle. Tällainen määritelmä sulkee pois pakokaasujen kierrätyksen, joka asennettuna muodostaa kiinteän osan moottorijärjestelmää;

”kaasumoottorilla” maakaasua tai nestekaasua polttoaineena käyttävää ottomoottoria;

”kaasupäästöillä” hiilimonoksidia, hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525, maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93 (NMHC) ja etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaania (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksideja, joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2);

”suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)” moottorin suurinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta;

”alimmalla kierrosnopeudella (nlo)” moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta;

”merkittävällä toimintahäiriöllä” (7) pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmien pysyvää tai tilapäistä virhetoimintaa, jonka oletetaan välittömästi tai viiveellä lisäävän moottorijärjestelmän kaasu- tai hiukkaspäästöjä ja jota ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD) ei pysty asianmukaisesti arvioimaan;

”virhetoiminnalla”

| a) | kaikkea päästöjenrajoitusjärjestelmän heikentymistä tai vikaa, myös sähköistä vikaa, joka johtaisi OBD-järjestelmän raja-arvot ylittäviin päästöihin tai estäisi mahdollista pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää saavuttamasta toiminta-aluettaan, jolloin jonkin säännellyn aineen päästöt ylittäisivät OBD-kynnysarvon, |
| --- | --- |

a)

kaikkea päästöjenrajoitusjärjestelmän heikentymistä tai vikaa, myös sähköistä vikaa, joka johtaisi OBD-järjestelmän raja-arvot ylittäviin päästöihin tai estäisi mahdollista pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää saavuttamasta toiminta-aluettaan, jolloin jonkin säännellyn aineen päästöt ylittäisivät OBD-kynnysarvon,

| b) | kaikkia tapauksia, joissa OBD-järjestelmä ei täytä kaikkia tässä säännössä asetettuja seurantavaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

kaikkia tapauksia, joissa OBD-järjestelmä ei täytä kaikkia tässä säännössä asetettuja seurantavaatimuksia.

Valmistaja voi kuitenkin pitää virhetoimintana myös sellaista heikentymistä tai vikaa, joka ei aiheuttaisi OBD-kynnysarvon ylittymistä;

”virhetoiminnan ilmaisimella (MI)” visuaalista ilmaisinta, joka antaa selkeästi tiedon ajoneuvon kuljettajalle tämän säännön määritelmän mukaisesta virhetoiminnasta;

”moniasetusmoottorilla” moottoria, johon sisältyy useampia kuin yksi moottorin asetus;

”maakaasun ryhmällä” joko H- tai L-ryhmää sellaisina kuin ne on määritelty marraskuussa 1993 annetussa eurooppalaisessa standardissa EN 437;

”nettoteholla” tehoa, joka ilmaistaan ECE-kilowatteina ja joka mitataan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan osan päästä säännössä N:o 85 määritetyn tehon mittausmenetelmän mukaisesti;

”OBD-järjestelmällä” ajoneuvon päästöjenrajoituslaitteiden valvontajärjestelmää, joka voi todeta virhetoiminnan ja ilmaista sen todennäköisen sijainnin tietokoneen muistiin tallennettujen vikakoodien avulla;

”OBD-moottoriperheellä”, kun kyseessä on OBD-järjestelmän tyyppihyväksyntä tämän säännön liitteen 9A vaatimusten mukaisesti, valmistajan tekemää ryhmittelyä, joka koskee tämän säännön kohdassa 7.3 annetuilta OBD-järjestelmän suunnittelupiirteiltä samanlaisia moottorijärjestelmiä;

”opasimetrillä” laitetta, jolla mitataan savuhiukkasten opasiteettia valon vähenemisperiaatteen mukaisesti;

”kantamoottorilla” moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä;

”hiukkasten jälkikäsittelylaitteella” pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla;

”hiukkaspäästöillä” tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla siten, että lämpötila on enintään 325 K (52 oC);

”kuormitusprosentilla” tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista;

”jaksoittaisella regeneraatiolla” päästöjenrajoituslaitteen regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästövaatimukset voivat ylittyä.

”voimanottolaitteella” auton moottorista voimansa saavaa laitetta, jonka avulla voidaan käyttää autoon asennettuja lisävarusteita;

”nimellisnopeudella” säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella, tai jos säädintä ei ole, nopeutta, jolla moottorista saadaan valmistajan liitteen 1 lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa ilmoittama suurin teho;

”reagenssilla” kaikkia aineita, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä toimittaa (tarvittaessa) pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle;

”uudelleenkalibroinnilla” maakaasumoottorin hienosäätöä, jonka avulla sama suorituskyky (teho, polttoaineen kulutus) saavutetaan toisen lajin maakaasulla,

”viitenopeudella (nref)” 100 prosentin kierrosnopeusarvoa, jota käytetään poistettaessa ETC-testin suhteellisten kierrosnopeusarvojen normalisointi tämän säännön liitteen 4A lisäyksen 2 mukaisesti;

”vasteajalla” aikaa vertailupisteessä mitattavan aineosan nopean muutoksen ja mittajärjestelmän vasteen sopivan muutoksen välillä, kun mitattavan aineosan muutos on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta (FS) ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika (t90) koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta (ks. myös ISO 16183);

”nousuajalla” aikaa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90 — t10). Tämä on laitteen vasteaika sen jälkeen, kun mitattava aineosa on saavuttanut laitteen. Nousuajan osalta viitekohtana pidetään näytteenotinta;

”itsesäätyvyydellä” moottorin laitetta, jonka avulla ilman ja polttoaineen suhde pidetään vakiona;

”savulla” dieselmoottorin pakokaasuvirrassa suspensiona olevia hiukkasia, jotka absorboivat, heijastavat tai taittavat valoa;

”testisyklillä” useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (ESC-testi) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (ETC-, ELR-testi);

”vääntömomentin rajoittimella” laitetta, jolla tilapäisesti rajoitetaan moottorin enimmäisvääntömomenttia;

”muunnosajalla” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta näytteenottimen kohdalla järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50). Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen;

”käyttöiällä” tämän säännön 5.2.1 kohdassa annetun taulukon rivin B1, B2 tai C mukaisesti hyväksyttyjen ajoneuvojen tai moottoreiden osalta tämän säännön 5.3 kohdassa (päästöjenrajoitusjärjestelmien kestävyys) määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu-, hiukkas- ja savupäästörajojen osalta on taattava osana kunkin moottorityypin hyväksyntävaatimuksia;

”ajoneuvotyypillä” moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan tämän säännön liitteessä I esitettyjen ajoneuvon ja moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta;

”Wobben indeksillä (alempi Wl tai ylempi Wu)” kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

”λ-muutoskertoimella (Sλ)” lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimääränλ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua (Sλ:n laskeminen: ks. liite 7).

| 2.2. | Symbolit, lyhenteet ja kansainväliset standardit |
| --- | --- |

2.2.

Symbolit, lyhenteet ja kansainväliset standardit

| 2.2.1. | Testimuuttujien symbolit







  Symboli | Yksikkö | Termi |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Isokineettisen näytteenottoanturin poikkileikkauksen pinta-ala |
| Ae | m2 | Pakoputken poikkileikkauksen pinta-ala |
| c | ppm/vol.-prosentti | Pitoisuus |
| Cd | — | SSV-CVS:n purkauskerroin |
| C1 | — | Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus |
| d | m | Halkaisija |
| D0 | m3/s | PDP-kalibrointiyhtälön vakiotekijä |
| D | — | Laimennuskerroin |
| D | — | Besselin funktion vakio |
| E | — | Besselin funktion vakio |
| EE | — | Etaanihyötysuhde |
| EM | — | Metaanihyötysuhde |
| EZ | g/kWh | Tarkistuspisteen interpoloitu NOx-päästö |
| f | 1/s | Taajuus |
| fa | — | Laboratorion olosuhdekerroin |
| fc | s-1 | Bessel-suodattimen katkaisutaajuus |
| Fs | — | Stoikiometrinen kerroin |
| H | MJ/m3 | Lämpöarvo |
| Ha | g/kg | Imuilman absoluuttinen kosteus |
| Hd | g/kg | Laimennusilman absoluuttinen kosteus |
| i | — | Yksittäistä moodia tai hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi |
| K | — | Besselin vakio |
| k | m-1 | Valon absorptiokerroin |
| kf | | Polttoainekohtainen kerroin kuivasta märkään korjausta varten |
| kh, D | — | Dieselmoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin |
| kh, G | — | Kaasumoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin |
| KV | | CFV-kalibrointitoiminto |
| kW, a | — | Imuilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| kW, d | — | Laimennusilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| kW, e | — | Laimennetun pakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| kW, r | — | Raakapakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| L | per cent | Testimoottorin vääntömomentti prosentteina suurimmasta vääntömomentista |
| La | m | Tehollinen optisen reitin pituus |
| Mra | g/mol | Imuilman molekyylimassa |
| Mre | g/mol | Pakokaasun molekyylimassa |
| md | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa |
| med | kg | Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| medf | kg | Vastaavan laimennetun pakokaasun massa syklin aikana |
| mew | kg | Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| mf | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| mf, d | mg | Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa |
| mgas | g/h tai g | Kaasupäästöjen massavirta |
| mse | kg | Näytteen massa syklin aikana |
| msep | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasunäytteen massa |
| mset | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan kaksoislaimennetun pakokaasunäytteen massa |
| mssd | kg | Toisiolaimennusilman massa |
| N | prosentti | Opasiteetti |
| NP | — | PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana |
| NP, i | — | PDP:n kierrosluku tiettynä aikana |
| n | min-1 | Moottorin kierrosnopeus |
| np | s-1 | PDP:n kierrosnopeus |
| nhi | min-1 | Korkea kierrosnopeus |
| nlo | min-1 | Alhainen kierrosnopeus |
| nref | min-1 | Moottorin viitekierrosnopeus ETC-testissä |
| pa | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa |
| pb | kPa | Ilman kokonaispaine |
| pd | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine laimennusilmassa |
| pp | kPa | Absoluuttinen paine |
| pr | kPa | Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen |
| ps | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| p1 | kPa | Alipaine CVS-laitteen PDP-pumpun sisäänmenokohdassa |
| P(a) | kW | Testin ajaksi asennettavien apulaitteiden käyttöteho |
| P(b) | kW | Testin ajaksi poistettavien apulaitteiden käyttöteho |
| P(n) | kW | Korjaamaton nettoteho |
| P(m) | kW | Testipenkissä mitattu teho |
| qmaw | kg/h tai kg/s | Imuilman massavirta (kostea) |
| qmad | kg/h tai kg/s | Imuilman massavirta (kuiva) |
| qmdw | kg/h tai kg/s | Laimennusilman massavirta (kostea) |
| qmdew | kg/h tai kg/s | Laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) |
| qmdew, i | kg/s | Hetkellinen CVS-massavirta kosteana |
| qmedf | kg/h tai kg/s | Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) |
| qmew | kg/h tai kg/s | Pakokaasun massavirta (kostea) |
| qmf | kg/h tai kg/s | Polttoaineen massavirta |
| qmp | kg/h tai kg/s | Hiukkasnäytteen massavirta |
| qvs | dm3/min | Analysaattoripenkkiin kohdistuva näytteen massavirta |
| qvt | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| Ω | — | Besselin vakio |
| Qs | m3/s | PDP/CFV-CVS-tilavuusvirta |
| QSSV | m3/s | SSV-CVS-tilavuusvirta |
| ra | — | Isokineettisen anturin ja pakoputken poikkileikkausten pinta-alojen suhde |
| rd | — | Laimennussuhde |
| rD | — | SSV-CVS:n halkaisijasuhde |
| rp | — | SSV-CVS:n painesuhde |
| rs | — | Näytesuhde |
| Rf | — | FID-vastekerroin |
| ρ | kg/m3 | tiheys |
| S | kW | Dynamometrin säätö |
| Si | m-1 | Hetkellinen savutusarvo |
| Sλ | — | λ-muutoskerroin |
| T | K | Absoluuttinen lämpötila |
| Ta | K | Imuilman absoluuttinen lämpötila |
| t | s | Mittausaika |
| te | s | Sähköinen vasteaika |
| tf | s | Suodattimen vasteaika Besselin funktiota varten |
| tp | s | Fyysinen vasteaika |
| Δt | s | Peräkkäisten savumittausarvojen aikaväli (= 1/näytteenottotaajuus) |
| Δti | s | Näyteväli määritettäessä hetkellistä virtaamaa CVS-laitteessa |
| τ | prosentti | Savun läpinäkyvyys |
| u | — | Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| V0 | m3/rev | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden |
| Vs | l | Analysaattoripenkin järjestelmätilavuus |
| W | — | Wobben indeksi |
| Wact | kWh | ETC:n todellinen sykliteho |
| Wref | kWh | ETC:n viitesykliteho |
| Wf | — | Painokerroin |
| Wfe | — | Tehollinen painokerroin |
| X0 | m3/rev | PDP-laitteen tilavuusvirtaaman kalibrointisuure |
| Yi | m-1 | Savuarvon 1 sekunnin Bessel-keskiarvo |

2.2.1.

Testimuuttujien symbolit

Symboli

Yksikkö

Termi

Ap

m2

Isokineettisen näytteenottoanturin poikkileikkauksen pinta-ala

Ae

m2

Pakoputken poikkileikkauksen pinta-ala

c

ppm/vol.-prosentti

Pitoisuus

Cd

—

SSV-CVS:n purkauskerroin

C1

—

Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus

d

m

Halkaisija

D0

m3/s

PDP-kalibrointiyhtälön vakiotekijä

D

—

Laimennuskerroin

D

—

Besselin funktion vakio

E

—

Besselin funktion vakio

EE

—

Etaanihyötysuhde

EM

—

Metaanihyötysuhde

EZ

g/kWh

Tarkistuspisteen interpoloitu NOx-päästö

f

1/s

Taajuus

fa

—

Laboratorion olosuhdekerroin

fc

s-1

Bessel-suodattimen katkaisutaajuus

Fs

—

Stoikiometrinen kerroin

H

MJ/m3

Lämpöarvo

Ha

g/kg

Imuilman absoluuttinen kosteus

Hd

g/kg

Laimennusilman absoluuttinen kosteus

i

—

Yksittäistä moodia tai hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi

K

—

Besselin vakio

k

m-1

Valon absorptiokerroin

kf

Polttoainekohtainen kerroin kuivasta märkään korjausta varten

kh, D

—

Dieselmoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin

kh, G

—

Kaasumoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin

KV

CFV-kalibrointitoiminto

kW, a

—

Imuilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

kW, d

—

Laimennusilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

kW, e

—

Laimennetun pakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

kW, r

—

Raakapakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

L

per cent

Testimoottorin vääntömomentti prosentteina suurimmasta vääntömomentista

La

m

Tehollinen optisen reitin pituus

Mra

g/mol

Imuilman molekyylimassa

Mre

g/mol

Pakokaasun molekyylimassa

md

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa

med

kg

Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

medf

kg

Vastaavan laimennetun pakokaasun massa syklin aikana

mew

kg

Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

mf

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

mf, d

mg

Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa

mgas

g/h tai g

Kaasupäästöjen massavirta

mse

kg

Näytteen massa syklin aikana

msep

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasunäytteen massa

mset

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan kaksoislaimennetun pakokaasunäytteen massa

mssd

kg

Toisiolaimennusilman massa

N

prosentti

Opasiteetti

NP

—

PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana

NP, i

—

PDP:n kierrosluku tiettynä aikana

n

min-1

Moottorin kierrosnopeus

np

s-1

PDP:n kierrosnopeus

nhi

min-1

Korkea kierrosnopeus

nlo

min-1

Alhainen kierrosnopeus

nref

min-1

Moottorin viitekierrosnopeus ETC-testissä

pa

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa

pb

kPa

Ilman kokonaispaine

pd

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine laimennusilmassa

pp

kPa

Absoluuttinen paine

pr

kPa

Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen

ps

kPa

Kuiva ilmanpaine

p1

kPa

Alipaine CVS-laitteen PDP-pumpun sisäänmenokohdassa

P(a)

kW

Testin ajaksi asennettavien apulaitteiden käyttöteho

P(b)

kW

Testin ajaksi poistettavien apulaitteiden käyttöteho

P(n)

kW

Korjaamaton nettoteho

P(m)

kW

Testipenkissä mitattu teho

qmaw

kg/h tai kg/s

Imuilman massavirta (kostea)

qmad

kg/h tai kg/s

Imuilman massavirta (kuiva)

qmdw

kg/h tai kg/s

Laimennusilman massavirta (kostea)

qmdew

kg/h tai kg/s

Laimennetun pakokaasun massavirta (kostea)

qmdew, i

kg/s

Hetkellinen CVS-massavirta kosteana

qmedf

kg/h tai kg/s

Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (kostea)

qmew

kg/h tai kg/s

Pakokaasun massavirta (kostea)

qmf

kg/h tai kg/s

Polttoaineen massavirta

qmp

kg/h tai kg/s

Hiukkasnäytteen massavirta

qvs

dm3/min

Analysaattoripenkkiin kohdistuva näytteen massavirta

qvt

cm3/min

Merkkikaasuvirta

Ω

—

Besselin vakio

Qs

m3/s

PDP/CFV-CVS-tilavuusvirta

QSSV

m3/s

SSV-CVS-tilavuusvirta

ra

—

Isokineettisen anturin ja pakoputken poikkileikkausten pinta-alojen suhde

rd

—

Laimennussuhde

rD

—

SSV-CVS:n halkaisijasuhde

rp

—

SSV-CVS:n painesuhde

rs

—

Näytesuhde

Rf

—

FID-vastekerroin

ρ

kg/m3

tiheys

S

kW

Dynamometrin säätö

Si

m-1

Hetkellinen savutusarvo

Sλ

—

λ-muutoskerroin

T

K

Absoluuttinen lämpötila

Ta

K

Imuilman absoluuttinen lämpötila

t

s

Mittausaika

te

s

Sähköinen vasteaika

tf

s

Suodattimen vasteaika Besselin funktiota varten

tp

s

Fyysinen vasteaika

Δt

s

Peräkkäisten savumittausarvojen aikaväli (= 1/näytteenottotaajuus)

Δti

s

Näyteväli määritettäessä hetkellistä virtaamaa CVS-laitteessa

τ

prosentti

Savun läpinäkyvyys

u

—

Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

V0

m3/rev

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden

Vs

l

Analysaattoripenkin järjestelmätilavuus

W

—

Wobben indeksi

Wact

kWh

ETC:n todellinen sykliteho

Wref

kWh

ETC:n viitesykliteho

Wf

—

Painokerroin

Wfe

—

Tehollinen painokerroin

X0

m3/rev

PDP-laitteen tilavuusvirtaaman kalibrointisuure

Yi

m-1

Savuarvon 1 sekunnin Bessel-keskiarvo

| 2.2.2. | Kemiallisten komponenttien symbolit






  CH4 | Metaani |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Etaani |
| C2H5OH | Etanoli |
| C3H8 | Propaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| DOP | Di-oktyyliftalaatti |
| CO2 | Hiilidioksidi |
| HC | Hiilivedyt |
| NMHC | Metaanittomat hiilivedyt |
| NOx | Typen oksidit |
| NO | Typpioksidi |
| NO2 | Typpidioksidi |
| PT | Hiukkaset |

2.2.2.

Kemiallisten komponenttien symbolit

CH4

Metaani

C2H6

Etaani

C2H5OH

Etanoli

C3H8

Propaani

CO

Hiilimonoksidi

DOP

Di-oktyyliftalaatti

CO2

Hiilidioksidi

HC

Hiilivedyt

NMHC

Metaanittomat hiilivedyt

NOx

Typen oksidit

NO

Typpioksidi

NO2

Typpidioksidi

PT

Hiukkaset

| 2.2.3. | Lyhenteet






  CFV | Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemiluminisenssi-analysaattori |
| ELR | Eurooppalainen kuormavastetestisykli |
| ESC | Eurooppalainen vakiotilainen testisykli |
| ETC | Eurooppalainen muuttuvatilainen testisykli |
| FID | Liekin ionisaatioilmaisin |
| GC | Kaasukromatografi |
| HCLD | Lämmitettävä kemiluminisenssi-analysaattori |
| HFID | Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin |
| LPG | Nestekaasu |
| NDIR | Non-dispersive-tyyppinen infrapuna-analysaattori |
| NG | Maakaasu |
| NMC | Metaanierotin |

2.2.3.

Lyhenteet

CFV

Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CLD

Kemiluminisenssi-analysaattori

ELR

Eurooppalainen kuormavastetestisykli

ESC

Eurooppalainen vakiotilainen testisykli

ETC

Eurooppalainen muuttuvatilainen testisykli

FID

Liekin ionisaatioilmaisin

GC

Kaasukromatografi

HCLD

Lämmitettävä kemiluminisenssi-analysaattori

HFID

Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin

LPG

Nestekaasu

NDIR

Non-dispersive-tyyppinen infrapuna-analysaattori

NG

Maakaasu

NMC

Metaanierotin

| 2.2.4. | Polttoaineen koostumuksen symbolit






  wALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| --- | --- | --- |
| wBET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| wGAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| wDEL | polttoaineen typpiipitoisuus, prosenttia massasta |
| wEPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde (H/C) |
| β | hiilen moolisuhde (C/C) |
| γ | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | typen moolisuhde (N/C) |
| ε | hapen moolisuhde (O/C) |

2.2.4.

Polttoaineen koostumuksen symbolit

wALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

wBET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

wGAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

wDEL

polttoaineen typpiipitoisuus, prosenttia massasta

wEPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde (H/C)

β

hiilen moolisuhde (C/C)

γ

rikin moolisuhde (S/C)

δ

typen moolisuhde (N/C)

ε

hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen Cβ Hα Oε Nδ Sγ

β = 1 hiilipohjaisille polttoaineille, β = 0 vetypolttoaineelle

| 2.2.5. | Standardit, joihin tässä säännössä viitataan






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1:2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 1: General information. |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms. |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 4: External test equipment. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Application Layer — Diagnostics. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions. |
| SAE J2012 | SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7:2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 7: Data link security. |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4:2001 Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems. |
| SAE J1939 | SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network. |
| ISO 16185 | ISO 16185:2000 Road vehicles — engine family for homologation. |
| ISO 2575 | ISO 2575:2000 Road vehicles — Symbols for controls, indicators and tell-tales. |
| ISO 16183 | ISO 16183:2002 Heavy duty engines — Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions. |

2.2.5.

Standardit, joihin tässä säännössä viitataan

ISO 15031-1

ISO 15031-1:2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 1: General information.

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms.

ISO 15031-3

ISO 15031-3:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use.

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 4: External test equipment.

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Application Layer — Diagnostics.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4:2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions.

SAE J2012

SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002.

ISO 15031-7

ISO 15031-7:2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 7: Data link security.

SAE J2186

SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996.

ISO 15765-4

ISO 15765-4:2001 Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems.

SAE J1939

SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network.

ISO 16185

ISO 16185:2000 Road vehicles — engine family for homologation.

ISO 2575

ISO 2575:2000 Road vehicles — Symbols for controls, indicators and tell-tales.

ISO 16183

ISO 16183:2002 Heavy duty engines — Measurement of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1.   Moottorityyppiä tai moottoriperhettä erillisenä teknisenä yksikkönä koskevan hyväksynnän hakeminen

| 3.1.1. | Moottorin valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä moottorityypin tai moottoriperheen hyväksyntähakemus taulukossa B olevassa 1.1 kohdassa lueteltujen vaatimusten osalta.
  Jos hakemus koskee moottoria, joka on varustettu ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä), 3.4 kohdan vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

3.1.1.

Moottorin valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä moottorityypin tai moottoriperheen hyväksyntähakemus taulukossa B olevassa 1.1 kohdassa lueteltujen vaatimusten osalta.

Jos hakemus koskee moottoria, joka on varustettu ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä), 3.4 kohdan vaatimusten on täytyttävä.

| 3.1.2. | Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.1.2.

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.1.2.1. | moottorityypin tai tarvittaessa moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

moottorityypin tai tarvittaessa moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot.

| 3.1.3. | Liitteessä 1 kuvattujen ’moottorityypin’ tai ’kantamoottorin’ ominaisuuksien mukainen moottori on luovutettava 5 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.1.3.

Liitteessä 1 kuvattujen ’moottorityypin’ tai ’kantamoottorin’ ominaisuuksien mukainen moottori on luovutettava 5 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle.

3.2.   Ajoneuvotyypin hyväksynnän hakeminen sen moottorin osalta

| 3.2.1. | Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin hyväksyntähakemus sen moottoria tai moottoriperhettä koskevien taulukossa B olevassa 1.1 kohdassa lueteltujen vaatimusten ja moottorin ajoneuvoon asennuksen osalta.
  Jos hakemus koskee moottoria, joka on varustettu ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä), 3.4 kohdan vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin hyväksyntähakemus sen moottoria tai moottoriperhettä koskevien taulukossa B olevassa 1.1 kohdassa lueteltujen vaatimusten ja moottorin ajoneuvoon asennuksen osalta.

Jos hakemus koskee moottoria, joka on varustettu ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä), 3.4 kohdan vaatimusten on täytyttävä.

| 3.2.2. | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat yksityiskohtaiset tiedot: |
| --- | --- |

3.2.2.

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat yksityiskohtaiset tiedot:

| 3.2.2.1. | ajoneuvotyypin, moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ja tarvittaessa moottorityypin tai moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

ajoneuvotyypin, moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ja tarvittaessa moottorityypin tai moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot.

| 3.2.3. | Valmistajan on toimitettava kuvaus OBD-järjestelmässä käytetystä virhetoiminnan ilmaisimesta, jolla viasta ilmoitetaan ajoneuvon kuljettajalle
  Valmistajan on toimitettava kuvaus ilmaisimesta ja varoitustavasta, joilla ajoneuvon kuljettajalle ilmoitetaan tarvittavan reagenssin puuttumisesta. |
| --- | --- |

3.2.3.

Valmistajan on toimitettava kuvaus OBD-järjestelmässä käytetystä virhetoiminnan ilmaisimesta, jolla viasta ilmoitetaan ajoneuvon kuljettajalle

Valmistajan on toimitettava kuvaus ilmaisimesta ja varoitustavasta, joilla ajoneuvon kuljettajalle ilmoitetaan tarvittavan reagenssin puuttumisesta.

| 3.2.4. | Liitteessä 1 kuvattujen ’ajoneuvotyypin’ ominaisuuksien mukainen ajoneuvo on luovutettava 5 ja 6 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.2.4.

Liitteessä 1 kuvattujen ’ajoneuvotyypin’ ominaisuuksien mukainen ajoneuvo on luovutettava 5 ja 6 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle.

3.3.   Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin hyväksynnän hakeminen

| 3.3.1. | Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin hyväksyntähakemus hyväksyttyä tyyppiä olevan moottorin ajoneuvoon asennuksen osalta. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin hyväksyntähakemus hyväksyttyä tyyppiä olevan moottorin ajoneuvoon asennuksen osalta.

| 3.3.2. | Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.3.2.

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.3.2.1. | ajoneuvotyypin ja moottoriin liittyvien ajoneuvon osien tarvittavat, liitteessä 1 tarkoitetut tiedot sisältävä kuvaus sekä jäljennös ajoneuvotyyppiin asennetun moottorin ja tarvittaessa moottoriperheen hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä koskevasta ilmoituslomakkeesta (liite 2A). |
| --- | --- |

3.3.2.1.

ajoneuvotyypin ja moottoriin liittyvien ajoneuvon osien tarvittavat, liitteessä 1 tarkoitetut tiedot sisältävä kuvaus sekä jäljennös ajoneuvotyyppiin asennetun moottorin ja tarvittaessa moottoriperheen hyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä koskevasta ilmoituslomakkeesta (liite 2A).

| 3.3.3. | Valmistajan on toimitettava kuvaus OBD-järjestelmässä käytetystä virhetoiminnan ilmaisimesta, jolla viasta ilmoitetaan ajoneuvon kuljettajalle
  Valmistajan on toimitettava kuvaus ilmaisimesta ja varoitustavasta, joilla ajoneuvon kuljettajalle ilmoitetaan tarvittavan reagenssin puuttumisesta. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistajan on toimitettava kuvaus OBD-järjestelmässä käytetystä virhetoiminnan ilmaisimesta, jolla viasta ilmoitetaan ajoneuvon kuljettajalle

Valmistajan on toimitettava kuvaus ilmaisimesta ja varoitustavasta, joilla ajoneuvon kuljettajalle ilmoitetaan tarvittavan reagenssin puuttumisesta.

| 3.3.4. | Liitteessä 1 kuvattujen ’ajoneuvotyypin’ ominaisuuksien mukainen ajoneuvo on luovutettava 6 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.3.4.

Liitteessä 1 kuvattujen ’ajoneuvotyypin’ ominaisuuksien mukainen ajoneuvo on luovutettava 6 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle.

3.4.   Ajoneuvon sisäiset valvontajärjestelmät

| 3.4.1. | Ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä) varustettua ajoneuvoa tai moottoria (moottoriperhettä) koskevaan hyväksyntähakemukseen on liitettävä liitteen 1 lisäyksessä 1 olevassa 9 kohdassa ((kanta)moottorin kuvaus) ja/tai liitteen 1 lisäyksessä 3 olevassa 6 kohdassa (perheeseen kuuluvan moottorityypin kuvaus) vaaditut tiedot sekä |
| --- | --- |

3.4.1.

Ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä) varustettua ajoneuvoa tai moottoria (moottoriperhettä) koskevaan hyväksyntähakemukseen on liitettävä liitteen 1 lisäyksessä 1 olevassa 9 kohdassa ((kanta)moottorin kuvaus) ja/tai liitteen 1 lisäyksessä 3 olevassa 6 kohdassa (perheeseen kuuluvan moottorityypin kuvaus) vaaditut tiedot sekä

| 3.4.1.1. | yksityiskohtainen kirjallinen kuvaus OBD-järjestelmän toiminnallisista ominaisuuksista ja täydellinen luettelo ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmän asiaankuuluvista osista eli OBD-järjestelmän valvonnassa olevista antureista, toimilaitteista ja muista osista; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

yksityiskohtainen kirjallinen kuvaus OBD-järjestelmän toiminnallisista ominaisuuksista ja täydellinen luettelo ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmän asiaankuuluvista osista eli OBD-järjestelmän valvonnassa olevista antureista, toimilaitteista ja muista osista;

| 3.4.1.2. | soveltuvissa tapauksissa valmistajan ilmoitus parametreista, joita käytetään perusteena merkittävien toimintahäiriöiden valvonnassa, minkä lisäksi |
| --- | --- |

3.4.1.2.

soveltuvissa tapauksissa valmistajan ilmoitus parametreista, joita käytetään perusteena merkittävien toimintahäiriöiden valvonnassa, minkä lisäksi

| 3.4.1.2.1. | valmistajan on annettava tekniselle tutkimuslaitokselle kuvaus päästöjenrajoitusjärjestelmän mahdollisista vioista, jotka vaikuttavat päästöihin. Tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja käsittelevät nämä tiedot ja sopivat niistä; |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

valmistajan on annettava tekniselle tutkimuslaitokselle kuvaus päästöjenrajoitusjärjestelmän mahdollisista vioista, jotka vaikuttavat päästöihin. Tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja käsittelevät nämä tiedot ja sopivat niistä;

| 3.4.1.3. | soveltuvissa tapauksissa kuvaus viestintärajapinnasta (laitteista ja viesteistä) moottorin elektronisen hallintayksikön (EECU) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä, kun vaihdetuilla tiedoilla on vaikutus päästöjenrajoitusjärjestelmän asianmukaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

3.4.1.3.

soveltuvissa tapauksissa kuvaus viestintärajapinnasta (laitteista ja viesteistä) moottorin elektronisen hallintayksikön (EECU) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä, kun vaihdetuilla tiedoilla on vaikutus päästöjenrajoitusjärjestelmän asianmukaiseen toimintaan;

| 3.4.1.4. | tarvittaessa jäljennökset muista hyväksynnöistä, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista varten; |
| --- | --- |

3.4.1.4.

tarvittaessa jäljennökset muista hyväksynnöistä, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista varten;

| 3.4.1.5. | tarvittaessa tämän säännön 7 kohdan mukaiset moottoriperheen olennaiset piirteet; |
| --- | --- |

3.4.1.5.

tarvittaessa tämän säännön 7 kohdan mukaiset moottoriperheen olennaiset piirteet;

| 3.4.1.6. | valmistajan on kuvattava toimia, jotka on toteutettu EECU:n ja kaikkien muiden 3.4.1.3 kohdassa tarkoitettujen rajapintaparametrien suojaamiseksi ja niiden muuttamisen estämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

valmistajan on kuvattava toimia, jotka on toteutettu EECU:n ja kaikkien muiden 3.4.1.3 kohdassa tarkoitettujen rajapintaparametrien suojaamiseksi ja niiden muuttamisen estämiseksi.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1.   Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille

Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille edellyttää seuraavien vaatimusten täyttymistä:

| 4.1.1. | Dieselöljyä tai etanolia polttoaineena käyttävä kantamoottori täyttää tämän säännön vaatimukset käytettäessä liitteessä 5 määritettyä vertailupolttoainetta. |
| --- | --- |

4.1.1.

Dieselöljyä tai etanolia polttoaineena käyttävä kantamoottori täyttää tämän säännön vaatimukset käytettäessä liitteessä 5 määritettyä vertailupolttoainetta.

| 4.1.2. | Maakaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Maakaasua on periaatteessa kahta eri lajia, suurilämpöarvoista (H-ryhmän kaasua) ja vähälämpöarvoista (L-ryhmän kaasua), joskin lämpöarvot saattavat vaihdella huomattavasti kaasuryhmien sisällä; niiden energiamäärä Wobben indeksinä ja λ-muutoskertoimena (Sλ) ilmaistuna vaihtelee huomattavasti. Wobben indeksin ja Sλ-arvon laskemisessa käytettävät kaavat esitetään X kohdassa. Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen äärimmäiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa.
  Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset liitteessä 5 määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2) osalta ilman eri säätöjä testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. |
| --- | --- |

4.1.2.

Maakaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Maakaasua on periaatteessa kahta eri lajia, suurilämpöarvoista (H-ryhmän kaasua) ja vähälämpöarvoista (L-ryhmän kaasua), joskin lämpöarvot saattavat vaihdella huomattavasti kaasuryhmien sisällä; niiden energiamäärä Wobben indeksinä ja λ-muutoskertoimena (Sλ) ilmaistuna vaihtelee huomattavasti. Wobben indeksin ja Sλ-arvon laskemisessa käytettävät kaavat esitetään X kohdassa. Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen äärimmäiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa.

Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset liitteessä 5 määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2) osalta ilman eri säätöjä testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo.

| 4.1.2.1. | Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

| 4.1.3. | Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. Jos maakaasumoottori on tarkoitettu käytettäväksi itsesäätyvästi sekä H-ryhmän kaasuilla että L-ryhmän kaasuilla siten, että kaasujen energiasisältöalue valitaan katkaisimella, kantamoottori testataan sekä H- että L-ryhmän asiaankuuluvilla liitteessä 5 määritellyillä vertailupolttoaineilla. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset katkaisimen kummassakin asennossa ilman polttoaineen uudelleensäätöä kahden testin välillä katkaisimen kummassakin asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. |
| --- | --- |

4.1.3.

Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. Jos maakaasumoottori on tarkoitettu käytettäväksi itsesäätyvästi sekä H-ryhmän kaasuilla että L-ryhmän kaasuilla siten, että kaasujen energiasisältöalue valitaan katkaisimella, kantamoottori testataan sekä H- että L-ryhmän asiaankuuluvilla liitteessä 5 määritellyillä vertailupolttoaineilla. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset katkaisimen kummassakin asennossa ilman polttoaineen uudelleensäätöä kahden testin välillä katkaisimen kummassakin asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo.

| 4.1.3.1. | Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

| 4.1.4. | Maakaasua polttoaineena käyttävien moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:



  tai



  ja |
| --- | --- |

4.1.4.

Maakaasua polttoaineena käyttävien moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

tai

Formula

ja

Formula

| 4.1.5. | Nestekaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Käytettävän nestekaasun C3/C4-koostumus vaihtelee. Kyseiset vaihtelut näkyvät vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitetuilla vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoaineen syöttöä säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. |
| --- | --- |

4.1.5.

Nestekaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Käytettävän nestekaasun C3/C4-koostumus vaihtelee. Kyseiset vaihtelut näkyvät vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitetuilla vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoaineen syöttöä säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo.

| 4.1.5.1. | Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

4.2.   Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen

Polttoainerajoitettu hyväksyntä annetaan, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 4.2.1. | Joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan säädetyn maakaasukäyttöisen moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä.
  Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä 5 tarkoitetulla vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. |
| --- | --- |

4.2.1.

Joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan säädetyn maakaasukäyttöisen moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä.

Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä 5 tarkoitetulla vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo.

| 4.2.1.1. | Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana.

| 4.2.1.2. | Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:



  tai



  ja |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

tai

Formula

ja

Formula

| 4.2.1.3. | Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mille kaasuryhmälle moottori on hyväksytty. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mille kaasuryhmälle moottori on hyväksytty.

| 4.2.2. | Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan säädetyn, maakaasulla tai nestekaasulla käyvän moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä: |
| --- | --- |

4.2.2.

Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan säädetyn, maakaasulla tai nestekaasulla käyvän moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä:

| 4.2.2.1. | Maakaasukäyttöisen kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden GR ja G25 osalta ja nestekaasukäyttöisen kantamoottorin liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden A ja B osalta. Polttoaineen syöttöä saa hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineen syöttötietokannan uudelleenkalibrointi, kuitenkin tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa muuttamatta. Tarvittaessa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet, voi vaihtaa. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Maakaasukäyttöisen kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden GR ja G25 osalta ja nestekaasukäyttöisen kantamoottorin liitteessä 5 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden A ja B osalta. Polttoaineen syöttöä saa hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineen syöttötietokannan uudelleenkalibrointi, kuitenkin tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa muuttamatta. Tarvittaessa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet, voi vaihtaa.

| 4.2.2.2. | Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23, jolloin hyväksyntä on vastaavasti voimassa ainoastaan joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasun osalta. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23, jolloin hyväksyntä on vastaavasti voimassa ainoastaan joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasun osalta.

| 4.2.2.3. | Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mikä polttoainekoostumus moottorille on kalibroitu.
  Maakaasua polttoaineena käyttävien moottorien hyväksyntä | 4.1 kohta: Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille | Testikäyttöjen lukumäärä | ”r”:n laskeminen | 4.2 kohta: Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen | Testikäyttöjen lukumäärä | ”r”:n laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 4.1.2 kohta Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita | GR (1) ja G25 (2)
  valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3), jos Sλ = 0,89 - 1,19 | 2
  (enintään 3) | ja, jos testataan kolmannella polttoaineella



  ja | | | |
| Ks. 4.1.3 kohta Maakaasumoottori, joka säätyy itse katkaisimella | GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille
  ja
  GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille
  valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89-1,19 | 2 H-ryhmän kaasuille ja
  2 L-ryhmän kaasuille;
  asiaankuuluvassa katkaisimen asennossa

  4 | ja | | | |
| Ks. 4.2.1 kohta Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla | | | | GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille tai
  GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille
  valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89-1,19 | 2 H-ryhmän kaasuille
  tai
  2 L-ryhmän kaasuille

  2 | H-ryhmän kaasuille
  tai



  L-ryhmän kaasuille |
| Ks. 4.2.2 kohta Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoaine-koostumuksella | | | | GR (1) ja G25 (2),
  hienosäätö testien välissä sallittu
  valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata
  GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai
  GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta | 2

  tai
  2 H-ryhmän kaasuille
  tai
  2 L-ryhmän kaasuille

  2 | |
| polttoaine 2 (G25) =
  polttoaine 1 (GR) =
  polttoaine 3 (kaupan oleva polttoaine) =
  polttoaine 3 (G23 tai kaupan oleva polttoaine) = |

4.2.2.3.

Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mikä polttoainekoostumus moottorille on kalibroitu.

Maakaasua polttoaineena käyttävien moottorien hyväksyntä

4.1 kohta: Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille

Testikäyttöjen lukumäärä

”r”:n laskeminen

4.2 kohta: Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen

Testikäyttöjen lukumäärä

”r”:n laskeminen

Ks. 4.1.2 kohta Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita

GR (1) ja G25 (2)

valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3), jos Sλ = 0,89 - 1,19

2

(enintään 3)

Formula

ja, jos testataan kolmannella polttoaineella

Formula

ja

Formula

Ks. 4.1.3 kohta Maakaasumoottori, joka säätyy itse katkaisimella

GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille

ja

GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille

valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89-1,19

2 H-ryhmän kaasuille ja

2 L-ryhmän kaasuille;

asiaankuuluvassa katkaisimen asennossa

4

Formula

ja

Formula

Ks. 4.2.1 kohta Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla

GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille tai

GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille

valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89-1,19

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

2

Formula

H-ryhmän kaasuille

tai

Formula

L-ryhmän kaasuille

Ks. 4.2.2 kohta Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoaine-koostumuksella

GR (1) ja G25 (2),

hienosäätö testien välissä sallittu

valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata

GR:llä (1) ja G23:lla (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

GR (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta

2

tai

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

2

polttoaine 2 (G25) =

polttoaine 1 (GR) =

polttoaine 3 (kaupan oleva polttoaine) =

polttoaine 3 (G23 tai kaupan oleva polttoaine) =

Nestekaasua polttoaineena käyttävien moottorien hyväksyntä

| | 4.1 kohta: Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille | Testikäyttöjen lukumäärä | ”r”:n laskeminen | 4.2 kohta: Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen | Testikäyttöjen lukumäärä | ”r”:n laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 4.1.5 kohta
  Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita | polttoaine A ja polttoaine B | 2 | | | | |
| Ks. 4.2.2 kohta
  Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoaine-koostumuksella | | | | polttoaine A ja polttoaine B,
  hienosäätö testien välissä sallittu | 2 | |

4.1 kohta: Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille

Testikäyttöjen lukumäärä

”r”:n laskeminen

4.2 kohta: Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen

Testikäyttöjen lukumäärä

”r”:n laskeminen

Ks. 4.1.5 kohta

Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita

polttoaine A ja polttoaine B

2

Formula

Ks. 4.2.2 kohta

Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoaine-koostumuksella

polttoaine A ja polttoaine B,

hienosäätö testien välissä sallittu

2

4.3.   Moottoriperheen jäsenen pakokaasupäästöjen hyväksyntä

| 4.3.1. | Jäljempänä 4.3.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin hyväksyntä koskee kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä, kun käytetään polttoainetta, joka kuuluu koostumukseltaan ryhmään, jolle kantamoottori on hyväksytty (4.2.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), tai samaa polttoaineryhmää (4.1 tai 4.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), jolle kantamoottori on hyväksytty. |
| --- | --- |

4.3.1.

Jäljempänä 4.3.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin hyväksyntä koskee kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä, kun käytetään polttoainetta, joka kuuluu koostumukseltaan ryhmään, jolle kantamoottori on hyväksytty (4.2.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), tai samaa polttoaineryhmää (4.1 tai 4.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), jolle kantamoottori on hyväksytty.

| 4.3.2. | Toissijainen testimoottori
  Jos tekninen tutkimuslaitos toteaa moottoriperheeseen kuuluvan moottorin hyväksyntähakemuksen tai ajoneuvon moottorin hyväksyntähakemuksen yhteydessä, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta liitteessä 1 olevassa lisäyksessä 2 määritettyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa uuden vertailutestimoottorin. |
| --- | --- |

4.3.2.

Toissijainen testimoottori

Jos tekninen tutkimuslaitos toteaa moottoriperheeseen kuuluvan moottorin hyväksyntähakemuksen tai ajoneuvon moottorin hyväksyntähakemuksen yhteydessä, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta liitteessä 1 olevassa lisäyksessä 2 määritettyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa uuden vertailutestimoottorin.

| 4.4. | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (nykyisin 05, muutossarjaa 05 vastaavasti) tarkoittaa muutossarjaa, joka sisältää hyväksynnän antohetkellä voimassa olevat uusimmat sääntöä koskevat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.4.

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (nykyisin 05, muutossarjaa 05 vastaavasti) tarkoittaa muutossarjaa, joka sisältää hyväksynnän antohetkellä voimassa olevat uusimmat sääntöä koskevat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai ajoneuvotyypille.

| 4.5. | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 2A tai 2B, tilanteen mukaan, esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Myös tyyppitestin aikana mitatut arvot on ilmoitettava. |
| --- | --- |

4.5.

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 2A tai 2B, tilanteen mukaan, esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Myös tyyppitestin aikana mitatut arvot on ilmoitettava.

| 4.6. | Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin mukaisiin moottoreihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on: |
| --- | --- |

4.6.

Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin mukaisiin moottoreihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on:

| 4.6.1. | ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8); |
| --- | --- |

4.6.1.

ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (8);

| 4.6.2. | Edellä 4.6.1. kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.6.2.

Edellä 4.6.1. kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.6.3. | Hyväksyntämerkissä on kuitenkin oltava R-kirjaimen perässä toinenkin kirjainmerkki, jonka tarkoituksena on ilmaista ne päästövaiheet (päästöjen raja-arvot, ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä OBD jne.), joiden osalta hyväksyntä on myönnetty, seuraavan taulukon mukaisesti:










  Kirjain | Rivi (9) | OBD-vaihe I (10) | OBD-vaihe II | Kestävyys käytön aikana | Typen oksidien poisto

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1 (2005) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| C | B1 (2005) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| D | B2 (2008) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| E | B2 (2008) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| F | B2 (2008) | — | KYLLÄ | KYLLÄ | — |
| G | B2 (2008) | — | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ |
| H | C | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| I | C | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| J | C | — | KYLLÄ | KYLLÄ | — |
| K | C | — | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ |

4.6.3.

Hyväksyntämerkissä on kuitenkin oltava R-kirjaimen perässä toinenkin kirjainmerkki, jonka tarkoituksena on ilmaista ne päästövaiheet (päästöjen raja-arvot, ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä OBD jne.), joiden osalta hyväksyntä on myönnetty, seuraavan taulukon mukaisesti:

Kirjain

Rivi (9)

OBD-vaihe I (10)

OBD-vaihe II

Kestävyys käytön aikana

Typen oksidien poisto

(11)

B

B1 (2005)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

C

B1 (2005)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

D

B2 (2008)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

E

B2 (2008)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

F

B2 (2008)

—

KYLLÄ

KYLLÄ

—

G

B2 (2008)

—

KYLLÄ

KYLLÄ

KYLLÄ

H

C

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

I

C

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

J

C

—

KYLLÄ

KYLLÄ

—

K

C

—

KYLLÄ

KYLLÄ

KYLLÄ

| 4.6.3.1. | Maakaasumoottorien hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä jälkiliite, jonka tarkoituksena on ilmaista, minkä kaasuryhmän osalta hyväksyntä on annettu. Merkki on seuraavanlainen: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Maakaasumoottorien hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä jälkiliite, jonka tarkoituksena on ilmaista, minkä kaasuryhmän osalta hyväksyntä on annettu. Merkki on seuraavanlainen:

| 4.6.3.1.1. | H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasujen osalta, |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasujen osalta,

| 4.6.3.1.2. | L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasujen osalta, |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasujen osalta,

| 4.6.3.1.3. | HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasujen osalta, |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasujen osalta,

| 4.6.3.1.4. | Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn H-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn H-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää,

| 4.6.3.1.5. | Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää,

| 4.6.3.1.6. | HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää.

| 4.7. | Jos ajoneuvo tai moottori on sellaisen tyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.6.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.6.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.7.

Jos ajoneuvo tai moottori on sellaisen tyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.6.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.6.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.8. | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.8.

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.9. | Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. |
| --- | --- |

4.9.

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

| 4.10. | Teknisenä yksikkönä hyväksytyssä moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät: |
| --- | --- |

4.10.

Teknisenä yksikkönä hyväksytyssä moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät:

| 4.10.1. | moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi, |
| --- | --- |

4.10.1.

moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi,

| 4.10.2. | valmistajan kaupallinen kuvaus. |
| --- | --- |

4.10.2.

valmistajan kaupallinen kuvaus.

| 4.11. | Tarrat
  Polttoainerajoituksin hyväksytyssä maakaasu- tai nestekaasumoottorissa on oltava seuraavat tarrat: |
| --- | --- |

4.11.

Tarrat

Polttoainerajoituksin hyväksytyssä maakaasu- tai nestekaasumoottorissa on oltava seuraavat tarrat:

| 4.11.1. | Sisältö
  Tarrassa on oltava seuraavat tiedot:
  Edellä 4.2.1.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L.
  Edellä 4.2.2.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN ... -LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tilanteen mukaan ”AINOASTAAN ... -LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen 5 vastaavan taulukon (vastaavien taulukoiden) tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja rajat on annettava.
  Kirjainten ja numeroiden on oltava vähintään 4 mm korkeita.








  Huom | : | Jos tällaisen tarran sijoittaminen ei tilan puutteen vuoksi ole mahdollista, voidaan käyttää yksinkertaistettua koodia. Tässä tapauksessa kaikki edellä tarkoitetut tiedot sisältävän selvityksen on oltava vaivattomasti polttoainesäiliön täyttävän tai moottoria ja sen lisälaitteita huoltavan tai korjaavan henkilön sekä asianmukaisten viranomaisten saatavilla. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat keskenään selvityksen paikasta ja sisällöstä. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Sisältö

Tarrassa on oltava seuraavat tiedot:

Edellä 4.2.1.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L.

Edellä 4.2.2.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN ... -LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tilanteen mukaan ”AINOASTAAN ... -LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen 5 vastaavan taulukon (vastaavien taulukoiden) tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja rajat on annettava.

Kirjainten ja numeroiden on oltava vähintään 4 mm korkeita.

Huom

:

Jos tällaisen tarran sijoittaminen ei tilan puutteen vuoksi ole mahdollista, voidaan käyttää yksinkertaistettua koodia. Tässä tapauksessa kaikki edellä tarkoitetut tiedot sisältävän selvityksen on oltava vaivattomasti polttoainesäiliön täyttävän tai moottoria ja sen lisälaitteita huoltavan tai korjaavan henkilön sekä asianmukaisten viranomaisten saatavilla. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat keskenään selvityksen paikasta ja sisällöstä.

| 4.11.2. | Ominaisuudet
  Tarrojen on kestettävä moottorin käyttöikä. Tarrojen on oltava helppolukuisia, ja niiden kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi tarrat on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää moottorin käyttöiän, eikä tarroja voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä. |
| --- | --- |

4.11.2.

Ominaisuudet

Tarrojen on kestettävä moottorin käyttöikä. Tarrojen on oltava helppolukuisia, ja niiden kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi tarrat on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää moottorin käyttöiän, eikä tarroja voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä.

| 4.11.3. | Sijoittaminen
  Tarrat on kiinnitettävä moottorin sellaiseen osaan, joka on tarpeen moottorin tavanomaisessa käytössä ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Lisäksi tarrat on sijoitettava siten, että ne ovat helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet. |
| --- | --- |

4.11.3.

Sijoittaminen

Tarrat on kiinnitettävä moottorin sellaiseen osaan, joka on tarpeen moottorin tavanomaisessa käytössä ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Lisäksi tarrat on sijoitettava siten, että ne ovat helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet.

| 4.12. | Ajoneuvotyypin moottorin hyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen. |
| --- | --- |

4.12.

Ajoneuvotyypin moottorin hyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen.

| 4.13. | Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin hyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen. |
| --- | --- |

4.13.

Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin hyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1.   Yleistä

| 5.1.1. | Päästöjenrajoituslaitteet |
| --- | --- |

5.1.1.

Päästöjenrajoituslaitteet

| 5.1.1.1. | Osat, jotka voivat vaikuttaa diesel- ja kaasumoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava siten, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Osat, jotka voivat vaikuttaa diesel- ja kaasumoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava siten, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen.

| 5.1.2. | Estostrategian käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

5.1.2.

Estostrategian käyttö on kielletty.

| 5.1.2.1. | Moniasetusmoottorin käyttäminen on kielletty siihen asti, kunnes tällä säännöllä säädetään soveltuvista ja tiukoista säännöksistä, jotka koskevat tällaisia moottoreita. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Moniasetusmoottorin käyttäminen on kielletty siihen asti, kunnes tällä säännöllä säädetään soveltuvista ja tiukoista säännöksistä, jotka koskevat tällaisia moottoreita.

| 5.1.3. | Päästöjenrajoitusstrategia |
| --- | --- |

5.1.3.

Päästöjenrajoitusstrategia

| 5.1.3.1. | Kaikki rakenteen ja päästöjenrajoitusstrategian piirteet, jotka voivat vaikuttaa dieselmoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöihin ja kaasumoottoreiden kaasupäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Päästöjenrajoitusstrategia (ECS) koostuu päästöjenrajoituksen perusstrategiasta (BECS) sekä yleensä yhdestä tai useammasta päästöjenrajoituksen lisästrategiasta (AECS). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Kaikki rakenteen ja päästöjenrajoitusstrategian piirteet, jotka voivat vaikuttaa dieselmoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöihin ja kaasumoottoreiden kaasupäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Päästöjenrajoitusstrategia (ECS) koostuu päästöjenrajoituksen perusstrategiasta (BECS) sekä yleensä yhdestä tai useammasta päästöjenrajoituksen lisästrategiasta (AECS).

| 5.1.4. | Päästöjenrajoituksen perusstrategiaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.1.4.

Päästöjenrajoituksen perusstrategiaa koskevat vaatimukset

| 5.1.4.1. | Päästöjenrajoituksen perusstrategia (BECS) on suunniteltava siten, että moottori on sen avulla tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Tavanomainen käyttö ei rajoitu käyttöoloihin, jotka on määritetty 5.1.5.4 kohdassa. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Päästöjenrajoituksen perusstrategia (BECS) on suunniteltava siten, että moottori on sen avulla tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Tavanomainen käyttö ei rajoitu käyttöoloihin, jotka on määritetty 5.1.5.4 kohdassa.

| 5.1.5. | Päästöjenrajoituksen lisästrategiaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.1.5.

Päästöjenrajoituksen lisästrategiaa koskevat vaatimukset

| 5.1.5.1. | Päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos tällainen strategia






  a) | toimii ainoastaan muissa kuin 5.1.5.4 kohdassa määritetyissä käyttöoloissa ja 5.1.5.5 kohdassa määriteltyihin tarkoituksiin, tai |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

Päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos tällainen strategia

a)

toimii ainoastaan muissa kuin 5.1.5.4 kohdassa määritetyissä käyttöoloissa ja 5.1.5.5 kohdassa määriteltyihin tarkoituksiin, tai

| b) | aktivoituu 5.1.5.4 kohdassa määritetyissä käyttöoloissa ja 5.1.5.6 kohdassa määriteltyihin tarkoituksiin vain poikkeuksellisesti ja vain näihin tarkoituksiin vaadittavaksi ajaksi. |
| --- | --- |

b)

aktivoituu 5.1.5.4 kohdassa määritetyissä käyttöoloissa ja 5.1.5.6 kohdassa määriteltyihin tarkoituksiin vain poikkeuksellisesti ja vain näihin tarkoituksiin vaadittavaksi ajaksi.

| 5.1.5.2. | Sallitaan päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS), joka toimii 5.1.5.4 kohdassa eritellyissä käyttöoloissa ja joka johtaa erilaisen tai muutetun päästöjenrajoitusstrategian käyttöön verrattuna siihen strategiaan, jota tavallisesti käytettäisiin sovellettavissa päästötesteissä, jos 5.1.7 kohdan vaatimuksia noudattaen voidaan täysin osoittaa, että toimenpide ei pysyvästi alenna päästöjenrajoitusjärjestelmän tehoa. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia strategioita pidetään estostrategioina. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Sallitaan päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS), joka toimii 5.1.5.4 kohdassa eritellyissä käyttöoloissa ja joka johtaa erilaisen tai muutetun päästöjenrajoitusstrategian käyttöön verrattuna siihen strategiaan, jota tavallisesti käytettäisiin sovellettavissa päästötesteissä, jos 5.1.7 kohdan vaatimuksia noudattaen voidaan täysin osoittaa, että toimenpide ei pysyvästi alenna päästöjenrajoitusjärjestelmän tehoa. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia strategioita pidetään estostrategioina.

| 5.1.5.3. | Muissa kuin 5.1.5.4 kohdassa eritellyissä käyttöoloissa toimiva päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) sallitaan, jos 5.1.7 kohdan vaatimuksia noudattaen voidaan täysin osoittaa, että toimenpide on vähimmäisstrategia, jota 5.1.5.6 kohta edellyttää ympäristönsuojelun ja muiden teknisten seikkojen osalta. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia strategioita pidetään estostrategioina. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Muissa kuin 5.1.5.4 kohdassa eritellyissä käyttöoloissa toimiva päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) sallitaan, jos 5.1.7 kohdan vaatimuksia noudattaen voidaan täysin osoittaa, että toimenpide on vähimmäisstrategia, jota 5.1.5.6 kohta edellyttää ympäristönsuojelun ja muiden teknisten seikkojen osalta. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia strategioita pidetään estostrategioina.

| 5.1.5.4. | Kuten 5.1.5.1 kohdassa säädetään, seuraavia käyttöehtoja sovelletaan moottorin käyttöön vakaassa tilassa ja muuttuvissa käyttöolosuhteissa:






  a) | korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa), |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Kuten 5.1.5.1 kohdassa säädetään, seuraavia käyttöehtoja sovelletaan moottorin käyttöön vakaassa tilassa ja muuttuvissa käyttöolosuhteissa:

a)

korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa),

| b) | ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 oC) (12)
   (13), |
| --- | --- |

b)

ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 oC) (12)
   (13),

| c) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila 343–373 K (70–100 oC). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysnesteen lämpötila 343–373 K (70–100 oC).

| 5.1.5.5. | Päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos tällaisen strategian toiminta sisältyy soveltuvaan tyyppihyväksyntätestiin ja jos strategia aktivoituu 5.1.5.6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

Päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos tällaisen strategian toiminta sisältyy soveltuvaan tyyppihyväksyntätestiin ja jos strategia aktivoituu 5.1.5.6 kohdan mukaisesti.

| 5.1.5.6. | AECS aktivoituu






  a) | ainoastaan ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta moottorijärjestelmän (myös ilmankäsittelylaitteen) suojelemiseksi ja/tai ajoneuvon suojelemiseksi vahingolta, tai |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

AECS aktivoituu

a)

ainoastaan ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta moottorijärjestelmän (myös ilmankäsittelylaitteen) suojelemiseksi ja/tai ajoneuvon suojelemiseksi vahingolta, tai

| b) | toiminnan turvallisuuden, päästöjenrajoitusjärjestelmän perusasetuksien ja varakäyntijärjestelmän kaltaisia tarkoituksia varten, tai |
| --- | --- |

b)

toiminnan turvallisuuden, päästöjenrajoitusjärjestelmän perusasetuksien ja varakäyntijärjestelmän kaltaisia tarkoituksia varten, tai

| c) | liiallisten päästöjen eston, kylmäkäynnistyksen tai moottorin lämmityksen kaltaisia tarkoituksia varten, tai |
| --- | --- |

c)

liiallisten päästöjen eston, kylmäkäynnistyksen tai moottorin lämmityksen kaltaisia tarkoituksia varten, tai

| d) | jos sitä käytetään tasapainottavasti rajoittamaan yhden säännellyn pilaavan aineen päästöjä tietyissä ympäristö- tai käyttöoloissa, jotta voidaan rajoittaa kaikkien muiden säänneltyjen pilaavien aineiden päästöt niihin rajoihin, joita kyseiseen moottoriin sovelletaan. Tällaisen AECS:n kokonaisvaikutuksena on luonnollisesti esiintyvien ilmiöiden tasoittaminen, ja tämä tapahtuu siten, että kaikkia päästöjen ainesosia voidaan hyväksyttävästi rajoittaa. |
| --- | --- |

d)

jos sitä käytetään tasapainottavasti rajoittamaan yhden säännellyn pilaavan aineen päästöjä tietyissä ympäristö- tai käyttöoloissa, jotta voidaan rajoittaa kaikkien muiden säänneltyjen pilaavien aineiden päästöt niihin rajoihin, joita kyseiseen moottoriin sovelletaan. Tällaisen AECS:n kokonaisvaikutuksena on luonnollisesti esiintyvien ilmiöiden tasoittaminen, ja tämä tapahtuu siten, että kaikkia päästöjen ainesosia voidaan hyväksyttävästi rajoittaa.

| 5.1.6. | Vääntömomentin rajoittimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.1.6.

Vääntömomentin rajoittimia koskevat vaatimukset

| 5.1.6.1. | Vääntömomentin rajoitin sallitaan, jos se on 5.1.6.2 tai 5.5.5 kohdan vaatimusten mukainen. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia vääntömomentin rajoittimia pidetään estostrategioina. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Vääntömomentin rajoitin sallitaan, jos se on 5.1.6.2 tai 5.5.5 kohdan vaatimusten mukainen. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia vääntömomentin rajoittimia pidetään estostrategioina.

| 5.1.6.2. | Vääntömomentin rajoitin voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos






  a) | vääntömomentin rajoitin aktivoituu ainoastaan ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon rakenteen suojaamiseksi vahingoilta ja/tai ajoneuvon turvallisuuden vuoksi taikka voimanottolaitteen aktivoimista varten, kun ajoneuvo on pysähtynyt tai sellaisia toimenpiteitä varten, joilla varmistetaan typen oksidien poistojärjestelmän asianmukainen toiminta, |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

Vääntömomentin rajoitin voidaan asentaa moottoriin tai ajoneuvoon, jos

a)

vääntömomentin rajoitin aktivoituu ainoastaan ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon rakenteen suojaamiseksi vahingoilta ja/tai ajoneuvon turvallisuuden vuoksi taikka voimanottolaitteen aktivoimista varten, kun ajoneuvo on pysähtynyt tai sellaisia toimenpiteitä varten, joilla varmistetaan typen oksidien poistojärjestelmän asianmukainen toiminta,

| b) | vääntömomentin rajoitin on toiminnassa ainoastaan tilapäisesti, |
| --- | --- |

b)

vääntömomentin rajoitin on toiminnassa ainoastaan tilapäisesti,

| c) | vääntömomentin rajoitin ei muuta päästöjenrajoitusstrategiaa (ECS), |
| --- | --- |

c)

vääntömomentin rajoitin ei muuta päästöjenrajoitusstrategiaa (ECS),

| d) | jos kyseessä on voimanottolaitteen tai käyttövoimajärjestelmän suojaaminen, vääntömomentti rajoitetaan moottorin kierrosnopeudesta riippumattomaan vakioarvoon eikä täyden kuormituksen vääntömomenttia koskaan ylitetä, |
| --- | --- |

d)

jos kyseessä on voimanottolaitteen tai käyttövoimajärjestelmän suojaaminen, vääntömomentti rajoitetaan moottorin kierrosnopeudesta riippumattomaan vakioarvoon eikä täyden kuormituksen vääntömomenttia koskaan ylitetä,

| e) | se aktivoituu samalla tavoin, jotta voitaisiin rajoittaa ajoneuvon suorituskykyä kun pyritään kannustamaan kuljettajaa toteuttamaan ne toimenpiteet, joita typen oksidien poistojärjestelmän asianmukainen toiminta moottorijärjestelmässä edellyttää. |
| --- | --- |

e)

se aktivoituu samalla tavoin, jotta voitaisiin rajoittaa ajoneuvon suorituskykyä kun pyritään kannustamaan kuljettajaa toteuttamaan ne toimenpiteet, joita typen oksidien poistojärjestelmän asianmukainen toiminta moottorijärjestelmässä edellyttää.

| 5.1.7. | Elektronisten päästöjenrajoitusjärjestelmien erityisvaatimukset |
| --- | --- |

5.1.7.

Elektronisten päästöjenrajoitusjärjestelmien erityisvaatimukset

| 5.1.7.1. | Vaadittavat asiakirjat
  Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joista käyvät ilmi kaikki rakenteen ja päästöjenrajoitusstrategian (ECS) piirteet, moottorijärjestelmän vääntömomentin rajoitin sekä se, millä tavoin se suoraan tai epäsuorasti rajoittaa lähtömuuttujia. Asiakirja-aineisto koostuu kahdesta osasta:






  a) | Varsinainen asiakirjapaketti toimitetaan tekniselle tutkimuslaitokselle hyväksyntää koskevan hakemuksen kanssa, ja sen on sisällettävä päästöjenrajoitusjärjestelmän sekä soveltuvissa tapauksissa vääntömomentin rajoittimen täydellinen kuvaus. Tiedot voidaan esittää lyhyesti, jos voidaan osoittaa, että ne kattavat kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Nämä tiedot liitetään tämän säännön 3 kohdassa vaadittuihin asiakirjoihin. |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Vaadittavat asiakirjat

Valmistajan on toimitettava asiakirjat, joista käyvät ilmi kaikki rakenteen ja päästöjenrajoitusstrategian (ECS) piirteet, moottorijärjestelmän vääntömomentin rajoitin sekä se, millä tavoin se suoraan tai epäsuorasti rajoittaa lähtömuuttujia. Asiakirja-aineisto koostuu kahdesta osasta:

a)

Varsinainen asiakirjapaketti toimitetaan tekniselle tutkimuslaitokselle hyväksyntää koskevan hakemuksen kanssa, ja sen on sisällettävä päästöjenrajoitusjärjestelmän sekä soveltuvissa tapauksissa vääntömomentin rajoittimen täydellinen kuvaus. Tiedot voidaan esittää lyhyesti, jos voidaan osoittaa, että ne kattavat kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Nämä tiedot liitetään tämän säännön 3 kohdassa vaadittuihin asiakirjoihin.

| b) | Lisäaineisto, josta käyvät ilmi mahdollisen päästöjenrajoituksen lisästrategian (AECS) muuttamat parametrit ja rajaolosuhteet, joissa AECS toimii. Lisätietoihin on sisällyttävä kuvaus polttoaineen säätöjärjestelmän toiminnasta, ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. Siihen on myös liitettävä tämän säännön 5.5.5 kohdassa kuvatun vääntömomentin rajoittimen kuvaus. |
| --- | --- |

b)

Lisäaineisto, josta käyvät ilmi mahdollisen päästöjenrajoituksen lisästrategian (AECS) muuttamat parametrit ja rajaolosuhteet, joissa AECS toimii. Lisätietoihin on sisällyttävä kuvaus polttoaineen säätöjärjestelmän toiminnasta, ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. Siihen on myös liitettävä tämän säännön 5.5.5 kohdassa kuvatun vääntömomentin rajoittimen kuvaus.

Lisäaineistosta on myös käytävä ilmi perusteet mahdollisen päästöjenrajoituksen lisästrategian käytölle, ja sen on sisällettävä lisäaineistoa ja testitietoja, jotka osoittavat moottoriin tai ajoneuvoon mahdollisesti asennetun päästöjenrajoituksen lisästrategian vaikutukset pakokaasupäästöihin. Päästöjenrajoituksen lisästrategian käyttämistä voidaan perustella testituloksilla ja/tai vankalla teknisellä analyysilla.

Tämä lisäaineisto on ehdottoman luottamuksellista, ja se on pyynnöstä annettava hyväksyntäviranomaisen käyttöön. Hyväksyntäviranomaisen on käsiteltävä tätä aineistoa luottamuksellisena.

| 5.1.8. | Erityisesti 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin A mukaista moottoreiden tyyppihyväksyntää varten (moottorit, joita ei yleensä testata ETC-testissä) |
| --- | --- |

5.1.8.

Erityisesti 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin A mukaista moottoreiden tyyppihyväksyntää varten (moottorit, joita ei yleensä testata ETC-testissä)

| 5.1.8.1. | Lisäksi hyväksyntäviranomainen ja/tai tekninen tutkimuslaitos voi, sen tarkastamiseksi, onko jotain strategiaa tai toimenpidettä pidettävä 2 kohdan määritelmissä tarkoitettuna estostrategiana, vaatia NOx-vertailutestin suorittamista käyttämällä ETC-testiä joko hyväksyntätestin yhteydessä tai menettelyissä tarkastettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

Lisäksi hyväksyntäviranomainen ja/tai tekninen tutkimuslaitos voi, sen tarkastamiseksi, onko jotain strategiaa tai toimenpidettä pidettävä 2 kohdan määritelmissä tarkoitettuna estostrategiana, vaatia NOx-vertailutestin suorittamista käyttämällä ETC-testiä joko hyväksyntätestin yhteydessä tai menettelyissä tarkastettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta.

| 5.1.8.2. | Kun tarkastetaan, onko jotakin strategiaa tai toimenpidettä pidettävä estostrategiana 2 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti, hyväksytään 10 prosentin lisämarginaali asianomaisen NOx-raja-arvon suhteen. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

Kun tarkastetaan, onko jotakin strategiaa tai toimenpidettä pidettävä estostrategiana 2 kohdassa annettujen määritelmien mukaisesti, hyväksytään 10 prosentin lisämarginaali asianomaisen NOx-raja-arvon suhteen.

| 5.1.9. | Elektroniikkalaitteiston suojausta koskevat määräykset |
| --- | --- |

5.1.9.

Elektroniikkalaitteiston suojausta koskevat määräykset

| 5.1.9.1. | Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkikäteen tapahtuvan vaihto-osien asentamisen tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava ja suojan on oltava vähintään standardin ISO 150317 (SAE J2186) vaatimusten tasoinen sillä edellytyksellä, että suojan vaihto toteutetaan käyttämällä tämän säännön liitteessä 9A olevassa 6 kohdassa kuvattuja protokollia ja diagnostiikkaliitäntöjä. Kalibrointiin käytettävien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkikäteen tapahtuvan vaihto-osien asentamisen tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava ja suojan on oltava vähintään standardin ISO 150317 (SAE J2186) vaatimusten tasoinen sillä edellytyksellä, että suojan vaihto toteutetaan käyttämällä tämän säännön liitteessä 9A olevassa 6 kohdassa kuvattuja protokollia ja diagnostiikkaliitäntöjä. Kalibrointiin käytettävien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.

| 5.1.9.2. | Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen osat tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen osat tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).

| 5.1.9.3. | Valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.

| 5.1.9.4. | Valmistajat voivat hakea tyyppihyväksyntäviranomaisilta vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä viranomaiset ottavat huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän, mutta viranomaiset voivat ottaa huomioon muitakin tekijöitä. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Valmistajat voivat hakea tyyppihyväksyntäviranomaisilta vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä viranomaiset ottavat huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän, mutta viranomaiset voivat ottaa huomioon muitakin tekijöitä.

| 5.1.9.5. | Uudelleenohjelmoitavia muisteja (esimerkiksi Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä, ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen. Viranomaiset voivat hyväksyä vaihtoehtoisia menetelmiä, joilla varmistetaan vastaavan tasoinen suojaus. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Uudelleenohjelmoitavia muisteja (esimerkiksi Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä, ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen. Viranomaiset voivat hyväksyä vaihtoehtoisia menetelmiä, joilla varmistetaan vastaavan tasoinen suojaus.

5.2.   Kaasu- ja hiukkaspäästöjä sekä savua koskevat eritelmät

Jäljempänä 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivin B1 tai B2 tai C mukaista hyväksyntätestausta varten päästöt määritellään ESC-, ELR- ja ETC-testeissä.

Kaasumoottoreiden kaasupäästöt määritetään ETC-testissä.

ESC- ja ELR-testausmenettelyt kuvataan liitteen 4A lisäyksessä 1 ja ETC-testausmenettely liitteen 4A lisäyksissä 2 ja 3.

Testattavaksi toimitetun moottorin kaasupäästöt ja tarvittaessa hiukkaspäästöt sekä savu mitataan liitteen 4A lisäyksessä 4 kuvatuilla menetelmillä. Liitteen 4A lisäyksessä 7 kuvataan kaasupäästöjen suositeltavat analysointimenetelmät, suositeltavat näytteenottojärjestelmät ja suositeltava savunmittausjärjestelmä.

Tekninen tutkimuslaitos saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset vastaavassa testisyklissä. Järjestelmän vastaavuus määritetään vähintään seitsemän harkittavan järjestelmän ja tämän säännön viitejärjestelmän välisen näyteparin korrelaatiotutkimuksen perusteella. Hiukkaspäästöjen osalta viitejärjestelmäksi katsotaan ainoastaan täysvirtauslaimennusjärjestelmä tai ISO 16183 -standardin vaatimuksia vastaava osavirtauslaimennusjärjestelmä. ’Tulos’ tarkoittaa tietyn syklin päästöarvoja. Korrelaatiotestaus on suoritettava samassa laboratoriossa, testisolussa ja samalla testimoottorilla, ja se suositellaan suoritettavaksi samanaikaisesti. Näyteparien keskiarvojen vastaavuus määritetään F-testin ja t-testin tilastotietojen avulla tämän säännön lisäyksessä 4 kuvatulla tavalla, kun käytössä ovat tällaiset laboratorion, testisolun ja moottorin olosuhteet. Poikkeamat määritellään ISO 5725:n mukaisesti ja ne jätetään tietokannan ulkopuolelle. Uuden järjestelmän sisällyttämiseksi sääntöön vastaavuus on määritettävä laskemalla toistettavuus ISO 5725 -standardissa kuvatulla tavalla.

| 5.2.1. | Raja-arvot
  Hiilimonoksidin, kaikkien hiilivetyjen, typen oksidien ja hiukkasten ESC-testissä määritetyt massat sekä ELR-testissä määritetty savun opasiteetti eivät saa ylittää taulukossa 1 esitettyjä arvoja.
  Hiilimonoksidin, metaanittomien hiilivetyjen, metaanin, typen oksidien ja hiukkasten ETC-testissä määritetyt massat eivät saa ylittää taulukossa 2 esitettyjä arvoja.
  Taulukko 1
  Raja-arvot — ESC- ja ELR-testit










  Rivi | Hiilimonoksidin massa
  (CO) g/kWh | Hiilivetyjen massa
  (HC) g/kWh | Typen oksidien massa
  (NOx) g/kWh | Hiukkasten massa
  (PT) g/kWh | Savu
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 // 0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Raja-arvot

Hiilimonoksidin, kaikkien hiilivetyjen, typen oksidien ja hiukkasten ESC-testissä määritetyt massat sekä ELR-testissä määritetty savun opasiteetti eivät saa ylittää taulukossa 1 esitettyjä arvoja.

Hiilimonoksidin, metaanittomien hiilivetyjen, metaanin, typen oksidien ja hiukkasten ETC-testissä määritetyt massat eivät saa ylittää taulukossa 2 esitettyjä arvoja.

Taulukko 1

Raja-arvot — ESC- ja ELR-testit

Rivi

Hiilimonoksidin massa

(CO) g/kWh

Hiilivetyjen massa

(HC) g/kWh

Typen oksidien massa

(NOx) g/kWh

Hiukkasten massa

(PT) g/kWh

Savu

m-1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10 // 0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Taulukko 2

Raja-arvot — ETC-testit

| Rivi | Hiilimonoksidin massa
  (CO) g/kWh | Metaanittomien hiilivetyjen massa
  (NMHC) g/kWh | massa
  CH4:n (15)

  g/kWh | Typen oksidien massa
  (NOx) g/kWh | Hiukkasten massa
  (PT) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16 // 0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Rivi

Hiilimonoksidin massa

(CO) g/kWh

Metaanittomien hiilivetyjen massa

(NMHC) g/kWh

massa

CH4:n (15)

g/kWh

Typen oksidien massa

(NOx) g/kWh

Hiukkasten massa

(PT) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16 // 0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Diesel- ja kaasumoottoreiden hiilivetypäästöjen mittaukset |
| --- | --- |

5.2.2.

Diesel- ja kaasumoottoreiden hiilivetypäästöjen mittaukset

| 5.2.2.1. | Valmistaja voi halutessaan mittauttaa hiilivetyjen massan ETC-testissä metaanittomien hiilivetyjen mittauksen sijasta. Tässä tapauksessa hiilivetyjen massan raja-arvo on sama kuin taulukon 2 metaanittomien hiilivetyjen massan raja-arvo. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Valmistaja voi halutessaan mittauttaa hiilivetyjen massan ETC-testissä metaanittomien hiilivetyjen mittauksen sijasta. Tässä tapauksessa hiilivetyjen massan raja-arvo on sama kuin taulukon 2 metaanittomien hiilivetyjen massan raja-arvo.

| 5.2.3. | Dieselmoottoreiden erityisvaatimukset |
| --- | --- |

5.2.3.

Dieselmoottoreiden erityisvaatimukset

| 5.2.3.1. | Tarkistusalueen satunnaisilla kohdilla ESC-testissä mitatut typen oksidien spesifiset massat saavat ylittää rinnakkaisista testitiloista saatavat interpoloidut arvot enintään kymmenellä prosentilla (viite liite 4A, lisäys 1, 5.6.2 ja 5.6.3 kohta). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Tarkistusalueen satunnaisilla kohdilla ESC-testissä mitatut typen oksidien spesifiset massat saavat ylittää rinnakkaisista testitiloista saatavat interpoloidut arvot enintään kymmenellä prosentilla (viite liite 4A, lisäys 1, 5.6.2 ja 5.6.3 kohta).

| 5.2.3.2. | ELR-testin satunnaisen testinopeuden savuarvo saa ylittää joko rinnakkaisten testinopeuksien suurimman savuarvon enintään 20 prosentilla tai raja-arvon enintään 5 prosentilla sen mukaan, kumpi on suurempi. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

ELR-testin satunnaisen testinopeuden savuarvo saa ylittää joko rinnakkaisten testinopeuksien suurimman savuarvon enintään 20 prosentilla tai raja-arvon enintään 5 prosentilla sen mukaan, kumpi on suurempi.

5.3.   Kesto ja huononemiskertoimet

| 5.3.1. | Valmistajan on osoitettava, että puristussytytys- tai kaasumoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1, B2 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, on kyseisten raja-arvojen osalta vaatimustenmukainen käyttöikänsä ajan, joka on: |
| --- | --- |

5.3.1.

Valmistajan on osoitettava, että puristussytytys- tai kaasumoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1, B2 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, on kyseisten raja-arvojen osalta vaatimustenmukainen käyttöikänsä ajan, joka on:

| 5.3.1.1. | luokan N1, M1 > 3,5 tonnia ja M2 ajoneuvoihin asennettavien moottoreiden osalta 100 000 km tai viisi vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

luokan N1, M1 > 3,5 tonnia ja M2 ajoneuvoihin asennettavien moottoreiden osalta 100 000 km tai viisi vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin;

| 5.3.1.2. | luokan N2 ajoneuvoihin, luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 16 tonnia, ja luokan M3 luokan I, luokan II sekä luokan A ajoneuvoihin ja niihin luokan B ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 200 000 km tai kuusi vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

luokan N2 ajoneuvoihin, luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 16 tonnia, ja luokan M3 luokan I, luokan II sekä luokan A ajoneuvoihin ja niihin luokan B ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 200 000 km tai kuusi vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin;

| 5.3.1.3. | luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 16 tonnia, ja luokan M3 luokan III ajoneuvoihin ja niihin luokan B ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 500 000 km tai seitsemän vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

luokan N3 ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 16 tonnia, ja luokan M3 luokan III ajoneuvoihin ja niihin luokan B ajoneuvoihin, joiden teknisesti hyväksyttävä enimmäismassa on yli 7,5 tonnia, asennettavien moottoreiden osalta 500 000 km tai seitsemän vuotta sen mukaan, kumpi saavutetaan ensin.

| 5.3.2. | Valmistajan on tätä sääntöä varten määritettävä huononemiskertoimet, joiden avulla osoitetaan, että tietyn moottoriperheen tai moottorin jälkikäsittelyperheen kaasu- ja hiukkaspäästöt pysyvät 5.2.1 kohdassa olevissa taulukoissa täsmennettyjen soveltuvien päästörajojen mukaisina 5.3.1 kohdassa säädetyn soveltuvan kestokauden ajan. |
| --- | --- |

5.3.2.

Valmistajan on tätä sääntöä varten määritettävä huononemiskertoimet, joiden avulla osoitetaan, että tietyn moottoriperheen tai moottorin jälkikäsittelyperheen kaasu- ja hiukkaspäästöt pysyvät 5.2.1 kohdassa olevissa taulukoissa täsmennettyjen soveltuvien päästörajojen mukaisina 5.3.1 kohdassa säädetyn soveltuvan kestokauden ajan.

| 5.3.3. | Tämän säännön liitteessä 7 annetaan menettelyt, joilla osoitetaan, että moottoriperhe tai moottorin jälkikäsittelyperhe on asianmukaisten päästörajojen osalta vaatimustenmukainen sovellettavan kestokauden ajan. |
| --- | --- |

5.3.3.

Tämän säännön liitteessä 7 annetaan menettelyt, joilla osoitetaan, että moottoriperhe tai moottorin jälkikäsittelyperhe on asianmukaisten päästörajojen osalta vaatimustenmukainen sovellettavan kestokauden ajan.

5.4.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

| 5.4.1. | Puristussytytysmoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, tai tällaisella moottorilla käyvä ajoneuvo on varustettava ajoneuvojen sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä), joka ilmoittaa viasta kuljettajalle, jos 5.4.4 kohdan taulukon rivillä B1 tai C annetut OBD-kynnysarvot ylittyvät. OBD:n päästöjenrajoitusjärjestelmän on oltava tämän säännön liitteen 9A vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

5.4.1.

Puristussytytysmoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, tai tällaisella moottorilla käyvä ajoneuvo on varustettava ajoneuvojen sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä), joka ilmoittaa viasta kuljettajalle, jos 5.4.4 kohdan taulukon rivillä B1 tai C annetut OBD-kynnysarvot ylittyvät. OBD:n päästöjenrajoitusjärjestelmän on oltava tämän säännön liitteen 9A vaatimusten mukainen.

| 5.4.1.1. | Jos kyseessä on pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, OBD-järjestelmä voi valvoa, esiintyykö seuraavissa osissa merkittäviä toimintahäiriöitä:






  a) | erillisenä yksikkönä asennettu katalysaattori, riippumatta onko se osa typen oksidien poistojärjestelmää tai dieselhiukkassuodatinta; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

Jos kyseessä on pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, OBD-järjestelmä voi valvoa, esiintyykö seuraavissa osissa merkittäviä toimintahäiriöitä:

a)

erillisenä yksikkönä asennettu katalysaattori, riippumatta onko se osa typen oksidien poistojärjestelmää tai dieselhiukkassuodatinta;

| b) | typen oksidien poistojärjestelmä, jos sellainen on asennettu; |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poistojärjestelmä, jos sellainen on asennettu;

| c) | dieselhiukkassuodatin, jos sellainen on asennettu; |
| --- | --- |

c)

dieselhiukkassuodatin, jos sellainen on asennettu;

| d) | yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja dieselhiukkassuodatin. |
| --- | --- |

d)

yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja dieselhiukkassuodatin.

| 5.4.2. | Alkaen 1 päivästä lokakuuta 2008 uusien hyväksyntien ja 1 päivästä lokakuuta 2009 kaikkien hyväksyntien osalta puristussytytysmoottori tai kaasumoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B2 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, tai tällaisella moottorilla käyvä ajoneuvo on varustettava ajoneuvojen sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä), joka ilmoittaa viasta kuljettajalle, jos 5.4.4 kohdan taulukon rivillä B2 tai C annetut OBD-kynnysarvot ylittyvät. Ajoneuvon sisäisen OBD-päästöjenrajoitusjärjestelmän on oltava tämän säännön liitteen 9A vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

5.4.2.

Alkaen 1 päivästä lokakuuta 2008 uusien hyväksyntien ja 1 päivästä lokakuuta 2009 kaikkien hyväksyntien osalta puristussytytysmoottori tai kaasumoottori, joka on hyväksytty 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B2 tai C annettujen päästöjen raja-arvojen mukaisesti, tai tällaisella moottorilla käyvä ajoneuvo on varustettava ajoneuvojen sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmä), joka ilmoittaa viasta kuljettajalle, jos 5.4.4 kohdan taulukon rivillä B2 tai C annetut OBD-kynnysarvot ylittyvät. Ajoneuvon sisäisen OBD-päästöjenrajoitusjärjestelmän on oltava tämän säännön liitteen 9A vaatimusten mukainen.

| 5.4.3. | OBD-järjestelmän on myös sisällettävä rajapinta moottorin elektroniseen hallintayksikköön (ETYU) ja kaikkiin muihin moottorin tai ajoneuvon sähköisiin tai elektronisiin järjestelmiin, jotka antavat tietoja ETYU:lle tai vastaanottavat tältä tietoja ja jotka vaikuttavat päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintaan; rajapinta voi olla esimerkiksi ETYU:n ja voimansiirron elektronisen hallintayksikön välinen. |
| --- | --- |

5.4.3.

OBD-järjestelmän on myös sisällettävä rajapinta moottorin elektroniseen hallintayksikköön (ETYU) ja kaikkiin muihin moottorin tai ajoneuvon sähköisiin tai elektronisiin järjestelmiin, jotka antavat tietoja ETYU:lle tai vastaanottavat tältä tietoja ja jotka vaikuttavat päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintaan; rajapinta voi olla esimerkiksi ETYU:n ja voimansiirron elektronisen hallintayksikön välinen.

| 5.4.4. | OBD-kynnysarvot ovat seuraavat:







  Rivi | Puristussytytteiset polttomoottorit: |
| --- | --- | --- |
| Typen oksidien massa
  (NOx) g/kWh | Hiukkasten massa
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

OBD-kynnysarvot ovat seuraavat:

Rivi

Puristussytytteiset polttomoottorit:

Typen oksidien massa

(NOx) g/kWh

Hiukkasten massa

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | OBD-tietojen rajoittamaton ja yhtenäinen saatavuus on taattava tarkistuksia, vianmääritystä, huoltoa ja korjauksia varten ECE-säännön N:o 83 asianomaisten säännösten sekä sellaisten varaosia koskevien säännösten mukaisesti, joilla varmistetaan yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

5.4.5.

OBD-tietojen rajoittamaton ja yhtenäinen saatavuus on taattava tarkistuksia, vianmääritystä, huoltoa ja korjauksia varten ECE-säännön N:o 83 asianomaisten säännösten sekä sellaisten varaosia koskevien säännösten mukaisesti, joilla varmistetaan yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa.

| 5.4.6. | Moottoreiden valmistus pieninä erinä
  Vaihtoehtona tämän kohdan vaatimuksille ne moottoreiden valmistajat, joilla johonkin OBD-moottoriperheeseen kuuluvan tietyn moottorityypin maailmanlaajuinen vuosituotanto






  a) | on vähemmän kuin 500 yksikköä vuodessa, voivat saada hyväksynnän tämän säännön vaatimusten nojalla, kun moottoria valvotaan ainoastaan virtapiirien eheyden osalta ja jälkikäsittelyjärjestelmää valvotaan merkittävän toimintahäiriön varalta, |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Moottoreiden valmistus pieninä erinä

Vaihtoehtona tämän kohdan vaatimuksille ne moottoreiden valmistajat, joilla johonkin OBD-moottoriperheeseen kuuluvan tietyn moottorityypin maailmanlaajuinen vuosituotanto

a)

on vähemmän kuin 500 yksikköä vuodessa, voivat saada hyväksynnän tämän säännön vaatimusten nojalla, kun moottoria valvotaan ainoastaan virtapiirien eheyden osalta ja jälkikäsittelyjärjestelmää valvotaan merkittävän toimintahäiriön varalta,

| b) | on vähemmän kuin 50 yksikköä vuodessa, voivat saada hyväksynnän tämän säännön vaatimusten nojalla, kun koko päästöjenrajoitusjärjestelmää (eli moottoria ja jälkikäsittelyjärjestelmää) valvotaan ainoastaan virtapiirien eheyden osalta. |
| --- | --- |

b)

on vähemmän kuin 50 yksikköä vuodessa, voivat saada hyväksynnän tämän säännön vaatimusten nojalla, kun koko päästöjenrajoitusjärjestelmää (eli moottoria ja jälkikäsittelyjärjestelmää) valvotaan ainoastaan virtapiirien eheyden osalta.

Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava muille sopimuspuolille olosuhteista, joissa tämän määräyksen mukaiset hyväksynnät on annettu.

5.5.   Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset

| 5.5.1. | Yleistä |
| --- | --- |

5.5.1.

Yleistä

| 5.5.1.1. | Tätä kohtaa sovelletaan puristussytytysmoottorijärjestelmiin riippumatta tekniikasta, jota käytetään tämän liitteen kohdassa 5.2.1 olevissa taulukoissa annettujen päästörajojen täyttämiseksi. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Tätä kohtaa sovelletaan puristussytytysmoottorijärjestelmiin riippumatta tekniikasta, jota käytetään tämän liitteen kohdassa 5.2.1 olevissa taulukoissa annettujen päästörajojen täyttämiseksi.

| 5.5.1.2. | Soveltamispäivät
  Soveltamispäivät vahvistetaan tämän säännön 13 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Soveltamispäivät

Soveltamispäivät vahvistetaan tämän säännön 13 kohdan mukaisesti.

| 5.5.1.3. | Kaikki tämän kohdan piiriin kuluvat moottorijärjestelmät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin käyttöiän aikana. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Kaikki tämän kohdan piiriin kuluvat moottorijärjestelmät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin käyttöiän aikana.

| 5.5.1.4. | Valmistajan on toimitettava liitteessä 1 olevat tiedot, jotka kuvaavat täysin tämän kohdan piiriin kuuluvan moottorijärjestelmän toiminnalliset piirteet. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Valmistajan on toimitettava liitteessä 1 olevat tiedot, jotka kuvaavat täysin tämän kohdan piiriin kuuluvan moottorijärjestelmän toiminnalliset piirteet.

| 5.5.1.5. | Jos moottorijärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on hyväksyntähakemuksessaan ilmoitettava kaikkien pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän käyttämien reagenssien ominaisuudet, kuten tyyppi ja pitoisuus, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Jos moottorijärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on hyväksyntähakemuksessaan ilmoitettava kaikkien pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän käyttämien reagenssien ominaisuudet, kuten tyyppi ja pitoisuus, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin.

| 5.5.1.6. | Ellei edellä olevan 5.1 kohdan säännöksistä muuta johdu, kaikkien tämän kohdan piiriin kuuluvien moottorijärjestelmien on säilytettävä päästöjenrajoitustoimintonsa kaikissa olosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy sopimuspuolien alueella, ja erityisesti matalissa lämpötiloissa. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Ellei edellä olevan 5.1 kohdan säännöksistä muuta johdu, kaikkien tämän kohdan piiriin kuuluvien moottorijärjestelmien on säilytettävä päästöjenrajoitustoimintonsa kaikissa olosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy sopimuspuolien alueella, ja erityisesti matalissa lämpötiloissa.

| 5.5.1.7. | Valmistajan on hyväksyntää varten osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle, että minkään reagenssin käyttöä edellyttävän moottorijärjestelmän mahdolliset ammoniakkipäästöt eivät soveltuvan testisyklin aikana ylitä keskiarvoa 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

Valmistajan on hyväksyntää varten osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle, että minkään reagenssin käyttöä edellyttävän moottorijärjestelmän mahdolliset ammoniakkipäästöt eivät soveltuvan testisyklin aikana ylitä keskiarvoa 25 ppm.

| 5.5.1.8. | Jos moottorijärjestelmässä tarvitaan reagenssia, kaikista ajoneuvoon asennetuista erillisistä reagenssisäiliöistä on voitava ottaa näyte säiliön sisältämästä nesteestä. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökaluja tai -laitteita. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

Jos moottorijärjestelmässä tarvitaan reagenssia, kaikista ajoneuvoon asennetuista erillisistä reagenssisäiliöistä on voitava ottaa näyte säiliön sisältämästä nesteestä. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökaluja tai -laitteita.

| 5.5.2. | Huoltovaatimukset |
| --- | --- |

5.5.2.

Huoltovaatimukset

| 5.5.2.1. | Valmistajan on annettava tai toimitettava kaikkien uusien raskaiden ajoneuvojen tai uusien raskaiden moottoreiden omistajille kirjalliset ohjeet, joissa ilmoitetaan, että mikäli ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi oikein, virhetoiminnan ilmaisin kertoo kuljettajalle tilanteesta, ja moottori toimii vajaateholla. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Valmistajan on annettava tai toimitettava kaikkien uusien raskaiden ajoneuvojen tai uusien raskaiden moottoreiden omistajille kirjalliset ohjeet, joissa ilmoitetaan, että mikäli ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi oikein, virhetoiminnan ilmaisin kertoo kuljettajalle tilanteesta, ja moottori toimii vajaateholla.

| 5.5.2.2. | Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka liittyvät ajoneuvojen asianmukaiseen käyttöön ja huoltoon ja tarvittaessa kuluvien reagenssien käyttöön. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka liittyvät ajoneuvojen asianmukaiseen käyttöön ja huoltoon ja tarvittaessa kuluvien reagenssien käyttöön.

| 5.5.2.3. | Ohjeet on laadittava selkeästi ja yleistajuisesti sen maan virallisella kielellä, jossa uusi raskas ajoneuvo tai uusi raskas moottori myydään tai rekisteröidään. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Ohjeet on laadittava selkeästi ja yleistajuisesti sen maan virallisella kielellä, jossa uusi raskas ajoneuvo tai uusi raskas moottori myydään tai rekisteröidään.

| 5.5.2.4. | Ohjeissa on ilmoitettava, onko ajoneuvon käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä, ja niissä on ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus raskaan ajoneuvon tyypin mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Ohjeissa on ilmoitettava, onko ajoneuvon käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä, ja niissä on ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus raskaan ajoneuvon tyypin mukaisesti.

| 5.5.2.5. | Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on pakollista, jotta ajoneuvo olisi kyseiselle ajoneuvo- tai moottorityypille myönnetyn vaatimustenmukaisuustodistuksen mukainen. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on pakollista, jotta ajoneuvo olisi kyseiselle ajoneuvo- tai moottorityypille myönnetyn vaatimustenmukaisuustodistuksen mukainen.

| 5.5.2.6. | Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi, jonka seurauksena rekisteröintimaassa tai muussa ajoneuvon käyttömaassa ajoneuvolle mahdollisesti myönnetyt edulliset käyttö- tai ostoehdot voivat raueta. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi, jonka seurauksena rekisteröintimaassa tai muussa ajoneuvon käyttömaassa ajoneuvolle mahdollisesti myönnetyt edulliset käyttö- tai ostoehdot voivat raueta.

| 5.5.3. | Typen oksidien rajoittaminen moottorijärjestelmässä |
| --- | --- |

5.5.3.

Typen oksidien rajoittaminen moottorijärjestelmässä

| 5.5.3.1. | Moottorijärjestelmän virheellinen toiminta typen oksidien poiston osalta (esimerkiksi tarvittavan reagenssin puute tai pakokaasujen kierrätysjärjestelmän virheellinen toiminta tai toiminnan lakkaaminen) on havaittava seuraamalla typen oksidien määrää pakovirtaan sijoitettujen antureiden avulla. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Moottorijärjestelmän virheellinen toiminta typen oksidien poiston osalta (esimerkiksi tarvittavan reagenssin puute tai pakokaasujen kierrätysjärjestelmän virheellinen toiminta tai toiminnan lakkaaminen) on havaittava seuraamalla typen oksidien määrää pakovirtaan sijoitettujen antureiden avulla.

| 5.5.3.2. | Jos typen oksidien määrä on enemmän kuin 1,5 g/kWh 5.2.1 kohdan taulukoissa esitettyä raja-arvoa suurempi, kuljettajan on saatava siitä tieto virhetoiminnan ilmaisimen avulla siten kuin tämän säännön liitteessä 9A olevassa 3.6.5 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Jos typen oksidien määrä on enemmän kuin 1,5 g/kWh 5.2.1 kohdan taulukoissa esitettyä raja-arvoa suurempi, kuljettajan on saatava siitä tieto virhetoiminnan ilmaisimen avulla siten kuin tämän säännön liitteessä 9A olevassa 3.6.5 kohdassa todetaan.

| 5.5.3.3. | Lisäksi on tämän säännön liitteessä 9 olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti tallennettava vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi pyyhkiytymätön vikakoodi, joka ilmaisee syyn siihen, että typen oksidien määrä ylittää 5.5.3.2 kohdassa tarkoitetut arvot.
  Syyt NOx-tason ylittymiseen on soveltuvin osin yksilöitävä ainakin tyhjän reagenssisäiliön, reagenssin annostelun keskeytymisen, reagenssin riittämättömän laadun, liian alhaisen reagenssin kulutuksen, pakokaasujen kierrätysjärjestelmän virheellisen toiminnan tai toiminnan lakkaamisen tapauksissa. Kaikissa muissa tapauksissa valmistaja voi viitata pyyhkiytymättömään vikakoodiin ”korkea NOx-pitoisuus — syy tuntematon”. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Lisäksi on tämän säännön liitteessä 9 olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti tallennettava vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi pyyhkiytymätön vikakoodi, joka ilmaisee syyn siihen, että typen oksidien määrä ylittää 5.5.3.2 kohdassa tarkoitetut arvot.

Syyt NOx-tason ylittymiseen on soveltuvin osin yksilöitävä ainakin tyhjän reagenssisäiliön, reagenssin annostelun keskeytymisen, reagenssin riittämättömän laadun, liian alhaisen reagenssin kulutuksen, pakokaasujen kierrätysjärjestelmän virheellisen toiminnan tai toiminnan lakkaamisen tapauksissa. Kaikissa muissa tapauksissa valmistaja voi viitata pyyhkiytymättömään vikakoodiin ”korkea NOx-pitoisuus — syy tuntematon”.

| 5.5.3.4. | Jos typen oksidien määrä ylittää 5.4.4 kohdan taulukossa annetut OBD-kynnysarvot, vääntömomentin rajoittimen on alennettava moottorin suorituskykyä 5.5.5 kohdan vaatimusten mukaisesti niin, että ajoneuvon kuljettaja selvästi huomaa muutoksen. Kun vääntömomentin rajoitin on toiminnassa, kuljettajalle on edelleen ilmoitettava tilanteesta 5.5.3.2 kohdan vaatimusten mukaisesti ja pyyhkiytymätön vikakoodi on tallennettava 5.5.3.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Jos typen oksidien määrä ylittää 5.4.4 kohdan taulukossa annetut OBD-kynnysarvot, vääntömomentin rajoittimen on alennettava moottorin suorituskykyä 5.5.5 kohdan vaatimusten mukaisesti niin, että ajoneuvon kuljettaja selvästi huomaa muutoksen. Kun vääntömomentin rajoitin on toiminnassa, kuljettajalle on edelleen ilmoitettava tilanteesta 5.5.3.2 kohdan vaatimusten mukaisesti ja pyyhkiytymätön vikakoodi on tallennettava 5.5.3.3 kohdan mukaisesti.

| 5.5.3.5 | Jos moottorijärjestelmässä käytetään typen oksidien määrän rajoittamiseksi pelkästään pakokaasun kierrätystä, eikä muuta jälkikäsittelyjärjestelmää, valmistaja voi käyttää typen oksidien määrittämiseen 5.5.3.1 kohdan vaatimuksista poikkeavaa vaihtoehtoista menetelmää. Tyyppihyväksyntähetkellä valmistajan on osoitettava, että vaihtoehtoinen menetelmä on ajanmukaisuudeltaan ja typen oksidien määritystarkkuudeltaan 5.5.3.1 kohdan vaatimuksia vastaava ja että myös se aiheuttaa 5.5.3.2, 5.5.3.3 ja 5.5.3.4 kohdassa tarkoitetut seuraukset. |
| --- | --- |

5.5.3.5

Jos moottorijärjestelmässä käytetään typen oksidien määrän rajoittamiseksi pelkästään pakokaasun kierrätystä, eikä muuta jälkikäsittelyjärjestelmää, valmistaja voi käyttää typen oksidien määrittämiseen 5.5.3.1 kohdan vaatimuksista poikkeavaa vaihtoehtoista menetelmää. Tyyppihyväksyntähetkellä valmistajan on osoitettava, että vaihtoehtoinen menetelmä on ajanmukaisuudeltaan ja typen oksidien määritystarkkuudeltaan 5.5.3.1 kohdan vaatimuksia vastaava ja että myös se aiheuttaa 5.5.3.2, 5.5.3.3 ja 5.5.3.4 kohdassa tarkoitetut seuraukset.

| 5.5.4. | Reagenssin valvonta |
| --- | --- |

5.5.4.

Reagenssin valvonta

| 5.5.4.1. | Jos ajoneuvossa on käytettävä reagenssia tämän kohdan vaatimusten täyttämiseksi, kuljettajalle on ilmaistava ajoneuvon reagenssisäiliön sisällön taso ajoneuvon kojelaudassa olevan tähän tarkoitetun mekaanisen tai sähköisen osoittimen avulla. Tähän sisältyy varoitus, joka annetaan, kun reagenssin taso on






  a) | vähemmän kuin 10 prosenttia säiliön määrästä tai valmistajan valitsema tätä suurempi prosenttiosuus, tai |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

Jos ajoneuvossa on käytettävä reagenssia tämän kohdan vaatimusten täyttämiseksi, kuljettajalle on ilmaistava ajoneuvon reagenssisäiliön sisällön taso ajoneuvon kojelaudassa olevan tähän tarkoitetun mekaanisen tai sähköisen osoittimen avulla. Tähän sisältyy varoitus, joka annetaan, kun reagenssin taso on

a)

vähemmän kuin 10 prosenttia säiliön määrästä tai valmistajan valitsema tätä suurempi prosenttiosuus, tai

| b) | vähemmän kuin taso, joka vastaa valmistajan ilmoittamalla polttoaineen varmuustasolla mahdollista ajomatkaa. |
| --- | --- |

b)

vähemmän kuin taso, joka vastaa valmistajan ilmoittamalla polttoaineen varmuustasolla mahdollista ajomatkaa.

Reagenssin määrän osoitin on sijoitettava lähelle polttoaineen määrän osoitinta.

| 5.5.4.2. | Kuljettajan on saatava tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.6.5 kohdan vaatimusten mukaisesti tieto, jos reagenssisäiliö tyhjenee. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

Kuljettajan on saatava tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.6.5 kohdan vaatimusten mukaisesti tieto, jos reagenssisäiliö tyhjenee.

| 5.5.4.3. | Heti kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, on 5.5.4.2 kohdan vaatimusten lisäksi sovellettava 5.5.5 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Heti kun reagenssisäiliö on tyhjentynyt, on 5.5.4.2 kohdan vaatimusten lisäksi sovellettava 5.5.5 kohdan vaatimuksia.

| 5.5.4.4. | Vaihtoehtona 5.5.3 kohdan vaatimusten noudattamiselle valmistaja voi halutessaan noudattaa kohtia 5.5.4.5–5.5.4.12. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Vaihtoehtona 5.5.3 kohdan vaatimusten noudattamiselle valmistaja voi halutessaan noudattaa kohtia 5.5.4.5–5.5.4.12.

| 5.5.4.5. | Moottorijärjestelmissä on oltava välineet, joilla voidaan todeta, että ajoneuvossa on valmistajan ilmoittamia ja tämän säännön liitteen 1 mukaisesti kirjattuja reagenssin ominaisuuksia vastaavaa nestettä. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Moottorijärjestelmissä on oltava välineet, joilla voidaan todeta, että ajoneuvossa on valmistajan ilmoittamia ja tämän säännön liitteen 1 mukaisesti kirjattuja reagenssin ominaisuuksia vastaavaa nestettä.

| 5.5.4.6. | Jos reagenssisäiliössä oleva neste ei vastaa tämän säännön liitteen 1 mukaisia valmistajan ilmoittamia vähimmäisominaisuuksia, sovelletaan 5.5.4.12 kohdan lisävaatimuksia. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Jos reagenssisäiliössä oleva neste ei vastaa tämän säännön liitteen 1 mukaisia valmistajan ilmoittamia vähimmäisominaisuuksia, sovelletaan 5.5.4.12 kohdan lisävaatimuksia.

| 5.5.4.7. | Moottorijärjestelmissä on oltava menetelmä, jolla määritetään reagenssin kulutus ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulkopuolelta. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

Moottorijärjestelmissä on oltava menetelmä, jolla määritetään reagenssin kulutus ja annetaan mahdollisuus saada kulutustiedot käyttöön ajoneuvon ulkopuolelta.

| 5.5.4.8. | Reagenssin keskimääräinen kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima keskimääräinen reagenssin kulutus joko moottorin edellisen täyden 48 tunnin käyttöjakson aikana tai jaksona, jota reagenssin vähintään 15 litran kulutus edellyttää, sen mukaisesti kumpi näistä on pidempi, on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta siten kuin tämän säännön liitteessä 9A olevassa 6.8.3 kohdassa tarkoitetaan. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Reagenssin keskimääräinen kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima keskimääräinen reagenssin kulutus joko moottorin edellisen täyden 48 tunnin käyttöjakson aikana tai jaksona, jota reagenssin vähintään 15 litran kulutus edellyttää, sen mukaisesti kumpi näistä on pidempi, on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta siten kuin tämän säännön liitteessä 9A olevassa 6.8.3 kohdassa tarkoitetaan.

| 5.5.4.9. | Reagenssin kulutuksen seurantaa varten on seurattava vähintäänkin seuraavia moottorin parametreja:






  a) | ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä, |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

Reagenssin kulutuksen seurantaa varten on seurattava vähintäänkin seuraavia moottorin parametreja:

a)

ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssin määrä,

| b) | reagenssin virtaus tai reagenssin injektio niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

reagenssin virtaus tai reagenssin injektio niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reagenssi injektoidaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmään.

| 5.5.4.10. | Jos keskimääräinen reagenssin kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima reagenssin kulutus poikkeavat enemmän kuin 50 prosenttia keskiarvosta 5.5.4.8 kohdassa määritellyn jakson aikana, järjestelmän on toimittava 5.5.4.12 kohdassa määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Jos keskimääräinen reagenssin kulutus ja moottorijärjestelmän vaatima reagenssin kulutus poikkeavat enemmän kuin 50 prosenttia keskiarvosta 5.5.4.8 kohdassa määritellyn jakson aikana, järjestelmän on toimittava 5.5.4.12 kohdassa määritellyllä tavalla.

| 5.5.4.11. | Jos reagenssin annostelu keskeytyy, järjestelmän on toimittava 5.5.4.12 kohdassa määritellyllä tavalla. Tämä ei ole tarpeen, jos moottorin elektroninen hallintayksikkö (EECU) pyytää tällaista keskeytystä, kun moottorin toimintaolot ovat sellaiset, että reagenssin annostelua ei edellytetä moottorin päästötasojen saavuttamiseksi. Tämän edellytyksenä on, että valmistaja on selkeästi ilmoittanut hyväksyntäviranomaiselle, milloin tällaiset toimintaolot vallitsevat. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

Jos reagenssin annostelu keskeytyy, järjestelmän on toimittava 5.5.4.12 kohdassa määritellyllä tavalla. Tämä ei ole tarpeen, jos moottorin elektroninen hallintayksikkö (EECU) pyytää tällaista keskeytystä, kun moottorin toimintaolot ovat sellaiset, että reagenssin annostelua ei edellytetä moottorin päästötasojen saavuttamiseksi. Tämän edellytyksenä on, että valmistaja on selkeästi ilmoittanut hyväksyntäviranomaiselle, milloin tällaiset toimintaolot vallitsevat.

| 5.5.4.12. | Jos 5.5.4.6, 5.5.4.10 tai 5.5.4.11 kohdan suhteen havaitaan vikoja, niiden on johdettava samoihin seurauksiin samassa järjestyksessä kuin mitä 5.5.3.2, 5.5.3.3 tai 5.5.3.4 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Jos 5.5.4.6, 5.5.4.10 tai 5.5.4.11 kohdan suhteen havaitaan vikoja, niiden on johdettava samoihin seurauksiin samassa järjestyksessä kuin mitä 5.5.3.2, 5.5.3.3 tai 5.5.3.4 kohdassa todetaan.

| 5.5.5. | Toimenpiteet pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien suojaamiseksi |
| --- | --- |

5.5.5.

Toimenpiteet pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien suojaamiseksi

| 5.5.5.1. | Kaikkiin tämän kohdan piiriin kuuluvissa moottorijärjestelmissä on oltava vääntömomentin rajoitin, joka varoittaa kuljettajaa siitä, että moottorijärjestelmä toimii puutteellisesti tai tai että ajoneuvoa ei käytetä asianmukaisesti, ja näin kannustaa korjaamaan mahdolliset viat viipymättä. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Kaikkiin tämän kohdan piiriin kuuluvissa moottorijärjestelmissä on oltava vääntömomentin rajoitin, joka varoittaa kuljettajaa siitä, että moottorijärjestelmä toimii puutteellisesti tai tai että ajoneuvoa ei käytetä asianmukaisesti, ja näin kannustaa korjaamaan mahdolliset viat viipymättä.

| 5.5.5.2. | Vääntömomentin rajoittimen on alettava toimia, kun ajoneuvo pysähtyy ensimmäisen kerran sen jälkeen, kun järjestelmässä on esiintynyt jokin kohdissa 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 tai 5.5.4.11 tarkoitetuista tilanteista. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Vääntömomentin rajoittimen on alettava toimia, kun ajoneuvo pysähtyy ensimmäisen kerran sen jälkeen, kun järjestelmässä on esiintynyt jokin kohdissa 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 tai 5.5.4.11 tarkoitetuista tilanteista.

| 5.5.5.3. | Kun vääntömomentin rajoitin on toiminnassa, moottorin vääntömomentti ei missään tilanteessa saa olla suurempi kuin






  a) | 60 prosenttia moottorin enimmäisvääntömomentista seuraavien ajoneuvojen osalta: N3 > 16 tonnia, M1 > 7,5 tonnia, M3/III ja M3/B > 7,5 tonnia (18); |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Kun vääntömomentin rajoitin on toiminnassa, moottorin vääntömomentti ei missään tilanteessa saa olla suurempi kuin

a)

60 prosenttia moottorin enimmäisvääntömomentista seuraavien ajoneuvojen osalta: N3 > 16 tonnia, M1 > 7,5 tonnia, M3/III ja M3/B > 7,5 tonnia (18);

| b) | 75 prosenttia moottorin enimmäisvääntömomentista seuraavien ajoneuvojen osalta: N1, N2, N3 ≤ 16 tonnia, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tonnia, M2, M3/I, M3/II, M3/A ja M3/B ≤ 7,5 tonnia. |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia moottorin enimmäisvääntömomentista seuraavien ajoneuvojen osalta: N1, N2, N3 ≤ 16 tonnia, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tonnia, M2, M3/I, M3/II, M3/A ja M3/B ≤ 7,5 tonnia.

| 5.5.5.4. | Asiakirjojen ja vääntömomentin rajoituksen vaatimukset asetetaan 5.5.5.5–5.5.5.8 kohdassa. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Asiakirjojen ja vääntömomentin rajoituksen vaatimukset asetetaan 5.5.5.5–5.5.5.8 kohdassa.

| 5.5.5.5. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmästä ja vääntömomentin rajoituksen toiminnasta on esitettävä yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot 5.1.7.1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan asiakirjavaatimusten mukaisesti. Valmistajan on erityisesti annettava tiedot EECU:ssa käytetyistä algoritmeistä, joiden avulla NOx-pitoisuus liitetään tiettyyn NOx-päästöön (g/kWh) ETC-testillä 5.5.6.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmästä ja vääntömomentin rajoituksen toiminnasta on esitettävä yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot 5.1.7.1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan asiakirjavaatimusten mukaisesti. Valmistajan on erityisesti annettava tiedot EECU:ssa käytetyistä algoritmeistä, joiden avulla NOx-pitoisuus liitetään tiettyyn NOx-päästöön (g/kWh) ETC-testillä 5.5.6.5 kohdan mukaisesti.

| 5.5.5.6. | Vääntömomentin rajoittimen on lakattava toimimasta, kun moottori on tyhjäkäynnillä, jos toiminnan syytä ei enää ole. Rajoitin ei saa lakata toimimasta automaattisesti, jos toiminnan syytä ei ole korjattu. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Vääntömomentin rajoittimen on lakattava toimimasta, kun moottori on tyhjäkäynnillä, jos toiminnan syytä ei enää ole. Rajoitin ei saa lakata toimimasta automaattisesti, jos toiminnan syytä ei ole korjattu.

| 5.5.5.7. | Vääntömomentin rajoittimen deaktivoiminen ei saa olla mahdollista kytkentälaitteen tai huoltotyökalun avulla. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Vääntömomentin rajoittimen deaktivoiminen ei saa olla mahdollista kytkentälaitteen tai huoltotyökalun avulla.

| 5.5.5.8. | Vääntömomentin rajoitinta ei saa soveltaa asevoimien, pelastuspalvelun eikä palokunnan ja ambulanssien käytössä olevissa moottoreissa tai ajoneuvoissa. Pysyvän deaktivoinnin saa suorittaa ainoastaan moottorin tai ajoneuvon valmistaja, ja moottoriperheen tietty moottorityyppi on valittava asianmukaista tunnistamista varten. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Vääntömomentin rajoitinta ei saa soveltaa asevoimien, pelastuspalvelun eikä palokunnan ja ambulanssien käytössä olevissa moottoreissa tai ajoneuvoissa. Pysyvän deaktivoinnin saa suorittaa ainoastaan moottorin tai ajoneuvon valmistaja, ja moottoriperheen tietty moottorityyppi on valittava asianmukaista tunnistamista varten.

| 5.5.6. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän toimintaehdot |
| --- | --- |

5.5.6.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän toimintaehdot

| 5.5.6.1. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän on oltava toimintakunnossa






  a) | kun ympäristön lämpötila on 266–308 K (- 7–35 oC), |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän on oltava toimintakunnossa

a)

kun ympäristön lämpötila on 266–308 K (- 7–35 oC),

| b) | kun korkeus on alle 1 600 metriä, |
| --- | --- |

b)

kun korkeus on alle 1 600 metriä,

| c) | kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

c)

kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 343 K (70 oC).

Tätä kohtaa ei sovelleta seurattaessa säiliön reagenssitasoa, jolloin seuranta on suoritettava kaikissa käyttöolosuhteissa.

| 5.5.6.2. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä voi deaktivoitua, kun varakäyntijärjestelmä on toiminnassa ja se johtaa vääntömomentin pienenemiseen enemmän kuin 5.5.5.3 kohdassa kyseiselle ajoneuvoluokalle osoitetut tasot. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä voi deaktivoitua, kun varakäyntijärjestelmä on toiminnassa ja se johtaa vääntömomentin pienenemiseen enemmän kuin 5.5.5.3 kohdassa kyseiselle ajoneuvoluokalle osoitetut tasot.

| 5.5.6.3. | Jos päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötila on aktivoitunut, päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on toimintakunnossa ja täyttää 5.5 kohdan ehdot. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Jos päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötila on aktivoitunut, päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on toimintakunnossa ja täyttää 5.5 kohdan ehdot.

| 5.5.6.4. | Typen oksidien poistojärjestelmän virheellinen toiminta on todettava neljässä OBD-testisyklissä siten kuin tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 olevassa 6.1 kohdassa määritellään. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Typen oksidien poistojärjestelmän virheellinen toiminta on todettava neljässä OBD-testisyklissä siten kuin tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 olevassa 6.1 kohdassa määritellään.

| 5.5.6.5. | EECU:ssa käytettyjä algoritmejä, joiden avulla NOx-pitoisuus liitetään tiettyyn NOx-päästöön (g/kWh) ETC-testillä, ei pidetä estostrategiana. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

EECU:ssa käytettyjä algoritmejä, joiden avulla NOx-pitoisuus liitetään tiettyyn NOx-päästöön (g/kWh) ETC-testillä, ei pidetä estostrategiana.

| 5.5.6.6. | Jos hyväksyntäviranomaisen 5.1.5 kohdan mukaisesti hyväksymä AECS aktivoituu, AECS:n toiminnasta johtuva NOx-pitoisuuden nousu voidaan ottaa huomioon 5.5.3.2 kohdassa tarkoitetussa asianmukaisessa NOx-tasossa. Kaikissa tällaisissa tapauksissa AECS:n vaikutus NOx-kynnysarvoon kuvataan 5.5.5.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Jos hyväksyntäviranomaisen 5.1.5 kohdan mukaisesti hyväksymä AECS aktivoituu, AECS:n toiminnasta johtuva NOx-pitoisuuden nousu voidaan ottaa huomioon 5.5.3.2 kohdassa tarkoitetussa asianmukaisessa NOx-tasossa. Kaikissa tällaisissa tapauksissa AECS:n vaikutus NOx-kynnysarvoon kuvataan 5.5.5.5 kohdan mukaisesti.

| 5.5.7. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän viat |
| --- | --- |

5.5.7.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän viat

| 5.5.7.1. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmää seurataan sähkövikojen varalta ja anturin paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, mikä estäisi järjestelmää havaitsemasta päästöjen lisääntymistä siten kuin 5.5.3.2 ja 5.5.3.4 kohdassa edellytetään.
  Esimerkkejä havaitsemiskykyyn vaikuttavista antureista ovat NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit ja anturit, joita käytetään reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen tai pakokaasun kierrätysasteen seuraamisessa. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmää seurataan sähkövikojen varalta ja anturin paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, mikä estäisi järjestelmää havaitsemasta päästöjen lisääntymistä siten kuin 5.5.3.2 ja 5.5.3.4 kohdassa edellytetään.

Esimerkkejä havaitsemiskykyyn vaikuttavista antureista ovat NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit ja anturit, joita käytetään reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen tai pakokaasun kierrätysasteen seuraamisessa.

| 5.5.7.2. | Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vika on varmistunut, kuljettajaa on heti varoitettava aktivoimalla varoitussignaali tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.6.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vika on varmistunut, kuljettajaa on heti varoitettava aktivoimalla varoitussignaali tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.6.5 kohdan mukaisesti.

| 5.5.7.3. | Vääntömomentin rajoitin on aktivoitava 5.5.5 kohdan mukaisesti, jos vika ei ole poistunut moottorin oltua käynnissä 50 tuntia.
  Ensimmäisessä alakohdassa vahvistettu aika vähennetään 36 tuntiin 13.2.3 ja 13.3.3 kohdassa määritellyistä ajankohdista lukien. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Vääntömomentin rajoitin on aktivoitava 5.5.5 kohdan mukaisesti, jos vika ei ole poistunut moottorin oltua käynnissä 50 tuntia.

Ensimmäisessä alakohdassa vahvistettu aika vähennetään 36 tuntiin 13.2.3 ja 13.3.3 kohdassa määritellyistä ajankohdista lukien.

| 5.5.7.4. | Kun päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on todennut vian korjaantuneeksi, vikaa koskeva(t) vikakoodi(t) voidaan poistaa järjestelmämuistista, lukuun ottamatta 5.5.7.5 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, ja mahdollisesti käytetyn vääntömomentin rajoittimen on lakattava toimimasta 5.5.5.6 kohdan mukaisesti.
  Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vikaa koskeva(t) vikakoodi(t) on suunniteltava siten, ettei niitä voi poistaa järjestelmämuistista millään lukulaitteella. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Kun päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on todennut vian korjaantuneeksi, vikaa koskeva(t) vikakoodi(t) voidaan poistaa järjestelmämuistista, lukuun ottamatta 5.5.7.5 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, ja mahdollisesti käytetyn vääntömomentin rajoittimen on lakattava toimimasta 5.5.5.6 kohdan mukaisesti.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vikaa koskeva(t) vikakoodi(t) on suunniteltava siten, ettei niitä voi poistaa järjestelmämuistista millään lukulaitteella.

| 5.5.7.5. | Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän osia siirretään paikaltaan tai deaktivoidaan 5.5.7.1 kohdan mukaisesti, pyyhkiytymätön vikakoodi on tallennettava tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän osia siirretään paikaltaan tai deaktivoidaan 5.5.7.1 kohdan mukaisesti, pyyhkiytymätön vikakoodi on tallennettava tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi.

| 5.5.8. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden osoittaminen |
| --- | --- |

5.5.8.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden osoittaminen

| 5.5.8.1. | Valmistajan on osana 3 kohdassa tarkoitetun hyväksynnän soveltamista osoitettava tämän kohdan säännöksissä asetettujen vaatimusten mukaisuus moottorin dynamometritestein 5.5.8.2–5.5.8.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Valmistajan on osana 3 kohdassa tarkoitetun hyväksynnän soveltamista osoitettava tämän kohdan säännöksissä asetettujen vaatimusten mukaisuus moottorin dynamometritestein 5.5.8.2–5.5.8.7 kohdan mukaisesti.

| 5.5.8.2. | Se, että moottoriperhe tai OBD-moottoriperhe täyttää tämän kohdan vaatimukset, voidaan osoittaa testaamalla yhden perheeseen kuuluvan moottorin (kantamoottorin) päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä edellyttäen, että valmistaja osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että moottoriperheessä päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmät ovat samanlaiset.
  Osoittaminen voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaisille algoritmien tai toiminta-analyysien kaltaista tai muuta aineistoa.
  Valmistaja valitsee kantamoottorin yhteistuumin tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

Se, että moottoriperhe tai OBD-moottoriperhe täyttää tämän kohdan vaatimukset, voidaan osoittaa testaamalla yhden perheeseen kuuluvan moottorin (kantamoottorin) päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä edellyttäen, että valmistaja osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että moottoriperheessä päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmät ovat samanlaiset.

Osoittaminen voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaisille algoritmien tai toiminta-analyysien kaltaista tai muuta aineistoa.

Valmistaja valitsee kantamoottorin yhteistuumin tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa.

| 5.5.8.3. | Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän testaamiseen kuuluu seuraavat kolme vaihetta:






  a) | Valinta
  Viranomainen valitsee typen oksidien poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vian valmistajan toimittamasta virheellisten toimintojen luettelosta. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän testaamiseen kuuluu seuraavat kolme vaihetta:

a)

Valinta

Viranomainen valitsee typen oksidien poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vian valmistajan toimittamasta virheellisten toimintojen luettelosta.

| b) | Kvalifiointi
  Virheellisen toiminnan vaikutus validoidaan mittaamalla NOx-taso moottori testipenkkiin asennettuna ETC-testillä. |
| --- | --- |

b)

Kvalifiointi

Virheellisen toiminnan vaikutus validoidaan mittaamalla NOx-taso moottori testipenkkiin asennettuna ETC-testillä.

| c) | Demonstrointi
  Järjestelmän reaktio (vääntömomentin pieneneminen, varoitussignaali jne.) on osoitettava käyttämällä moottoria neljä OBD-testisykliä. |
| --- | --- |

c)

Demonstrointi

Järjestelmän reaktio (vääntömomentin pieneneminen, varoitussignaali jne.) on osoitettava käyttämällä moottoria neljä OBD-testisykliä.

| 5.5.8.3.1. | Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle valintavaihetta varten kuvaus seurantastrategioista, joita käytetään määrittämään typen oksidien poistojärjestelmän mahdollinen virheellinen toiminta ja päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän mahdolliset viat, jotka saattaisivat johtaa joko vääntömomentin rajoittimen aktivoimiseen tai ainoastaan varoitussignaalin aktivoimiseen.
  Tyyppiesimerkkejä tämän luettelon virheellisistä toiminnoista ovat tyhjä reagenssitankki, reagenssin annostelun keskeytymiseen johtava virheellinen toiminta, reagenssin riittämätön laatu, alhaiseen reagenssin kulutukseen johtava virheellinen toiminta taikka poistojen kierrätysjärjestelmän virheellinen toiminta tai toiminnan lakkaaminen.
  Tyyppihyväksyntäviranomainen valitsee mainitusta luettelosta vähintään kaksi ja enintään kolme typen oksidien poistojärjestelmän virheellistä toimintaa tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vikaa. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle valintavaihetta varten kuvaus seurantastrategioista, joita käytetään määrittämään typen oksidien poistojärjestelmän mahdollinen virheellinen toiminta ja päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän mahdolliset viat, jotka saattaisivat johtaa joko vääntömomentin rajoittimen aktivoimiseen tai ainoastaan varoitussignaalin aktivoimiseen.

Tyyppiesimerkkejä tämän luettelon virheellisistä toiminnoista ovat tyhjä reagenssitankki, reagenssin annostelun keskeytymiseen johtava virheellinen toiminta, reagenssin riittämätön laatu, alhaiseen reagenssin kulutukseen johtava virheellinen toiminta taikka poistojen kierrätysjärjestelmän virheellinen toiminta tai toiminnan lakkaaminen.

Tyyppihyväksyntäviranomainen valitsee mainitusta luettelosta vähintään kaksi ja enintään kolme typen oksidien poistojärjestelmän virheellistä toimintaa tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vikaa.

| 5.5.8.3.2. | NOx-päästöt on mitattava kvalifiointivaihetta varten ETC-testisyklin ajalta liitteen 4A lisäyksen 2 säännösten mukaisesti. ETC-testin tulokset on käytettävä sen määrittämiseksi, miten typen oksidien poiston seurantajärjestelmän oletetaan reagoivan demonstraatiovaiheessa (vääntömomentin pieneneminen ja/tai varoitussignaali). Vika on simuloitava siten, että NOx-taso ei ylitä 5.5.3.2 tai 5.5.3.4 kohdassa annettuja kynnysarvoja enemmän kuin 1 g/kWh.
  Päästöjen kvalifiointia ei vaadita tyhjän reagenssisäiliön tapauksessa tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vian osoittamiseksi.
  Vääntömomentin rajoitin on deaktivoitava kvalifiointivaiheen ajaksi. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

NOx-päästöt on mitattava kvalifiointivaihetta varten ETC-testisyklin ajalta liitteen 4A lisäyksen 2 säännösten mukaisesti. ETC-testin tulokset on käytettävä sen määrittämiseksi, miten typen oksidien poiston seurantajärjestelmän oletetaan reagoivan demonstraatiovaiheessa (vääntömomentin pieneneminen ja/tai varoitussignaali). Vika on simuloitava siten, että NOx-taso ei ylitä 5.5.3.2 tai 5.5.3.4 kohdassa annettuja kynnysarvoja enemmän kuin 1 g/kWh.

Päästöjen kvalifiointia ei vaadita tyhjän reagenssisäiliön tapauksessa tai päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän vian osoittamiseksi.

Vääntömomentin rajoitin on deaktivoitava kvalifiointivaiheen ajaksi.

| 5.5.8.3.3. | Moottoria on käytettävä demonstraatiovaihetta varten enintään neljä OBD-testisykliä.
  Testissä otetaan huomioon vain ne viat, jotka havainnoidaan demonstraatiotarkoituksia varten. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

Moottoria on käytettävä demonstraatiovaihetta varten enintään neljä OBD-testisykliä.

Testissä otetaan huomioon vain ne viat, jotka havainnoidaan demonstraatiotarkoituksia varten.

| 5.5.8.3.4. | Ennen 5.5.8.3.3 kohdan mukaisen testijakson aloittamista päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on asetettava ”ei vikoja” -tilaan. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Ennen 5.5.8.3.3 kohdan mukaisen testijakson aloittamista päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä on asetettava ”ei vikoja” -tilaan.

| 5.5.8.3.5. | Valitusta NOx-tasosta riippuen järjestelmän on aktivoitava varoitussignaali ja sen lisäksi tarvittaessa vääntömomentin rajoitin milloin tahansa ennen havaintojakson päättymistä. Havaintojakso voidaan keskeyttää heti kun typen oksidien poiston seurantajärjestelmä on reagoinut asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

Valitusta NOx-tasosta riippuen järjestelmän on aktivoitava varoitussignaali ja sen lisäksi tarvittaessa vääntömomentin rajoitin milloin tahansa ennen havaintojakson päättymistä. Havaintojakso voidaan keskeyttää heti kun typen oksidien poiston seurantajärjestelmä on reagoinut asianmukaisesti.

| 5.5.8.4. | Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä perustuu pääasiassa NOx-tason mittaamiseen pakokaasuvirtaan sijoitettujen anturien avulla, valmistaja voi valita tiettyjen järjestelmätoimintojen suoran seurannan (esim. annostelun keskeytyminen ja poistojen kierrätysventtiilin sulkeutuminen) vaatimustenmukaisuuden määrittämiseksi. Tässä tapauksessa on osoitettava valitun järjestelmän toimivuus. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

Jos päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmä perustuu pääasiassa NOx-tason mittaamiseen pakokaasuvirtaan sijoitettujen anturien avulla, valmistaja voi valita tiettyjen järjestelmätoimintojen suoran seurannan (esim. annostelun keskeytyminen ja poistojen kierrätysventtiilin sulkeutuminen) vaatimustenmukaisuuden määrittämiseksi. Tässä tapauksessa on osoitettava valitun järjestelmän toimivuus.

| 5.5.8.5. | Vääntömomentin rajoittimelta 5.5.5.3 kohdassa vaadittu vääntömomentin pienenemistaso on hyväksyttävä yhdessä moottorin yleistä suorituskykyä koskevan hyväksynnän kanssa säännön N:o 85 mukaisesti. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle demonstraatioprosessia varten, että moottorin EECU:hun on liitetty oikea vääntömomentin rajoitin. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei vaadita demonstroinnin aikana. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Vääntömomentin rajoittimelta 5.5.5.3 kohdassa vaadittu vääntömomentin pienenemistaso on hyväksyttävä yhdessä moottorin yleistä suorituskykyä koskevan hyväksynnän kanssa säännön N:o 85 mukaisesti. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle demonstraatioprosessia varten, että moottorin EECU:hun on liitetty oikea vääntömomentin rajoitin. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei vaadita demonstroinnin aikana.

| 5.5.8.6. | Vaihtoehtona 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 kohdalle päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän ja vääntömomentin rajoittimen demonstrointi voidaan suorittaa testaamalla ajoneuvo. Ajoneuvoa ajetaan tiellä tai testiradalla päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän toimiessa valitulla tavalla virheellisesti tai ollessa viallinen sen osoittamiseksi, että varoitussignaali ja vääntömomentin rajoittimen aktivointi toimivat 5.5 kohdan ja erityisesti 5.5.5.2. ja 5.5.5.3 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Vaihtoehtona 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 kohdalle päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän ja vääntömomentin rajoittimen demonstrointi voidaan suorittaa testaamalla ajoneuvo. Ajoneuvoa ajetaan tiellä tai testiradalla päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmän toimiessa valitulla tavalla virheellisesti tai ollessa viallinen sen osoittamiseksi, että varoitussignaali ja vääntömomentin rajoittimen aktivointi toimivat 5.5 kohdan ja erityisesti 5.5.5.2. ja 5.5.5.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 5.5.8.7. | Jos 5.5 kohdan vaatimusten täyttämiseksi edellytetään pyyhkiytymättömän vikakoodin tallentumista tietokonemuistiin, seuraavien kolmen ehdon on täytyttävä demonstraatiojakson päätyttyä:






  a) | On oltava mahdollista vahvistaa OBD-lukulaitteen avulla, että OBD-tietokonemuistiin on tallentunut 5.5.3.3 kohdassa kuvattu asianmukainen pyyhkiytymätön vikakoodi ja että tyyppihyväksyntäviranomaiselle voidaan tätä tyydyttävällä tavalla osoittaa, ettei sitä voi pyyhkiä pois mainitulla laitteella, ja |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Jos 5.5 kohdan vaatimusten täyttämiseksi edellytetään pyyhkiytymättömän vikakoodin tallentumista tietokonemuistiin, seuraavien kolmen ehdon on täytyttävä demonstraatiojakson päätyttyä:

a)

On oltava mahdollista vahvistaa OBD-lukulaitteen avulla, että OBD-tietokonemuistiin on tallentunut 5.5.3.3 kohdassa kuvattu asianmukainen pyyhkiytymätön vikakoodi ja että tyyppihyväksyntäviranomaiselle voidaan tätä tyydyttävällä tavalla osoittaa, ettei sitä voi pyyhkiä pois mainitulla laitteella, ja

| b) | on oltava mahdollista vahvistaa aktivoidun varoitussignaalin avulla havaintojaksoon käytetty aika lukemalla tämän säännön liitteessä 9A olevassa 3.9.2 kohdassa tarkoitettu pyyhkiytymätön laskuri ja osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle tätä tyydyttävällä tavalla, ettei sitä voi pyyhkiä pois mainitulla laitteella, ja |
| --- | --- |

b)

on oltava mahdollista vahvistaa aktivoidun varoitussignaalin avulla havaintojaksoon käytetty aika lukemalla tämän säännön liitteessä 9A olevassa 3.9.2 kohdassa tarkoitettu pyyhkiytymätön laskuri ja osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle tätä tyydyttävällä tavalla, ettei sitä voi pyyhkiä pois mainitulla laitteella, ja

| c) | tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt rakenteen, joka osoittaa, että tämä pyyhkiytymätön tieto on tallentunut tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi. |
| --- | --- |

c)

tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt rakenteen, joka osoittaa, että tämä pyyhkiytymätön tieto on tallentunut tämän säännön liitteessä 9A olevan 3.9.2 kohdan mukaisesti vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajaksi.

6.   ASENNUS AJONEUVOON

| 6.1. | Ajoneuvon moottoriasennuksen on oltava seuraavien ominaisuuksien mukainen moottorin hyväksynnän mukaan: |
| --- | --- |

6.1.

Ajoneuvon moottoriasennuksen on oltava seuraavien ominaisuuksien mukainen moottorin hyväksynnän mukaan:

| 6.1.1. | imualipaine ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi, |
| --- | --- |

6.1.1.

imualipaine ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi,

| 6.1.2. | pakojärjestelmän vastapaine ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi, |
| --- | --- |

6.1.2.

pakojärjestelmän vastapaine ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi,

| 6.1.3. | moottorikäyttöisten apulaitteiden käyttöteho ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi, |
| --- | --- |

6.1.3.

moottorikäyttöisten apulaitteiden käyttöteho ei saa olla hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi,

| 6.1.4. | pakojärjestelmän tilavuus saa poiketa enintään 40 prosenttia hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritetystä arvosta. |
| --- | --- |

6.1.4.

pakojärjestelmän tilavuus saa poiketa enintään 40 prosenttia hyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritetystä arvosta.

7.   MOOTTORIPERHE

7.1.   Moottoriperheen määrittävät muuttujat

Moottorin valmistajan määrittämän moottoriperheen on oltava ISO 16185:n säännösten mukainen.

7.2.   Kantamoottorin valitseminen

| 7.2.1. | Dieselmoottorit
  Moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella. Joissakin tapauksissa hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toinen moottori. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomainen saattaa valita jonkin muun moottorin, jos joidenkin ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, että kyseisen moottorin päästöt ovat moottoriperheen moottoreiden suurimmat.
  Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa. |
| --- | --- |

7.2.1.

Dieselmoottorit

Moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella. Joissakin tapauksissa hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toinen moottori. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomainen saattaa valita jonkin muun moottorin, jos joidenkin ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, että kyseisen moottorin päästöt ovat moottoriperheen moottoreiden suurimmat.

Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa.

| 7.2.2. | Kaasumoottorit
  Perheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä:






  a) | suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella, |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Kaasumoottorit

Perheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä:

a)

suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella,

| b) | suurin sytytysennakko, |
| --- | --- |

b)

suurin sytytysennakko,

| c) | alhaisin EGR-arvo, |
| --- | --- |

c)

alhaisin EGR-arvo,

| d) | ei ilmapumppua tai ilmapumpun alhaisin todellinen virtaama. |
| --- | --- |

d)

ei ilmapumppua tai ilmapumpun alhaisin todellinen virtaama.

Joissakin tapauksissa hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toinen moottori. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomainen saattaa valita jonkin muun moottorin, jos joidenkin ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, että kyseisen moottorin päästöt ovat moottoriperheen moottoreiden suurimmat.

7.3.   OBD-moottoriperheen määrittävät muuttujat

OBD-moottoriperheen voi määritellä tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden tulee olla samat saman perheen moottorijärjestelmille.

Jotta moottorijärjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan OBD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | OBD-valvonnan menetelmät, |
| --- | --- |

a)

OBD-valvonnan menetelmät,

| b) | vikojen havaintomenetelmät,
  jollei valmistaja ole tähdellisillä teknisillä havaintoesityksillä tai muilla soveltuvilla menettelyillä osoittanut, että käytetyt menetelmät ovat ominaisuuksiltaan vastaavia. |
| --- | --- |

b)

vikojen havaintomenetelmät,

jollei valmistaja ole tähdellisillä teknisillä havaintoesityksillä tai muilla soveltuvilla menettelyillä osoittanut, että käytetyt menetelmät ovat ominaisuuksiltaan vastaavia.

| Huom | : | moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen voivat kuitenkin kuulua samaan OBD-moottoriperheeseen sillä edellytyksellä, edellä mainitut ehdot täyttyvät. |
| --- | --- | --- |

Huom

:

moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen voivat kuitenkin kuulua samaan OBD-moottoriperheeseen sillä edellytyksellä, edellä mainitut ehdot täyttyvät.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 8.1. | Kaikki moottorit tai ajoneuvot, joihin on liitetty tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi hyväksyntälomakkeessa ja sen liitteissä annetun kuvauksen osalta. |
| --- | --- |

8.1.

Kaikki moottorit tai ajoneuvot, joihin on liitetty tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi hyväksyntälomakkeessa ja sen liitteissä annetun kuvauksen osalta.

| 8.2. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästörajojen osalta tarkistetaan pääsääntöisesti ilmoituslomakkeessa ja sen liitteissä esitetyn kuvauksen perusteella. |
| --- | --- |

8.2.

Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästörajojen osalta tarkistetaan pääsääntöisesti ilmoituslomakkeessa ja sen liitteissä esitetyn kuvauksen perusteella.

| 8.3. | Jos epäpuhtauspäästöjä mitataan ja moottorin hyväksynnällä on ollut yksi tai useita laajennuksia, testit suoritetaan vastaavaan laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvatulle moottorille (kuvatuille moottoreille). |
| --- | --- |

8.3.

Jos epäpuhtauspäästöjä mitataan ja moottorin hyväksynnällä on ollut yksi tai useita laajennuksia, testit suoritetaan vastaavaan laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvatulle moottorille (kuvatuille moottoreille).

| 8.3.1. | Epäpuhtaustestissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus
  Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin. |
| --- | --- |

8.3.1.

Epäpuhtaustestissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus

Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin.

| 8.3.1.1. | Sarjasta otetaan satunnaisotannalla kolme moottoria. Moottoreita, jotka testataan 5.2.1 kohdassa olevan rivin A mukaista tyyppihyväksyntää varten vain ESC- ja ELR-testeillä tai vain ETC-testillä, koskevat tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamisessa sovellettavat testit. Viranomaisen suostumuksella kaikki muut 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivien A, B1 tai B2 tai C mukaisesti tyyppihyväksytyt moottorit testataan joko ESC- ja ELR-testisykleissä tai ETC-testisyklissä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi. Raja-arvot on annettu säännön 5.2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Sarjasta otetaan satunnaisotannalla kolme moottoria. Moottoreita, jotka testataan 5.2.1 kohdassa olevan rivin A mukaista tyyppihyväksyntää varten vain ESC- ja ELR-testeillä tai vain ETC-testillä, koskevat tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamisessa sovellettavat testit. Viranomaisen suostumuksella kaikki muut 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivien A, B1 tai B2 tai C mukaisesti tyyppihyväksytyt moottorit testataan joko ESC- ja ELR-testisykleissä tai ETC-testisyklissä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi. Raja-arvot on annettu säännön 5.2.1 kohdassa.

| 8.3.1.2. | Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 1 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen hyväksyy valmistajan ilmoittaman tuotannon keskihajonnan.
  Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 2 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen ei hyväksy valmistajan ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa.
  Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa tämän säännön lisäyksen 3 mukaisesti. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 1 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen hyväksyy valmistajan ilmoittaman tuotannon keskihajonnan.

Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 2 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen ei hyväksy valmistajan ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa.

Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa tämän säännön lisäyksen 3 mukaisesti.

| 8.3.1.3. | Vaatimustenmukaisuus todetaan moottorin näytteisiin perustuvan testin mukaan siten, että sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien päästöjen osalta voidaan tehdä myönteinen päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jollekin päästölle voidaan tehdä kielteinen päätös, vastaavassa lisäyksessä olevien testiperusteiden mukaisesti.
  Kun yhden päästön osalta on tehty myönteinen päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita päästöjä koskevien päätösten tekemiseksi tarvittavien lisätestien takia.
  Jos kaikkien päästöjen osalta ei saada myönteistä päätöstä ja jos jonkin päästön osalta ei saada kielteistä päätöstä, testi suoritetaan toiselle moottorille (ks. kuva 2).
  Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Vaatimustenmukaisuus todetaan moottorin näytteisiin perustuvan testin mukaan siten, että sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien päästöjen osalta voidaan tehdä myönteinen päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jollekin päästölle voidaan tehdä kielteinen päätös, vastaavassa lisäyksessä olevien testiperusteiden mukaisesti.

Kun yhden päästön osalta on tehty myönteinen päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita päästöjä koskevien päätösten tekemiseksi tarvittavien lisätestien takia.

Jos kaikkien päästöjen osalta ei saada myönteistä päätöstä ja jos jonkin päästön osalta ei saada kielteistä päätöstä, testi suoritetaan toiselle moottorille (ks. kuva 2).

Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös.

| 8.3.2. | Testit suoritetaan uusilla moottoreilla. Kaasumoottoreille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan mukainen totutuskäyttö. |
| --- | --- |

8.3.2.

Testit suoritetaan uusilla moottoreilla. Kaasumoottoreille on suoritettava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan mukainen totutuskäyttö.

| 8.3.2.1. | Valmistajan pyynnöstä testit voidaan kuitenkin suorittaa diesel- tai kaasumoottoreille, joilla on suoritettu pidempi kuin 8.3.2 kohdan mukainen totutuskäyttö, kuitenkin enintään 100 tuntia. Tässä tapauksessa moottorin totutuskäytön suorittaa valmistaja, joka sitoutuu siihen, ettei säädä moottoreita. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Valmistajan pyynnöstä testit voidaan kuitenkin suorittaa diesel- tai kaasumoottoreille, joilla on suoritettu pidempi kuin 8.3.2 kohdan mukainen totutuskäyttö, kuitenkin enintään 100 tuntia. Tässä tapauksessa moottorin totutuskäytön suorittaa valmistaja, joka sitoutuu siihen, ettei säädä moottoreita.

| 8.3.2.2. | Kun valmistaja pyytää saada suorittaa 8.3.2.1 kohdan mukaisen totutuskäytön, totutuskäyttö voidaan suorittaa joko:






  a) | kaikille testattaville moottoreille tai |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Kun valmistaja pyytää saada suorittaa 8.3.2.1 kohdan mukaisen totutuskäytön, totutuskäyttö voidaan suorittaa joko:

a)

kaikille testattaville moottoreille tai

| b) | ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin evoluutiokerroin lasketaan seuraavasti:






  i) | epäpuhtauspäästöt mitataan ensimmäisen testattavan moottorin 0 ja x käyttötunnilla, |
| --- | --- | --- |

b)

ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin evoluutiokerroin lasketaan seuraavasti:

i)

epäpuhtauspäästöt mitataan ensimmäisen testattavan moottorin 0 ja x käyttötunnilla,

| ii) | kunkin pilaavan aineen päästöjen evoluutiokerroin lasketaan 0 ja x käyttötunnin välillä:






  a. | Päästöt, x tuntia/Päästöt, 0 tuntia |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin pilaavan aineen päästöjen evoluutiokerroin lasketaan 0 ja x käyttötunnin välillä:

a.

Päästöt, x tuntia/Päästöt, 0 tuntia

| b. | Kerroin voi olla pienempi kuin yksi. |
| --- | --- |

b.

Kerroin voi olla pienempi kuin yksi.

Tämän jälkeen testattaville moottoreille ei tehdä totutuskäyttöä, mutta niiden 0 käyttötunnin päästöt korjataan evoluutiokertoimella.

Tässä tapauksessa huomioon otettavat arvot ovat:

| a) | ensimmäisen moottorin arvot kohdassa x tuntia, |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen moottorin arvot kohdassa x tuntia,

| b) | muiden moottoreiden 0 tunnin arvot, jotka kerrotaan evoluutiokertoimella. |
| --- | --- |

b)

muiden moottoreiden 0 tunnin arvot, jotka kerrotaan evoluutiokertoimella.

| 8.3.2.3. | Diesel- ja nestekaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän säännön kohdassa 4 kuvattuja testejä, joissa kukin kaasumoottori testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Diesel- ja nestekaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän säännön kohdassa 4 kuvattuja testejä, joissa kukin kaasumoottori testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella.

| 8.3.2.4. | Maakaasukäyttöisten kaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella seuraavasti:






  a) | H-merkityt moottorit H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) kaupallisella polttoaineella, |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

Maakaasukäyttöisten kaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella seuraavasti:

a)

H-merkityt moottorit H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) kaupallisella polttoaineella,

| b) | L-merkityt moottorit L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) kaupallisella polttoaineella, |
| --- | --- |

b)

L-merkityt moottorit L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) kaupallisella polttoaineella,

| c) | HL-merkityt moottorit kaupallisella polttoaineella λ-muutoskertoimen äärirajoissa (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

HL-merkityt moottorit kaupallisella polttoaineella λ-muutoskertoimen äärirajoissa (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Valmistajan pyynnöstä käytetään kuitenkin liitteessä 5 esitettyjä vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän säännön kohdassa 4 kuvattuja testejä.

| 8.3.2.5. | Jos testeissä kaupallista polttoainetta käyttänyt kaasumoottori ei ole vaatimusten mukainen ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 4.1.3.1 ja 4.2.1.1 kohdissa tarkoitetulla kolmannella polttoaineella, jos kantamoottori on testattu kyseisen polttoaineen osalta. Tämän jälkeen tulos on muunnettava laskutoimituksella käyttäen vastaavaa kerrointa (vastaavia kertoimia) r, ra tai rb, sellaisina kuin ne kuvataan 4.1.4, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2 kohdissa. Jos ”r”, ”ra” tai ”rb” on arvoltaan alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mainittujen että laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvojen mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (polttoaineet 1 ja 2 sekä tarvittaessa polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta). |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Jos testeissä kaupallista polttoainetta käyttänyt kaasumoottori ei ole vaatimusten mukainen ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 4.1.3.1 ja 4.2.1.1 kohdissa tarkoitetulla kolmannella polttoaineella, jos kantamoottori on testattu kyseisen polttoaineen osalta. Tämän jälkeen tulos on muunnettava laskutoimituksella käyttäen vastaavaa kerrointa (vastaavia kertoimia) r, ra tai rb, sellaisina kuin ne kuvataan 4.1.4, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2 kohdissa. Jos ”r”, ”ra” tai ”rb” on arvoltaan alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mainittujen että laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvojen mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (polttoaineet 1 ja 2 sekä tarvittaessa polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta).

| 8.3.2.6. | Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu.
  Kuva 2
  Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauksen kaaviokuva |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu.

Kuva 2

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauksen kaaviokuva

Image

8.4.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

| 8.4.1. | Jos OBD-järjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkastetaan, se on tehtävä seuraavasti: |
| --- | --- |

8.4.1.

Jos OBD-järjestelmän tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkastetaan, se on tehtävä seuraavasti:

| 8.4.2. | Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotteen laatu on epätyydyttävä, tuotantosarjasta otetaan satunnaisesti moottori, jolle tehdään tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvatut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jota on sisäänajettu enintään 100 tuntia. |
| --- | --- |

8.4.2.

Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotteen laatu on epätyydyttävä, tuotantosarjasta otetaan satunnaisesti moottori, jolle tehdään tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvatut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, jota on sisäänajettu enintään 100 tuntia.

| 8.4.3. | Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos moottori täyttää tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 esitetyt testivaatimukset. |
| --- | --- |

8.4.3.

Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos moottori täyttää tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 esitetyt testivaatimukset.

| 8.4.4 | Jollei sarjasta poimittu moottori täytä 8.4.2 kohdan vaatimuksia, samasta sarjasta otetaan uusi neljän moottorin satunnaisotos, jolle tehdään tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvatut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, joita on sisäänajettu enintään 100 tuntia. |
| --- | --- |

8.4.4

Jollei sarjasta poimittu moottori täytä 8.4.2 kohdan vaatimuksia, samasta sarjasta otetaan uusi neljän moottorin satunnaisotos, jolle tehdään tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvatut testit. Testit voidaan tehdä moottorille, joita on sisäänajettu enintään 100 tuntia.

| 8.4.5. | Tuotannon katsotaan olevan vaatimustenmukaista, jos neljän moottorin satunnaisesti valitusta lisänäytteestä vähintään kolme täyttää tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvattujen testien vaatimukset. |
| --- | --- |

8.4.5.

Tuotannon katsotaan olevan vaatimustenmukaista, jos neljän moottorin satunnaisesti valitusta lisänäytteestä vähintään kolme täyttää tämän säännön liitteen 9A lisäyksessä 1 kuvattujen testien vaatimukset.

9.   KÄYTÖSSÄ OLEVIEN AJONEUVOJEN JA MOOTTOREIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 9.1. | Käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuus on tätä sääntöä varten tarkastettava säännöllisesti ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän aikana. |
| --- | --- |

9.1.

Käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuus on tätä sääntöä varten tarkastettava säännöllisesti ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän aikana.

| 9.2. | Päästöjä koskeviin hyväksyntöihin liittyen on asianmukaista suorittaa lisätoimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että päästöjenrajoituslaitteet toimivat ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

9.2.

Päästöjä koskeviin hyväksyntöihin liittyen on asianmukaista suorittaa lisätoimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että päästöjenrajoituslaitteet toimivat ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| 9.3. | Tämän säännön liitteessä 8 annetaan menettelyt, joita noudatetaan käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuuden osalta. |
| --- | --- |

9.3.

Tämän säännön liitteessä 8 annetaan menettelyt, joita noudatetaan käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuuden osalta.

10.   TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

| 10.1. | Moottori- tai ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos valittu (valitut) moottori(t) tai ajoneuvo(t) ei(vät) läpäise 8.3 kohdassa kuvattuja testejä. |
| --- | --- |

10.1.

Moottori- tai ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos valittu (valitut) moottori(t) tai ajoneuvo(t) ei(vät) läpäise 8.3 kohdassa kuvattuja testejä.

| 10.2. | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2.

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   HYVÄKSYTYN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 11.1. | Hyväksyttyyn tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Viranomaiset voivat: |
| --- | --- |

11.1.

Hyväksyttyyn tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Viranomaiset voivat:

| 11.1.1. | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että muutettu tyyppi joka tapauksessa on edelleen vaatimuksen mukainen, tai |
| --- | --- |

11.1.1.

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että muutettu tyyppi joka tapauksessa on edelleen vaatimuksen mukainen, tai

| 11.1.2. | vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

11.1.2.

vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 11.2. | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.5 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

11.2.

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.5 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

| 11.3. | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.3.

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1.   Yleistä

| 13.1.1. | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei voi 05-muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta ECE-hyväksyntää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna 05-muutossarjalla, perusteella. |
| --- | --- |

13.1.1.

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei voi 05-muutossarjan virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta ECE-hyväksyntää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna 05-muutossarjalla, perusteella.

| 13.1.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat muutossarjan 05 voimaantulopäivästä antaa ECE-hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty moottori noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisina kuin ne on muutettuna muutossarjalla 05.
  Moottorille tehdään 5 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat testit ja sen on täytettävä 13.2.1, 13.2.2 ja 13.2.3 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

13.1.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat muutossarjan 05 voimaantulopäivästä antaa ECE-hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty moottori noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisina kuin ne on muutettuna muutossarjalla 05.

Moottorille tehdään 5 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat testit ja sen on täytettävä 13.2.1, 13.2.2 ja 13.2.3 kohdan vaatimukset.

13.2.   Uudet tyyppihyväksynnät

| 13.2.1. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää seuraavat vaatimukset, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4 ja 13.5 kohdan soveltamiseen:






  a) | tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot, |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää seuraavat vaatimukset, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4 ja 13.5 kohdan soveltamiseen:

a)

tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot,

| b) | 5.3 kohdassa asetetut kestävyysvaatimukset, |
| --- | --- |

b)

5.3 kohdassa asetetut kestävyysvaatimukset,

| c) | 5.4 kohdassa asetetut OBD-vaatimukset, |
| --- | --- |

c)

5.4 kohdassa asetetut OBD-vaatimukset,

| d) | 5.5 kohdassa asetetut lisävaatimukset. |
| --- | --- |

d)

5.5 kohdassa asetetut lisävaatimukset.

| Kirjain | Päiväys
  Uudet tyypit — kaikki tyypit | Rivi (19) | OBD-
  vaihe I (20) | OBD-
  vaihe II | Kesto käytön aikana | Typen oksidien poisto

   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 1.10.05
  1.10.06 | B1 (2005) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| C | 9.11.06
  1.10.07 | B1 (2005) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| D | | B2 (2008) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| E | | B2 (2008) | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| F | | B2 (2008) | — | KYLLÄ | KYLLÄ | — |
| G | | B2 (2008) | — | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ |
| H | | C | KYLLÄ | — | KYLLÄ | — |
| I | | C | KYLLÄ | — | KYLLÄ | KYLLÄ |
| J | | C | — | KYLLÄ | KYLLÄ | — |
| K | | C | — | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ |

Kirjain

Päiväys

Uudet tyypit — kaikki tyypit

Rivi (19)

OBD-

vaihe I (20)

OBD-

vaihe II

Kesto käytön aikana

Typen oksidien poisto

(21)

B

1.10.05

1.10.06

B1 (2005)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

C

9.11.06

1.10.07

B1 (2005)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

D

B2 (2008)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

E

B2 (2008)

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

F

B2 (2008)

—

KYLLÄ

KYLLÄ

—

G

B2 (2008)

—

KYLLÄ

KYLLÄ

KYLLÄ

H

C

KYLLÄ

—

KYLLÄ

—

I

C

KYLLÄ

—

KYLLÄ

KYLLÄ

J

C

—

KYLLÄ

KYLLÄ

—

K

C

—

KYLLÄ

KYLLÄ

KYLLÄ

| 13.2.2. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat marraskuun 9 päivästä 2006 alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää kaikki 13.2.1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tämän säännön 5.5 kohdassa asetetut ehdot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4 ja 13.5 kohdan soveltamiseen. |
| --- | --- |

13.2.2.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat marraskuun 9 päivästä 2006 alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää kaikki 13.2.1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tämän säännön 5.5 kohdassa asetetut ehdot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4 ja 13.5 kohdan soveltamiseen.

| 13.2.3. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat lokakuun 1 päivästä 2008 alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää seuraavat ehdot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4.1 ja 13.5 kohdan soveltamiseen






  a) | 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot, |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat lokakuun 1 päivästä 2008 alkaen myöntää ECE-hyväksynnän moottorille vain, jos moottori täyttää seuraavat ehdot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 13.4.1 ja 13.5 kohdan soveltamiseen

a)

5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C asiaankuuluvat päästöjen raja-arvot,

| b) | 5.3 kohdassa asetetut kestävyysvaatimukset, |
| --- | --- |

b)

5.3 kohdassa asetetut kestävyysvaatimukset,

| c) | 5.4 kohdassa asetetut OBD-vaatimukset (OBD-vaihe 2), |
| --- | --- |

c)

5.4 kohdassa asetetut OBD-vaatimukset (OBD-vaihe 2),

| d) | 5.5 kohdassa asetetut lisävaatimukset. |
| --- | --- |

d)

5.5 kohdassa asetetut lisävaatimukset.

13.3.   Vanhojen tyyppihyväksyntien voimassaolon päättyminen

| 13.3.1. | Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo lakkaa siitä päivästä alkaen, jona muutossarja 05 tulee virallisesti voimaan. |
| --- | --- |

13.3.1.

Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo lakkaa siitä päivästä alkaen, jona muutossarja 05 tulee virallisesti voimaan.

| 13.3.2. | Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.2 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa lokakuun 1 päivästä 2007 alkaen. |
| --- | --- |

13.3.2.

Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.2 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa lokakuun 1 päivästä 2007 alkaen.

| 13.3.3. | Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.3 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa lokakuun 1 päivästä 2009 alkaen. |
| --- | --- |

13.3.3.

Tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien, jotka eivät ole 13.2.3 kohdan vaatimusten mukaisia, voimassaolo lakkaa lokakuun 1 päivästä 2009 alkaen.

13.4.   Kaasumoottorit

| 13.4.1. | Kaasumoottorien ei tarvitse noudattaa 5.5 kohdassa asetettuja ehtoja. |
| --- | --- |

13.4.1.

Kaasumoottorien ei tarvitse noudattaa 5.5 kohdassa asetettuja ehtoja.

| 13.4.2. | Kaasumoottorien ei tarvitse noudattaa 5.4.1 kohdassa asetettuja ehtoja (OBD-vaihe 1). |
| --- | --- |

13.4.2.

Kaasumoottorien ei tarvitse noudattaa 5.4.1 kohdassa asetettuja ehtoja (OBD-vaihe 1).

13.5.   Käytössä oleviin ajoneuvoihin vaihdettavat moottorit

| 13.5.1. | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä moottoreille, jotka noudattavat tätä sääntöä sellaisena kuin se on muutettuna jollakin aiemmalla muutossarjalla tai jotakin muutossarjalla 05 muutetun säännön tasoa, mikäli moottori on tarkoitettu vaihdettavaksi käytössä olevaan ajoneuvoon, johon sovellettiin ajoneuvon käyttöönottohetkellä kyseistä aiempaa standardia. |
| --- | --- |

13.5.1.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä moottoreille, jotka noudattavat tätä sääntöä sellaisena kuin se on muutettuna jollakin aiemmalla muutossarjalla tai jotakin muutossarjalla 05 muutetun säännön tasoa, mikäli moottori on tarkoitettu vaihdettavaksi käytössä olevaan ajoneuvoon, johon sovellettiin ajoneuvon käyttöönottohetkellä kyseistä aiempaa standardia.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  NG, Natural Gas.

(2)  LPG, Liquefied Petroleum Gas.

(3)  Sääntöä N:o 83 sovelletaan vain ajoneuvoihin, joiden vertailupaino on ≤ 2 840 kg, laajennuksena luokan M1 tai N1 ajoneuvolle myönnettyyn hyväksyntään. 1/

(4)  ”R49 tai R83” merkitsee sitä, että valmistaja voi saada tyyppihyväksynnän joko tämän säännön tai säännön N:o 83 nojalla; ks. kohta 1.2 kohta.

(5)  Sovelletaan vain 5.2.1 kohdan taulukon 2 vaiheessa C.

(6)  Soveltamisaika 5.4.2 kohdan mukainen

(7)  Tämän säännön 5.4.1 kohdassa säädetään merkittävien toimintahäiriöiden seurannasta eikä siis pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän katalyysi-/suodatustehon heikentymisen tai katoamisen seurannasta. Esimerkkejä merkittävästä toimintahäiriöstä annetaan tämän säännön liitteessä 9A olevassa 3.2.3.2 ja 3.2.3.3 kohdassa.

(8)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidzhan 39, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Korean tasavalta 51, Malesia 52, Thaimaa 53 ja Montenegro 56. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(9)  Tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden mukaisesti.

(10)  Tämän säännön 5.4 kohdan mukaisesti OBD-vaihetta I ei sovelleta kaasumoottoreihin.

(11)  Tämän säännön 5.5 kohdan mukaisesti.

(12)  Lokakuun 1. päivään 2008 sovelletaan seuraavaa: ”ympäristön lämpötila 279–303 K (6–30 oC)”.

(13)  Tätä lämpötila-aluetta pohditaan uudelleen osana tämän säännön uudelleentarkastelua, jolloin erityisesti painotetaan lämpötilan alarajan soveltuvuutta.

(14)  Moottoreille, joiden iskutilavuus sylinteriä kohden on alle 0,75 dm3 ja joiden nimellistehon kierrosnopeus on yli 3 000 min-1.

(15)  Ainoastaan maakaasumoottoreille.

(16)  Ei sovelleta kaasukäyttöisiin moottoreihin vaiheessa B1 ja B2.

(17)  Moottoreille, joiden iskutilavuus sylinteriä kohden on alle 0,75 dm3 ja joiden nimellistehon kierrosnopeus on yli 3 000 min-1.

(18)  Määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3).

(19)  Tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden mukaisesti.

(20)  Tämän säännön 5.4 kohdan mukaisesti OBD-vaihetta I ei sovelleta kaasumoottoreihin.

(21)  Tämän säännön 5.5 kohdan mukaisesti.

---

Lisäys 1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä

| 1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä. |
| --- | --- |

1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä.

| 2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| 3. | Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2):
  Olkoon:







  L | = | pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) |
| s | = | tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista), |
| n | = | näytekoko. |

3.

Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2):

Olkoon:

L

=

pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi,

xi

=

näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu)

s

=

tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista),

n

=

näytekoko.

| 4. | Kunkin näytteen vakioitujen poikkeamien summa raja-arvolla lasketaan seuraavan kaavan avulla: |
| --- | --- |

4.

Kunkin näytteen vakioitujen poikkeamien summa raja-arvolla lasketaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

| 5. | Jonka jälkeen:






  a) | jos testin tilastollinen tulos on suurempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, |
| --- | --- | --- |

5.

Jonka jälkeen:

a)

jos testin tilastollinen tulos on suurempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös,

| b) | jos testin tilastollinen tulos on pienempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, |
| --- | --- |

b)

jos testin tilastollinen tulos on pienempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös,

| c) | muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukko 3:

Lisäyksen 1 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

| Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko) | Myönteisen päätöksen luku An | Kielteisen päätöksen luku Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko)

Myönteisen päätöksen luku An

Kielteisen päätöksen luku Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Lisäys 2

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely, kun tavanomainen vaihtelu ei ole tyydyttävä tai se ei ole käytettävissä

| 1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai ei ole käytettävissä. |
| --- | --- |

1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai ei ole käytettävissä.

| 2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| 3. | Tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainittujen pilaavien aineiden arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) jakauman oletetaan olevan logaritmisesti normaali, ja arvot pitää muuttaa ottamalla niiden luonnollinen logaritmi. Arvot m0 ja m ovat vastaavasti näytteen vähimmäis- ja enimmäiskoko (m0 = 3 ja m = 32), ja n on testattavan näytteen numero. |
| --- | --- |

3.

Tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainittujen pilaavien aineiden arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) jakauman oletetaan olevan logaritmisesti normaali, ja arvot pitää muuttaa ottamalla niiden luonnollinen logaritmi. Arvot m0 ja m ovat vastaavasti näytteen vähimmäis- ja enimmäiskoko (m0 = 3 ja m = 32), ja n on testattavan näytteen numero.

| 4. | Jos sarjassa mitattujen arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) luonnolliset logaritmit ovat x1, x2, ... xi ja L on pilaannuttavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, on:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Jos sarjassa mitattujen arvojen (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) luonnolliset logaritmit ovat x1, x2, ... xi ja L on pilaannuttavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, on:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | Taulukossa 4 on hyväksymis- (An) ja hylkäysrajat (Bn) kullekin otoskoolle. Testistä saatava määräävä suure on

  ja sen avulla määritetään seuraavalla tavalla, hyväksytäänkö vai hylätäänkö valmistussarja:Jotta m0 ≤ n ≤ m:






  a) | päätös on sarjan osalta myönteinen, jos

  /vn ≤ An, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

Jotta m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | päätös on sarjan osalta kielteinen, jos

  /vn ≥ Bn, |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | tehdään uusi mittaus, jos An <

  /vn < Bn. |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Huomautuksia:
  Seuraavat rekursiiviset kaavat ovat hyödyksi testin peräkkäisiä tilastollisia arvoja laskettaessa.






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  Taulukko 4:
  Lisäyksen 2 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

  Näytteen vähimmäiskoko: 3








  Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko) | Myönteisen päätöksen luku An | Kielteisen päätöksen luku Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Huomautuksia:

Seuraavat rekursiiviset kaavat ovat hyödyksi testin peräkkäisiä tilastollisia arvoja laskettaessa.

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

Taulukko 4:

Lisäyksen 2 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko)

Myönteisen päätöksen luku An

Kielteisen päätöksen luku Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Lisäys 3

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely valmistajan pyynnöstä

| 1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joiden avulla valmistajan pyynnöstä varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus epäpuhtauspäästöjen osalta. |
| --- | --- |

1.

Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joiden avulla valmistajan pyynnöstä varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus epäpuhtauspäästöjen osalta.

| 2. | Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

2.

Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia).

| 3. | Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2):
  Olkoon:







  L | = | pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu) |
| s | = | tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista), |
| n | = | näytekoko. |

3.

Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin tämän säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2):

Olkoon:

L

=

pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi,

xi

=

näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi (sen jälkeen kun sopivaa huonontumiskerrointa on sovellettu)

s

=

tuotannon keskihajonta (laskettuna mittausarvojen luonnollisista logaritmeista),

n

=

näytekoko.

| 4. | Lasketaan näytteelle testin tilastollinen arvo, joka määrää ei-vaatimustenmukaisten moottoreiden määrän, eli xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

Lasketaan näytteelle testin tilastollinen arvo, joka määrää ei-vaatimustenmukaisten moottoreiden määrän, eli xi ≥ L.

| 5. | Jonka jälkeen






  a) | jos testin tilastollinen tulos on pienempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, |
| --- | --- | --- |

5.

Jonka jälkeen

a)

jos testin tilastollinen tulos on pienempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös,

| b) | jos testin tilastollinen tulos on suurempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, |
| --- | --- |

b)

jos testin tilastollinen tulos on suurempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös,

| c) | muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori tämän säännön 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori tämän säännön 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukossa 5 esitetyt myönteisen ja kielteisen päätöksen luvut on laskettu kansainvälisen ISO 8422:1991 -normin avulla.

Taulukko 5:

Lisäyksen 3 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut

Näytteen vähimmäiskoko: 3

| Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko) | Myönteisen päätöksen luku | Kielteisen päätöksen luku |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Testattujen moottorien kumulatiivinen määrä (näytteen koko)

Myönteisen päätöksen luku

Kielteisen päätöksen luku

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Lisäys 4

Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen

Tämän säännön 5.2 kohdan mukaisen järjestelmävastaavuuden määrityksen on perustuttava seitsemän (tai useamman) näyteparin korrelaatiotutkimukseen ehdokasjärjestelmän ja yhden tämän säännön hyväksytyn viitejärjestelmän välillä ja siinä on käytettävä soveltuvaa testisykliä tai -syklejä. Sovellettavat vastaavuusperusteet ovat F-testi ja kaksipuolinen Studentin t-testi.

Tilastomenetelmällä tarkastellaan hypoteesia, jonka mukaan ehdokasjärjestelmällä mitatut populaation keskihajonta ja päästön keskiarvo eivät eroa kyseiselle päästölle viitejärjestelmällä mitatusta keskihajonnasta ja populaation keskiarvosta. Hypoteesia testataan F- ja t-arvojen 5 prosentin merkitsevyystason pohjalta. Jäljempänä olevassa taulukossa annetaan kriittiset F- ja t-arvot 7–10 näyteparille. Jos jäljempänä annetuilla kaavoilla lasketut F- ja t-arvot ovat suurempia kuin kriittiset F- ja t-arvot, ehdokasjärjestelmä ei ole vastaava.

Käytetään seuraavaa kaavaa: Alaindeksillä R tarkoitetaan viitejärjestelmää ja alaindeksillä C ehdokasjärjestelmää.

| a) | Tehdään vähintään 7 testiä mieluiten siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat nR ja nC. |
| --- | --- |

a)

Tehdään vähintään 7 testiä mieluiten siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat nR ja nC.

| b) | Lasketaan keskiarvot xR ja xC sekä keskihajonnat sR ja sC. |
| --- | --- |

b)

Lasketaan keskiarvot xR ja xC sekä keskihajonnat sR ja sC.

| c) | Lasketaan F-arvo seuraavasti:

  (kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli SR tai SC on oltava osoittajassa) |
| --- | --- |

c)

Lasketaan F-arvo seuraavasti:

(kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli SR tai SC on oltava osoittajassa)

| d) | Lasketaan t-arvo seuraavasti: |
| --- | --- |

d)

Lasketaan t-arvo seuraavasti:

| e) | Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja jäljempänä olevassa taulukossa annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 5 prosentin merkitsevyystasolla (95 prosentin luotettavuustaso). |
| --- | --- |

e)

Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja jäljempänä olevassa taulukossa annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 5 prosentin merkitsevyystasolla (95 prosentin luotettavuustaso).

| f) | Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:






  F-testille: | df = nR – 1 / nC – 1 |
| --- | --- | --- |
| t-testille: | df = nC + nR – 2 |

f)

Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:

F-testille:

df = nR – 1 / nC – 1

t-testille:

df = nC + nR – 2

Valittujen otoskokojen F- ja t-arvot

| Näytekoko | F-testi | t-testi |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Näytekoko

F-testi

t-testi

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Määritetään vastaavuus seuraavasti:






  i) | jos F < Fcrit ja t < tcrit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän säännön viitejärjestelmää, |
| --- | --- | --- |

g)

Määritetään vastaavuus seuraavasti:

i)

jos F < Fcrit ja t < tcrit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän säännön viitejärjestelmää,

| ii) | jos F ≥ Fcrit ja t ≥ tcrit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän säännön viitejärjestelmää. |
| --- | --- |

ii)

jos F ≥ Fcrit ja t ≥ tcrit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän säännön viitejärjestelmää.

---

LIITE 1

ILMOITUSLOMAKE

Tämä ilmoituslomake liittyy säännön N:o 49 perusteella annettavaan hyväksyntään. Se koskee ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavia toimenpiteitä.

Ajoneuvon tyyppi/kantamoottori/moottorin tyyppi (1)...

0.   YLEISTÄ

| 0.1. | Merkki (yrityksen nimi):... |
| --- | --- |

0.1.

Merkki (yrityksen nimi):...

| 0.2. | Tyyppi ja kaupallinen kuvaus (luetellaan kaikki vaihtoehdot):... |
| --- | --- |

0.2.

Tyyppi ja kaupallinen kuvaus (luetellaan kaikki vaihtoehdot):...

| 0.3. | Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon, ja näiden merkintöjen sijainti:... |
| --- | --- |

0.3.

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon, ja näiden merkintöjen sijainti:...

| 0.4. | Ajoneuvoluokka (tarvittaessa):... |
| --- | --- |

0.4.

Ajoneuvoluokka (tarvittaessa):...

| 0.5. | Moottoriluokka: diesel/maakaasukäyttöinen/nestekaasukäyttöinen/etanolikäyttöinen (1)... |
| --- | --- |

0.5.

Moottoriluokka: diesel/maakaasukäyttöinen/nestekaasukäyttöinen/etanolikäyttöinen (1)...

| 0.6. | Valmistajan nimi ja osoite:... |
| --- | --- |

0.6.

Valmistajan nimi ja osoite:...

| 0.7. | Lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sijainti ja kiinnitysmenetelmä:... |
| --- | --- |

0.7.

Lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sijainti ja kiinnitysmenetelmä:...

| 0.8. | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä:... |
| --- | --- |

0.8.

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä:...

| 0.9. | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet):... |
| --- | --- |

0.9.

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet):...

Liitteet:

| 1. | (Kanta)moottorin olennaiset ominaisuudet ja testin suorittamista koskevat tiedot (ks. lisäys 1) |
| --- | --- |

1.

(Kanta)moottorin olennaiset ominaisuudet ja testin suorittamista koskevat tiedot (ks. lisäys 1)

| 2. | Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 2) |
| --- | --- |

2.

Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 2)

| 3. | Moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 3) |
| --- | --- |

3.

Moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 3)

| 4. | Moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ominaisuudet tarvittaessa (ks. lisäys 4) |
| --- | --- |

4.

Moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ominaisuudet tarvittaessa (ks. lisäys 4)

| 5. | Valokuvat ja/tai piirustukset kantamoottorista/moottorityypistä ja tarvittaessa moottoritilasta |
| --- | --- |

5.

Valokuvat ja/tai piirustukset kantamoottorista/moottorityypistä ja tarvittaessa moottoritilasta

| 6. | Luetellaan muut mahdolliset liitteet. |
| --- | --- |

6.

Luetellaan muut mahdolliset liitteet.

Päiväys ja paikka

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

Lisäys 1

(Kanta)moottorin olennaiset ominaisuudet ja testin suorittamista koskevat tiedot (1)

1.   Moottorin kuvaus

| 1.1. | Valmistaja: ... |
| --- | --- |

1.1.

Valmistaja: ...

| 1.2. | Valmistajan moottorikoodi: ... |
| --- | --- |

1.2.

Valmistajan moottorikoodi: ...

| 1.3. | Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (2): |
| --- | --- |

1.3.

Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (2):

| 1.4. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

1.4.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 1.4.1. | Halkaisija: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Halkaisija: ... mm

| 1.4.2. | Iskunpituus: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Iskunpituus: ... mm

| 1.4.3. | Sytytysjärjestys: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Sytytysjärjestys: ...

| 1.5. | Sylinteritilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Sylinteritilavuus: ... cm3

| 1.6. | Volumetrinen puristussuhde (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Volumetrinen puristussuhde (3): ...

| 1.7. | Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ... |
| --- | --- |

1.7.

Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ...

| 1.8. | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... cm2

| 1.9. | Joutokäyntinopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Joutokäyntinopeus: ... min-1

| 1.10. | Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1

| 1.11. | Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: ... min-1

| 1.12. | Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

| 1.13. | Sytytysjärjestelmä: diesel/otto (2) |
| --- | --- |

1.13.

Sytytysjärjestelmä: diesel/otto (2)

| 1.14. | Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (2) |
| --- | --- |

1.14.

Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (2)

| 1.15. | Jäähdytysjärjestelmä |
| --- | --- |

1.15.

Jäähdytysjärjestelmä

| 1.15.1. | Neste |
| --- | --- |

1.15.1.

Neste

| 1.15.1.1. | Nesteen tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Nesteen tyyppi: ...

| 1.15.1.2. | Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (2)

| 1.15.1.3. | Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

| 1.15.1.4. | Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

| 1.15.2. | Ilma |
| --- | --- |

1.15.2.

Ilma

| 1.15.2.1. | Puhallin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Puhallin: kyllä/ei (2)

| 1.15.2.2. | Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

| 1.15.2.3. | Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

| 1.16. | Valmistajan sallima lämpötila |
| --- | --- |

1.16.

Valmistajan sallima lämpötila

| 1.16.1. | Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K

| 1.16.2. | Ilmajäähdytys: viitepiste: ...
  Viitepisteen korkein lämpötila: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Ilmajäähdytys: viitepiste: ...

Viitepisteen korkein lämpötila: ... K

| 1.16.3. | Ilman korkein lämpötila imuilman välijäähdyttimen pakoaukolla (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.16.3.

Ilman korkein lämpötila imuilman välijäähdyttimen pakoaukolla (tarvittaessa): ...

| 1.16.4. | Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: ... K

| 1.16.5. | Polttoaineen lämpötila: min. ... K, max. ... K
  dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa |
| --- | --- |

1.16.5.

Polttoaineen lämpötila: min. ... K, max. ... K

dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa

| 1.16.6. | Polttoaineen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa
  paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit |
| --- | --- |

1.16.6.

Polttoaineen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa

paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit

| 1.16.7. | Voiteluaineen lämpötila: min. ... K, max. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Voiteluaineen lämpötila: min. ... K, max. ... K

| 1.17. | Ahdin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.

Ahdin: kyllä/ei (2)

| 1.17.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Merkki: ...

| 1.17.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tyyppi: ...

| 1.17.3. | Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]: ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]: ...

| 1.17.4. | Välijäähdytin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Välijäähdytin: kyllä/ei (2)

| 1.18. | Imujärjestelmä
  Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa:
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Imujärjestelmä

Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa:

... kPa

| 1.19. | Pakojärjestelmä
  Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa:
  ... kPa
  Pakojärjestelmän tilavuus: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Pakojärjestelmä

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa:

... kPa

Pakojärjestelmän tilavuus: ... dm3

| 1.20. | Moottorin elektroninen valvontayksikkö (EECU) (kaikki moottorityypit): |
| --- | --- |

1.20.

Moottorin elektroninen valvontayksikkö (EECU) (kaikki moottorityypit):

| 1.20.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Merkki: ...

| 1.20.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tyyppi: ...

| 1.20.3. | Ohjelmiston kalibrointinumero(t): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Ohjelmiston kalibrointinumero(t): ...

2.   Ilmansaastumisen torjumiseksi toteutetut toimenpiteet

| 2.1. | Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): ... |
| --- | --- |

2.1.

Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): ...

| 2.2. | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet
  (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) ... |
| --- | --- |

2.2.

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet

(jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) ...

| 2.2.1. | Katalysaattori: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalysaattori: kyllä/ei (2)

| 2.2.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 2.2.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 2.2.1.3. | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ...

| 2.2.1.4. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 2.2.1.5. | Katalysaattorin toimintatapa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalysaattorin toimintatapa: ...

| 2.2.1.6. | Jalometallien kokonaissisältö: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Jalometallien kokonaissisältö: ...

| 2.2.1.7. | Suhteellinen pitoisuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Suhteellinen pitoisuus: ...

| 2.2.1.8. | Substraatti (rakenne ja materiaali): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substraatti (rakenne ja materiaali): ...

| 2.2.1.9. | Kennotiheys: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Kennotiheys: ...

| 2.2.1.10. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ...

| 2.2.1.11. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

| 2.2.1.12. | Tavanomainen käyttölämpötila (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Tavanomainen käyttölämpötila (K): ...

| 2.2.1.13. | Kuluvat reagenssit (tarvittaessa): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Kuluvat reagenssit (tarvittaessa):

| 2.2.1.13.1. | Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ...

| 2.2.1.13.2. | Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ...

| 2.2.1.13.3. | Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): ...

| 2.2.1.13.4. | Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (4) : ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (4) : ...

| 2.2.2. | Happianturi: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Happianturi: kyllä/ei (2)

| 2.2.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 2.2.2.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tyyppi: ...

| 2.2.2.3. | Sijainti: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Sijainti: ...

| 2.2.3. | Ilmansyöttö: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Ilmansyöttö: kyllä/ei (2)

| 2.2.3.1. | Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ...

| 2.2.4. | Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (2)

| 2.2.4.1. | Piirteet (merkki, tyyppi, virtaus jne.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Piirteet (merkki, tyyppi, virtaus jne.): ...

| 2.2.5. | Hiukkasloukku: kyllä/ei (2): |
| --- | --- |

2.2.5.

Hiukkasloukku: kyllä/ei (2):

| 2.2.5.1. | Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 2.2.5.2. | Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ...

| 2.2.5.3. | Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

| 2.2.5.4. | Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ...

| 2.2.5.5. | Tavanomainen käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alue: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Tavanomainen käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alue: ...

| 2.2.5.6. | Jos kyseessä on jaksottainen regeneraatio:






  a) | ETC-testisyklien määrä kahden regeneraation välillä (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Jos kyseessä on jaksottainen regeneraatio:

a)

ETC-testisyklien määrä kahden regeneraation välillä (n1): ...

| b) | ETC-testisyklien määrä regeneraation aikana (n2): ... |
| --- | --- |

b)

ETC-testisyklien määrä regeneraation aikana (n2): ...

| 2.2.6. | Muut järjestelmät: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Muut järjestelmät: kyllä/ei (2)

| 2.2.6.1. | Kuvaus ja toiminta: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Kuvaus ja toiminta: ...

3.   Polttoaineen syöttö

| 3.1. | Dieselmoottorit |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmoottorit

| 3.1.1. | Syöttöpumppu
  Paine (3): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Syöttöpumppu

Paine (3): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ...

| 3.1.2. | Ruiskutusjärjestelmä |
| --- | --- |

3.1.2.

Ruiskutusjärjestelmä

| 3.1.2.1. | Pumppu |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pumppu

| 3.1.2.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.1.3. | Virtausmäärä: ... mm3
   (3) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella ... min-1

  ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (2)
   (3) ...
  Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (2)

  Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Virtausmäärä: ... mm3
   (3) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella ... min-1

ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (2)
   (3) ...

Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (2)

Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen.

| 3.1.2.1.4. | Ruiskutusennakko |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Ruiskutusennakko

| 3.1.2.1.4.1. | Ruiskutusennakon käyrä (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Ruiskutusennakon käyrä (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Ruiskutuksen staattinen ajoitus (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Ruiskutuksen staattinen ajoitus (3): ...

| 3.1.2.2. | Ruiskutusputkisto |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Ruiskutusputkisto

| 3.1.2.2.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Pituus: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Sisähalkaisija: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Sisähalkaisija: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi: ...

| 3.1.2.3. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.1.2.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.3.3. | ”Avautumispaine”: ... kPa (3)

  tai ominaiskaavio (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

”Avautumispaine”: ... kPa (3)

tai ominaiskaavio (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Säädin |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Säädin

| 3.1.2.4.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.4.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.4.3. | Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Suurin kuormittamaton nopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Suurin kuormittamaton nopeus: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Joutokäyntinopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Joutokäyntinopeus: ... min-1

| 3.1.3. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| --- | --- |

3.1.3.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

| 3.1.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.3.3. | Kuvaus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Kuvaus: ...

| 3.1.3.4. | Apukäynnistyslaite: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Apukäynnistyslaite: ...

| 3.1.3.4.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Merkki: ...

| 3.1.3.4.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tyyppi: ...

| 3.2. | Kaasukäyttöiset moottorit (5) |
| --- | --- |

3.2.

Kaasukäyttöiset moottorit (5)

| 3.2.1. | Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (2)

| 3.2.2. | Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (3)

| 3.2.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.2.3. | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ...

| 3.2.2.4. | Viimeisen vaiheen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Viimeisen vaiheen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa

| 3.2.2.5. | Pääsäätöpisteiden lukumäärä: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Pääsäätöpisteiden lukumäärä:

| 3.2.2.6. | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ...

| 3.2.2.7. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.3. | Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (2)

| 3.2.3.1. | Seoksen säätö: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Seoksen säätö: ...

| 3.2.3.2. | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ...

| 3.2.3.3. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.4. | Sekoitusyksikkö |
| --- | --- |

3.2.4.

Sekoitusyksikkö

| 3.2.4.1. | Numero: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Numero: ...

| 3.2.4.2. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.4.3. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.4.4. | Sijainti: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Sijainti: ...

| 3.2.4.5. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.4.6. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5. | Imusarjaruiskutus |
| --- | --- |

3.2.5.

Imusarjaruiskutus

| 3.2.5.1. | Ruiskutus: yksipiste/monipiste (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Ruiskutus: yksipiste/monipiste (2)

| 3.2.5.2. | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (2)

| 3.2.5.3. | Ruiskutuslaitteisto |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Ruiskutuslaitteisto

| 3.2.5.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.3.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.5.3.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5.4. | Syöttöpumppu (tarvittaessa): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Syöttöpumppu (tarvittaessa):

| 3.2.5.4.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.4.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.4.3 | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5.5. | Ruiskutussuutin (-suuttimet): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Ruiskutussuutin (-suuttimet):

| 3.2.5.5.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.5.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.5.3. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.6. | Suoraruiskutus |
| --- | --- |

3.2.6.

Suoraruiskutus

| 3.2.6.1. | Ruiskutuspumppu/paineentasain (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Ruiskutuspumppu/paineentasain (2)

| 3.2.6.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.6.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.6.1.3 | Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ...

| 3.2.6.1.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.6.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.2.6.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.6.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.6.2.3. | Avautumispaine tai ominaiskaavio (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Avautumispaine tai ominaiskaavio (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.7. | Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU)

| 3.2.7.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.7.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.7.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.8. | Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä |
| --- | --- |

3.2.8.

Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä

| 3.2.8.1. | Vaihtoehto 1
  (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Vaihtoehto 1

(ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta)

| 3.2.8.1.1. | Polttoaineen koostumus:








  metaani (CH4): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etaani (C2H6): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| propaani (C3H8): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| butaani (C4H10): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| C5/C5+: | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| happi (O2): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| inertti (N2, He jne.): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |

3.2.8.1.1.

Polttoaineen koostumus:

metaani (CH4):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

etaani (C2H6):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

propaani (C3H8):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

butaani (C4H10):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

C5/C5+:

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

happi (O2):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

inertti (N2, He jne.):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

| 3.2.8.1.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.2.8.1.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.8.1.3. | Muita tietoja (tarvittaessa) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Muita tietoja (tarvittaessa)

| 3.2.8.2. | Vaihtoehto 2
  (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Vaihtoehto 2

(ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta)

4.   Venttiilien ajoitus

| 4.1. | Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: ... |
| --- | --- |

4.1.

Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: ...

| 4.2. | Vertailu- ja/tai asetusalueet (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Vertailu- ja/tai asetusalueet (2): ...

5.   Sytytysjärjestelmä (ainoastaan ottomoottorit)

| 5.1. | Sytytysjärjestelmä: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Sytytysjärjestelmä: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (2)

| 5.2. | Sytytyksen säätöyksikkö |
| --- | --- |

5.2.

Sytytyksen säätöyksikkö

| 5.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 5.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 5.3. | Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (2)
   (3): ...

| 5.4. | Sytytyksen ajoitus (3): ... astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella ... min-1

  ja alipainesäätimen alipaineella ... Pa |
| --- | --- |

5.4.

Sytytyksen ajoitus (3): ... astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella ... min-1

ja alipainesäätimen alipaineella ... Pa

| 5.5. | Sytytystulpat |
| --- | --- |

5.5.

Sytytystulpat

| 5.5.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Merkki (merkit): ...

| 5.5.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 5.5.3. | Kärkiväli: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Kärkiväli: ... mm

| 5.6. | Sytytyspuola(t) |
| --- | --- |

5.6.

Sytytyspuola(t)

| 5.6.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Merkki (merkit): ...

| 5.6.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tyyppi (tyypit): ...

6.   Moottorikäyttöiset laitteet

Moottori on luovutettava testattavaksi kaikilla käytössä tarvittavilla apulaitteilla varustettuna (esimerkiksi tuuletin, vesipumppu) kuten säännön N:o 24, muutossarjan 03 liitteessä 10 olevan 5.1.1 kohdan käyttöolosuhteissa määritellään.

| 6.1. | Koetta varten asennettavat apulaitteet
  Jos testipenkkiin ei voi asentaa apulaitteita tai testipenkki ei sovellu siihen, apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ja vähennettävä moottorin mitatusta tehosta testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella. |
| --- | --- |

6.1.

Koetta varten asennettavat apulaitteet

Jos testipenkkiin ei voi asentaa apulaitteita tai testipenkki ei sovellu siihen, apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ja vähennettävä moottorin mitatusta tehosta testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella.

| 6.2. | Koetta varten poistettavat apulaitteet
  Ainoastaan ajoneuvon käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (esimerkiksi kompressori, ilmastointilaite) on poistettava koetta varten. Jos apulaitteita ei voi poistaa, niiden käyttöteho voidaan määrittää ja lisätä moottorin mitattuun tehoon testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella. |
| --- | --- |

6.2.

Koetta varten poistettavat apulaitteet

Ainoastaan ajoneuvon käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (esimerkiksi kompressori, ilmastointilaite) on poistettava koetta varten. Jos apulaitteita ei voi poistaa, niiden käyttöteho voidaan määrittää ja lisätä moottorin mitattuun tehoon testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella.

7.   Lisätietoja testiolosuhteista

| 7.1. | Käytettävä voiteluaine |
| --- | --- |

7.1.

Käytettävä voiteluaine

| 7.1.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Merkki: ...

| 7.1.2. | Tyyppi: ...
  (Ilmoitetaan öljyn osuus prosentteina seoksesta, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Tyyppi: ...

(Ilmoitetaan öljyn osuus prosentteina seoksesta, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan): ...

| 7.2. | Moottorin käyttämät laitteet (tarvittaessa)
  Apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos






  a) | moottorin käyttöä varten tarvittavia apulaitteita ei ole asennettu moottoriin ja/tai |
| --- | --- | --- |

7.2.

Moottorin käyttämät laitteet (tarvittaessa)

Apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos

a)

moottorin käyttöä varten tarvittavia apulaitteita ei ole asennettu moottoriin ja/tai

| b) | moottorin käyttöä varten tarpeettomia apulaitteita on asennettu moottoriin. |
| --- | --- |

b)

moottorin käyttöä varten tarpeettomia apulaitteita on asennettu moottoriin.

| 7.2.1. | Numerointi- ja tunnistustiedot: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Numerointi- ja tunnistustiedot: ...

| 7.2.2. | Ilmoitetuilla moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho:












  Laite | Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) | |
| --- | --- | --- |
| | Joutokäynti | Alhainen nopeus | Korkea nopeus | Nopeus A (6) | Nopeus B (6) | Nopeus C (6) | Vertailunopeus (7) |
| P(a)
  Moottorin käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (vähennetään moottorin mitatusta tehosta) ks. säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta | | | | | | | |
| P(b)
  Moottorin käytössä tarpeettomat apulaitteet (lisätään moottorin mitattuun tehoon) ks. säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.2 kohta | | | | | | | |

7.2.2.

Ilmoitetuilla moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho:

Laite

Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) |

Joutokäynti

Alhainen nopeus

Korkea nopeus

Nopeus A (6)

Nopeus B (6)

Nopeus C (6)

Vertailunopeus (7)

P(a)

Moottorin käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (vähennetään moottorin mitatusta tehosta) ks. säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta

P(b)

Moottorin käytössä tarpeettomat apulaitteet (lisätään moottorin mitattuun tehoon) ks. säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.2 kohta

8.   Moottorin suorituskyky

| 8.1. | Moottorin kierrosnopeudet (8)

  Alhainen nopeus (nlo): ...min-1

  Suuri nopeus (nhi): ...min-1

  ESC- ja ELR-syklejä varten | Joutokäynti: ...min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Moottorin kierrosnopeudet (8)

Alhainen nopeus (nlo): ...min-1

Suuri nopeus (nhi): ...min-1

ESC- ja ELR-syklejä varten

Joutokäynti: ...min-1

| | Nopeus A: ...min-1 |
| --- | --- |

Nopeus A: ...min-1

| | Nopeus B: ...min-1 |
| --- | --- |

Nopeus B: ...min-1

| | Nopeus C: ...min-1 |
| --- | --- |

Nopeus C: ...min-1

ETC-sykliä varten

| | Vertailunopeus: ...min-1 |
| --- | --- |

Vertailunopeus: ...min-1

| 8.2. | Moottorin teho (mitattu säännön N:o 24, muutossarja 03, säännösten mukaisesti), kilowatteina (kW) | Moottorin kierrosnopeus |
| --- | --- | --- |
| Joutokäynti | Nopeus A (9) | Nopeus B (9) | Nopeus C (9) | Vertailunopeus (10) |
| P(m)
  Testipenkissä mitattu teho | | | | | |
| P(a)
  Testin ajaksi asennettavien apulaitteiden käyttöteho (säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta) | | | | | |
| a) | jos asennettu |

8.2.

Moottorin teho (mitattu säännön N:o 24, muutossarja 03, säännösten mukaisesti), kilowatteina (kW)

Moottorin kierrosnopeus

Joutokäynti

Nopeus A (9)

Nopeus B (9)

Nopeus C (9)

Vertailunopeus (10)

P(m)

Testipenkissä mitattu teho

P(a)

Testin ajaksi asennettavien apulaitteiden käyttöteho (säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta)

a)

jos asennettu

| b) | jos ei asennettu |
| --- | --- |

b)

jos ei asennettu

0

0

0

0

0

P(b)

Testin ajaksi poistettavien apulaitteiden käyttöteho (säännön N:o 24/02 liitteessä 10 oleva 5.1.2 kohta)

| a) | jos asennettu |
| --- | --- |

a)

jos asennettu

| b) | jos ei asennettu |
| --- | --- |

b)

jos ei asennettu

0

0

0

0

0

P(n)

Moottorin nettoteho = P(m) - P(a) + P(b)

| 8.3. | Dynamometrin asetukset (kW)
  ESC- ja ELR-testien sekä ETC-testin viitesyklin dynamometrin asetusten on perustuttava 8.2 kohdan moottorin nettotehoon P(n). On suositeltavaa asentaa moottori testipenkkiin nettotilassa. Tällöin P(m) ja P(n) ovat yhtä suuret. Jos moottoria ei ole mahdollista tai sopivaa käyttää nettotilassa, dynamometrin asetukset on korjattava nettotilaan yllä olevan kaavan avulla. |
| --- | --- |

8.3.

Dynamometrin asetukset (kW)

ESC- ja ELR-testien sekä ETC-testin viitesyklin dynamometrin asetusten on perustuttava 8.2 kohdan moottorin nettotehoon P(n). On suositeltavaa asentaa moottori testipenkkiin nettotilassa. Tällöin P(m) ja P(n) ovat yhtä suuret. Jos moottoria ei ole mahdollista tai sopivaa käyttää nettotilassa, dynamometrin asetukset on korjattava nettotilaan yllä olevan kaavan avulla.

| 8.3.1. | ESC- ja ELR-testit
  Dynamometrin asetukset on laskettava liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 1.2 kohdan kaavan mukaisesti.









  Kuorma prosentteina | Moottorin kierrosnopeus |
| --- | --- | --- |
| | Joutokäynti | Nopeus A | Nopeus B | Nopeus C |
| 10 | — | | | |
| 25 | — | | | |
| 50 | — | | | |
| 75 | — | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

ESC- ja ELR-testit

Dynamometrin asetukset on laskettava liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 1.2 kohdan kaavan mukaisesti.

Kuorma prosentteina

Moottorin kierrosnopeus

Joutokäynti

Nopeus A

Nopeus B

Nopeus C

10

—

25

—

50

—

75

—

100

| 8.3.2. | ETC-testi
  Jos moottoria ei testata nettotilassa, moottorin valmistajan on toimitettava syklin koko käyttöalueelle teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymä muuntokaava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa tarkoitetun mitatun tehon tai mitatun syklityön muuntamiseksi nettotehoksi tai nettosyklityöksi. |
| --- | --- |

8.3.2.

ETC-testi

Jos moottoria ei testata nettotilassa, moottorin valmistajan on toimitettava syklin koko käyttöalueelle teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymä muuntokaava liitteen 4A lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa tarkoitetun mitatun tehon tai mitatun syklityön muuntamiseksi nettotehoksi tai nettosyklityöksi.

9.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

| 9.1. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (4): |
| --- | --- |

9.1.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (4):

| 9.2. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ... |
| --- | --- |

9.2.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ...

| 9.3. | Kirjallinen kuvaus (OBD:n toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: |
| --- | --- |

9.3.

Kirjallinen kuvaus (OBD:n toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:

| 9.3.1. | Diesel/kaasumoottorit |
| --- | --- |

9.3.1.

Diesel/kaasumoottorit

| 9.3.1.1. | Katalysaattorin valvonta ... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Katalysaattorin valvonta ...

| 9.3.1.2. | deNOx-järjestelmän valvonta ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

deNOx-järjestelmän valvonta ...

| 9.3.1.3. | Dieselhiukkassuodattimen valvonta ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Dieselhiukkassuodattimen valvonta ...

| 9.3.1.4. | Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta ...

| 9.3.1.5. | Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo ... |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo ...

| 9.4. | Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ... |
| --- | --- |

9.4.

Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ...

| 9.5. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ... |
| --- | --- |

9.5.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ...

10.   Vääntömomentin rajoitin

| 10.1. | Vääntömomentin rajoittimen aktivoitumisen kuvaus |
| --- | --- |

10.1.

Vääntömomentin rajoittimen aktivoitumisen kuvaus

| 10.2. | Täyden kuormituksen rajoituksen kuvaus |
| --- | --- |

10.2.

Täyden kuormituksen rajoituksen kuvaus

---

(1)  Ei-tavanomaisten moottoreiden ja järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Määritetään toleranssi.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

(5)  Jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, toimitetaan vastaavat tiedot (3.2 kohtaa varten).

(6)  ESC-testi.

(7)  Vain ETC-testi.

(8)  Määritetään toleranssi; poikkeama saa olla ± 3 prosenttia valmistajan ilmoittamista arvoista.

(9)  ESC-testi.

(10)  Vain ETC-testi.

Lisäys 2

Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet

1.   Yleiset muuttujat

| 1.1. | Työtapa: ... |
| --- | --- |

1.1.

Työtapa: ...

| 1.2. | Jäähdytysjärjestelmä:... |
| --- | --- |

1.2.

Jäähdytysjärjestelmä:...

| 1.3. | Sylinteriluku (1):... |
| --- | --- |

1.3.

Sylinteriluku (1):...

| 1.4. | Yksittäisen sylinterin iskutilavuus:... |
| --- | --- |

1.4.

Yksittäisen sylinterin iskutilavuus:...

| 1.5. | Ilman täytösmenetelmä: ... |
| --- | --- |

1.5.

Ilman täytösmenetelmä: ...

| 1.6. | Palotilan tyyppi tai rakenne:... |
| --- | --- |

1.6.

Palotilan tyyppi tai rakenne:...

| 1.7. | Venttiilit ja kanavat — sijainti, koko ja lukumäärä:... |
| --- | --- |

1.7.

Venttiilit ja kanavat — sijainti, koko ja lukumäärä:...

| 1.8. | Polttoainejärjestelmä:... |
| --- | --- |

1.8.

Polttoainejärjestelmä:...

| 1.9. | Sytytysjärjestelmä (kaasumoottorit):... |
| --- | --- |

1.9.

Sytytysjärjestelmä (kaasumoottorit):...

| 1.10. | Muut ominaisuudet:






  a) | välijäähdytysjärjestelmä (1):... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Muut ominaisuudet:

a)

välijäähdytysjärjestelmä (1):...

| b) | pakokaasun takaisinkierrätys (1):... |
| --- | --- |

b)

pakokaasun takaisinkierrätys (1):...

| c) | veden ruiskutus/emulsio (1):... |
| --- | --- |

c)

veden ruiskutus/emulsio (1):...

| d) | ilman ruiskutus (1):... |
| --- | --- |

d)

ilman ruiskutus (1):...

| 1.11. | Pakokaasujen jälkikäsittely (1):...
  Todiste identtisestä (tai kantamoottorilla alhaisimmasta) suhteesta: järjestelmän tilavuus/polttoaineen syöttö iskua kohti kaavion numeron (numeroiden) mukaisesti:... |
| --- | --- |

1.11.

Pakokaasujen jälkikäsittely (1):...

Todiste identtisestä (tai kantamoottorilla alhaisimmasta) suhteesta: järjestelmän tilavuus/polttoaineen syöttö iskua kohti kaavion numeron (numeroiden) mukaisesti:...

2.   Moottoriperheen luettelointi

| 2.1. | Dieselmoottoriperheen nimi: ... |
| --- | --- |

2.1.

Dieselmoottoriperheen nimi: ...

| 2.1.1. | Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: | Kantamoottori |
| --- | --- | --- |
| Moottorityyppi | | | | | |
| Sylinterien lukumäärä | | | | | |
| Nimellisnopeus (min-1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) | | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | | |
| Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min-1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) | | | | | |
| Suurin vääntömomentti (Nm) | | | | | |
| Hidas joutokäyntinopeus (min-1) | | | | | |
| Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta) | | | | | 100 |

2.1.1.

Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät:

Kantamoottori

Moottorityyppi

Sylinterien lukumäärä

Nimellisnopeus (min-1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3)

Nettonimellisteho (kW)

Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min-1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3)

Suurin vääntömomentti (Nm)

Hidas joutokäyntinopeus (min-1)

Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta)

100

| 2.2. | Kaasumoottoriperheen nimi:... |
| --- | --- |

2.2.

Kaasumoottoriperheen nimi:...

| 2.2.1. | Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: | Kantamoottori |
| --- | --- | --- |
| Moottorityyppi | | | | | |
| Sylinterien lukumäärä | | | | | |
| Nimellisnopeus (min-1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) | | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | | |
| Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min-1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) | | | | | |
| Suurin vääntömomentti (Nm) | | | | | |
| Hidas joutokäyntinopeus (min-1) | | | | | |
| Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta) | | | | | 100 |
| Sytytyksen ajoitus | | | | | |
| Pakokaasujen kierrätyksen virtaama | | | | | |
| Ilmapumppu kyllä/ei | | | | | |
| Ilmapumpun todellinen virtaama | | | | | |

2.2.1.

Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät:

Kantamoottori

Moottorityyppi

Sylinterien lukumäärä

Nimellisnopeus (min-1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3)

Nettonimellisteho (kW)

Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min-1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3)

Suurin vääntömomentti (Nm)

Hidas joutokäyntinopeus (min-1)

Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta)

100

Sytytyksen ajoitus

Pakokaasujen kierrätyksen virtaama

Ilmapumppu kyllä/ei

Ilmapumpun todellinen virtaama

---

(1)  Jos ei sovellettavissa, se merkitään.

Lisäys 3

Moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin olennaiset ominaisuudet
   (1)

1.   Moottorin kuvaus

| 1.1. | Valmistaja: ... |
| --- | --- |

1.1.

Valmistaja: ...

| 1.2. | Valmistajan moottorikoodi: ... ... |
| --- | --- |

1.2.

Valmistajan moottorikoodi: ... ...

| 1.3. | Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (2): |
| --- | --- |

1.3.

Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (2):

| 1.4. | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ... |
| --- | --- |

1.4.

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

| 1.4.1. | Halkaisija: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Halkaisija: ... mm

| 1.4.2. | Iskunpituus: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Iskunpituus: ... mm

| 1.4.3. | Sytytysjärjestys: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Sytytysjärjestys: ...

| 1.5. | Sylinteritilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Sylinteritilavuus: ... cm3

| 1.6. | Volumetrinen puristussuhde (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Volumetrinen puristussuhde (3): ...

| 1.7. | Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ... |
| --- | --- |

1.7.

Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ...

| 1.8. | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ... cm2

| 1.9. | Joutokäyntinopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Joutokäyntinopeus: ... min-1

| 1.10. | Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Suurin nettoteho: ... kW kierrosnopeudella ... min-1

| 1.11. | Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: ... min-1

| 1.12. | Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Suurin nettovääntömomentti: ... Nm kierrosnopeudella ... min-1

| 1.13. | Sytytysjärjestelmä: diesel/otto (2) |
| --- | --- |

1.13.

Sytytysjärjestelmä: diesel/otto (2)

| 1.14. | Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (2) |
| --- | --- |

1.14.

Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (2)

| 1.15. | Jäähdytysjärjestelmä |
| --- | --- |

1.15.

Jäähdytysjärjestelmä

| 1.15.1. | Neste |
| --- | --- |

1.15.1.

Neste

| 1.15.1.1. | Nesteen tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Nesteen tyyppi: ...

| 1.15.1.2. | Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (2)

| 1.15.1.3. | Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

| 1.15.1.4. | Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

| 1.15.2. | Ilma |
| --- | --- |

1.15.2.

Ilma

| 1.15.2.1. | Puhallin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Puhallin: kyllä/ei (2)

| 1.15.2.2. | Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

| 1.15.2.3. | Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

| 1.16. | Valmistajan sallima lämpötila |
| --- | --- |

1.16.

Valmistajan sallima lämpötila

| 1.16.1. | Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K

| 1.16.2. | Ilmajäähdytys: viitepiste: ...
  Viitepisteen korkein lämpötila: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Ilmajäähdytys: viitepiste: ...

Viitepisteen korkein lämpötila: ... K

| 1.16.3. | Ilman korkein lämpötila imuilman välijäähdyttimen pakoaukolla ... (tarvittaessa): ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Ilman korkein lämpötila imuilman välijäähdyttimen pakoaukolla ... (tarvittaessa): ... K

| 1.16.4. | Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: ... K

| 1.16.5. | Polttoaineen lämpötila: ... min. K, max. ... K
  dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa |
| --- | --- |

1.16.5.

Polttoaineen lämpötila: ... min. K, max. ... K

dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa

| 1.16.6. | Polttoaineen paine: vähintään ... kPa,
  enintään ... kPa
  paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit |
| --- | --- |

1.16.6.

Polttoaineen paine: vähintään ... kPa,

enintään ... kPa

paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit

| 1.16.7. | Voiteluaineen lämpötila: ... min. K, max. ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Voiteluaineen lämpötila: ... min. K, max. ... K

| 1.17. | Ahdin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.

Ahdin: kyllä/ei (2)

| 1.17.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Merkki: ...

| 1.17.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tyyppi: ...

| 1.17.3. | Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]: ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]: ...

| 1.17.4. | Välijäähdytin: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Välijäähdytin: kyllä/ei (2)

| 1.18. | Imujärjestelmä
  Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Imujärjestelmä

Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa: ... kPa

| 1.19. | Pakojärjestelmä
  Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa: ... kPa
  Pakojärjestelmän tilavuus: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Pakojärjestelmä

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24, muutossarja 03, mukaisissa käyttöolosuhteissa: ... kPa

Pakojärjestelmän tilavuus: ... dm3

| 1.20. | Moottorin elektroninen valvontayksikkö (EECU) (kaikki moottorityypit): |
| --- | --- |

1.20.

Moottorin elektroninen valvontayksikkö (EECU) (kaikki moottorityypit):

| 1.20.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Merkki: ...

| 1.20.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tyyppi: ...

| 1.20.3. | Ohjelmiston kalibrointinumero(t): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Ohjelmiston kalibrointinumero(t): ...

2.   Ilmansaastumisen torjumiseksi toteutetut toimenpiteet

| 2.1. | Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): ... |
| --- | --- |

2.1.

Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): ...

| 2.2. | Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) |
| --- | --- |

2.2.

Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa)

| 2.2.1. | Katalysaattori: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalysaattori: kyllä/ei (2)

| 2.2.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 2.2.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 2.2.1.3. | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: ...

| 2.2.1.4. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 2.2.1.5. | Katalysaattorin toimintatapa: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalysaattorin toimintatapa: ...

| 2.2.1.6. | Jalometallien kokonaissisältö: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Jalometallien kokonaissisältö: ...

| 2.2.1.7. | Suhteellinen pitoisuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Suhteellinen pitoisuus: ...

| 2.2.1.8. | Substraatti (rakenne ja materiaali): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substraatti (rakenne ja materiaali): ...

| 2.2.1.9. | Kennotiheys: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Kennotiheys: ...

| 2.2.1.10. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: ...

| 2.2.1.11. | Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

| 2.2.1.12. | Tavanomainen käyttölämpötila (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Tavanomainen käyttölämpötila (K): ...

| 2.2.1.13. | Kuluvat reagenssit (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Kuluvat reagenssit (tarvittaessa): ...

| 2.2.1.13.1. | Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Katalyysitoimintaan tarvittavat reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ...

| 2.2.1.13.2. | Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ...

| 2.2.1.13.3. | Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): ...

| 2.2.1.13.4. | Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Reagenssisäiliön täyttötaajuus: jatkuva/ylläpito (4): ...

| 2.2.2. | Happianturi: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Happianturi: kyllä/ei (2)

| 2.2.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 2.2.2.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tyyppi: ...

| 2.2.2.3. | Sijainti: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Sijainti: ...

| 2.2.3. | Ilmansyöttö: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Ilmansyöttö: kyllä/ei (2)

| 2.2.3.1. | Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ...

| 2.2.4. | Pakokaasun takaisinkierrätys: ... kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Pakokaasun takaisinkierrätys: ... kyllä/ei (2)

| 2.2.4.1. | Piirteet (merkki, tyyppi, virtaus jne.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Piirteet (merkki, tyyppi, virtaus jne.): ...

| 2.2.5. | Hiukkasloukku: kyllä/ei (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Hiukkasloukku: kyllä/ei (2): ...

| 2.2.5.1. | Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...

| 2.2.5.2. | Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: ...

| 2.2.5.3. | Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

| 2.2.5.4. | Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ...

| 2.2.5.5. | Tavanomainen käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alue: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Tavanomainen käyttölämpötilan (K) ja paineen (kPa) alue: ...

| 2.2.5.6. | Jos kyseessä on jaksottainen regeneraatio:






  a) | ETC-testisyklien määrä kahden regeneraation välillä (n1): |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Jos kyseessä on jaksottainen regeneraatio:

a)

ETC-testisyklien määrä kahden regeneraation välillä (n1):

| b) | ETC-testisyklien määrä regeneraation aikana (n2) |
| --- | --- |

b)

ETC-testisyklien määrä regeneraation aikana (n2)

| 2.2.6. | Muut järjestelmät: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Muut järjestelmät: kyllä/ei (2)

| 2.2.6.1. | Kuvaus ja toiminta: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Kuvaus ja toiminta: ...

3.   Polttoaineen syöttö

| 3.1. | Dieselmoottorit |
| --- | --- |

3.1.

Dieselmoottorit

| 3.1.1. | Syöttöpumppu
  Paine (3): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Syöttöpumppu

Paine (3): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ...

| 3.1.2. | Ruiskutusjärjestelmä |
| --- | --- |

3.1.2.

Ruiskutusjärjestelmä

| 3.1.2.1. | Pumppu |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pumppu

| 3.1.2.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.1.3. | Virtausmäärä: ... mm3
   (3) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella ... min-1 ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (2)
   (3)

  Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (2)

  Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Virtausmäärä: ... mm3
   (3) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella ... min-1 ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (2)
   (3)

Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (2)

Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen.

| 3.1.2.1.4. | Ruiskutusennakko |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Ruiskutusennakko

| 3.1.2.1.4.1. | Ruiskutusennakon käyrä (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Ruiskutusennakon käyrä (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Ruiskutuksen staattinen ajoitus (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Ruiskutuksen staattinen ajoitus (3): ...

| 3.1.2.2. | Ruiskutusputkisto |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Ruiskutusputkisto

| 3.1.2.2.1. | Pituus: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Pituus: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Sisähalkaisija: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Sisähalkaisija: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Yhteispaineruiskutus (common rail), merkki ja tyyppi: ...

| 3.1.2.3. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.1.2.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.3.3. | ”Avautumispaine”: ... kPa (3) tai ominaiskaavio (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

”Avautumispaine”: ... kPa (3) tai ominaiskaavio (2)
   (3):

| 3.1.2.4. | Säädin |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Säädin

| 3.1.2.4.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.2.4.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.2.4.3. | Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Suurin kuormittamaton nopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Suurin kuormittamaton nopeus: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Joutokäyntinopeus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Joutokäyntinopeus: ... min-1

| 3.1.3. | Kylmäkäynnistysjärjestelmä |
| --- | --- |

3.1.3.

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

| 3.1.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.1.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.1.3.3. | Kuvaus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Kuvaus: ...

| 3.1.3.4. | Apukäynnistyslaite: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Apukäynnistyslaite: ...

| 3.1.3.4.1. | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Merkki: ...

| 3.1.3.4.2. | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tyyppi: ...

| 3.2. | Kaasukäyttöiset moottorit (5) |
| --- | --- |

3.2.

Kaasukäyttöiset moottorit (5)

| 3.2.1. | Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (2)

| 3.2.2. | Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (3)

| 3.2.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.2.3. | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: ...

| 3.2.2.4. | Viimeisen vaiheen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Viimeisen vaiheen paine: vähintään ... kPa, enintään ... kPa

| 3.2.2.5. | Pääsäätöpisteiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Pääsäätöpisteiden lukumäärä: ...

| 3.2.2.6. | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: ...

| 3.2.2.7. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.3. | Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (2)

| 3.2.3.1. | Seoksen säätö: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Seoksen säätö: ...

| 3.2.3.2. | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: ...

| 3.2.3.3. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.4. | Sekoitusyksikkö |
| --- | --- |

3.2.4.

Sekoitusyksikkö

| 3.2.4.1. | Numero: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Numero: ...

| 3.2.4.2. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.4.3. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.4.4. | Sijainti: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Sijainti: ...

| 3.2.4.5. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.4.6. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5. | Imusarjaruiskutus |
| --- | --- |

3.2.5.

Imusarjaruiskutus

| 3.2.5.1. | Ruiskutus: yksipiste/monipiste (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Ruiskutus: yksipiste/monipiste (2)

| 3.2.5.2. | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (2)

| 3.2.5.3. | Ruiskutuslaitteisto |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Ruiskutuslaitteisto

| 3.2.5.3.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.3.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.3.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.5.3.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5.4. | Syöttöpumppu (tarvittaessa): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Syöttöpumppu (tarvittaessa):

| 3.2.5.4.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.4.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.4.3. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.5.5. | Ruiskutussuutin (-suuttimet): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Ruiskutussuutin (-suuttimet):

| 3.2.5.5.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.5.5.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.5.5.3. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.6. | Suoraruiskutus |
| --- | --- |

3.2.6.

Suoraruiskutus

| 3.2.6.1. | Ruiskutuspumppu/paineentasain (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Ruiskutuspumppu/paineentasain (2)

| 3.2.6.1.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.6.1.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.6.1.3. | Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Ruiskutuksen ennakkosäätölaite: ...

| 3.2.6.1.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.6.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.2.6.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.6.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.6.2.3. | Avautumispaine tai ominaiskaavio (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Avautumispaine tai ominaiskaavio (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Varmennusnumero: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Varmennusnumero: ...

| 3.2.7. | Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU)

| 3.2.7.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.7.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.7.3. | Säätömahdollisuudet: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Säätömahdollisuudet: ...

| 3.2.8. | Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä |
| --- | --- |

3.2.8.

Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä

| 3.2.8.1. | Vaihtoehto 1
  (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Vaihtoehto 1

(ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta)

| 3.2.8.1.1. | Polttoaineen koostumus:








  metaani (CH4): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etaani (C2H6): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| propaani (C3H8): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| butaani (C4H10): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| C5/C5 +: ... | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| happi (O2): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |
| inertti (N2, He jne.): | perus: ... mooli- % | min. ... mooli- % | max. ... mooli- % |

3.2.8.1.1.

Polttoaineen koostumus:

metaani (CH4):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

etaani (C2H6):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

propaani (C3H8):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

butaani (C4H10):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

C5/C5 +: ...

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

happi (O2):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

inertti (N2, He jne.):

perus: ... mooli- %

min. ... mooli- %

max. ... mooli- %

| 3.2.8.1.2. | Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet)

| 3.2.8.1.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 3.2.8.1.3. | Muita tietoja (tarvittaessa) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Muita tietoja (tarvittaessa)

| 3.2.8.2. | Vaihtoehto 2
  (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Vaihtoehto 2

(ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta)

4.   Venttiilien ajoitus

| 4.1. | Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: ... |
| --- | --- |

4.1.

Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: ...

| 4.2. | Vertailu- ja/tai asetusalueet (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Vertailu- ja/tai asetusalueet (2): ...

5.   Sytytysjärjestelmä (ainoastaan ottomoottorit)

| 5.1. | Sytytysjärjestelmän tyyppi: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Sytytysjärjestelmän tyyppi: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (2)

| 5.2. | Sytytyksen säätöyksikkö |
| --- | --- |

5.2.

Sytytyksen säätöyksikkö

| 5.2.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Merkki (merkit): ...

| 5.2.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 5.3. | Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (2)
   (3): ...

| 5.4. | Sytytyksen ajoitus (3): ... astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella ... min-1

  ja alipainesäätimen alipaineella kPa |
| --- | --- |

5.4.

Sytytyksen ajoitus (3): ... astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella ... min-1

ja alipainesäätimen alipaineella kPa

| 5.5. | Sytytystulpat |
| --- | --- |

5.5.

Sytytystulpat

| 5.5.1. | Merkki (merkit): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Merkki (merkit): ...

| 5.5.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tyyppi (tyypit): ...

| 5.5.3. | Kärkiväli: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Kärkiväli: ... mm

| 5.6. | Sytytyspuola(t) |
| --- | --- |

5.6.

Sytytyspuola(t)

| 5.6.1. | Merkki (merkit): |
| --- | --- |

5.6.1.

Merkki (merkit):

| 5.6.2. | Tyyppi (tyypit): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tyyppi (tyypit): ...

6.   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

| 6.1. | Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (4): |
| --- | --- |

6.1.

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta (4):

| 6.2. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ... |
| --- | --- |

6.2.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: ...

| 6.3. | Kirjallinen kuvaus (OBD:n toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: |
| --- | --- |

6.3.

Kirjallinen kuvaus (OBD:n toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:

| 6.3.1. | Diesel/kaasumoottorit (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.

Diesel/kaasumoottorit (4): ...

| 6.3.1.1. | Katalysaattorin valvonta (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Katalysaattorin valvonta (4): ...

| 6.3.1.2. | deNOx-järjestelmän valvonta (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

deNOx-järjestelmän valvonta (4): ...

| 6.3.1.3. | Dieselhiukkassuodattimen valvonta (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Dieselhiukkassuodattimen valvonta (4): ...

| 6.3.1.4. | Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta (4): ...

| 6.3.1.5. | Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Muut osat, joita OBD-järjestelmä valvoo (4): ...

| 6.4. | Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ... |
| --- | --- |

6.4.

Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ...

| 6.5. | Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ... |
| --- | --- |

6.5.

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ...

7.   Vääntömomentin rajoitin

| 7.1. | Vääntömomentin rajoittimen aktivoitumisen kuvaus |
| --- | --- |

7.1.

Vääntömomentin rajoittimen aktivoitumisen kuvaus

| 7.2. | Täyden kuormituksen rajoituksen kuvaus |
| --- | --- |

7.2.

Täyden kuormituksen rajoituksen kuvaus

---

(1)  Ilmoitettava perheen kunkin moottorin osalta.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Määritetään toleranssi.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

(5)  Jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, toimitetaan vastaavat tiedot (3.2 kohtaa varten).

Lisäys 4

Moottoriin liittyvien ajoneuvon osien ominaisuudet

| 1. | Imujärjestelmän alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Imujärjestelmän alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa

| 2. | Pakojärjestelmän vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Pakojärjestelmän vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella: ... kPa

| 3. | Pakojärjestelmän tilavuus: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Pakojärjestelmän tilavuus: ... cm3

| 4. | Säännön N:o 24, muutossarja 03, liitteessä 10 olevan 5.1.1 kohdan mukaisten moottorikäyttöisten apulaitteiden käyttöteho mainitun säännön mukaisissa käyttöolosuhteissa (1).












  Laite | Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) | |
| --- | --- | --- |
| | Joutokäynti | Alhainen nopeus | Korkea nopeus | Nopeus A (2) | Nopeus B (2) | Nopeus C (2) | Vertailu-nopeus (3) |
| Moottorikäyttöiset apulaitteet | | | | | | | |
| (ks. säännön N:o 24/03 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta) | | | | | | | |

4.

Säännön N:o 24, muutossarja 03, liitteessä 10 olevan 5.1.1 kohdan mukaisten moottorikäyttöisten apulaitteiden käyttöteho mainitun säännön mukaisissa käyttöolosuhteissa (1).

Laite

Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) |

Joutokäynti

Alhainen nopeus

Korkea nopeus

Nopeus A (2)

Nopeus B (2)

Nopeus C (2)

Vertailu-nopeus (3)

Moottorikäyttöiset apulaitteet

(ks. säännön N:o 24/03 liitteessä 10 oleva 5.1.1 kohta)

---

(1)  Tiedot annetaan jokaisesta perheen edustajasta.

(2)  ESC-testi.

(3)  Vain ETC-testi.

Lisäys 5

OBD-järjestelmään liittyvät tiedot

| 1. | Tämän säännön liitteessä 9A olevan 5 kohdan säännösten mukaisesti ajoneuvon valmistajan on toimitettava jäljempänä esitetyt lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista, jos kyseiset tiedot eivät kuulu teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin tai edusta joko ajoneuvon valmistajan tai OEM-toimittajan (-toimittajien) erityistä taitotietoa. Tässä kohdassa annetut tiedot toistetaan tämän säännön liitteessä 2A. |
| --- | --- |

1.

Tämän säännön liitteessä 9A olevan 5 kohdan säännösten mukaisesti ajoneuvon valmistajan on toimitettava jäljempänä esitetyt lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista, jos kyseiset tiedot eivät kuulu teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin tai edusta joko ajoneuvon valmistajan tai OEM-toimittajan (-toimittajien) erityistä taitotietoa. Tässä kohdassa annetut tiedot toistetaan tämän säännön liitteessä 2A.

| 1.1. | Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus. |
| --- | --- |

1.1.

Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.

| 1.2. | Ajoneuvon alkuperäisessä hyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus. |
| --- | --- |

1.2.

Ajoneuvon alkuperäisessä hyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.

| 1.3. | Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne osat, joita tarkkaillaan sensorilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna sensorilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään virhetoiminnanilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen. |
| --- | --- |

1.3.

Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne osat, joita tarkkaillaan sensorilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna sensorilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään virhetoiminnanilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen.

| 1.3.1. | Tässä kohdassa vaaditut tiedot voidaan määrittää esimerkiksi täydentämällä seuraavassa esitetty taulukko, joka on liitettävä tähän liitteeseen.












  Osa | Vian tunnuskoodi | Seurantajärjestelmä | Vianmääritysperusteet | Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet | Toissijaiset parametrit | Esivakiointi | Esittelytesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalyytti | Pxxxx | NOx-sensori 1:n ja 2:n signaalit | Sensori 1:n ja 2:n signaalien erot | 3. sykli | Moottorin kierrosnopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta | Kolme OBD-testisykliä (kolme lyhyttä ESC-sykliä) | OBD-testisykli (lyhyt ESC-sykli) |

1.3.1.

Tässä kohdassa vaaditut tiedot voidaan määrittää esimerkiksi täydentämällä seuraavassa esitetty taulukko, joka on liitettävä tähän liitteeseen.

Osa

Vian tunnuskoodi

Seurantajärjestelmä

Vianmääritysperusteet

Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet

Toissijaiset parametrit

Esivakiointi

Esittelytesti

SCR-katalyytti

Pxxxx

NOx-sensori 1:n ja 2:n signaalit

Sensori 1:n ja 2:n signaalien erot

3. sykli

Moottorin kierrosnopeus, moottorin kuormitus, katalyytin lämpötila, reagenssin toiminta

Kolme OBD-testisykliä (kolme lyhyttä ESC-sykliä)

OBD-testisykli (lyhyt ESC-sykli)

| 1.3.2. | Täydellinen luettelo OBD-järjestelmän kirjaamista virhekoodeista voidaan katsoa riittäväksi tässä liitteessä vaadittujen tietojen osalta, jos tämän säännön liitteessä 9A olevaa 5.1.2.1 kohtaa ei sovelleta, kuten varaosien kohdalla. Nämä tiedot voidaan määritellä esimerkiksi täyttämällä edellä 1.3.1 kohdassa annetun taulukon kaksi ensimmäistä saraketta.
  Täydellinen tietopaketti olisi tarjottava hyväksyntäviranomaiselle osana tämän säännön 5.1.7.1 kohdan mukaista lisäaineistoa (”asiakirjavaatimukset”). |
| --- | --- |

1.3.2.

Täydellinen luettelo OBD-järjestelmän kirjaamista virhekoodeista voidaan katsoa riittäväksi tässä liitteessä vaadittujen tietojen osalta, jos tämän säännön liitteessä 9A olevaa 5.1.2.1 kohtaa ei sovelleta, kuten varaosien kohdalla. Nämä tiedot voidaan määritellä esimerkiksi täyttämällä edellä 1.3.1 kohdassa annetun taulukon kaksi ensimmäistä saraketta.

Täydellinen tietopaketti olisi tarjottava hyväksyntäviranomaiselle osana tämän säännön 5.1.7.1 kohdan mukaista lisäaineistoa (”asiakirjavaatimukset”).

| 1.3.3. | Tässä kohdassa vaaditut tiedot toistetaan tämän säännön liitteessä 2A.
  Jos tämän säännön liitteessä 9A olevaa 5.1.2.1 kohtaa ei sovelleta, kun kyseessä on varaosa, lisäyksessä 2A annettavat tiedot voidaan rajata 1.3.2 kohdassa mainittuihin tietoihin. |
| --- | --- |

1.3.3.

Tässä kohdassa vaaditut tiedot toistetaan tämän säännön liitteessä 2A.

Jos tämän säännön liitteessä 9A olevaa 5.1.2.1 kohtaa ei sovelleta, kun kyseessä on varaosa, lisäyksessä 2A annettavat tiedot voidaan rajata 1.3.2 kohdassa mainittuihin tietoihin.

---

LIITE 2A

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Lisäys 1

OBD-järjestelmään liittyvät tiedot

Kuten tämän säännön liitteen 1 lisäyksessä 4 mainitaan, moottorin/ajoneuvon valmistaja toimittaa tässä lisäyksessä esitetyt tiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista. Moottorin/ajoneuvon valmistajan ei tarvitse toimittaa kyseisiä tietoja, jos ne kuuluvat teollis- ja tekijänoikeuksien piiriin tai edustavat joko ajoneuvon valmistajan tai OEM-toimittajan (-toimittajien) erityistä taitotietoa.

Tämä lisäys toimitetaan pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden valmistajien saataville.

Liitteen 1 lisäyksessä 4 olevan 1.3.3 kohdan mukaisesti tässä kohdassa edellytettävien tietojen on oltava identtiset kyseisessä lisäyksessä annettavien tietojen kanssa.

| 1. | Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus. |
| --- | --- |

1.

Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.

| 2. | Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman osan osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.

| 3. | Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne osat, joita tarkkaillaan sensorilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna sensorilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään virhetoiminnanilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen. |
| --- | --- |

3.

Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne osat, joita tarkkaillaan sensorilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna sensorilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun osan osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään virhetoiminnanilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen.

---

LIITE 2B

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

(ks. tämän säännön 4.6.3 kohta)

I.   HYVÄKSYNTÄ ”B” (Rivi B1, OBD-vaihe 1, ilman NOx-tarkistusta).

ESIMERKKI 1

Dieselmoottorit:

Image

ESIMERKKI 2

Maakaasumoottorit (NG):

Kansallista tunnusta seuraava jälkiliite osoittaa tämän säännön 4.6.3.1 kohdan mukaisesti määritetyn polttoainelaadun.

Image

Moottori/ajoneuvo, johon on kiinnitetty edellä oleva hyväksyntämerkki, kuuluu moottori-/ajoneuvotyyppiin, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 052439. Hyväksyntämerkki osoittaa, että hyväksyntä on annettu säännön N:o 49, johon muutossarja 05 on sisällytetty, vaatimusten perusteella ja että moottori/ajoneuvo noudattaa tämän säännön 4.6.3 kohdassa määritettyjä asiaankuuluvia päästövaiheita.

II.   HYVÄKSYNTÄ ”C” (Rivi B1, OBD-vaihe 1, NOx-tarkistus).

ESIMERKKI 3

Dieselmoottorit:

Image

Moottori/ajoneuvo, johon on kiinnitetty edellä oleva hyväksyntämerkki, kuuluu moottori-/ajoneuvotyyppiin, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 052439. Hyväksyntämerkki osoittaa, että hyväksyntä on annettu säännön N:o 49, johon muutossarja 05 on sisällytetty, vaatimusten perusteella ja että moottori/ajoneuvo noudattaa tämän säännön 4.6.3 kohdassa määritettyjä asiaankuuluvia päästövaiheita.

III.   HYVÄKSYNTÄ ”F” (Rivi B2, OBD-vaihe 2, ilman NOx-tarkistusta).

ESIMERKKI 4

Nestekaasumoottorit:

Image

Moottori/ajoneuvo, johon on kiinnitetty edellä oleva hyväksyntämerkki, kuuluu moottori-/ajoneuvotyyppiin, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 052439. Hyväksyntämerkki osoittaa, että hyväksyntä on annettu säännön N:o 49, johon muutossarja 05 on sisällytetty, vaatimusten perusteella ja että moottori/ajoneuvo noudattaa tämän säännön 4.6.3 kohdassa määritettyjä asiaankuuluvia päästövaiheita.

IV.   HYVÄKSYNTÄ ”G” (Rivi B2, OBD-vaihe 2, ilman NOx-tarkistusta).

ESIMERKKI 5

Dieselmoottori:

Image

Moottori/ajoneuvo, johon on kiinnitetty edellä oleva hyväksyntämerkki, kuuluu moottori-/ajoneuvotyyppiin, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 052439. Hyväksyntämerkki osoittaa, että hyväksyntä on annettu säännön N:o 49, johon muutossarja 05 on sisällytetty, vaatimusten perusteella ja että moottori/ajoneuvo noudattaa tämän säännön 4.6.3 kohdassa määritettyjä asiaankuuluvia päästövaiheita.

V.   HYVÄKSYNTÄ ”J” (Rivi C, OBD-vaihe 2, ilman NOx-tarkistusta).

ESIMERKKI 6

Nestekaasumoottori:

Image

Moottori/ajoneuvo, johon on kiinnitetty edellä oleva hyväksyntämerkki, kuuluu moottori-/ajoneuvotyyppiin, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 052439. Hyväksyntämerkki osoittaa, että hyväksyntä on annettu säännön N:o 49, johon muutossarja 05 on sisällytetty, vaatimusten perusteella ja että moottori/ajoneuvo noudattaa tämän säännön 4.6.3 kohdassa määritettyjä asiaankuuluvia päästövaiheita.

VI.   YHDEN TAI USEAMMAN SÄÄNNÖN PERUSTEELLA HYVÄKSYTTY MOOTTORI/AJONEUVO (ks. tämän säännön 4.7 kohta)

ESIMERKKI 7

Image

Yllä oleva HL-ryhmän maakaasumoottoriin/-ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 (päästövaihe G) ja säännön N:o 24 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivänä sääntöön N:o 49 sisältyi muutossarja 05 ja sääntöön N:o 24 muutossarja 03.

---

(1)  Toinen säännön numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 4A

Testausmenettely

1.   JOHDANTO

| 1.1. | Tässä liitteessä kuvataan menetelmät testattavien moottoreiden kaasu-, hiukkas- ja savupäästöjen määrittämiseksi. Liitteessä kuvataan kolme testisykliä, joita sovelletaan 5.2 kohdan säännösten mukaisesti:






  a) | ESC-testi, joka muodostuu kolmestatoista tasaisen moodin syklistä, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tässä liitteessä kuvataan menetelmät testattavien moottoreiden kaasu-, hiukkas- ja savupäästöjen määrittämiseksi. Liitteessä kuvataan kolme testisykliä, joita sovelletaan 5.2 kohdan säännösten mukaisesti:

a)

ESC-testi, joka muodostuu kolmestatoista tasaisen moodin syklistä,

| b) | ELR-testi, joka muodostuu eri nopeuksilla suoritettavista vaihtelevista kuormitusvaiheista, jotka ovat yhden testausmenettelyn kiinteitä osia, ja ne suoritetaan samanaikaisesti; |
| --- | --- |

b)

ELR-testi, joka muodostuu eri nopeuksilla suoritettavista vaihtelevista kuormitusvaiheista, jotka ovat yhden testausmenettelyn kiinteitä osia, ja ne suoritetaan samanaikaisesti;

| c) | ETC-testi, joka muodostuu sekunnittaisten siirtymätilojen sarjasta. |
| --- | --- |

c)

ETC-testi, joka muodostuu sekunnittaisten siirtymätilojen sarjasta.

| 1.2. | Testi suoritetaan moottori testipenkkiin asennettuna ja dynamometriin kytkettynä. |
| --- | --- |

1.2.

Testi suoritetaan moottori testipenkkiin asennettuna ja dynamometriin kytkettynä.

1.3.   Mittausperiaate

Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset komponentit (hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä ainoastaan dieselmoottoreiden osalta ESC-testissä, metaanittomat hiilivedyt ainoastaan diesel- ja kaasumoottoreiden osalta ETC-testissä, metaani ainoastaan kaasumoottoreiden osalta ETC-testissä sekä typen oksidit), hiukkaset (ainoastaan dieselmoottoreiden osalta) ja savu (ainoastaan dieselmoottoreiden osalta ELR-testissä). Tämän lisäksi käytetään merkkikaasuna usein hiilidioksidia osittaisen ja täyslaimennusmenetelmän laimennussuhteen selvittämiseksi. Hyvän insinööritavan mukaisesti suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausongelmien havaitsemiseksi testauskäytön aikana.

| 1.3.1. | ESC-testi
  Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus- ja tehotiloista, jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön konsentraatio, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasmittausta varten pakokaasu laimennetaan vakioidulla ilmalla joko osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä Hiukkaset kerätään yhteen sopivaan suodattimeen kunkin moodin painotuskertoimien mukaisessa suhteessa. Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla. Lisäksi mitataan NOx-pitoisuus kolmessa tutkimuslaitoksen valitsemassa säätöalueen testauspisteessä, ja mitattuja arvoja verrataan valitut testauspisteet sisältävistä testisyklin tiloista saatujen laskutoimitusten tuloksiin. NOx-tarkistuksessa varmistetaan moottorin päästöjen hallinnan tehokkuus moottorin tyypillisellä käyttöalueella. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC-testi

Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus- ja tehotiloista, jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön konsentraatio, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasmittausta varten pakokaasu laimennetaan vakioidulla ilmalla joko osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä Hiukkaset kerätään yhteen sopivaan suodattimeen kunkin moodin painotuskertoimien mukaisessa suhteessa. Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla. Lisäksi mitataan NOx-pitoisuus kolmessa tutkimuslaitoksen valitsemassa säätöalueen testauspisteessä, ja mitattuja arvoja verrataan valitut testauspisteet sisältävistä testisyklin tiloista saatujen laskutoimitusten tuloksiin. NOx-tarkistuksessa varmistetaan moottorin päästöjen hallinnan tehokkuus moottorin tyypillisellä käyttöalueella.

| 1.3.2. | ELR-testi
  Lämpimän moottorin savu määritetään ennalta määrätyssä kuormavastetestissä opasimetrin avulla. Testi muodostuu moottorin kuormittamisesta vakionopeudella 10–100 prosentin kuormalla kolmella eri moottorin kierrosnopeudella. Lisäksi suoritetaan neljäs teknisen tutkimuslaitoksen (1) valitsema kuormitusvaihe, jonka arvoa verrataan aikaisempien kuormitusvaiheiden tuloksiin. Savun enimmäismäärä määritetään keskiarvoalgoritmin avulla tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR-testi

Lämpimän moottorin savu määritetään ennalta määrätyssä kuormavastetestissä opasimetrin avulla. Testi muodostuu moottorin kuormittamisesta vakionopeudella 10–100 prosentin kuormalla kolmella eri moottorin kierrosnopeudella. Lisäksi suoritetaan neljäs teknisen tutkimuslaitoksen (1) valitsema kuormitusvaihe, jonka arvoa verrataan aikaisempien kuormitusvaiheiden tuloksiin. Savun enimmäismäärä määritetään keskiarvoalgoritmin avulla tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla.

| 1.3.3. | ETC-testi
  Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät tutkitaan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin siirtymäsyklissä, joka perustuu kuorma- ja linja-autoihin asennettujen moottoreiden maantiekäytön rasitusmalleihin, joko laimentamalla kokonaispakokaasu ensin vakioidulla ilmalla (CVS-järjestelmä ja kaksoislaimennus hiukkasten osalta) tai määrittämällä raakapakokaasun kaasumaiset komponentit ja hiukkaset osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla. Dynamometriltä saatavia moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. CVS-järjestelmässä NOx- ja HC-pitoisuudet syklin aikana määritetään integroimalla analysaattorin signaali, ja CO-, CO2- ja NMHC-pitoisuudet voidaan määrittää joko integroimalla analysaattorin signaali tai ottamalla pussinäytteitä Jos mittaus suoritetaan raakapakokaasusta, kaikki kaasumaiset komponentit määritetään syklin aikana integroimalla analysaattorin signaali. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen näyte sopivaan suodattimeen. Raa'an tai laimennetun pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC-testi

Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät tutkitaan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin siirtymäsyklissä, joka perustuu kuorma- ja linja-autoihin asennettujen moottoreiden maantiekäytön rasitusmalleihin, joko laimentamalla kokonaispakokaasu ensin vakioidulla ilmalla (CVS-järjestelmä ja kaksoislaimennus hiukkasten osalta) tai määrittämällä raakapakokaasun kaasumaiset komponentit ja hiukkaset osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla. Dynamometriltä saatavia moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. CVS-järjestelmässä NOx- ja HC-pitoisuudet syklin aikana määritetään integroimalla analysaattorin signaali, ja CO-, CO2- ja NMHC-pitoisuudet voidaan määrittää joko integroimalla analysaattorin signaali tai ottamalla pussinäytteitä Jos mittaus suoritetaan raakapakokaasusta, kaikki kaasumaiset komponentit määritetään syklin aikana integroimalla analysaattorin signaali. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen näyte sopivaan suodattimeen. Raa'an tai laimennetun pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvatulla tavalla.

2.   TESTAUSOLOSUHTEET

2.1.   Moottorin testiolosuhteet

| 2.1.1. | Mitataan moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (Ta), kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (ps) kilopascaleina (kPa) sekä määritetään parametri fa seuraavasti. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila.






  a) | puristussytytteiset polttomoottorit:
  Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

  Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Mitataan moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (Ta), kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (ps) kilopascaleina (kPa) sekä määritetään parametri fa seuraavasti. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila.

a)

puristussytytteiset polttomoottorit:

Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

| b) | kipinäsytytysmoottorit: |
| --- | --- |

b)

kipinäsytytysmoottorit:

| 2.1.2. | Testin kelpoisuus
  Jotta testi voidaan katsoa päteväksi, parametrin fa on täytettävä seuraava ehto:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Testin kelpoisuus

Jotta testi voidaan katsoa päteväksi, parametrin fa on täytettävä seuraava ehto:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja se saa ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K liitteen 1 lisäyksessä 1 olevassa 1.16.3 kohdassa määritetystä ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysväliaineen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 oC).

Jos käytössä on testauslaitoksen järjestelmä tai ulkoinen puhallin, ahtoilman lämpötila saa ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K liitteessä 1 olevassa 1.16.3 kohdassa määritetystä ahtoilman enimmäislämpötilasta. Edellä mainittujen edellytysten täyttämiseksi käytettyjä ahtoilman jäähdyttimen asetuksia ei säädetä ja niitä on käytettävä koko testisyklin ajan.

2.3.   Moottorin ilman imujärjestelmä

Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun korkeintaan ± 100 Pa:iin moottorin ylärajasta, kun moottori toimii ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla.

2.4.   Moottorin pakojärjestelmä

Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää, jonka vastapaine on korkeintaan ±1 000 Pa moottorin ylärajasta, kun moottori toimii ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla, ja jonka tilavuus on ± 40 prosentin tarkkuudella sama kuin valmistajan määrittämä. Testauslaitoksen järjestelmää voidaan käyttää, jos sen avulla saavutetaan moottorin todelliset toimintaolosuhteet. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasun näytteenottoa koskevien, tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 3.4 kohdan ja lisäyksessä 6 olevan 2.2.1 kohdan, EP ja 2.3.1 kohdan, EP vaatimusten mukainen.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään 4 pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyys pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan ilmoittamien, etäisyyttä koskevien määritelmien mukainen. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen perusteiden mukainen, ja siihen voidaan asettaa venttiili. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla epäaktiivista katalysaattoritukea sisältävällä säiliöllä.

2.5.   Jäähdytysjärjestelmä

Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin valmistajan ilmoittaman normaalin käyntilämpötilan säilyttämiseen.

2.6.   Voiteluöljy

Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa kuten liitteessä 1 olevassa 7.1 kohdassa määritetään.

2.7.   Polttoaine

Polttoaineen on oltava liitteessä 5 määritettyä vertailupolttoainetta.

Valmistajan on määritettävä polttoaineen lämpötila ja mittauspiste liitteessä 1 olevassa 1.16.5 kohdassa annetuissa rajoissa. Polttoaineen lämpötilan on oltava vähintään 306 K (33 oC). Jos polttoaineen lämpötilaa ei ole määritetty, sen on oltava 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC) polttoaineen syötön tuloaukolla.

Maakaasu- ja nestekaasukäyttöisissä moottoreissa polttoaineen lämpötilan ja mittauspisteen on oltava liitteessä 1 olevassa 1.16.5 kohdassa tai liitteen 1 lisäyksessä 3 olevassa 1.16.5 kohdassa annetuissa rajoissa, jos moottori ei ole kantamoottori.

| 2.8. | Jos moottorissa on pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, kaikissa testeissä on käytettävä liitteessä 1 olevan 2.2.1.13 kohdan mukaista reagenssia. |
| --- | --- |

2.8.

Jos moottorissa on pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, kaikissa testeissä on käytettävä liitteessä 1 olevan 2.2.1.13 kohdan mukaista reagenssia.

| 2.8.1. | Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä on jatkuvaan regeneraatioon perustuva, päästöt on mitattava jälkikäsittelyjärjestelmän ollessa stabiloitunut.
  Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran ETC-testin aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).
  Regeneraation todentamiseksi on suoritettava vähintään viisi ETC-testiä. Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).
  Jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan tyydyttävä, jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana riittävän ajan.
  Lopullinen testitulos on eri ETC-testien tulosten aritmeettinen keskiarvo.
  Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu jaksottaiseksi regeneraatiomoodiksi, tarkastus on suoritettava tämän liitteen 2.8.2 kohdan mukaisesti. Tässä erityistapauksessa kohdan 5.2 taulukossa 2 esitetyt päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta. |
| --- | --- |

2.8.1.

Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä on jatkuvaan regeneraatioon perustuva, päästöt on mitattava jälkikäsittelyjärjestelmän ollessa stabiloitunut.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran ETC-testin aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraation todentamiseksi on suoritettava vähintään viisi ETC-testiä. Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan tyydyttävä, jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana riittävän ajan.

Lopullinen testitulos on eri ETC-testien tulosten aritmeettinen keskiarvo.

Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu jaksottaiseksi regeneraatiomoodiksi, tarkastus on suoritettava tämän liitteen 2.8.2 kohdan mukaisesti. Tässä erityistapauksessa kohdan 5.2 taulukossa 2 esitetyt päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta.

| 2.8.2. | Kun pakokaasujen jälkikäsittely perustuu jaksottaiseen regeneraatioon, päästöt on mitattava vähintään kahdella ETC-testillä, joista toinen suoritetaan regeneraatiotapahtuman aikana ja toinen sen ulkopuolella stabiloidulla jälkikäsittelyjärjestelmällä; näiden tulokset painotetaan.
  Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran ETC-testin aikana. Moottori voidaan varustaa kytkimellä, jolla voidaan estää tai sallia regeneraatioprosessi, kunhan tämä toiminto ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.
  Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.) sekä sen kestoaika (n2). Valmistajan on myös annettava kaikki tiedot kahden regeneraation välisen ajan (n1) määrittämistä varten. Tekninen tutkimuslaitos hyväksyy tämän ajan tarkan määritystavan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.
  Valmistajan on toimitettava jälkikäsittelyjärjestelmä, jota on kuormitettu niin, että regeneraatio tapahtuu ETC-testi aikana. Tämän moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.
  Regeneraatiovaiheiden väliset keskipäästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen ETC-testien aritmeettisen keskiarvon mukaan. On suositeltavaa tehdä ainakin yksi ETC-testi mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (± 15 prosentin rajoissa) regenerointijaksojen välissä. Tällöin voidaan käyttää yhden ainoan ETC-testin päästöjä.
  Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).
  Regeneraatioprosessin aikana liitteessä I olevan taulukon 2 päästörajat voidaan ylittää.
  Mitatut päästöt painotetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 5.5 ja 6.3 kohdan mukaisesti, eikä lopputulos saa ylittää 5.2 kohdan taulukon 2 raja-arvoja. |
| --- | --- |

2.8.2.

Kun pakokaasujen jälkikäsittely perustuu jaksottaiseen regeneraatioon, päästöt on mitattava vähintään kahdella ETC-testillä, joista toinen suoritetaan regeneraatiotapahtuman aikana ja toinen sen ulkopuolella stabiloidulla jälkikäsittelyjärjestelmällä; näiden tulokset painotetaan.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran ETC-testin aikana. Moottori voidaan varustaa kytkimellä, jolla voidaan estää tai sallia regeneraatioprosessi, kunhan tämä toiminto ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.

Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.) sekä sen kestoaika (n2). Valmistajan on myös annettava kaikki tiedot kahden regeneraation välisen ajan (n1) määrittämistä varten. Tekninen tutkimuslaitos hyväksyy tämän ajan tarkan määritystavan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

Valmistajan on toimitettava jälkikäsittelyjärjestelmä, jota on kuormitettu niin, että regeneraatio tapahtuu ETC-testi aikana. Tämän moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.

Regeneraatiovaiheiden väliset keskipäästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen ETC-testien aritmeettisen keskiarvon mukaan. On suositeltavaa tehdä ainakin yksi ETC-testi mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (± 15 prosentin rajoissa) regenerointijaksojen välissä. Tällöin voidaan käyttää yhden ainoan ETC-testin päästöjä.

Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraatioprosessin aikana liitteessä I olevan taulukon 2 päästörajat voidaan ylittää.

Mitatut päästöt painotetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 5.5 ja 6.3 kohdan mukaisesti, eikä lopputulos saa ylittää 5.2 kohdan taulukon 2 raja-arvoja.

---

(1)  Testauspisteet on valittava hyväksyttyjen tilastollisten satunnaismenetelmien avulla.

Lisäys 1

ESC- ja ELR-testisyklit

1.   MOOTTORIN JA DYNAMOMETRIN ASETUKSET

1.1   Moottorin kierrosnopeuksien A, B ja C määrittäminen

Valmistajan on ilmoitettava moottorin kierrosnopeudet A, B ja C seuraavien säännösten mukaisesti:

Suuri nopeus nhi määritetään laskemalla 70 prosenttia liitteessä 1 olevassa 8.2 kohdassa määritetystä ilmoitetusta suurimmasta nettotehosta P(n). Suurin moottorin kierrosnopeus, jolla tämä tehoarvo esiintyy tehokäyrällä, määritetään kierrosnopeudeksi nhi.

Alhainen nopeus nlo määritetään laskemalla 50 prosenttia liitteessä 1 olevassa 8.2 kohdassa määritetystä ilmoitetusta suurimmasta nettotehosta P(n). Alhaisin moottorin kierrosnopeus, jolla tämä tehoarvo esiintyy tehokäyrällä, määritetään kierrosnopeudeksi nlo.

Moottorin kierrosnopeudet A, B ja C lasketaan seuraavasti:

| Nopeus A | = | nlo + 25 prosenttia (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| Nopeus B | = | nlo + 50 prosenttia (nhi - nlo) |
| Nopeus C | = | nlo + 75 prosenttia (nhi - nlo) |

Nopeus A

=

nlo + 25 prosenttia (nhi - nlo)

Nopeus B

=

nlo + 50 prosenttia (nhi - nlo)

Nopeus C

=

nlo + 75 prosenttia (nhi - nlo)

Nopeudet A, B ja C voidaan varmentaa jommalla kummalla seuraavista menetelmistä:

| a) | Muut testikohdat on mitattava säännön N:o 85 mukaisen moottorin tehon hyväksynnän aikana nopeuksien nhi ja nlo määrittämiseksi tarkasti. Suurin teho, nhi ja nlo on määritettävä tehokäyrästä, ja moottorin kierrosnopeudet A, B ja C lasketaan edellä olevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Muut testikohdat on mitattava säännön N:o 85 mukaisen moottorin tehon hyväksynnän aikana nopeuksien nhi ja nlo määrittämiseksi tarkasti. Suurin teho, nhi ja nlo on määritettävä tehokäyrästä, ja moottorin kierrosnopeudet A, B ja C lasketaan edellä olevien säännösten mukaisesti.

| b) | Moottorin koko kuormituskäyrä kartoitetaan kuormittamattoman enimmäisnopeuden ja joutokäynnin välillä käyttäen vähintään viittä mittauspistettä tuhannen kierroksen käyntinopeusalaa kohti sekä mittauspisteitä ± 50 kierroksen tarkkuudella ilmoitetun enimmäistehon nopeudesta. Suurin teho, nhi ja nlo määritetään kyseisestä kartoituskäyrästä, ja moottorin kierrosnopeudet A, B ja C lasketaan yllä olevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Moottorin koko kuormituskäyrä kartoitetaan kuormittamattoman enimmäisnopeuden ja joutokäynnin välillä käyttäen vähintään viittä mittauspistettä tuhannen kierroksen käyntinopeusalaa kohti sekä mittauspisteitä ± 50 kierroksen tarkkuudella ilmoitetun enimmäistehon nopeudesta. Suurin teho, nhi ja nlo määritetään kyseisestä kartoituskäyrästä, ja moottorin kierrosnopeudet A, B ja C lasketaan yllä olevien säännösten mukaisesti.

Jos mitatut moottorin kierrosnopeudet vaihtelevat enintään ± 3 prosenttia moottorin valmistajan ilmoittamista moottorin kierrosnopeuksista, päästötestissä käytetään ilmoitettuja kierrosnopeuksia. Jos toleranssi ylittyy jollakin moottorin kierrosnopeudella, päästötestissä käytetään mitattuja moottorin kierrosnopeuksia.

1.2.   Dynamometrin asetusten määrittäminen

Täyskuormituksen vääntömomenttikäyrä määritetään kokeellisesti eri testitilojen vääntömomenttiarvojen laskemiseksi liitteessä 1 olevassa 8.2 kohdassa määritetyissä netto-olosuhteissa. Mahdollisten moottorin käyttämien laitteiden käyttöteho otetaan laskuissa huomioon. Kunkin testimoodin dynamometriasetukset lasketaan seuraavan kaavan avulla:

| s | = | P(n) * (L/100) jos testi suoritetaan netto-olosuhteissa, |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) jos testiä ei suoriteta netto-olosuhteissa |

s

=

P(n) * (L/100) jos testi suoritetaan netto-olosuhteissa,

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) jos testiä ei suoriteta netto-olosuhteissa

missä:

| s | = | dynamometrin asetus, kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | liitteessä 1 olevassa 8.2 kohdassa tarkoitettu moottorin nettoteho, kW |
| L | = | 2.7.1 kohdassa tarkoitettu prosentuaalinen kuormitus, prosenttia |
| P(a) | = | liitteessä 1 olevan 6.1 kohdan mukaisesti asennettavien apulaitteiden käyttöteho |
| P(b) | = | liitteessä 1 olevan 6.2 kohdan mukaisesti poistettujen apulaitteiden käyttöteho |

s

=

dynamometrin asetus, kW

P(n)

=

liitteessä 1 olevassa 8.2 kohdassa tarkoitettu moottorin nettoteho, kW

L

=

2.7.1 kohdassa tarkoitettu prosentuaalinen kuormitus, prosenttia

P(a)

=

liitteessä 1 olevan 6.1 kohdan mukaisesti asennettavien apulaitteiden käyttöteho

P(b)

=

liitteessä 1 olevan 6.2 kohdan mukaisesti poistettujen apulaitteiden käyttöteho

2.   ESC-TESTIKÄYTTÖ

Valmistajan pyynnöstä voidaan suorittaa harjoitustesti, jonka aikana moottori ja pakoputkisto mukautetaan ennen mittaussykliä.

2.1.   Näytteenottosuodattimien valmisteleminen

Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä osittain peitettyyn petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta, ja asetettava punnituskammioon stabilointia varten. Stabilointiajan lopussa kukin suodatin punnitaan ja taarapaino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava.

2.2.   Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentaatio ja näytteenottimet asennetaan vaatimusten mukaisesti. Jos käytössä on pakokaasun laimennuksen täysvirtauslaimennusjärjestelmä, järjestelmään on liitettävä peräputki.

2.3.   Laimennusjärjestelmän ja moottorin käynnistäminen

Laimennusjärjestelmä ja moottori on käynnistettävä ja lämmitettävä valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti, kunnes kaikki paineet ja lämpötilat ovat vakautuneet enimmäistehoon.

2.4.   Hiukkasten keräämisjärjestelmän käynnistäminen

Hiukkasten keräämisjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman hiukkasten taustataso voidaan määrittää johtamalla laimennusilmaa hiukkassuodattimien läpi. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset voidaan tehdä ennen testiä sekä sen jälkeen ja laskea tulosten keskiarvo.

2.5.   Laimennussuhteen säätäminen

Laimennusilma säädetään siten, että laimennetun pakokaasun välittömästi ennen ensisijaista suodatinta mitattu lämpötila ei missään moodissa ole suurempi kuin 325 K (52 oC). Laimennussuhteen (q) on oltava vähintään 4.

Järjestelmissä, joissa laimennussuhteen säätö toteutetaan mittaamalla CO2- tai NOx -konsentraatio, laimennusilman CO2- tai NOx-konsentraatio on mitattava kunkin testin alussa ja lopussa. Tällöin taustailman CO2- tai NOx -konsentraatiomittausten alku- ja loppumittausten tulokset saavat erota toisistaan enintään 100 ppm (CO2) tai 5 ppm (NOx).

2.6.   Analysaattoreiden tarkistaminen

Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.

2.7.   Testisykli

| 2.7.1. | Testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 13-moodista sykliä.









  Moodin numero | Moottorin kierros-nopeus | Prosentuaalinen kuorma | Painotuskerroin | Moodin pituus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | joutokäynti | — | 0,15 | 4 minuuttia |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 minuuttia |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 minuuttia |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 minuuttia |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 minuuttia |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 minuuttia |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 minuuttia |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 minuuttia |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 minuuttia |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 minuuttia |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 minuuttia |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 minuuttia |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 minuuttia |

2.7.1.

Testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 13-moodista sykliä.

Moodin numero

Moottorin kierros-nopeus

Prosentuaalinen kuorma

Painotuskerroin

Moodin pituus

1

joutokäynti

—

0,15

4 minuuttia

2

A

100

0,08

2 minuuttia

3

B

50

0,10

2 minuuttia

4

B

75

0,10

2 minuuttia

5

A

50

0,05

2 minuuttia

6

A

75

0,05

2 minuuttia

7

A

25

0,05

2 minuuttia

8

B

100

0,09

2 minuuttia

9

B

25

0,10

2 minuuttia

10

C

100

0,08

2 minuuttia

11

C

25

0,05

2 minuuttia

12

C

75

0,05

2 minuuttia

13

C

50

0,05

2 minuuttia

| 2.7.2. | Testisarja
  Testisarja käynnistetään. Testi suoritetaan 2.7.1 kohdassa asetetussa moodien numerojärjestyksessä.
  Moottoria on käytettävä kussakin moodissa määrätty aika, ja moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen muutokset on tehtävä moodin 20 ensimmäisen sekunnin aikana. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 50 kierroksen tarkkuudella, ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella testinopeuden suurimmasta vääntömomentista.
  Valmistajan pyynnöstä testisarja voidaan toistaa riittävän monta kertaa suuremman hiukkasmassan keräämiseksi suodattimeen. Valmistajan on toimitettava tarkka kuvaus tietojen arvioinnista ja laskutoimituksista. Kaasupäästöt määritetään ainoastaan ensimmäisen testisyklin aikana. |
| --- | --- |

2.7.2.

Testisarja

Testisarja käynnistetään. Testi suoritetaan 2.7.1 kohdassa asetetussa moodien numerojärjestyksessä.

Moottoria on käytettävä kussakin moodissa määrätty aika, ja moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen muutokset on tehtävä moodin 20 ensimmäisen sekunnin aikana. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 50 kierroksen tarkkuudella, ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella testinopeuden suurimmasta vääntömomentista.

Valmistajan pyynnöstä testisarja voidaan toistaa riittävän monta kertaa suuremman hiukkasmassan keräämiseksi suodattimeen. Valmistajan on toimitettava tarkka kuvaus tietojen arvioinnista ja laskutoimituksista. Kaasupäästöt määritetään ainoastaan ensimmäisen testisyklin aikana.

| 2.7.3. | Analysaattorin tulokset
  Analysaattoreiden tulokset on tallennettava nauhapiirturilla tai mitattava vastaavalla tiedonkeruujärjestelmällä pakokaasun virratessa analysaattoreiden läpi koko testisyklin ajan. |
| --- | --- |

2.7.3.

Analysaattorin tulokset

Analysaattoreiden tulokset on tallennettava nauhapiirturilla tai mitattava vastaavalla tiedonkeruujärjestelmällä pakokaasun virratessa analysaattoreiden läpi koko testisyklin ajan.

| 2.7.4. | Hiukkasnäytteiden otto
  Koko testausmenettelyssä käytetään yhtä suodatinta. Testisyklin menettelytavassa määritetyt moodikohtaiset painotuskertoimet on otettava huomioon ottamalla syklin kunkin yksittäisen moodin pakokaasun massavirtaan suhteessa oleva näyte. Tämä voidaan toteuttaa säätämällä näytteen virtausta, näytteenottoaikaa ja/tai laimennussuhdetta siten, että 6.6 kohdassa tarkoitettujen tehollisten painotuskerrointen perusteet saavutetaan.
  Moodikohtaisen näytteenottoajan on oltava vähintään 4 sekuntia kutakin painotuskertoimen 0,01-arvoa kohti. Näyte on otettava kussakin moodissa mahdollisimman myöhään. Hiukkasten kerääminen on lopetettava enintään 5 sekuntia ennen moodin loppua. |
| --- | --- |

2.7.4.

Hiukkasnäytteiden otto

Koko testausmenettelyssä käytetään yhtä suodatinta. Testisyklin menettelytavassa määritetyt moodikohtaiset painotuskertoimet on otettava huomioon ottamalla syklin kunkin yksittäisen moodin pakokaasun massavirtaan suhteessa oleva näyte. Tämä voidaan toteuttaa säätämällä näytteen virtausta, näytteenottoaikaa ja/tai laimennussuhdetta siten, että 6.6 kohdassa tarkoitettujen tehollisten painotuskerrointen perusteet saavutetaan.

Moodikohtaisen näytteenottoajan on oltava vähintään 4 sekuntia kutakin painotuskertoimen 0,01-arvoa kohti. Näyte on otettava kussakin moodissa mahdollisimman myöhään. Hiukkasten kerääminen on lopetettava enintään 5 sekuntia ennen moodin loppua.

| 2.7.5. | Moottorin tila
  Kunkin moodin aikana on kirjattava moottorin kierrosnopeus ja kuormitus, imuilman lämpötila ja alipaine, pakokaasun lämpötila ja vastapaine, polttoaineen virtaus ja ilman tai pakokaasun virtaus, ahtoilman lämpötila, polttoaineen lämpötila sekä kosteus siten, että kierrosnopeus- ja kuormitusvaatimukset (ks. 2.7.2 kohta) täyttyvät hiukkasnäytteen oton aikana tai joka tapauksessa kunkin moodin viimeisen minuutin aikana.
  Muut laskutoimituksiin mahdollisesti tarvittavat tiedot on kirjattava (ks. 4 ja 5 kohta). |
| --- | --- |

2.7.5.

Moottorin tila

Kunkin moodin aikana on kirjattava moottorin kierrosnopeus ja kuormitus, imuilman lämpötila ja alipaine, pakokaasun lämpötila ja vastapaine, polttoaineen virtaus ja ilman tai pakokaasun virtaus, ahtoilman lämpötila, polttoaineen lämpötila sekä kosteus siten, että kierrosnopeus- ja kuormitusvaatimukset (ks. 2.7.2 kohta) täyttyvät hiukkasnäytteen oton aikana tai joka tapauksessa kunkin moodin viimeisen minuutin aikana.

Muut laskutoimituksiin mahdollisesti tarvittavat tiedot on kirjattava (ks. 4 ja 5 kohta).

| 2.7.6. | Valvonta-alueen NOx-tarkistus
  Valvonta-alueen NOx-tarkistus on suoritettava välittömästi sen jälkeen, kun moodi 13 on suoritettu.
  Moottoria on vakautettava moodissa 13 kolmen minuutin ajan ennen mittausten aloittamista. Valvonta-alueella on tehtävä kolme mittausta eri mittauspisteissä, jotka tekninen tutkimuslaitos valitsee (1). Kunkin mittauksen ajan on oltava kaksi minuuttia.
  Mittauksen menettelytapa on samanlainen kuin 13-moodisen syklin NOx-mittaus, ja se on suoritettava tämän lisäyksen 2.7.3, 2.7.5 ja 4.1 kohdan sekä lisäyksessä 4 olevan 3 kohdan mukaisesti.
  Laskutoimitukset on suoritettava 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7.6.

Valvonta-alueen NOx-tarkistus

Valvonta-alueen NOx-tarkistus on suoritettava välittömästi sen jälkeen, kun moodi 13 on suoritettu.

Moottoria on vakautettava moodissa 13 kolmen minuutin ajan ennen mittausten aloittamista. Valvonta-alueella on tehtävä kolme mittausta eri mittauspisteissä, jotka tekninen tutkimuslaitos valitsee (1). Kunkin mittauksen ajan on oltava kaksi minuuttia.

Mittauksen menettelytapa on samanlainen kuin 13-moodisen syklin NOx-mittaus, ja se on suoritettava tämän lisäyksen 2.7.3, 2.7.5 ja 4.1 kohdan sekä lisäyksessä 4 olevan 3 kohdan mukaisesti.

Laskutoimitukset on suoritettava 4 kohdan mukaisesti.

| 2.7.7. | Analysaattorien uusintatarkistus
  Uusintatarkistuksessa päästötestin jälkeen on käytettävä nollakaasua ja samaa vertailukaasua. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta. |
| --- | --- |

2.7.7.

Analysaattorien uusintatarkistus

Uusintatarkistuksessa päästötestin jälkeen on käytettävä nollakaasua ja samaa vertailukaasua. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta.

3.   ELR-TESTIKÄYTTÖ

3.1.   Mittauslaitteiston asentaminen

Opasimetri ja mahdolliset näyteanturit asennetaan äänenvaimentimen tai mahdollisesti asennetun jälkikäsittelylaitteen jälkeen mittauslaitteiden valmistajan yleisten asennusohjeiden mukaisesti. Lisäksi ISO-normin 11614 10 kohdan vaatimukset on otettava huomioon.

Ennen nollauksen ja asteikon tarkistamista opasimetri on lämmitettävä ja vakautettava laitteen valmistajan suositusten mukaisesti. Jos opasimetri on varustettu puhdistusilmajärjestelmällä mittausoptiikan nokeentumisen estämiseksi, myös tämä järjestelmä on aktivoitava ja säädettävä valmistajan suositusten mukaisesti.

3.2.   Opasimetrin tarkistaminen

Nollauksen ja asteikon tarkistukset on tehtävä opasiteetin lukematilassa, sillä opasiteettiasteikossa on kaksi helposti määritettävää kalibrointipistettä eli nollan prosentin ja sadan prosentin opasiteetti. Tämän jälkeen lasketaan oikea valonabsorptiokerroin mitatun opasiteetin ja opasimetrin valmistajan antaman LA-arvon mukaisesti, kun laite palautetaan k-lukematilaan testausta varten.

Kun opasimetrin valokiilan edessä ei ole esteitä, opasiteettiarvon lukemaksi on säädettävä arvo 0,0 % ±1,0 %. Kun valoa estetään pääsemästä vastaanottimeen, opasiteettiarvon lukemaksi on asetettava 100,0 % ±1,0 %.

3.3.   Testisykli

3.3.1.   Moottorin vakioiminen

Moottori ja järjestelmä on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten mukaisesti. Esivakiointivaiheen pitäisi myös estää pakokaasujärjestelmään aikaisemmista testeistä jääneiden kertymien vaikutus varsinaiseen mittaukseen.

Kun moottori on vakioitu, sykli on aloitettava 20 ± 2 sekunnin kuluessa esivakiointivaiheen jälkeen. Valmistajan pyynnöstä voidaan suorittaa harjoitustesti moottorin lisävakioimiseksi ennen mittaussykliä.

3.3.2.   Testisarja

Testi koostuu kolmen kuormitusvaiheen sarjasta kullakin kolmesta moottorin kierrosnopeudesta A (sykli 1), B (sykli 2) ja C (sykli 3), jotka on määritetty liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 1.1 kohdan mukaisesti; niiden jälkeen seuraa valvonta-alueeseen kuuluvalla nopeudella ja teknisen tutkimuslaitoksen valitsemalla 10–100 prosentin kuormituksella suoritettava sykli (1). Testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava kuvassa 3 esitettävää jaksoa.

Kuva 3

ELR-testin kulku

Image

| a) | Moottoria on käytettävä nopeudella A ja 10 prosentin kuormalla 20 ± 2 sekunnin ajan. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 20 kierroksen tarkkuudella ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella testinopeuden enimmäisvääntömomentista. |
| --- | --- |

a)

Moottoria on käytettävä nopeudella A ja 10 prosentin kuormalla 20 ± 2 sekunnin ajan. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 20 kierroksen tarkkuudella ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella testinopeuden enimmäisvääntömomentista.

| b) | Edellisen lohkon lopussa kierrosnopeuden säätövipu on siirrettävä nopeasti täysin auki -asentoon, jossa se on pidettävä 10 ± 1 sekunnin ajan. Dynamometrissä on käytettävä sopivaa kuormaa moottorin kierrosnopeuden pitämiseksi vakiona ± 150 kierroksen tarkkuudella kolmen ensimmäisen sekunnin ajan ja ± 20 kierroksen tarkkuudella lohkon loppuosan ajan. |
| --- | --- |

b)

Edellisen lohkon lopussa kierrosnopeuden säätövipu on siirrettävä nopeasti täysin auki -asentoon, jossa se on pidettävä 10 ± 1 sekunnin ajan. Dynamometrissä on käytettävä sopivaa kuormaa moottorin kierrosnopeuden pitämiseksi vakiona ± 150 kierroksen tarkkuudella kolmen ensimmäisen sekunnin ajan ja ± 20 kierroksen tarkkuudella lohkon loppuosan ajan.

| c) | Kohdissa a) ja b) kuvattu jakso on toistettava kaksi kertaa. |
| --- | --- |

c)

Kohdissa a) ja b) kuvattu jakso on toistettava kaksi kertaa.

| d) | Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä kierrosnopeudelle B ja 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

d)

Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä kierrosnopeudelle B ja 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa.

| e) | Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa kierrosnopeudella B. |
| --- | --- |

e)

Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa kierrosnopeudella B.

| f) | Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä kierrosnopeudelle C ja 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

f)

Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä kierrosnopeudelle C ja 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa.

| g) | Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa kierrosnopeudella C. |
| --- | --- |

g)

Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa kierrosnopeudella C.

| h) | Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä valitulle kierrosnopeudelle ja mille tahansa yli 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

h)

Kun kolmas kuormitusvaihe on suoritettu, moottori on säädettävä valitulle kierrosnopeudelle ja mille tahansa yli 10 prosentin kuormalle 20 ± 2 sekunnin kuluessa.

| i) | Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa valitulla kierrosnopeudella. |
| --- | --- |

i)

Jakso kohdasta a) kohtaan c) on suoritettava moottorin toimiessa valitulla kierrosnopeudella.

3.4.   Syklin kelpoisuus

Kunkin testinopeuden (A, B, C) keskisavuarvojen suhteellisten vakiopoikkeamien on oltava vähemmän kuin 15 prosenttia vastaavasta keskiarvosta (kunkin testinopeuden kolmesta peräkkäisestä kuormitusvaiheesta 6.3.3 kohdan mukaisesti lasketut SVA, SVB, ja SVC,) tai vähemmän kuin 10 prosenttia 5.2 kohdan taulukossa 1 esitetystä rajaarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos ero on suurempi, jakso on toistettava, kunnes kaikki kolme peräkkäistä kuormitusvaihetta täyttävät kelpoisuusperusteet.

3.5.   Opasimetrin uusintatarkistus

Opasimetrin testin jälkeinen nollapisteen poikkeama saa olla enintään ±5,0 prosenttia 5.2 kohdan taulukossa 1 esitetystä raja-arvosta.

4.   PAKOKAASUVIRRAN LASKEMINEN

4.1.   Raakapakokaasun massavirran määrittäminen

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi on tiedettävä pakokaasun virtaus. Pakokaasun massavirta määritetään 4.1.1 tai 4.1.2 kohdan mukaisesti. Pakokaasun virtauksen määrittämisen tarkkuuden on oltava vähintään ±2,5 prosenttia lukemasta tai ±1,5 prosenttia moottorin suurimmasta arvosta riippuen siitä kumpi on suurempi. Vastaavia muita (esimerkiksi tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa 4.2 kohdassa kuvailtuja) menetelmiä voidaan käyttää.

| 4.1.1. | Suora mittausmenetelmä
  Pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:






  a) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Suora mittausmenetelmä

Pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

a)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin,

| b) | ultraäänivirtausmittari, |
| --- | --- |

b)

ultraäänivirtausmittari,

| c) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

c)

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

| 4.1.2. | Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä
  Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus. Mittauksessa on käytettävä ilman ja polttoaineen virtausmittareita, jotka täyttävät 4.1 kohdan tarkkuusvaatimuksen. Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus. Mittauksessa on käytettävä ilman ja polttoaineen virtausmittareita, jotka täyttävät 4.1 kohdan tarkkuusvaatimuksen. Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Laimennetun pakokaasun massavirran määrittäminen

Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi käytettäessä täysvirtauslaimennusjärjestelmää on tiedettävä laimennetun pakokaasun virtaus. Laimennetun pakokaasun virtaus (qmedw) mitataan kunkin moodin osalta PDP-CVS-, CFV-CVS- tai SSV-CVS-järjestelmällä tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa 4.1 kohdassa esitetyn yleisen kaavan mukaan. Tarkkuuden on oltava vähintään ± 2 prosenttia lukemasta, ja se on määritettävä tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 2.4 kohdan säännösten mukaisesti.

5.   KAASUPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

5.1.   Tietojen arviointi

Kaasupäästöjen arvioimiseksi kunkin moodin viimeisen 30 sekunnin kaaviolukemasta on otettava keskiarvo, ja hiilivetyjen (HC), hiilimonoksidin (CO) ja typen oksidien (NOx) keskimääräiset pitoisuudet (conc) kunkin jakson aikana on määritettävä keskimääräisistä kaaviolukemista ja vastaavista kalibrointitiedoista. Toista kirjaamistapaa voidaan käyttää, jos se varmistaa vastaavanlaisen tietojen hankinnan.

Valvonta-alueen NOx-tarkistuksessa edellä mainittuja vaatimuksia sovelletaan ainoastaan typen oksideihin.

Pakokaasun virtaus qmew tai laimennetun pakokaasun virtaus qmdew, jos sitä käytetään, on määritettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 2.3 kohdan mukaisesti.

5.2.   Kuiva/kostea korjaus

Mitattu konsentraatio on muunnettava kosteaksi seuraavien kaavojen avulla, jos konsentraatiota ei ole mitattu kosteana. Muunnos tehdään kullekin erilliselle moodille.

cwet
  = kW
  × cdry

Raakapakokaasun osalta:

Formula

tai

Formula

tai

Formula

kun

kf = 0,055594 x wALF+0,0080021 x wDEL+0,0070046 x wEPS

ja

Formula

missä:

| Ha | = | imuilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| qmf, i | = | hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| qmad, I | = | hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s |
| pr | = | vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa |
| pb | = | kokonaisilmanpaine, kPa |
| wDEL | = | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| wEPS | = | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | = | vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| cCO2 | = | kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| cCO | = | kuiva CO-pitoisuus, prosenttia |

Ha

=

imuilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa

wALF

=

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

qmf, i

=

hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

qmad, I

=

hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s

pr

=

vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa

pb

=

kokonaisilmanpaine, kPa

wDEL

=

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

wEPS

=

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

=

vedyn moolisuhde polttoaineessa

cCO2

=

kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

cCO

=

kuiva CO-pitoisuus, prosenttia

Kun kyse on laimennetusta pakokaasusta:

Formula

tai

Formula

Kun kyse on laimennusilmasta:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

Kun kyse on imuilmasta:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

missä:

| Ha | = | imuilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | laimennusilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa |

Ha

=

imuilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa

Hd

=

laimennusilman kosteus, grammaa vettä/kg kuivaa ilmaa

ja voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta taikka märän ja kuivan lämpömittarin (dry/wet bulb) mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

5.3.   Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt ovat riippuvaisia ulkoilman olosuhteista, NOx-pitoisuuteen on tehtävä seuraavan kaavan mukaiset ulkoilman lämpötilan ja kosteuden mukaiset korjaukset. Kaavan kertoimet ovat voimassa alueella 0–25 g/kg kuivaa ilmaa.

| a) | puristussytytteiset polttomoottorit:

  kun







  Ta | = | imuilman lämpötila, K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |

a)

puristussytytteiset polttomoottorit:

kun

Ta

=

imuilman lämpötila, K

Ha

=

imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

missä:

Ha voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

| b) | kipinäsytytysmoottorit:
  kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha - 0,862 × 10-3 × Ha
  2

  missä:
  Ha voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan tai märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen. |
| --- | --- |

b)

kipinäsytytysmoottorit:

kh.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × Ha - 0,862 × 10-3 × Ha
  2

missä:

Ha voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan tai märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.

5.4.   Päästöjen massavirtauksien laskeminen

Päästön massavirta (g/h) kullekin moodille lasketaan seuraavasti. NOx-päästön laskennassa käytetään 5.3 kohdan mukaista kosteuskorjauskerrointa kh, D, tai kh, G.

Mitattu pitoisuus on muunnettava märäksi 5.2 kohdan mukaisesti, jos pitoisuutta ei ole mitattu märkänä. Tiettyjen aineosien ugas-arvot annetaan taulukossa 6. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin ja tämän säännön mukaisiin polttoaineisiin.

| a) | raakapakokaasun osalta:
  mgas = ugas × cgas × qmew

  missä:







  ugas | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | vastaavan aineosan pitoisuus raakapakokaasussa, ppm |
| qmew | = | pakokaasun massavirta, kg/h |

a)

raakapakokaasun osalta:

mgas = ugas × cgas × qmew

missä:

ugas

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

cgas

=

vastaavan aineosan pitoisuus raakapakokaasussa, ppm

qmew

=

pakokaasun massavirta, kg/h

| b) | Kun kysymys on laimennetusta pakokaasusta:

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  missä:







  ugas | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | vastaavan aineosan taustakorjattu pitoisuus raakapakokaasussa, ppm |
| qmdew | = | laimennetun pakokaasun massavirta, kg/h |

b)

Kun kysymys on laimennetusta pakokaasusta:

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

missä:

ugas

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde

cgas, c

=

vastaavan aineosan taustakorjattu pitoisuus raakapakokaasussa, ppm

qmdew

=

laimennetun pakokaasun massavirta, kg/h

missä:

Laimennuskerroin D lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 5.4.1 kohdan mukaisesti.

5.5.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Päästöt (g/kWh) on laskettava kaikille komponenteille erikseen seuraavasti:

Formula

missä:

| mgas | = | on yksittäisen kaasun massa, |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | on liitteessä 1 olevan 8.2 kohdan mukaisesti määritetty nettoteho. |

mgas

=

on yksittäisen kaasun massa,

Pn

=

on liitteessä 1 olevan 8.2 kohdan mukaisesti määritetty nettoteho.

Edellä olevassa laskussa käytetyt painotuskertoimet ovat 2.7.1 kohdan mukaiset.

Taulukko 6

Pakokaasun eri ainesosien ugas-arvot raakapakokaasussa ja laimennetussa pakokaasussa.

| Polttoaine | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Tiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diesel | Raaka | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Laimennettu | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanoli | Raaka | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Laimennettu | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Paineistettu maakaasu | Raaka | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Laimennettu | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propaani | Raaka | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Laimennettu | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butaani | Raaka | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Laimennettu | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Huom. | : | — | Raakapakokaasun u-arvot. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin seuraavasti: λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa. |

Polttoaine

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Tiheys

Diesel

Raaka

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Laimennettu

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanoli

Raaka

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Laimennettu

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

Paineistettu maakaasu

Raaka

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Laimennettu

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propaani

Raaka

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Laimennettu

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butaani

Raaka

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Laimennettu

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Huom.

:

—

Raakapakokaasun u-arvot. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin seuraavasti: λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa.

| — | Laimennetun pakokaasun u-arvot. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin ja ilman tiheyteen. |
| --- | --- |

—

Laimennetun pakokaasun u-arvot. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin ja ilman tiheyteen.

| — | Paineistetun maakaasun u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %. |
| --- | --- |

—

Paineistetun maakaasun u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

| — | Paineistetun maakaasun u-arvo hiilivetyjen osalta vastaa arvoa CH2,93 (hiilivetyjen kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u-arvoa). |
| --- | --- |

—

Paineistetun maakaasun u-arvo hiilivetyjen osalta vastaa arvoa CH2,93 (hiilivetyjen kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u-arvoa).

5.6.   Pinta-alan tarkistusarvojen laskeminen

NOx-päästöt on mitattava ja laskettava 5.6.1 kohdan mukaisesti kolmessa 2.7.6 kohdan mukaan valitussa tarkistuspisteessä, ja ne on myös määritettävä interpoloimalla vastaavaa tarkistuspistettä lähinnä olevista testisyklin moodeista 5.6.2 kohdan mukaisesti. Mitattuja arvoja on sitten verrattava interpoloituihin arvoihin 5.6.3 kohdan mukaisesti.

5.6.1.   Spesifisen päästön laskeminen

Kunkin tarkistuspisteen (Z) NOx-päästöt on laskettava seuraavasti:

mNOx, Z = 0,001587 x cNOx, Z x kh, D x qmew

Formula

5.6.2.   Testisyklin päästöarvon määrittäminen

Kunkin tarkistuspisteen NOx-päästöt on interpoloitava valitun tarkistuspisteen Z kattavan testisyklin neljästä lähimmästä moodista kuten kuvassa 4 esitetään. Kyseisissä moodeissa (R, S, T, U) sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Nopeus (R) = Nopeus(T) = nRT

Nopeus (S) = Nopeus (U) = nSU

Prosentuaalinen kuorma (R) = Prosentuaalinen kuorma (S)

Prosentuaalinen kuorma (T) = Prosentuaalinen kuorma (U).

Valitun tarkistuspisteen Z NOx-päästöt on laskettava seuraavasti:

Formula

ja:

Formula

Formula

Formula

Formula

missä:

| ER, ES, ET, EU | = | tarkistuspisteen kattavien moodien 5.6.1 kohdan mukaisesti lasketut spesifiset NOx-päästöt |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | moottorin vääntömomentti tarkistuspisteen kattavissa moodeissa |

ER, ES, ET, EU

=

tarkistuspisteen kattavien moodien 5.6.1 kohdan mukaisesti lasketut spesifiset NOx-päästöt

MR, MS, MT, MU

=

moottorin vääntömomentti tarkistuspisteen kattavissa moodeissa

Kuva 4

NOx-tarkistuspisteen interpolointi

Image

5.6.3.   NOx-päästöarvojen vertailu

Tarkistuspisteen Z mitattua spesifistä NOx -päästöä (NOx, Z) verrataan interpoloituun arvoon (EZ) seuraavasti:

Formula

6.   HIUKKASPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

6.1.   Tietojen arviointi

Suodattimen läpi kulkeneet kokonaisnäytemassat (msep) kirjataan kussakin moodissa hiukkasten arvioimiseksi.

Suodatin on palautettava punnituskammioon ja vakioitava vähintään yhden ja enintään 80 tunnin ajan, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimien kokonaispaino kirjataan ja siitä vähennetään taarapaino (ks. 2.1 kohta), jolloin saadaan hiukkasnäytteen massa mf.

Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan laimennusilman massa (md) ja hiukkasten massa (mf, d) on kirjattava. Jos mittauksia on tehty enemmän kuin yksi, kerroin mf,d/md on laskettava kullekin yksittäiselle mittaukselle, ja arvoista on otettava keskiarvo.

6.2.   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Lopulliset, raportoitavat hiukkaspäästöjen testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla. Koska laimennussuhteen säädössä voi käyttää eri tapoja, arvo qmedf voidaan laskea eri tavoin. Kaikkien laskutapojen on perustuttava näytteenottoajan yksittäisten moodien keskiarvoille.

| 6.2.1. | Isokineettiset järjestelmät

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  jossa ra vastaa isokineettisen anturin ja pakoputken poikkileikkauksen pinta-alan arvojen suhdetta: |
| --- | --- |

6.2.1.

Isokineettiset järjestelmät

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

jossa ra vastaa isokineettisen anturin ja pakoputken poikkileikkauksen pinta-alan arvojen suhdetta:

Formula

| 6.2.2. | Järjestelmät, joissa mitataan CO2- tai NOx-konsentraatio

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  missä:







  cwE | = | merkkikaasun kostea konsentraatio raakapakokaasussa |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | merkkikaasun kostea konsentraatio laimennetussa pakokaasussa |
| cwA | = | merkkikaasun kostea konsentraatio laimennusilmassa |

6.2.2.

Järjestelmät, joissa mitataan CO2- tai NOx-konsentraatio

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

missä:

cwE

=

merkkikaasun kostea konsentraatio raakapakokaasussa

cwD

=

merkkikaasun kostea konsentraatio laimennetussa pakokaasussa

cwA

=

merkkikaasun kostea konsentraatio laimennusilmassa

Kuivana mitatut konsentraatiot on muunnettava kosteiksi konsentraatioiksi tämän lisäyksen 5.2 kohdan mukaisesti.

| 6.2.3. | Järjestelmät, joissa käytetään CO2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää (2)




  missä:







  c(CO2)D | = | laimennetun pakokaasun CO2-konsentraatio |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | laimennusilman CO2-konsentraatio |

6.2.3.

Järjestelmät, joissa käytetään CO2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää (2)

Formula

missä:

c(CO2)D

=

laimennetun pakokaasun CO2-konsentraatio

c(CO2)A

=

laimennusilman CO2-konsentraatio

(kostea konsentraatio, tilavuusprosentteina)

Tämä yhtälö perustuu hiilitasapaino-oletukseen (moottoriin johdetut hiiliatomit päästetään hiilidioksidina) ja määritetään seuraavasti:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

ja

Formula

| 6.2.4. | Järjestelmät, joissa käytetään virtauksen mittausta

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Järjestelmät, joissa käytetään virtauksen mittausta

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Kaikkien laskutapojen on perustuttava näytteenottoajan yksittäisten moodien keskiarvoille. Laimennetun pakokaasun virtaus qmdew määritetään tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 4.1 kohdan mukaisesti. Näytteen kokonaismassa msep lasketaan lisäyksessä 2 olevan 6.2.1 kohdan mukaisesti.

6.4.   Hiukkasten massavirran laskeminen

Hiukkasten massavirta on laskettava seuraavasti. Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, 6.2 kohdan mukaisesti määritetty arvo qmedf korvataan 6.3 kohdan mukaisesti määritetyllä arvolla qmdew.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Hiukkasten massavirran taustakorjaus voidaan tehdä seuraavasti:

Formula

jossa D lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 5.4.1 kohdan mukaisesti.

6.5.   Spesifisen päästön laskeminen

Hiukkaspäästöt on laskettava seuraavasti:

Formula

6.6.   Tehollinen painotuskerroin

Kunkin moodin tehollinen painotuskerroin Wfei lasketaan seuraavasti:

Formula

Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään ±0,003 (±0,005 joutokäyntitilassa) tämän lisäyksen 2.7.1 kohdassa luetelluista painotuskertoimista.

7.   SAVUARVOJEN LASKEMINEN

7.1.   Besselin algoritmi

Besselin algoritmia on käytettävä yhden sekunnin keskiarvojen laskemiseksi hetkellisistä savulukemista 7.3.1 kohdan mukaisesti muunnettuna. Algoritmi emuloi toisen kertaluvun alipäästösuodatinta, ja sen käyttö vaatii iteroituja laskutoimituksia kertoimien määrittämiseksi. Kyseiset kertoimet ovat opasimetrijärjestelmän vasteajan ja näytteenottotaajuuden funktio. Tämän vuoksi 7.1.1 kohdan toimenpiteet on toistettava aina, kun vasteaika ja/tai näytteenottotaajuus muuttuu.

| 7.1.1. | Suodattimen vasteajan ja Besselin vakioiden laskeminen
  Tarvittava Bessel-suodattimen vasteaika (tF) on tämän liitteen lisäyksessä 4 tarkoitetun opasimetrijärjestelmän fyysisen ja sähköisen vasteajan funktio, ja se on laskettava seuraavan yhtälön avulla:



  missä:







  tp | = | fyysinen vasteaika, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | sähköinen vasteaika, s |

7.1.1.

Suodattimen vasteajan ja Besselin vakioiden laskeminen

Tarvittava Bessel-suodattimen vasteaika (tF) on tämän liitteen lisäyksessä 4 tarkoitetun opasimetrijärjestelmän fyysisen ja sähköisen vasteajan funktio, ja se on laskettava seuraavan yhtälön avulla:

Formula

missä:

tp

=

fyysinen vasteaika, s

te

=

sähköinen vasteaika, s

Suodattimen katkaisutaajuuden (fc) arvioinnin laskut perustuvat 0–1 askelsyötteeseen ajassa ≤ 0,01 s (ks. liite 6). Vasteaika on tämän askeltoiminnon Bessel-suodatetun lähtösignaalin 10 prosentin (t10) ja 90 prosentin (t90) välinen nousuaika. Tämä tulos on saatava iteroimalla fc-arvo, kunnes t90-t10 ≈ tF. Fc-arvon ensimmäinen iterointi saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

Besselin vakiot E ja K on laskettava seuraavien yhtälöiden avulla:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

missä:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Besselin algoritmin laskeminen
  Besselin algoritmin avulla laskettu keskimääräinen yhden sekunnin vaste askelsyötteeseen Si on laskettava seuraavasti arvojen E ja K avulla:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  missä:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Ajat t10 ja t90 on interpoloitava. Arvojen t90 ja t10 välinen aikaero määrittää fc:n tämän arvon vasteajan tF. Jos kyseinen vasteaika ei ole tarpeeksi lähellä vaadittavaa vasteaikaa, iterointia on jatkettava, kunnes todellinen vasteaika on yhden prosentin tarkkuudella sama kuin vaadittava vasteaika:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Besselin algoritmin laskeminen

Besselin algoritmin avulla laskettu keskimääräinen yhden sekunnin vaste askelsyötteeseen Si on laskettava seuraavasti arvojen E ja K avulla:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

missä:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Ajat t10 ja t90 on interpoloitava. Arvojen t90 ja t10 välinen aikaero määrittää fc:n tämän arvon vasteajan tF. Jos kyseinen vasteaika ei ole tarpeeksi lähellä vaadittavaa vasteaikaa, iterointia on jatkettava, kunnes todellinen vasteaika on yhden prosentin tarkkuudella sama kuin vaadittava vasteaika:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Tietojen arviointi

Savun mittausarvojen näytteenoton vähimmäistaajuus on 20 Hz.

7.3.   Savun määrittäminen

| 7.3.1. | Tietojen muuntaminen
  Koska kaikkien opasimetrien perusmittayksikkö on läpäisykyky, savuarvot on muunnettava läpäistävyydestä (τ) valon absorptiokertoimeksi (k) seuraavasti:



  ja
  N = 100 - τ
  missä:







  k | = | valon absorptiokerroin, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | laitteen valmistajan antama optisen reitin tehollinen pituus, m |
| N | = | opasiteetti, prosenttia |
| τ | = | läpäistävyys, prosenttia |

7.3.1.

Tietojen muuntaminen

Koska kaikkien opasimetrien perusmittayksikkö on läpäisykyky, savuarvot on muunnettava läpäistävyydestä (τ) valon absorptiokertoimeksi (k) seuraavasti:

Formula

ja

N = 100 - τ

missä:

k

=

valon absorptiokerroin, m-1

LA

=

laitteen valmistajan antama optisen reitin tehollinen pituus, m

N

=

opasiteetti, prosenttia

τ

=

läpäistävyys, prosenttia

Muunnos on tehtävä ennen tietojen käsittelemistä edelleen.

| 7.3.2. | Besselin keskiarvon mukaisen savuarvon laskeminen
  Oikea katkaisutaajuus fc tuottaa suodattimen vaadittavan vasteajan tF. Kun tämä taajuus on määritetty 7.1.1 kohdan iterointiprosessin avulla, on laskettava Besselin algoritmin oikeat vakiot E ja K. Tämän jälkeen Besselin algoritmia on sovellettava hetkelliseen savujälkeen (k-arvo) 7.1.2 kohdan mukaisesti:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Besselin algoritmi on luonnostaan rekursiivinen. Tämän vuoksi algoritmin käynnistämiseen tarvitaan muutamia arvojen Si-1 ja Si-2 alkusyötearvoja sekä arvojen Yi-1 ja Yi-2 alkulähtöarvoja. Näiden voidaan olettaa olevan 0.
  Kolmen nopeuden A, B ja C kunkin kuormitusvaiheen suurin yhden sekunnin arvo Ymax on valittava kunkin savujäljen yksittäisistä Yi-arvoista. |
| --- | --- |

7.3.2.

Besselin keskiarvon mukaisen savuarvon laskeminen

Oikea katkaisutaajuus fc tuottaa suodattimen vaadittavan vasteajan tF. Kun tämä taajuus on määritetty 7.1.1 kohdan iterointiprosessin avulla, on laskettava Besselin algoritmin oikeat vakiot E ja K. Tämän jälkeen Besselin algoritmia on sovellettava hetkelliseen savujälkeen (k-arvo) 7.1.2 kohdan mukaisesti:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Besselin algoritmi on luonnostaan rekursiivinen. Tämän vuoksi algoritmin käynnistämiseen tarvitaan muutamia arvojen Si-1 ja Si-2 alkusyötearvoja sekä arvojen Yi-1 ja Yi-2 alkulähtöarvoja. Näiden voidaan olettaa olevan 0.

Kolmen nopeuden A, B ja C kunkin kuormitusvaiheen suurin yhden sekunnin arvo Ymax on valittava kunkin savujäljen yksittäisistä Yi-arvoista.

| 7.3.3. | Lopputulos
  Keskimääräiset savuarvot (SV) kustakin testisyklistä (testinopeudesta) on laskettava seuraavasti:






  Testinopeus A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3 |
| --- | --- | --- |
| Testinopeus B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3 |
| Testinopeus C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3 |

7.3.3.

Lopputulos

Keskimääräiset savuarvot (SV) kustakin testisyklistä (testinopeudesta) on laskettava seuraavasti:

Testinopeus A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A) / 3

Testinopeus B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B) / 3

Testinopeus C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C) / 3

missä:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | savuarvon korkein Besselin algoritmin mukainen yhden sekunnin keskiarvo kussakin kolmesta kuormitusvaiheesta |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

savuarvon korkein Besselin algoritmin mukainen yhden sekunnin keskiarvo kussakin kolmesta kuormitusvaiheesta

Lopullinen arvo on laskettava seuraavasti:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Testauspisteet on valittava hyväksyttyjen tilastollisten satunnaismenetelmien avulla.

(2)  Arvo koskee ainoastaan liitteessä IV määritettyä vertailupolttoainetta.

Lisäys 2

ETC-testisykli

1.   MOOTTORIN KARTOITUSMENETTELY

1.1.   Kartoitusnopeusalueen määrittäminen

ETC:n luomiseksi testisolussa moottorin kierrosnopeudet on kartoitettava ennen testisykliä kierrosnopeus/vääntömomenttikäyrän määrittämiseksi. Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritetään seuraavasti:

| Pienin kartoitusnopeus | = | joutokäynti |
| --- | --- | --- |
| Suurin kartoitusnopeus | = | nhi × 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi. |

Pienin kartoitusnopeus

=

joutokäynti

Suurin kartoitusnopeus

=

nhi × 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi.

1.2.   Moottorin tehokartoituksen tekeminen

Moottori on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. Kun moottori on vakioitu, moottorin kartoitus on suoritettava seuraavasti:

| a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- |

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria käytetään täyskuormituksella / kaasuläppä täysin auki alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria käytetään täyskuormituksella / kaasuläppä täysin auki alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa. |
| --- | --- |

c)

Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa.

1.3.   Kartoituskäyrän luominen

Kaikki 1.2 kohdassa kirjatut tietopisteet on yhdistettävä pisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Tästä saatava vääntömomenttikäyrä on kartoituskäyrä, ja sen avulla moottorisyklin normalisoidut vääntömomenttiarvot muunnetaan testisyklin todellisiksi vääntömomenttiarvoiksi, kuten 2 kohdassa kuvataan.

1.4.   Vaihtoehtoinen kartoitus

Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai että ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisillä vaihtoehtoisilla tekniikoilla on toteutettava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Teknisen tutkimuslaitoksen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Missään tapauksessa ei kuitenkaan voida hyväksyä rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin kierrosnopeutta jatkuvasti laskevia ajoja.

1.5.   Testien replikoiminen

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:

| a) | edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti
  tai |
| --- | --- |

a)

edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti

tai

| b) | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn.

2.   VIITETESTISYKLIN MUODOSTAMINEN

Siirtymätestin sykli kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 3. Vääntömomentin ja kierrosnopeuden normalisoidut arvot on muutettava todellisiksi arvoiksi seuraavasti, jolloin tulokseksi saadaan viitesykli.

2.1.   Todellinen nopeus

Nopeuden normalisointi poistetaan seuraavan kaavan avulla:

Formula

Viitenopeus (nref) vastaa lisäyksen 3 moottorin dynamometrisäädöissä eriteltyjä 100 prosentin nopeusarvoja. Se määritetään seuraavasti (ks. 2 kohdan kuva 1):

nref = nlo + 95 prosenttia · (nhi - nlo)

jossa nhi and nlo on joko eritelty 2 kohdan mukaisesti tai määritetty tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 1.1 kohdan mukaisesti.

2.2.   Todellinen vääntömomentti

Vääntömomentti normalisoidaan vastaavan kierrosnopeuden enimmäisvääntömomentiksi. Viitesyklin vääntömomenttiarvojen normalisointi on poistettava seuraavasti tämän lisäyksen 1.3 kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla:

Todellinen vääntömomentti = ( % momentti · enimmäisvääntömomentti/100)

tämän lisäyksen 2.1 kohdassa määritetyn vastaavan todellisen nopeuden osalta.

Käyttöpisteiden (”m”) negatiiviset vääntömomenttiarvot ohittavat viitesyklin luonnin ajaksi normalisoimattomat arvot jollakin seuraavista tavoista:

| a) | negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista, |
| --- | --- |

a)

negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista,

| b) | negatiivisen vääntömomentin kartoitus vaaditaan moottorin käyttämiseksi kartoituksen vähimmäisnopeudesta enimmäisnopeuteen, |
| --- | --- |

b)

negatiivisen vääntömomentin kartoitus vaaditaan moottorin käyttämiseksi kartoituksen vähimmäisnopeudesta enimmäisnopeuteen,

| c) | negatiivisen vääntömomentin määrittäminen on tarpeen moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja viitenopeuksilla ja näiden kahden pisteen välisellä lineaarisella interpoloinnilla. |
| --- | --- |

c)

negatiivisen vääntömomentin määrittäminen on tarpeen moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja viitenopeuksilla ja näiden kahden pisteen välisellä lineaarisella interpoloinnilla.

2.3.   Esimerkki normalisoinnin poistomenettelystä

Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:

| nopeusprosentti | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| momenttiprosentti | = | 82 |

nopeusprosentti

=

43

momenttiprosentti

=

82

Oletetaan seuraavat arvot:

| vertailunopeus | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| joutokäyntinopeus | = | 600 min-1 |

vertailunopeus

=

2 200 min-1

joutokäyntinopeus

=

600 min-1

jolloin tulokseksi saadaan

todellinen nopeus = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

todellinen vääntömomentti = (82 × 700/100) = 574 Nm

jossa kartoituskäyrältä saatu enimmäisvääntömomentti moottorin kierrosnopeudella 1 288 min-1 on 700 Nm.

3.   PÄÄSTÖTESTIN KULKU

Valmistajan pyynnöstä voidaan suorittaa harjoitustesti, jonka aikana moottori ja pakoputkisto mukautetaan ennen mittaussykliä.

Maa- ja nestekaasua polttoaineena käyttäville moottoreille on suoritettava totutuskäyttö ETC-testillä. Moottoria käytetään vähintään kahden ETC-syklin ajan kunnes yhden ETC-syklin aikana mitattujen CO-päästöjen taso ylittää enintään 10 prosentilla edellisen ETC-syklin aikana mitattujen CO-päästöjen tason.

3.1.   Näytteenottosuodattimien valmisteleminen (tarvittaessa)

Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä osittain peitettyyn petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta, ja asetettava punnituskammioon stabilointia varten. Stabilointiajan lopussa kukin suodatin punnitaan ja taarapaino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava.

3.2.   Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentaatio ja näytteenottimet asennetaan vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.

3.3.   Laimennusjärjestelmän ja moottorin käynnistäminen

Laimennusjärjestelmä ja moottori on käynnistettävä ja lämmitettävä valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti, kunnes kaikki paineet ja lämpötilat ovat vakautuneet enimmäistehoon.

3.4.   Hiukkasten keräämisjärjestelmän käynnistäminen (ainoastaan dieselmoottorit)

Hiukkasten keräämisjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman hiukkasten taustataso voidaan määrittää johtamalla laimennusilmaa hiukkassuodattimien läpi. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset voidaan tehdä syklin alussa ja lopussa ja laskea tuloksista keskiarvo.

Laimennusjärjestelmä ja moottori on käynnistettävä ja lämmitettävä valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti, kunnes kaikki lämpötilat ja paineet ovat stabiloituneet.

Jos jälkikäsittelyjärjestelmä perustuu jaksottaiseen regeneraatioon, regeneraatio ei saa tapahtua moottorin lämmitysvaiheen aikana.

3.5.   Laimennusjärjestelmän säätö

Laimennusjärjestelmän (täys- tai osavirtaus) virtaus on säädettävä siten, että vettä ei kondensoidu järjestelmään ja että suodattimen pinnan enimmäislämpötila on 325 K (52 oC) tai vähemmän (ks. lisäyksessä 7 oleva 2.3.1 kohta, laimennustunneli DT).

3.6.   Analysaattoreiden tarkistaminen

Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.

3.7.   Moottorin käynnistäminen

Vakautettu moottori on käynnistettävä omistajan käsikirjassa valmistajan suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti joko tuotantokäynnistysmoottorin tai dynamometrin avulla. Testi voidaan valinnaisesti käynnistää myös moottorin esimukautusvaiheesta moottoria sammuttamatta, kun moottori on saavuttanut joutokäyntinopeuden.

3.8.   Testisykli

| 3.8.1. | Testisarja
  Testijakso on käynnistettävä, jos moottori on saavuttanut joutokäyntinopeuden. Testi on suoritettava tämän lisäyksen 2 kohdan viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti. |
| --- | --- |

3.8.1.

Testisarja

Testijakso on käynnistettävä, jos moottori on saavuttanut joutokäyntinopeuden. Testi on suoritettava tämän lisäyksen 2 kohdan viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.

| 3.8.2. | Kaasupäästöjen mittaus |
| --- | --- |

3.8.2.

Kaasupäästöjen mittaus

| 3.8.2.1. | Täysvirtauslaimennusjärjestelmä
  Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:






  a) | laimennusilman kerääminen tai analysointi on aloitettava, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:

a)

laimennusilman kerääminen tai analysointi on aloitettava,

| b) | laimennetun pakokaasun kerääminen tai analysointi on aloitettava, |
| --- | --- |

b)

laimennetun pakokaasun kerääminen tai analysointi on aloitettava,

| c) | laimennetun pakokaasun (CVS) määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen on aloitettava, |
| --- | --- |

c)

laimennetun pakokaasun (CVS) määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen on aloitettava,

| d) | dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava. |
| --- | --- |

d)

dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava.

HC ja NOx on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa koordinoitava CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2, NMHC ja CH4 on määritettävä integroimalla tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet konsentraatiot. Laimennusilman kaasumaisten pilaavien aineiden konsentraatiot on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin. Kaikki muut arvot on kirjattava vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Raakapakokaasun mittaus
  Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:






  a) | aloitetaan raakapakokaasun pitoisuuksien analysointi, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Raakapakokaasun mittaus

Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa:

a)

aloitetaan raakapakokaasun pitoisuuksien analysointi,

| b) | aloitetaan pakokaasun tai tuloilman ja polttoaineen virtauksen mittaus, |
| --- | --- |

b)

aloitetaan pakokaasun tai tuloilman ja polttoaineen virtauksen mittaus,

| c) | dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava. |
| --- | --- |

c)

dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava.

Kaasumaisten päästöjen arvioimiseksi päästöpitoisuudet (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirta kirjataan ja tallennetaan tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Kaasumaisten aineosien massapäästön laskentaa varten kirjatut pitoisuudet ja pakokaasun massavirta sovitetaan ajallisesti käyttämällä tämän säännön 2 kohdan määritelmän mukaista muunnosaikaa. Sen vuoksi kunkin kaasupäästöanalysaattorin ja pakokaasun massavirtajärjestelmän vasteaika on määritettävä 4.2.1 kohdan ja tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 1.5 kohdan mukaisesti ja kirjattava.

| 3.8.3. | Hiukkasten kerääminen (tarvittaessa) |
| --- | --- |

3.8.3.

Hiukkasten kerääminen (tarvittaessa)

| 3.8.3.1. | Täysvirtauslaimennusjärjestelmä
  Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.
  Jos virtauksen kompensaatiota ei käytetä, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana).
  Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja toisen laimennuksen ilman virtauksen välinen nettoero.
  Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai halkaisijaltaan suurempaa suodatinta. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.

Jos virtauksen kompensaatiota ei käytetä, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana).

Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja toisen laimennuksen ilman virtauksen välinen nettoero.

Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai halkaisijaltaan suurempaa suodatinta.

| 3.8.3.2. | Osavirtauslaimennusjärjestelmä
  Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.
  Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritetään tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 3.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. tämän lisäyksen 4.2.1 kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, voidaan käyttää online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa nousuaika saa olla enintään 1 sekunti ja yhdistelmän viive enintään 10 sekuntia.
  Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, qmp, i. Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen qmp, i ja qmew, i välillä vähintään 1 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:






  a) | Arvojen qmp, i ja qmew, i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen R2 on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Jos sykli käynnistetään suoraan esimukautusvaiheesta, hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritetään tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 3.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. tämän lisäyksen 4.2.1 kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, voidaan käyttää online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa nousuaika saa olla enintään 1 sekunti ja yhdistelmän viive enintään 10 sekuntia.

Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, qmp, i. Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen qmp, i ja qmew, i välillä vähintään 1 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:

a)

Arvojen qmp, i ja qmew, i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen R2 on oltava vähintään 0,95.

| b) | Arvojen qmp, i ja qmew, i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qmp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

b)

Arvojen qmp, i ja qmew, i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qmp:n enimmäisarvosta.

| c) | Regressiolinjan qmp-leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia qmp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Regressiolinjan qmp-leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia qmp:n enimmäisarvosta.

Vaihtoehtoisesti voidaan tehdä esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen (ennakoiva ohjaus). Tällainen menettely on tarpeen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika t50,P tai pakokaasumassavirtasignaalin muunnosaika t50,F (tai molemmat) on (ovat) yli 0,3 sekuntia. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos GSE:n ohjaukseen käytettävän esitestin qmew, pre aikamerkkiä siirretään ”ennakointiajalla” t50,P + t50,F .

Arvojen qmp, i ja qmew, i välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että arvoa qmew, i mukautetaan ajallisesti arvolla t50,F arvon qmp, i suhteen (arvoa t50,P ei käytetä ajan mukauttamiseen). Arvojen qmew ja qmp välinen aikasiirtymä on siis näille arvoille tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 3.3 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

| 3.8.4. | Moottorin pysähtyminen
  Jos moottori pysähtyy milloin tahansa testisyklin aikana, moottori on esimukautettava ja käynnistettävä uudelleen, ja testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä. |
| --- | --- |

3.8.4.

Moottorin pysähtyminen

Jos moottori pysähtyy milloin tahansa testisyklin aikana, moottori on esimukautettava ja käynnistettävä uudelleen, ja testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä.

| 3.8.5. | Testin jälkeiset toimet
  Kun testi on suoritettu kokonaan, laimennetun pakokaasun tilavuuden tai raakapakokaasun virtauksen mittaus lopetetaan ja kaasun virtaus näytepusseihin sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.
  Mahdollisten keräyspussien konsentraatiot on analysoitava mahdollisimman pian, viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.
  Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkistus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta. |
| --- | --- |

3.8.5.

Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu kokonaan, laimennetun pakokaasun tilavuuden tai raakapakokaasun virtauksen mittaus lopetetaan ja kaasun virtaus näytepusseihin sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.

Mahdollisten keräyspussien konsentraatiot on analysoitava mahdollisimman pian, viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.

Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkistus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta.

3.9.   Testikäytön verifiointi

| 3.9.1. | Tietojen siirtymä
  Takaisinkytkennän ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan. |
| --- | --- |

3.9.1.

Tietojen siirtymä

Takaisinkytkennän ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

| 3.9.2. | Syklin työn laskeminen
  Syklin todellinen työ Wact (kWh) on laskettava kirjattujen moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen kunkin parin avulla. Työ on laskettava takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt (ks. tämän lisäyksen 5.5 ja 6.3 kohta). Samaa menetelmää käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, on käytettävä lineaarista interpolointia.
  Syklin viitetyön ja todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan viittä hertsiä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.
  Wact-arvon on oltava - 15 prosenttia + 5 prosenttia Wref -arvosta. |
| --- | --- |

3.9.2.

Syklin työn laskeminen

Syklin todellinen työ Wact (kWh) on laskettava kirjattujen moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen kunkin parin avulla. Työ on laskettava takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt (ks. tämän lisäyksen 5.5 ja 6.3 kohta). Samaa menetelmää käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, on käytettävä lineaarista interpolointia.

Syklin viitetyön ja todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan viittä hertsiä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.

Wact-arvon on oltava - 15 prosenttia + 5 prosenttia Wref -arvosta.

| 3.9.3. | Testisyklin tilastollinen validointi
  Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon takaisinkytkentäarvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden. Työ on laskettava takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:
  y = mx + b
  missä:







  y | = | kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkennän (todellinen) arvo |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | regressiolinjan kaltevuus |
| x | = | kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo |
| b | = | regressiolinjan y-leikkaus |

3.9.3.

Testisyklin tilastollinen validointi

Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon takaisinkytkentäarvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden. Työ on laskettava takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

y = mx + b

missä:

y

=

kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkennän (todellinen) arvo

m

=

regressiolinjan kaltevuus

x

=

kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo

b

=

regressiolinjan y-leikkaus

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi yhden hertsin taajuudella. Kaikki negatiiviset vääntömomentin viitearvot ja niiden takaisinkytkentäarvot on poistettava syklin vääntömomentin ja tehon tilastollisista validointilaskutoimituksista. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 7 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 7

Regressiolinjan toleranssit

| | Nopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) | enintään 100 min–1 | enintään 13 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 8 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, m | 0,95-1,03 | 0,83-1,03 | 0,89-1,03 |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,9700 | vähintään 0,8800 | vähintään 0,9100 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 Nm tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Nopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE)

enintään 100 min–1

enintään 13 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 8 % tehon kartoituksessa saadusta moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, m

0,95-1,03

0,83-1,03

0,89-1,03

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,9700

vähintään 0,8800

vähintään 0,9100

Regressiolinjan y-leikkaus, b

± 50 min–1

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 Nm tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Regressioanalyysistä saa poistaa pisteitä taulukossa 8 ilmoitetuista kohdista.

Taulukko 8

Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä

| Olosuhteet | Poistettavat pisteet |
| --- | --- |
| Täysi kuormitus ja vääntömomentin takaisinkytkentä < 95 % viitevääntömomentista | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Täysi kuormitus ja nopeuden takaisinkytkentä < 95 % viitenopeudesta | Nopeus ja/tai teho |
| Ei kuormitusta, ei joutokäyntipistettä ja vääntömomentin takaisinkytkentä > viitevääntömomentti | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Ei kuormitusta, nopeuden takaisinkytkentä ≤ joutokäyntinopeus 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä = valmistajan ilmoittama/mitattu joutokäyntimomentti ± 2 % enimmäisvääntömomentista | Nopeus ja/tai teho |
| Ei kuormitusta, kierrosnopeuden takaisinkytkentä > joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä > 105 % viitevääntömomentista | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Ei kuormitusta ja nopeuden takaisinkytkentä > 105 % viitenopeudesta | Nopeus ja/tai teho |

Olosuhteet

Poistettavat pisteet

Täysi kuormitus ja vääntömomentin takaisinkytkentä < 95 % viitevääntömomentista

Vääntömomentti ja/tai teho

Täysi kuormitus ja nopeuden takaisinkytkentä < 95 % viitenopeudesta

Nopeus ja/tai teho

Ei kuormitusta, ei joutokäyntipistettä ja vääntömomentin takaisinkytkentä > viitevääntömomentti

Vääntömomentti ja/tai teho

Ei kuormitusta, nopeuden takaisinkytkentä ≤ joutokäyntinopeus 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä = valmistajan ilmoittama/mitattu joutokäyntimomentti ± 2 % enimmäisvääntömomentista

Nopeus ja/tai teho

Ei kuormitusta, kierrosnopeuden takaisinkytkentä > joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin takaisinkytkentä > 105 % viitevääntömomentista

Vääntömomentti ja/tai teho

Ei kuormitusta ja nopeuden takaisinkytkentä > 105 % viitenopeudesta

Nopeus ja/tai teho

4.   PAKOKAASUVIRRAN LASKEMINEN

4.1.   Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen

Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) on laskettava syklin mittausarvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (PDP:lle V0, CFV:lle KV ja SSV:lle Cd) kuten tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 2 kohdassa määritetään). Jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään vakiona lämmönvaihtimen avulla koko syklin ajan (PDP-CVS:lle ± 6 K, CFV-CVS:lle ± 11 K tai SSV-CVS:lle ± 11 K), ks. liitteen 4A lisäys 7, on sovellettava seuraavia kaavoja:

PDP-CVS-järjestelmä:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb - p1) · 273/(101,3 · T)

missä:

| V0 | = | testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros |
| --- | --- | --- |
| NP | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana |
| pb | = | testisolun ilmanpaine, kPa |
| p1 | = | ilmanpaineen alittava alipaine pumpun syötössä, kPa |
| T | = | laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä syklin aikana, K |

V0

=

testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros

NP

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana

pb

=

testisolun ilmanpaine, kPa

p1

=

ilmanpaineen alittava alipaine pumpun syötössä, kPa

T

=

laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä syklin aikana, K

CFV-CVS-järjestelmä:

med = 1,293 · t · Kv · pp/T 0,5

missä:

| t | = | syklin aika, s |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| pp | = | absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | = | absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K |

t

=

syklin aika, s

KV

=

kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa

pp

=

absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

=

absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K

SSV-CVS-järjestelmä:

Formula

missä:

Formula

kun

| A0 | = kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia
  = 0,006111 SI yksiköinä seuraavasta |
| --- | --- |
| d | = SSV:n kurkun halkaisija, m |
| Cd | = SSV:n purkauskerroin |
| pp | = absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | = lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| rp | = SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = |
| rD | = SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

A0

= kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia

= 0,006111 SI yksiköinä seuraavastaFormula

d

= SSV:n kurkun halkaisija, m

Cd

= SSV:n purkauskerroin

pp

= absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

= lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

rp

= SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = Formula

rD

= SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

PDP-CVS-järjestelmä:

med, i = 1,293 · V0 · NP, i · (pb - p1) · 273/(101,3 · T)

missä:

| NP, i | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona |
| --- | --- | --- |

NP, i

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona

CFV-CVS-järjestelmä:

med, i = 1,293 · Δti · KV · pp /T 0,5

missä:

| Δti | = | ajanjakso, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

ajanjakso, s

SSV-CVS-järjestelmä:

med, i = 1,293 · QSSV · Δti

missä:

| Δti | = | ajanjakso, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

ajanjakso, s

Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko Cd:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Qssv:n kohtuullisella arvolla. Jos laskelma aloitetaan Qssv:llä, Qssv:n aloitusarvoa käytetään Re:n arviointiin.

Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita käytetään tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 2.4 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.

4.2.   Raakapakokaasun massavirran määrittäminen

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain tämän lisäyksen 4.2.–4.2.5 kohdassa kuvailluista menetelmistä.

4.2.1.   Vasteaika

Päästölaskelmia varten molempien jäljempänä kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava yhtä suuri tai pienempi kuin analysaattorilta vaadittu vasteaika, siten kuin se on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 1.5 kohdassa.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testaukseen perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on esitetty 3.8.3.2 kohdassa.

4.2.2.   Suora mittausmenetelmä

Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

| a) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin, |
| --- | --- |

a)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin,

| b) | ultraäänivirtausmittari, |
| --- | --- |

b)

ultraäänivirtausmittari,

| c) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

c)

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

Pakokaasun virtauksen määrittämisen tarkkuuden on oltava vähintään ±2,5 prosenttia lukemasta tai ±1,5 prosenttia moottorin suurimmasta arvosta riippuen siitä kumpi on suurempi.

4.2.3.   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus. Mittauksessa on käytettävä ilman ja polttoaineen virtausmittareita, jotka täyttävät tämän lisäyksen 4.2.2 kohdassa asetetun pakokaasun virtauksen tarkkuusvaatimuksen. Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula

4.2.4.   Merkkikaasumittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa. Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esimerkiksi puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, merkkikaasun ruiskutuspisteen alapuolella. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan ennen moottoria.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula

missä:

| qmew, i | = | hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | merkkikaasuvirta, cm3/min |
| cmix.i | = | merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| ρe | = | pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 6) |
| cb | = | merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm |

qmew, i

=

hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s

qvt

=

merkkikaasuvirta, cm3/min

cmix.i

=

merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

ρe

=

pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 6)

cb

=

merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm

Jos taustapitoisuus on alle 1 prosenttia merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (cmix.i) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset, ja se on kalibroitava tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 1.7 kohdan mukaisesti.

4.2.5.   Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

Formula

kun

Formula

Formula

missä:

| A/Fst | = | stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | ilman ylimäärä |
| cCO2 | = | kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| cCO | = | kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| cHC | = | HC-pitoisuus, ppm |

A/Fst

=

stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg

λ

=

ilman ylimäärä

cCO2

=

kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

cCO

=

kuiva CO-pitoisuus, ppm

cHC

=

HC-pitoisuus, ppm

Ilmavirtamittarin on täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO2-analysaattorin on täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 3.3.2 kohdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset.

Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää ilman ylimäärän mittaamiseen tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 3.3.6 kohdan vaatimusten mukaisesti.

5.   KAASUPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

5.1.   Tietojen arviointi

Laimennetun pakokaasun sisältämien kaasumaisten päästöjen arvioimiseksi päästöpitoisuudet (HC, CO ja NOx) ja laimennetun pakokaasun massavirta kirjataan tämän lisäyksen 3.8.2.1 kohdan mukaisesti ja tallennetaan tietokonejärjestelmään. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Raakapakokaasun sisältämien kaasumaisten päästöjen arvioimiseksi päästöpitoisuudet (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirta kirjataan tämän lisäyksen 3.8.2.2 kohdan mukaisesti ja tallennetaan tietokonejärjestelmään. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

5.2.   Kuiva/kostea korjaus

Jos pitoisuus on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti. Jatkuvaa mittausta varten kuhunkin hetkelliseen mittaukseen on sovellettava muunnosta.

Formula

Muunnoksessa käytetään tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 5.2 kohdassa esitettyjä kaavoja.

5.3.   Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt ovat riippuvaisia ulkoilman olosuhteista, NOx-pitoisuuteen on tehtävä ulkoilman lämpötilan ja kosteuden mukaiset korjaukset käyttäen tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 5.3 kohdassa annettuja kertoimia. Kaavan kertoimet ovat voimassa alueella 0–25 g/kg kuivaa ilmaa.

5.4.   Päästöjen massavirtauksien laskeminen

Päästömassa syklin aikana (g/testi) on laskettava jollakin seuraavista menetelmistä käytetyn mittausmenetelmän mukaisesti. Mitattu pitoisuus on muunnettava märäksi tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 5.2 kohdan mukaisesti, jos pitoisuutta ei ole mitattu märkänä. Laskennassa käytetään tiettyjen aineosien ugas-arvoja, jotka annetaan tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa taulukossa 6. Arvot perustuvat ihanteellisiin kaasun ominaisuuksiin ja tämän säännön mukaisiin polttoaineisiin.

| a) | Raakapakokaasun osalta:

  missä:







  ugas | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde taulukosta 6 |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, i | = | vastaavan aineosan hetkellinen pitoisuus raakapakokaasussa, ppm |
| qmew, i | = | hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s |
| f | = | tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | = | mittausten lukumäärä |

a)

Raakapakokaasun osalta:

missä:

ugas

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde taulukosta 6

cgas, i

=

vastaavan aineosan hetkellinen pitoisuus raakapakokaasussa, ppm

qmew, i

=

hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s

f

=

tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

=

mittausten lukumäärä

| b) | Laimennetun pakokaasun osalta ilman virtauksen kompensointia:







  mgas | = | ugas x cgas x med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Laimennetun pakokaasun osalta ilman virtauksen kompensointia:

mgas

=

ugas x cgas x med

missä:

| ugas | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde taulukosta 6 |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | kyseisen aineosan keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm |
| med | = | laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |

ugas

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde taulukosta 6

cgas

=

kyseisen aineosan keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm

med

=

laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

| c) | Laimennetun pakokaasun osalta kun käytetään virtauksen kompensointia:

  missä:







  ce, i | = | laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen aineosan hetkellinen pitoisuus, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | laimennusilmassa mitattu kyseisen aineosan pitoisuus, ppm |
| qmdew, i | = | hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| med | = | laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |
| ugas | = | pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde taulukosta 6 |
| D | = | laimennuskerroin (ks. 5.4.1 kohta) |

c)

Laimennetun pakokaasun osalta kun käytetään virtauksen kompensointia:

missä:

ce, i

=

laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen aineosan hetkellinen pitoisuus, ppm

cd

=

laimennusilmassa mitattu kyseisen aineosan pitoisuus, ppm

qmdew, i

=

hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

med

=

laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

ugas

=

pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde taulukosta 6

D

=

laimennuskerroin (ks. 5.4.1 kohta)

Tarvittaessa NMHC- ja CH4-pitoisuus lasketaan jommallakummalla tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 3.3.4 kohdassa esitetyllä menetelmällä seuraavasti:

| a) | GC-menetelmä (vain täysvirtauslaimennusjärjestelmässä):
  cNMHC = cHC - cCH4 |
| --- | --- |

a)

GC-menetelmä (vain täysvirtauslaimennusjärjestelmässä):

cNMHC = cHC - cCH4

| b) | NMC-menetelmä:


  missä:







  cHC(w/Cutter) | = | HC-konsentraatio, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | HC-konsentraatio, kun näytekaasu ohittaa NMC:n |

b)

NMC-menetelmä:

missä:

cHC(w/Cutter)

=

HC-konsentraatio, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi

cHC(w/oCutter)

=

HC-konsentraatio, kun näytekaasu ohittaa NMC:n

5.4.1.   Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen (vain täysvirtauslaimennusjärjestelmässä)

Kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustakorjauskonsentraatiot laimennusilmassa on vähennettävä mitatuista konsentraatioista pilaannuttavien aineiden nettokonsentraatioiden selvittämiseksi. Taustakonsentraatioiden keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai integroimalla jatkuva mittaus. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:

Formula

missä:

| ce | = | vastaavan pilaavan aineen konsentraatio mitattuna laimennetussa pakokaasussa, ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | vastaavan pilaavan aineen konsentraatio mitattuna laimennusilmassa, ppm |
| D | = | laimennuskerroin |

ce

=

vastaavan pilaavan aineen konsentraatio mitattuna laimennetussa pakokaasussa, ppm

cd

=

vastaavan pilaavan aineen konsentraatio mitattuna laimennusilmassa, ppm

D

=

laimennuskerroin

Laimennuskerroin on laskettava seuraavasti:

| a) | dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit: |
| --- | --- |

a)

dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit:

| b) | maakaasukäyttöiset kaasumoottorit:

  missä:







  cCO2 | = | CO2-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | HC-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| cNMHC | = | NMHC-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| cCO | = | CO-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm |
| FS | = | stoikiometrinen kerroin |

b)

maakaasukäyttöiset kaasumoottorit:

missä:

cCO2

=

CO2-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia

cHC

=

HC-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

cNMHC

=

NMHC-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

cCO

=

CO-konsentraatio laimennetussa pakokaasussa, ppm

FS

=

stoikiometrinen kerroin

Kuivana mitatut pitoisuudet on muunnettava märiksi pitoisuuksiksi tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 5.2 kohdan mukaisesti.

Stoikiometrinen kerroin lasketaan seuraavasti:

Formula

missä:

| α, ε | = | ovat polttoaineen C Hα Oε moolisuhteet |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

ovat polttoaineen C Hα Oε moolisuhteet

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia stoikiometrisiä kertoimia, jos polttoaineen koostumus ei ole tiedossa:

| FS (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (nestekaasu) | = | 11,6 |
| FS (maakaasu) | = | 9,5 |
| FS (etanoli) | = | 12,3 |

FS (diesel)

=

13,4

FS (nestekaasu)

=

11,6

FS (maakaasu)

=

9,5

FS (etanoli)

=

12,3

5.5.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Päästöt (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:

| a) | kaikki aineosat, paitsi NOx: |
| --- | --- |

a)

kaikki aineosat, paitsi NOx:

| b) | NOx:

  missä:







  Wact | = | syklin todellinen työ määritettynä 3.9.2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

missä:

Wact

=

syklin todellinen työ määritettynä 3.9.2 kohdan mukaisesti

5.5.1.   Jos käytössä on jaksottainen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, päästöt on painotettava seuraavasti:

Formula

missä:

| n1 | = | kahden regeneraatiotapahtuman välisten ETC-testien lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | ETC-testien lukumäärä regeneraatiotapahtuman aikana (vähintään yksi ETC-testi) |
| Mgas, n2 | = | päästöt regeneraatiotapahtuman aikana |
| Mgas, n1 | = | päästöt regeneraatiotapahtuman jälkeen. |

n1

=

kahden regeneraatiotapahtuman välisten ETC-testien lukumäärä

n2

=

ETC-testien lukumäärä regeneraatiotapahtuman aikana (vähintään yksi ETC-testi)

Mgas, n2

=

päästöt regeneraatiotapahtuman aikana

Mgas, n1

=

päästöt regeneraatiotapahtuman jälkeen.

6.   HIUKKASPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN (TARVITTAESSA)

6.1.   Tietojen arviointi

Hiukkassuodatin on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Sitä on vakioitava vähintään yhden tunnin mutta enintään 80 tunnin ajan osittain peitetyssä petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodattimien kokonaispaino kirjataan ja siitä vähennetään taarapaino, jolloin saadaan hiukkasnäytteen massa mf. Hiukkasten arvioimiseksi kirjataan suodattimen läpi testisyklin aikana kulkenut kokonaisnäytemassa (msep).

Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan laimennusilman massa (md) ja hiukkasten massa (mf,d) on kirjattava.

6.2.   Massavirtauksen laskeminen

6.2.1.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten massavirta (g/testi) on laskettava seuraavasti:

Formula

missä:

| mf | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| med | = | laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

mf

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

msep

=

hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

med

=

laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

Jos käytössä on kaksoislaimennusjärjestelmä, toisiolaimennusilman massa on vähennettävä hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassasta.

Formula

missä:

| mset | = | hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | toisiolaimennusilman massa, kg |

mset

=

hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg

mssd

=

toisiolaimennusilman massa, kg

Jos laimennusilman taustahiukkastaso on määritetty 3.4 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:

Formula

missä:

mPT, msep, med = ks. edellä

| md | = | taustahiukkasnäyteanturin ottaman ensimmäisen laimennusilman massa, kg |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | ensimmäisestä laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg |
| D | = | 5.4.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin |

md

=

taustahiukkasnäyteanturin ottaman ensimmäisen laimennusilman massa, kg

mf,d

=

ensimmäisestä laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg

D

=

5.4.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin

6.2.2.   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten massa MPT (g/testi) on laskettava jommallakummalla seuraavista menetelmistä:

| a) | missä:







  mf | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| medf | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

a)

Formula

missä:

mf

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

msep

=

hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

medf

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:

missä:

| qmedf, i | = | hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew, i | = | hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s |
| rd, i | = | hetkellinen laimennussuhde |
| qmdew, i | = | hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi, kg/s |
| qmdw, i | = | hetkellinen laimennusilman massavirta, kg/s |
| f | = | tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | = | mittausten lukumäärä |

qmedf, i

=

hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qmew, i

=

hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s

rd, i

=

hetkellinen laimennussuhde

qmdew, i

=

hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi, kg/s

qmdw, i

=

hetkellinen laimennusilman massavirta, kg/s

f

=

tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

=

mittausten lukumäärä

| b) | missä:







  mf | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | keskimääräinen näytesuhde testin aikana |

b)

Formula

missä:

mf

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

rs

=

keskimääräinen näytesuhde testin aikana

kun

missä:

| mse | = | näytteen massa syklin aikana, kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg |
| msep | = | hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| msed | = | laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |

mse

=

näytteen massa syklin aikana, kg

mew

=

pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg

msep

=

hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

msed

=

laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

| HUOM | : | Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, msep ja Msed ovat samat. |
| --- | --- | --- |

HUOM

:

Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, msep ja Msed ovat samat.

6.3.   Ominaispäästöjen laskeminen

Hiukkaspäästöt (g/kWh) on laskettava seuraavalla tavalla:

Formula

missä:

| Wact | = | syklin todellinen työ määritettynä 3.9.2 kohdan mukaisesti, kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

syklin todellinen työ määritettynä 3.9.2 kohdan mukaisesti, kWh.

| 6.3.1 | Jos käytössä on jaksottaiseen regeneraatioon perustuva jälkikäsittelyjärjestelmä, päästöt on painotettava seuraavasti:



  missä:







  n1 | = | kahden regeneraatiotapahtuman välisten ETC-testien lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | ETC-testien lukumäärä regeneraatiotapahtuman aikana (vähintään yksi ETC-testi) |
| | = | päästöt regeneraatiotapahtuman aikana |
| | = | päästöt regeneraatiotapahtuman ulkopuolella. |

6.3.1

Jos käytössä on jaksottaiseen regeneraatioon perustuva jälkikäsittelyjärjestelmä, päästöt on painotettava seuraavasti:

Formula

missä:

n1

=

kahden regeneraatiotapahtuman välisten ETC-testien lukumäärä

n2

=

ETC-testien lukumäärä regeneraatiotapahtuman aikana (vähintään yksi ETC-testi)

Formula

=

päästöt regeneraatiotapahtuman aikana

Formula

=

päästöt regeneraatiotapahtuman ulkopuolella.

Lisäys 3

ETC-testin dynamometriajo

| Aika
  (s) | Normaalinopeus
  (prosenttia) | Normaalimomentti
  (prosenttia) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | ”m” |
| 38 | 82,9 | ”m” |
| 39 | 51,3 | ”m” |
| 40 | 28,5 | ”m” |
| 41 | 29,3 | ”m” |
| 42 | 26,7 | ”m” |
| 43 | 20,4 | ”m” |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | ”m” |
| 87 | 52 | ”m” |
| 88 | 43,3 | ”m” |
| 89 | 36,1 | ”m” |
| 90 | 27,6 | ”m” |
| 91 | 21,1 | ”m” |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | ”m” |
| 119 | 44,3 | ”m” |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | ”m” |
| 125 | 65,3 | ”m” |
| 126 | 64 | ”m” |
| 127 | 59,7 | ”m” |
| 128 | 52,8 | ”m” |
| 129 | 45,9 | ”m” |
| 130 | 38,7 | ”m” |
| 131 | 32,4 | ”m” |
| 132 | 27 | ”m” |
| 133 | 21,7 | ”m” |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | ”m” |
| 165 | 50 | ”m” |
| 166 | 49,2 | ”m” |
| 167 | 49,3 | ”m” |
| 168 | 49,9 | ”m” |
| 169 | 51,6 | ”m” |
| 170 | 49,7 | ”m” |
| 171 | 48,5 | ”m” |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | ”m” |
| 177 | 53,6 | ”m” |
| 178 | 40,8 | ”m” |
| 179 | 32,9 | ”m” |
| 180 | 26,3 | ”m” |
| 181 | 20,9 | ”m” |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | ”m” |
| 232 | 43,6 | ”m” |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | ”m” |
| 248 | 65,5 | ”m” |
| 249 | 64,4 | ”m” |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | ”m” |
| 254 | 56,9 | ”m” |
| 255 | 54,5 | ”m” |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | ”m” |
| 275 | 67,1 | ”m” |
| 276 | 66,7 | ”m” |
| 277 | 65,6 | ”m” |
| 278 | 64,5 | ”m” |
| 279 | 62,9 | ”m” |
| 280 | 59,3 | ”m” |
| 281 | 54,1 | ”m” |
| 282 | 51,3 | ”m” |
| 283 | 47,9 | ”m” |
| 284 | 43,6 | ”m” |
| 285 | 39,4 | ”m” |
| 286 | 34,7 | ”m” |
| 287 | 29,8 | ”m” |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | ”m” |
| 290 | 35,5 | ”m” |
| 291 | 20,9 | ”m” |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | ”m” |
| 294 | 32 | ”m” |
| 295 | 23,6 | ”m” |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | ”m” |
| 305 | 29,2 | ”m” |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | ”m” |
| 317 | 59 | ”m” |
| 318 | 50,7 | ”m” |
| 319 | 41,8 | ”m” |
| 320 | 34,7 | ”m” |
| 321 | 28,7 | ”m” |
| 322 | 25,2 | ”m” |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | ”m” |
| 380 | 45,5 | ”m” |
| 381 | 44,7 | ”m” |
| 382 | 43,8 | ”m” |
| 383 | 41 | ”m” |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | ”m” |
| 390 | 49,9 | ”m” |
| 391 | 48 | ”m” |
| 392 | 45,3 | ”m” |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | ”m” |
| 465 | 51,7 | ”m” |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | ”m” |
| 472 | 60,1 | ”m” |
| 473 | 53,2 | ”m” |
| 474 | 44 | ”m” |
| 475 | 35,2 | ”m” |
| 476 | 30,5 | ”m” |
| 477 | 26,5 | ”m” |
| 478 | 22,5 | ”m” |
| 479 | 20,4 | ”m” |
| 480 | 19,1 | ”m” |
| 481 | 19,1 | ”m” |
| 482 | 13,4 | ”m” |
| 483 | 6,7 | ”m” |
| 484 | 3,2 | ”m” |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | ”m” |
| 493 | 38,4 | ”m” |
| 494 | 39,4 | ”m” |
| 495 | 39,7 | ”m” |
| 496 | 40,5 | ”m” |
| 497 | 40,8 | ”m” |
| 498 | 39,7 | ”m” |
| 499 | 39,2 | ”m” |
| 500 | 38,7 | ”m” |
| 501 | 32,7 | ”m” |
| 502 | 30,1 | ”m” |
| 503 | 21,9 | ”m” |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | ”m” |
| 528 | 54,5 | ”m” |
| 529 | 51,3 | ”m” |
| 530 | 45,5 | ”m” |
| 531 | 40,8 | ”m” |
| 532 | 38,9 | ”m” |
| 533 | 36,6 | ”m” |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | ”m” |
| 550 | 66,8 | ”m” |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | ”m” |
| 563 | 56 | ”m” |
| 564 | 53,9 | ”m” |
| 565 | 52,1 | ”m” |
| 566 | 49,9 | ”m” |
| 567 | 46,4 | ”m” |
| 568 | 43,6 | ”m” |
| 569 | 40,8 | ”m” |
| 570 | 37,5 | ”m” |
| 571 | 27,8 | ”m” |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | ”m” |
| 595 | 31,6 | ”m” |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | ”m” |
| 607 | 39 | ”m” |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | ”m” |
| 616 | 49,1 | ”m” |
| 617 | 47 | ”m” |
| 618 | 43,1 | ”m” |
| 619 | 39,2 | ”m” |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | ”m” |
| 641 | 51 | ”m” |
| 642 | 49,4 | ”m” |
| 643 | 49,2 | ”m” |
| 644 | 48,6 | ”m” |
| 645 | 47,5 | ”m” |
| 646 | 46,5 | ”m” |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | ”m” |
| 661 | 55,4 | ”m” |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | ”m” |
| 666 | 52 | ”m” |
| 667 | 50,4 | ”m” |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | ”m” |
| 702 | 64,3 | ”m” |
| 703 | 63 | ”m” |
| 704 | 62,2 | ”m” |
| 705 | 61,6 | ”m” |
| 706 | 62,4 | ”m” |
| 707 | 62,2 | ”m” |
| 708 | 61 | ”m” |
| 709 | 58,7 | ”m” |
| 710 | 55,5 | ”m” |
| 711 | 51,7 | ”m” |
| 712 | 49,2 | ”m” |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | ”m” |
| 715 | 46,2 | ”m” |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | ”m” |
| 720 | 41,9 | ”m” |
| 721 | 41,3 | ”m” |
| 722 | 41,4 | ”m” |
| 723 | 41,2 | ”m” |
| 724 | 41,8 | ”m” |
| 725 | 41,8 | ”m” |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | ”m” |
| 729 | 43,9 | ”m” |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | ”m” |
| 732 | 57,1 | ”m” |
| 733 | 52 | ”m” |
| 734 | 44,4 | ”m” |
| 735 | 40,2 | ”m” |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | ”m” |
| 758 | 49,1 | ”m” |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | ”m” |
| 777 | 60,3 | ”m” |
| 778 | 58,7 | ”m” |
| 779 | 57,2 | ”m” |
| 780 | 56,1 | ”m” |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | ”m” |
| 789 | 59,3 | ”m” |
| 790 | 58,6 | ”m” |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | ”m” |
| 825 | 48,6 | ”m” |
| 826 | 47,9 | ”m” |
| 827 | 46,8 | ”m” |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | ”m” |
| 836 | 59 | ”m” |
| 837 | 59,8 | ”m” |
| 838 | 60,3 | ”m” |
| 839 | 61,2 | ”m” |
| 840 | 61,8 | ”m” |
| 841 | 62,5 | ”m” |
| 842 | 62,4 | ”m” |
| 843 | 61,5 | ”m” |
| 844 | 63,7 | ”m” |
| 845 | 61,9 | ”m” |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | ”m” |
| 848 | 59,2 | ”m” |
| 849 | 57,3 | ”m” |
| 850 | 52,3 | ”m” |
| 851 | 49,3 | ”m” |
| 852 | 47,3 | ”m” |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | ”m” |
| 856 | 44,3 | ”m” |
| 857 | 43,1 | ”m” |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | ”m” |
| 876 | 60,3 | ”m” |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | ”m” |
| 886 | 63,1 | ”m” |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | ”m” |
| 896 | 61,2 | ”m” |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | ”m” |
| 907 | 58,2 | ”m” |
| 908 | 57,6 | ”m” |
| 909 | 57,1 | ”m” |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | ”m” |
| 915 | 55,2 | ”m” |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | ”m” |
| 1 001 | 55,2 | ”m” |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | ”m” |
| 1 018 | 49,3 | ”m” |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | ”m” |
| 1 021 | 49,4 | ”m” |
| 1 022 | 48,3 | ”m” |
| 1 023 | 49,4 | ”m” |
| 1 024 | 48,5 | ”m” |
| 1 025 | 48,7 | ”m” |
| 1 026 | 48,7 | ”m” |
| 1 027 | 49,1 | ”m” |
| 1 028 | 49 | ”m” |
| 1 029 | 49,8 | ”m” |
| 1 030 | 48,7 | ”m” |
| 1 031 | 48,5 | ”m” |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | ”m” |
| 1 068 | 45,5 | ”m” |
| 1 069 | 44,2 | ”m” |
| 1 070 | 43 | ”m” |
| 1 071 | 42,5 | ”m” |
| 1 072 | 41 | ”m” |
| 1 073 | 39,9 | ”m” |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | ”m” |
| 1 102 | 58,8 | ”m” |
| 1 103 | 57,7 | ”m” |
| 1 104 | 56 | ”m” |
| 1 105 | 54,7 | ”m” |
| 1 106 | 53,3 | ”m” |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | ”m” |
| 1 120 | 57,9 | ”m” |
| 1 121 | 57,6 | ”m” |
| 1 122 | 56,3 | ”m” |
| 1 123 | 55 | ”m” |
| 1 124 | 53,7 | ”m” |
| 1 125 | 52,1 | ”m” |
| 1 126 | 51,1 | ”m” |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | ”m” |
| 1 138 | 45,4 | ”m” |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | ”m” |
| 1 173 | 57,6 | ”m” |
| 1 174 | 56,9 | ”m” |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | ”m” |
| 1 248 | 58,8 | ”m” |
| 1 249 | 58,8 | ”m” |
| 1 250 | 58,7 | ”m” |
| 1 251 | 59,1 | ”m” |
| 1 252 | 59,1 | ”m” |
| 1 253 | 59,4 | ”m” |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | ”m” |
| 1 256 | 60,1 | ”m” |
| 1 257 | 60,6 | ”m” |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | ”m” |
| 1 261 | 59,7 | ”m” |
| 1 262 | 59,6 | ”m” |
| 1 263 | 59,8 | ”m” |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | ”m” |
| 1 268 | 59,6 | ”m” |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | ”m” |
| 1 486 | 59,5 | ”m” |
| 1 487 | 59,2 | ”m” |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | ”m” |
| 1 490 | 58,7 | ”m” |
| 1 491 | 57,9 | ”m” |
| 1 492 | 58,2 | ”m” |
| 1 493 | 57,6 | ”m” |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | ”m” |
| 1 523 | 56,7 | ”m” |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | ”m” |
| 1 527 | 56,3 | ”m” |
| 1 528 | 56,3 | ”m” |
| 1 529 | 56 | ”m” |
| 1 530 | 56,7 | ”m” |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | ”m” |
| 1 533 | 56,9 | ”m” |
| 1 534 | 57,4 | ”m” |
| 1 535 | 57,4 | ”m” |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | ”m” |
| 1 538 | 59,1 | ”m” |
| 1 539 | 59,4 | ”m” |
| 1 540 | 59,6 | ”m” |
| 1 541 | 59,5 | ”m” |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | ”m” |
| 1 550 | 57,4 | ”m” |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | ”m” |
| 1 645 | 60,8 | ”m” |
| 1 646 | 60,7 | ”m” |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | ”m” |
| 1 668 | 61,4 | ”m” |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | ”m” |
| 1 739 | 60,9 | ”m” |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | ”m” |
| 1 742 | 59,8 | ”m” |
| 1 743 | 59,1 | ”m” |
| 1 744 | 58,8 | ”m” |
| 1 745 | 58,8 | ”m” |
| 1 746 | 58,2 | ”m” |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| ”m” | = | käyttö |

Aika

(s)

Normaalinopeus

(prosenttia)

Normaalimomentti

(prosenttia)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

”m”

38

82,9

”m”

39

51,3

”m”

40

28,5

”m”

41

29,3

”m”

42

26,7

”m”

43

20,4

”m”

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

”m”

87

52

”m”

88

43,3

”m”

89

36,1

”m”

90

27,6

”m”

91

21,1

”m”

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

”m”

119

44,3

”m”

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

”m”

125

65,3

”m”

126

64

”m”

127

59,7

”m”

128

52,8

”m”

129

45,9

”m”

130

38,7

”m”

131

32,4

”m”

132

27

”m”

133

21,7

”m”

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

”m”

165

50

”m”

166

49,2

”m”

167

49,3

”m”

168

49,9

”m”

169

51,6

”m”

170

49,7

”m”

171

48,5

”m”

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

”m”

177

53,6

”m”

178

40,8

”m”

179

32,9

”m”

180

26,3

”m”

181

20,9

”m”

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

”m”

232

43,6

”m”

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

”m”

248

65,5

”m”

249

64,4

”m”

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

”m”

254

56,9

”m”

255

54,5

”m”

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

”m”

275

67,1

”m”

276

66,7

”m”

277

65,6

”m”

278

64,5

”m”

279

62,9

”m”

280

59,3

”m”

281

54,1

”m”

282

51,3

”m”

283

47,9

”m”

284

43,6

”m”

285

39,4

”m”

286

34,7

”m”

287

29,8

”m”

288

20,9

73,4

289

36,9

”m”

290

35,5

”m”

291

20,9

”m”

292

49,7

11,9

293

42,5

”m”

294

32

”m”

295

23,6

”m”

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

”m”

305

29,2

”m”

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

”m”

317

59

”m”

318

50,7

”m”

319

41,8

”m”

320

34,7

”m”

321

28,7

”m”

322

25,2

”m”

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

”m”

380

45,5

”m”

381

44,7

”m”

382

43,8

”m”

383

41

”m”

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

”m”

390

49,9

”m”

391

48

”m”

392

45,3

”m”

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

”m”

465

51,7

”m”

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

”m”

472

60,1

”m”

473

53,2

”m”

474

44

”m”

475

35,2

”m”

476

30,5

”m”

477

26,5

”m”

478

22,5

”m”

479

20,4

”m”

480

19,1

”m”

481

19,1

”m”

482

13,4

”m”

483

6,7

”m”

484

3,2

”m”

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

”m”

493

38,4

”m”

494

39,4

”m”

495

39,7

”m”

496

40,5

”m”

497

40,8

”m”

498

39,7

”m”

499

39,2

”m”

500

38,7

”m”

501

32,7

”m”

502

30,1

”m”

503

21,9

”m”

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

”m”

528

54,5

”m”

529

51,3

”m”

530

45,5

”m”

531

40,8

”m”

532

38,9

”m”

533

36,6

”m”

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

”m”

550

66,8

”m”

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

”m”

563

56

”m”

564

53,9

”m”

565

52,1

”m”

566

49,9

”m”

567

46,4

”m”

568

43,6

”m”

569

40,8

”m”

570

37,5

”m”

571

27,8

”m”

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

”m”

595

31,6

”m”

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

”m”

607

39

”m”

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

”m”

616

49,1

”m”

617

47

”m”

618

43,1

”m”

619

39,2

”m”

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

”m”

641

51

”m”

642

49,4

”m”

643

49,2

”m”

644

48,6

”m”

645

47,5

”m”

646

46,5

”m”

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

”m”

661

55,4

”m”

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

”m”

666

52

”m”

667

50,4

”m”

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

”m”

702

64,3

”m”

703

63

”m”

704

62,2

”m”

705

61,6

”m”

706

62,4

”m”

707

62,2

”m”

708

61

”m”

709

58,7

”m”

710

55,5

”m”

711

51,7

”m”

712

49,2

”m”

713

48,8

40,4

714

47,9

”m”

715

46,2

”m”

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

”m”

720

41,9

”m”

721

41,3

”m”

722

41,4

”m”

723

41,2

”m”

724

41,8

”m”

725

41,8

”m”

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

”m”

729

43,9

”m”

730

38

10,7

731

56,8

”m”

732

57,1

”m”

733

52

”m”

734

44,4

”m”

735

40,2

”m”

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

”m”

758

49,1

”m”

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

”m”

777

60,3

”m”

778

58,7

”m”

779

57,2

”m”

780

56,1

”m”

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

”m”

789

59,3

”m”

790

58,6

”m”

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

”m”

825

48,6

”m”

826

47,9

”m”

827

46,8

”m”

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

”m”

836

59

”m”

837

59,8

”m”

838

60,3

”m”

839

61,2

”m”

840

61,8

”m”

841

62,5

”m”

842

62,4

”m”

843

61,5

”m”

844

63,7

”m”

845

61,9

”m”

846

61,6

29,7

847

60,3

”m”

848

59,2

”m”

849

57,3

”m”

850

52,3

”m”

851

49,3

”m”

852

47,3

”m”

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

”m”

856

44,3

”m”

857

43,1

”m”

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

”m”

876

60,3

”m”

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

”m”

886

63,1

”m”

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

”m”

896

61,2

”m”

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

”m”

907

58,2

”m”

908

57,6

”m”

909

57,1

”m”

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

”m”

915

55,2

”m”

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

”m”

1 001

55,2

”m”

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

”m”

1 018

49,3

”m”

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

”m”

1 021

49,4

”m”

1 022

48,3

”m”

1 023

49,4

”m”

1 024

48,5

”m”

1 025

48,7

”m”

1 026

48,7

”m”

1 027

49,1

”m”

1 028

49

”m”

1 029

49,8

”m”

1 030

48,7

”m”

1 031

48,5

”m”

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

”m”

1 068

45,5

”m”

1 069

44,2

”m”

1 070

43

”m”

1 071

42,5

”m”

1 072

41

”m”

1 073

39,9

”m”

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

”m”

1 102

58,8

”m”

1 103

57,7

”m”

1 104

56

”m”

1 105

54,7

”m”

1 106

53,3

”m”

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

”m”

1 120

57,9

”m”

1 121

57,6

”m”

1 122

56,3

”m”

1 123

55

”m”

1 124

53,7

”m”

1 125

52,1

”m”

1 126

51,1

”m”

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

”m”

1 138

45,4

”m”

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

”m”

1 173

57,6

”m”

1 174

56,9

”m”

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

”m”

1 248

58,8

”m”

1 249

58,8

”m”

1 250

58,7

”m”

1 251

59,1

”m”

1 252

59,1

”m”

1 253

59,4

”m”

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

”m”

1 256

60,1

”m”

1 257

60,6

”m”

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

”m”

1 261

59,7

”m”

1 262

59,6

”m”

1 263

59,8

”m”

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

”m”

1 268

59,6

”m”

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

”m”

1 486

59,5

”m”

1 487

59,2

”m”

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

”m”

1 490

58,7

”m”

1 491

57,9

”m”

1 492

58,2

”m”

1 493

57,6

”m”

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

”m”

1 523

56,7

”m”

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

”m”

1 527

56,3

”m”

1 528

56,3

”m”

1 529

56

”m”

1 530

56,7

”m”

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

”m”

1 533

56,9

”m”

1 534

57,4

”m”

1 535

57,4

”m”

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

”m”

1 538

59,1

”m”

1 539

59,4

”m”

1 540

59,6

”m”

1 541

59,5

”m”

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

”m”

1 550

57,4

”m”

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

”m”

1 645

60,8

”m”

1 646

60,7

”m”

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

”m”

1 668

61,4

”m”

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

”m”

1 739

60,9

”m”

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

”m”

1 742

59,8

”m”

1 743

59,1

”m”

1 744

58,8

”m”

1 745

58,8

”m”

1 746

58,2

”m”

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

”m”

=

käyttö

Kuvassa 5 esitetään ETC-testin dynamometriajo graafisesti.

Kuva 5

ETC-testin dynamometriajo

Image

Lisäys 4

Mittaus- ja näytteenottomenettelyt

1.   JOHDANTO

Testattavaksi luovutetun moottorin päästöjen kaasumaiset komponentit sekä hiukkas- ja savupäästöt on mitattava lisäyksessä 7 kuvattujen menetelmien avulla. Lisäyksen 7 vastaavissa kohdissa kuvataan suositeltuja analyysijärjestelmiä kaasupäästöille (1 kohta), suositeltuja hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmiä (2 kohta) ja suositeltuja savunmittausopasimetrejä (3 kohta).

ESC-testissä kaasumaiset komponentit on määritettävä raakapakokaasusta. Ne voidaan määrittää myös laimennetusta pakokaasusta, jos hiukkasmäärityksessä käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää. Hiukkaset on määritettävä joko osa- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmän avulla.

ETC-testissä voidaan käyttää seuraavia menetelmiä:

| a) | CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmä kaasu- ja hiukkaspäästöjen määritystä varten (kaksoislaimennusjärjestelmiä voidaan käyttää), tai |
| --- | --- |

a)

CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmä kaasu- ja hiukkaspäästöjen määritystä varten (kaksoislaimennusjärjestelmiä voidaan käyttää), tai

| b) | yhdistelmä, jossa käytetään raakapakokaasun mittausta kaasupäästöjen osalta ja osavirtauslaimennusjärjestelmää hiukkaspäästöjen osalta, tai |
| --- | --- |

b)

yhdistelmä, jossa käytetään raakapakokaasun mittausta kaasupäästöjen osalta ja osavirtauslaimennusjärjestelmää hiukkaspäästöjen osalta, tai

| c) | jokin näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus). |
| --- | --- |

c)

jokin näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus).

2.   DYNAMOMETRI JA TESTISOLUN LAITTEET

Seuraavia laitteita on käytettävä testattaessa moottoreiden päästöjä moottoridynamometrissä:

2.1.   Moottoridynamometri

Käytettävän moottoridynamometrin ominaisuuksien on oltava riittävät tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2 kuvattujen testisyklien suorittamiseen. Nopeudenmittausjärjestelmän tarkkuuden on oltava ± 2 prosenttia lukemasta. Vääntömomentin mittausjärjestelmän tarkkuuden on oltava ± 3 prosenttia lukemasta asteikon 20 prosenttia ylittävällä osalla ja ±0,6 prosenttia koko asteikosta asteikon 20 prosenttia alittavalla osalla.

2.2.   Muut laitteet

Polttoaineen ja ilman kulutuksen, jäähdytysväliaineen ja voiteluaineen lämpötilan, pakokaasun paineen ja imuilman alipaineen, pakokaasun ja imuilman lämpötilan, ilmanpaineen, kosteuden ja polttoaineen lämpötilan mittauslaitteita on käytettävä tarpeen mukaan. Kyseisten laitteiden on oltava taulukossa 9 esitettyjen vaatimusten mukaiset:

Taulukko 9

Mittauslaitteiden tarkkuus

| Mittauslaite | Tarkkuus |
| --- | --- |
| Polttoaineen kulutus | ± 2 prosenttia moottorin suurimmasta arvosta |
| Ilman kulutus | ± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| Pakokaasun virtaus | ±2,5 % lukemasta tai ±1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi |
| Lämpötilat ≤ 600 K (327 oC) | ± 2 K absoluuttinen |
| Lämpötilat ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 prosentti lukemasta |
| Ilmanpaine | ±0,1 kPa absoluuttinen |
| Pakokaasun paine | ±0,2 kPa absoluuttinen |
| Imuilman alipaine | ±0,05 kPa absoluuttinen |
| Muut paineet | ±0,1 kPa absoluuttinen |
| Suhteellinen kosteus | ± 3 prosenttia absoluuttinen |
| Absoluuttinen kosteus | ± 5 prosentti lukemasta |
| Laimennusilman virtaus | ± 2 prosentti lukemasta |
| Laimennetun pakokaasun virtaus | ± 2 prosentti lukemasta |

Mittauslaite

Tarkkuus

Polttoaineen kulutus

± 2 prosenttia moottorin suurimmasta arvosta

Ilman kulutus

± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

Pakokaasun virtaus

±2,5 % lukemasta tai ±1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi

Lämpötilat ≤ 600 K (327 oC)

± 2 K absoluuttinen

Lämpötilat ≥ 600 K (327 oC)

± 1 prosentti lukemasta

Ilmanpaine

±0,1 kPa absoluuttinen

Pakokaasun paine

±0,2 kPa absoluuttinen

Imuilman alipaine

±0,05 kPa absoluuttinen

Muut paineet

±0,1 kPa absoluuttinen

Suhteellinen kosteus

± 3 prosenttia absoluuttinen

Absoluuttinen kosteus

± 5 prosentti lukemasta

Laimennusilman virtaus

± 2 prosentti lukemasta

Laimennetun pakokaasun virtaus

± 2 prosentti lukemasta

3.   KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN MÄÄRITTÄMINEN

3.1.   Analysaattorin yleiset eritelmät

Analysaattorin mittausalueen on sovelluttava pakokaasun komponenttien konsentraatioiden mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle (3.1.1 kohta). On suositeltavaa käyttää analysaattoreita siten, että mitattu konsentraatio on koko asteikon 15–100 prosentin välillä.

Jos tulostusjärjestelmä (tietokone, tietojenkoontiyksikkö) voi tuottaa riittävän tarkan ja erottelukykyisen tuloksen myös koko asteikon 15 prosenttia alittavalla osalla, myös kyseisen alueen mittaukset voidaan hyväksyä. Tässä tapauksessa on suoritettava lisäkalibrointi vähintään neljässä nimellisesti vakioetäisyyksin sijaitsevassa nollasta eroavassa pisteessä kalibrointikäyrien tarkkuuden varmistamiseksi tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 1.6.4 kohdan mukaisesti.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että sillä minimoidaan lisävirheiden mahdollisuus.

| 3.1.1. | Tarkkuus
  Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 prosenttia lukemasta koko mittausalueella nollapistettä lukuun ottamatta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta, riippuen siitä, kumpi on suurempi. Tarkkuus määritetään tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 1.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.








  HUOM | : | Tässä säännössä tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (= todellinen arvo). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Tarkkuus

Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 prosenttia lukemasta koko mittausalueella nollapistettä lukuun ottamatta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta, riippuen siitä, kumpi on suurempi. Tarkkuus määritetään tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 1.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

HUOM

:

Tässä säännössä tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (= todellinen arvo).

| 3.1.2. | Luotettavuus
  Luotettavuus, joka määritellään 2,5-kertaiseksi keskipoikkeamaksi kymmenen kertaa toistuneesta vasteesta määrättyyn kalibrointi- tai vertailukaasuun, ei saa olla suurempi kuin ± 1 prosenttia täyden asteikon pitoisuudesta kutakin yli 155 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti tai ± 2 prosenttia kutakin alle 155 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti. |
| --- | --- |

3.1.2.

Luotettavuus

Luotettavuus, joka määritellään 2,5-kertaiseksi keskipoikkeamaksi kymmenen kertaa toistuneesta vasteesta määrättyyn kalibrointi- tai vertailukaasuun, ei saa olla suurempi kuin ± 1 prosenttia täyden asteikon pitoisuudesta kutakin yli 155 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti tai ± 2 prosenttia kutakin alle 155 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti.

| 3.1.3. | Kohina
  Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden koko asteikosta. |
| --- | --- |

3.1.3.

Kohina

Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden koko asteikosta.

| 3.1.4. | Nollapisteen poikkeama
  Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien kohina, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 prosenttia alimman käytettävän alueen koko asteikosta. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nollapisteen poikkeama

Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien kohina, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 prosenttia alimman käytettävän alueen koko asteikosta.

| 3.1.5. | Asteikon poikkeama
  Vertailuvasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien häiriö, vertailukaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Vertailuvasteen poikkeaman yhden tunnin aikana on oltava alle 2 prosenttia täydestä asteikosta alimmalla käytetyllä alueella. |
| --- | --- |

3.1.5.

Asteikon poikkeama

Vertailuvasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien häiriö, vertailukaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Vertailuvasteen poikkeaman yhden tunnin aikana on oltava alle 2 prosenttia täydestä asteikosta alimmalla käytetyllä alueella.

| 3.1.6. | Nousuaika
  Mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 3,5 sekuntia.








  HUOM. | : | Pelkkä analysaattorin vasteajan arviointi ei yksin riitä sen määrittelemiseksi, sopiiko koko järjestelmä muuttuvatilaiseen testaukseen. Tilavuudet ja erityisesti järjestelmässä olevat tyhjät tilavuudet eivät vaikuta ainoastaan siirtoaikaan näytteenottimesta analysaattoriin, vaan ne vaikuttavat myös nousuaikaan. Myös analysaattorin sisäiset siirtoajat määritellään analysaattorin vasteajaksi (esimerkiksi NOx-analysaattorin muunnin tai vedenerotin). Koko järjestelmän vasteajan määrittely kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 1.5 kohdassa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Nousuaika

Mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 3,5 sekuntia.

HUOM.

:

Pelkkä analysaattorin vasteajan arviointi ei yksin riitä sen määrittelemiseksi, sopiiko koko järjestelmä muuttuvatilaiseen testaukseen. Tilavuudet ja erityisesti järjestelmässä olevat tyhjät tilavuudet eivät vaikuta ainoastaan siirtoaikaan näytteenottimesta analysaattoriin, vaan ne vaikuttavat myös nousuaikaan. Myös analysaattorin sisäiset siirtoajat määritellään analysaattorin vasteajaksi (esimerkiksi NOx-analysaattorin muunnin tai vedenerotin). Koko järjestelmän vasteajan määrittely kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 1.5 kohdassa.

3.2.   Kaasun kuivaaminen

Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen konsentraatioon on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

3.3.   Analysaattorit

Käytettävät mittausperiaatteet kuvataan 3.3.1–3.3.4 kohdassa. Lisäyksessä 7 annetaan yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä. Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavien laitteiden avulla. Epälineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisointipiirejä.

| 3.3.1. | Hiilimonoksidin (CO) analyysi
  Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1.

Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

| 3.3.2. | Hiilidioksidin (CO2) analyysi
  Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.2.

Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

| 3.3.3. | Hiilivetyjen (HC) analyysi
  Diesel- ja nestekaasumoottoreiden hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID), jonka ilmaisimen, venttiilien, putkistojen ja muiden lämmitettyjen osien avulla voidaan pitää kaasun lämpötilana 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Maakaasukäyttöisten moottoreiden hiilivetyanalysaattori voi olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionianalysaattori (FID) käytettävän menetelmän mukaan (ks. lisäyksessä 7 oleva 1.3 kohta). |
| --- | --- |

3.3.3.

Hiilivetyjen (HC) analyysi

Diesel- ja nestekaasumoottoreiden hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID), jonka ilmaisimen, venttiilien, putkistojen ja muiden lämmitettyjen osien avulla voidaan pitää kaasun lämpötilana 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Maakaasukäyttöisten moottoreiden hiilivetyanalysaattori voi olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionianalysaattori (FID) käytettävän menetelmän mukaan (ks. lisäyksessä 7 oleva 1.3 kohta).

| 3.3.4. | Metaanittomien hiilivetyjen (NMHC) analyysi (ainoastaan maakaasukäyttöiset kaasumoottorit)
  Metaanittomat hiilivedyt on määritettävä toisella seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

3.3.4.

Metaanittomien hiilivetyjen (NMHC) analyysi (ainoastaan maakaasukäyttöiset kaasumoottorit)

Metaanittomat hiilivedyt on määritettävä toisella seuraavista menetelmistä:

| 3.3.4.1. | Kaasukromatografiamenetelmä (GC)
  Metaanittomat hiilivedyt on määritettävä vähentämällä kaasukromatografilla (GC) 423 K:n (150 oC:n) lämpötilassa analysoitu metaani 3.3.3 kohdan mukaisesti mitatuista hiilivedyistä. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Kaasukromatografiamenetelmä (GC)

Metaanittomat hiilivedyt on määritettävä vähentämällä kaasukromatografilla (GC) 423 K:n (150 oC:n) lämpötilassa analysoitu metaani 3.3.3 kohdan mukaisesti mitatuista hiilivedyistä.

| 3.3.4.2. | Metaanierotin-menetelmä (NMC)
  Metaaniton jae on määritettävä lämmitetyn, FID:n kanssa sarjassa käytetyn NMC:n avulla 3.3.3 kohdan mukaisesti vähentämällä metaani hiilivedyistä. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Metaanierotin-menetelmä (NMC)

Metaaniton jae on määritettävä lämmitetyn, FID:n kanssa sarjassa käytetyn NMC:n avulla 3.3.3 kohdan mukaisesti vähentämällä metaani hiilivedyistä.

| 3.3.5. | Typen oksidien (NOx) analyysi
  Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminisenssianalysaattori (CLD) tai lämmitetty kemiluminisenssianalysaattori (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 oC), jos vesijäähdytyskokeen (ks. tämän liitteen lisäyksessä 5 oleva 1.9.2.2 kohta) tulos on tyydyttävä. |
| --- | --- |

3.3.5.

Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminisenssianalysaattori (CLD) tai lämmitetty kemiluminisenssianalysaattori (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 oC), jos vesijäähdytyskokeen (ks. tämän liitteen lisäyksessä 5 oleva 1.9.2.2 kohta) tulos on tyydyttävä.

| 3.3.6. | Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen
  Tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa 4.2.5 kohdan mukaisesti tehtävässä pakokaasuvirran määrityksessä käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma–polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi. Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.
  Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:






  ± 3 prosentti lukemasta | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 prosentti lukemasta | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 prosentti lukemasta | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa 4.2.5 kohdan mukaisesti tehtävässä pakokaasuvirran määrityksessä käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma–polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi. Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

± 3 prosentti lukemasta

λ < 2

± 5 prosentti lukemasta

2 ≤ λ < 5

± 10 prosentti lukemasta

5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

3.4.   Näytteiden ottaminen kaasupäästöistä

| 3.4.1. | Raakapakokaasu
  Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava virtaussuuntaa vastaan vähintään 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän pakojärjestelmän pakoaukosta sen mukaan, kumpi mitoista on suurempi, ja niin lähelle moottoria, että pakokaasun lämpötila anturin kohdalla on vähintään 343 K (70 oC).
  Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka CO2-päästö on suurin. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu korreloivan yllä kuvattujen menetelmien kanssa, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.
  Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. |
| --- | --- |

3.4.1.

Raakapakokaasu

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava virtaussuuntaa vastaan vähintään 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän pakojärjestelmän pakoaukosta sen mukaan, kumpi mitoista on suurempi, ja niin lähelle moottoria, että pakokaasun lämpötila anturin kohdalla on vähintään 343 K (70 oC).

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka CO2-päästö on suurin. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu korreloivan yllä kuvattujen menetelmien kanssa, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen.

| 3.4.2. | Laimennettu pakokaasu
  Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava lisäyksessä 7 olevan 2.3.1 kohdan mukainen (EP).
  Kaasupäästöjen näytteenotin (näytteenottimet) on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.
  Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:






  a) | pilaavat aineet kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä, |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Laimennettu pakokaasu

Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava lisäyksessä 7 olevan 2.3.1 kohdan mukainen (EP).

Kaasupäästöjen näytteenotin (näytteenottimet) on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.

Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:

a)

pilaavat aineet kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä,

| b) | pilaavia aineita kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan koko syklin ajalle; tämä menetelmä on pakollinen HC:n ja NOx:n osalta. |
| --- | --- |

b)

pilaavia aineita kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan koko syklin ajalle; tämä menetelmä on pakollinen HC:n ja NOx:n osalta.

4.   HIUKKASTEN MÄÄRITTÄMINEN

Hiukkasten määrittämiseen tarvitaan laimennusjärjestelmä. Laimennus voidaan toteuttaa joko osa- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin. Laimennetun pakokaasun lämpötilan on oltava alle 325 K (52 oC) välittömästi suodattimien pitimien etupuolella virtaussuuntaan katsottuna. Laimennusilman kosteuden säätö ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään on sallittua, ja kosteuden poistaminen on erityisen hyödyllistä, jos laimennusilma on hyvin kosteata. Laimennusilman lämpötilan on oltava yli 288 K (15 oC) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän on oltava sellainen, että moottorin pakokaasuvirrasta saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte ja järjestelmä ottaa huomioon pakokaasuvirtauksen poikkeamat ja näytteeseen johdetaan laimennusilmaa niin, että lämpötila suodattimella on alle 325 K (52 oC). Tämän takia laimennussuhde rdil ja näytteenottosuhde rs on määritettävä niin, että tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 3.2.1 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset täyttyvät. Näytteitä voidaan ottaa eri menetelmillä, ja käytettävä menetelmä määrää suurelta osin sen, mitä näytteenottolaitteita ja -menettelyjä käytetään (ks. lisäyksessä 7 oleva 2.2 kohta).

Yleensä hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle häiriöiden välttämiseksi. Näin ollen 3.4.1 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava lisäyksessä 7 olevan 2 kohdan vaatimusten mukainen.

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka hiukkaspäästö on suurin. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu korreloivan yllä kuvattujen menetelmien kanssa, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodattimet, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.

Hiukkasten näytteenotossa on käytettävä yksisuodatinmenetelmää, jossa käytetään yhtä suodatinta (ks. tämän lisäyksen 4.1.3 kohta) koko testisyklin ajan. ESC-testissä on seurattava näytteenottoaikoja ja -virtauksia erittäin tarkoin testin näytteenottovaiheen aikana.

4.1   Hiukkasnäytesuodattimet

Laimennetusta pakokaasusta otetaan näytteet suodattimella, joka vastaa 4.1.1 ja 4.1.2 kohdan vaatimuksia testisarjan aikana.

| 4.1.1. | Suodattimen eritelmä
  Suodattimien on oltava fluorihiilipäällystettyjä lasikuitusuodattimia. Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia kaasun pintanopeudella 35–100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1.

Suodattimen eritelmä

Suodattimien on oltava fluorihiilipäällystettyjä lasikuitusuodattimia. Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia kaasun pintanopeudella 35–100 cm/s.

| 4.1.2. | Suodattimen koko
  Suositeltavia ovat läpimitaltaan 47 tai 70 mm:n suodattimet. Myös läpimitaltaan suuremmat suodattimet hyväksytään (4.1.4), mutta pienempiä ei saa käyttää. |
| --- | --- |

4.1.2.

Suodattimen koko

Suositeltavia ovat läpimitaltaan 47 tai 70 mm:n suodattimet. Myös läpimitaltaan suuremmat suodattimet hyväksytään (4.1.4), mutta pienempiä ei saa käyttää.

| 4.1.3. | Suodattimen pintanopeus
  Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35–100 cm/s. Paineenalennuksen lisäys testin alun ja lopun välillä saa olla enintään 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Suodattimen pintanopeus

Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35–100 cm/s. Paineenalennuksen lisäys testin alun ja lopun välillä saa olla enintään 25 kPa.

| 4.1.4. | Suodattimen kuormitus
  Taulukossa 10 esitetään yleisimpien suodatinkokojen vaaditut vähimmäiskuormitukset. Suurten suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1 000 mm2:n suodatusalaa kohden.
  Taulukko 10
  Suodattimien vähimmäiskuormitukset






  Suodattimen läpimitta (mm) | Vähimmäiskuormitus (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Suodattimen kuormitus

Taulukossa 10 esitetään yleisimpien suodatinkokojen vaaditut vähimmäiskuormitukset. Suurten suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1 000 mm2:n suodatusalaa kohden.

Taulukko 10

Suodattimien vähimmäiskuormitukset

Suodattimen läpimitta (mm)

Vähimmäiskuormitus (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Jos aikaisempien testien perusteella on todennäköistä, että vaadittua suodattimen vähimmäiskuormitusta ei saavuteta testisyklin aikana, kun virtaus ja laimennussuhde on optimoitu, voidaan pienempi suodattimen kuormitus hyväksyä osapuolten (valmistaja ja hyväksyntäviranomainen) suostumuksella, mikäli voidaan osoittaa, että 4.2 kohdan tarkkuusvaatimukset täyttyvät (esimerkiksi 0,1 μg:n vaa'an avulla).

| 4.1.5. | Suodattimenpidin
  Päästötestiä varten suodattimet asetetaan pitimiin, jotka ovat lisäyksessä 7 olevan 2.2 kohdan vaatimusten mukaiset. Pidinasennelman on oltava sellainen, että virtaus jakautuu tasaisesti suodatusalalle. Suodattimenpitimen etu- tai takapuolelle sijoitetaan pikaventtiilit. Välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite, jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm. Laitteen käyttäminen on erittäin suositeltavaa, jos näytteenottimena käytetään avointa putkea, joka osoittaa pakokaasun virtaussuuntaa vastaan. |
| --- | --- |

4.1.5.

Suodattimenpidin

Päästötestiä varten suodattimet asetetaan pitimiin, jotka ovat lisäyksessä 7 olevan 2.2 kohdan vaatimusten mukaiset. Pidinasennelman on oltava sellainen, että virtaus jakautuu tasaisesti suodatusalalle. Suodattimenpitimen etu- tai takapuolelle sijoitetaan pikaventtiilit. Välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite, jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm. Laitteen käyttäminen on erittäin suositeltavaa, jos näytteenottimena käytetään avointa putkea, joka osoittaa pakokaasun virtaussuuntaa vastaan.

4.2   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät

| 4.2.1. | Punnituskammion olosuhteet
  Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana 295 K ± 3 K:n lämpötilassa (22 oC ± 3 oC). Kosteus on pidettävä 282,5 K ± 3 K:n (9,5 oC ± 3 oC) kastepisteessä ja suhteellisen kosteuden on oltava 45 prosenttia ± 8 prosenttia. |
| --- | --- |

4.2.1.

Punnituskammion olosuhteet

Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana 295 K ± 3 K:n lämpötilassa (22 oC ± 3 oC). Kosteus on pidettävä 282,5 K ± 3 K:n (9,5 oC ± 3 oC) kastepisteessä ja suhteellisen kosteuden on oltava 45 prosenttia ± 8 prosenttia.

| 4.2.2. | Viitesuodattimen punnitseminen
  Kammiossa (tai huoneessa) ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä), joka voisi laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakautuksen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 4.2.1 kohdassa eritellyistä, jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnitushuoneen pitäisi olla vaatimusten mukainen ennen henkilöstön menemistä huoneeseen. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta on punnittava neljän tunnin kuluessa näytteenottosuodattimien punnituksesta, mutta mieluummin samanaikaisesti. Viitesuodattimien (viitesuodatinparien) on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytesuodattimien.
  Jos vertailusuodattimien keskimääräinen paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet hylättävä ja päästötestit uusittava.
  Jos punnitushuoneen 4.2.1 kohdassa määritellyt stabiilisuuskriteerit eivät täyty, mutta viitesuodattimien punnitukset ovat vaatimusten mukaiset, moottorin valmistaja voi valita, hyväksyykö hän näytesuodattimien painot vai hylkääkö hän testin, korjauttaa punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja suorituttaa testin uudelleen. |
| --- | --- |

4.2.2.

Viitesuodattimen punnitseminen

Kammiossa (tai huoneessa) ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä), joka voisi laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakautuksen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 4.2.1 kohdassa eritellyistä, jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnitushuoneen pitäisi olla vaatimusten mukainen ennen henkilöstön menemistä huoneeseen. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta on punnittava neljän tunnin kuluessa näytteenottosuodattimien punnituksesta, mutta mieluummin samanaikaisesti. Viitesuodattimien (viitesuodatinparien) on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytesuodattimien.

Jos vertailusuodattimien keskimääräinen paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet hylättävä ja päästötestit uusittava.

Jos punnitushuoneen 4.2.1 kohdassa määritellyt stabiilisuuskriteerit eivät täyty, mutta viitesuodattimien punnitukset ovat vaatimusten mukaiset, moottorin valmistaja voi valita, hyväksyykö hän näytesuodattimien painot vai hylkääkö hän testin, korjauttaa punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja suorituttaa testin uudelleen.

| 4.2.3. | Analyysivaaka
  Suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava vähintään 2 μg ja erotuskyvyn vähintään 1 μg (1 merkki = 1 μg) valmistajan ilmoituksen mukaan. |
| --- | --- |

4.2.3.

Analyysivaaka

Suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava vähintään 2 μg ja erotuskyvyn vähintään 1 μg (1 merkki = 1 μg) valmistajan ilmoituksen mukaan.

| 4.2.4. | Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen
  Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijan, Faradayn häkin tai vastaavan laitteen avulla. |
| --- | --- |

4.2.4.

Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen

Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijan, Faradayn häkin tai vastaavan laitteen avulla.

| 4.2.5. | Virtausmittaus |
| --- | --- |

4.2.5.

Virtausmittaus

| 4.2.5.1. | Yleiset vaatimukset
  Virtausmittarin tai virtauksen mittauslaitteiden absoluuttisen tarkkuuksien on oltava 2.2 kohdan erittelyjen mukaiset. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Yleiset vaatimukset

Virtausmittarin tai virtauksen mittauslaitteiden absoluuttisen tarkkuuksien on oltava 2.2 kohdan erittelyjen mukaiset.

| 4.2.5.2. | Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat erityisvaatimukset
  Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran qmp tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella seuraavasti:



  Tässä tapauksessa arvojen qmdew ja qmdw ± 2 prosentin tarkkuus ei riitä takaamaan arvon qmp riittävää tarkkuutta. Jos kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että qmp:n tarkkuus on ± 5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.
  Arvon qmp riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:
  Arvojen qmdew and qmdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.
  Arvo qmdw kalibroidaan suhteessa arvoon qmdew siten, että saavutetaan samat qmp:n tarkkuudet kuin edellä olevassa kappaleessa. Yksityiskohtaisia tietoja tällaisesta kalibroinnista annetaan tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 3.2.1 kohdassa.
  Arvon qmp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Tässäkin tapauksessa vaaditaan samaa qmp:n tarkkuutta kuin edellä olevassa kappaleessa.
  Arvojen qmdew ja qmdw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qmdew ja qmdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta qmdew:n arvosta. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat erityisvaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran qmp tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella seuraavasti:

Formula

Tässä tapauksessa arvojen qmdew ja qmdw ± 2 prosentin tarkkuus ei riitä takaamaan arvon qmp riittävää tarkkuutta. Jos kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että qmp:n tarkkuus on ± 5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

Arvon qmp riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

Arvojen qmdew and qmdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

Arvo qmdw kalibroidaan suhteessa arvoon qmdew siten, että saavutetaan samat qmp:n tarkkuudet kuin edellä olevassa kappaleessa. Yksityiskohtaisia tietoja tällaisesta kalibroinnista annetaan tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 3.2.1 kohdassa.

Arvon qmp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Tässäkin tapauksessa vaaditaan samaa qmp:n tarkkuutta kuin edellä olevassa kappaleessa.

Arvojen qmdew ja qmdw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qmdew ja qmdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta qmdew:n arvosta.

5.   SAVUN MÄÄRITYS

Tässä osassa annetaan vaadittavien ja valinnaisien ELR-testissä käytettävien laitteiden eritelmät. Savun mittauksessa on käytettävä opasimetriä, jossa on opasiteetin ja valon absorptiokertoimen lukutilat. Opasiteetin lukutilaa on käytettävä ainoastaan kalibrointiin ja opasimetrin tarkistamiseen. Testisyklin savuarvot on mitattava valon absorptiokertoimen lukutilassa.

5.1.   Yleiset vaatimukset

ELR-testissä on käytettävä kolme toiminnallista yksikköä sisältävää savun mittaus- ja tietojenkäsittelyjärjestelmää. Nämä yksiköt voidaan integroida yhdeksi komponentiksi tai niitä voidaan käsitellä toisiinsa yhteydessä olevien komponenttien järjestelmänä. Toiminnalliset yksiköt ovat seuraavat:

| a) | lisäyksessä 7 olevan 3 kohdan eritelmien mukainen opasimetri, |
| --- | --- |

a)

lisäyksessä 7 olevan 3 kohdan eritelmien mukainen opasimetri,

| b) | tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 6 kohdan mukaisten funktioiden suorittamiseen pystyvä tietojenkäsittely-yksikkö, |
| --- | --- |

b)

tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 6 kohdan mukaisten funktioiden suorittamiseen pystyvä tietojenkäsittely-yksikkö,

| c) | kirjoitin ja/tai sähköinen tallennusväline tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 6.3 kohdassa määritettyjen vaadittavien savuarvojen kirjaamiseen ja tulostamiseen. |
| --- | --- |

c)

kirjoitin ja/tai sähköinen tallennusväline tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 6.3 kohdassa määritettyjen vaadittavien savuarvojen kirjaamiseen ja tulostamiseen.

5.2.   Erityiset vaatimukset

| 5.2.1 | Lineaarisuus
  Lineaarisuuden on oltava ± 2 prosenttia opasiteetista. |
| --- | --- |

5.2.1

Lineaarisuus

Lineaarisuuden on oltava ± 2 prosenttia opasiteetista.

| 5.2.2. | Nollapisteen poikkeama
  Nollapisteen poikkeama ei saa ylittää ± 1:tä prosenttia opasiteetista yhden tunnin mittaisen jakson aikana. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nollapisteen poikkeama

Nollapisteen poikkeama ei saa ylittää ± 1:tä prosenttia opasiteetista yhden tunnin mittaisen jakson aikana.

| 5.2.3. | Opasimetrin näyttö ja alue
  Opasiteetin näyttöasteikon on oltava 0–100 prosentin opasiteetti ja luettavuuden 0,1 prosentin opasiteetti. Valon absorptiokertoimen näyttöasteikon on oltava 0–30 m-1 valon absorptiokerroin ja luettavuuden 0,01 m-1 valon absorptiokerroin. |
| --- | --- |

5.2.3.

Opasimetrin näyttö ja alue

Opasiteetin näyttöasteikon on oltava 0–100 prosentin opasiteetti ja luettavuuden 0,1 prosentin opasiteetti. Valon absorptiokertoimen näyttöasteikon on oltava 0–30 m-1 valon absorptiokerroin ja luettavuuden 0,01 m-1 valon absorptiokerroin.

| 5.2.4. | Laitteen vasteaika
  Opasimetrin fyysinen vasteaika saa olla enintään 0,2 sekuntia. Fyysinen vasteaika on aika, joka kuluu nopeavasteisen vastaanottimen tulosteen muuttumiseen 10:stä 90 prosenttiin kokonaispoikkeamasta silloin, kun mitattavan kaasun opasiteetti muuttuu alle 0,1 sekunnissa.
  Opasimetrin sähköinen vasteaika saa olla enintään 0,05 sekuntia. Sähköinen vasteaika on aika, joka kuluu opasimetrin tulosteen muuttumiseen 10:stä 90 prosenttiin koko asteikolla silloin, kun valonlähde keskeytetään tai sammutetaan kokonaan alle 0,01 sekunnissa. |
| --- | --- |

5.2.4.

Laitteen vasteaika

Opasimetrin fyysinen vasteaika saa olla enintään 0,2 sekuntia. Fyysinen vasteaika on aika, joka kuluu nopeavasteisen vastaanottimen tulosteen muuttumiseen 10:stä 90 prosenttiin kokonaispoikkeamasta silloin, kun mitattavan kaasun opasiteetti muuttuu alle 0,1 sekunnissa.

Opasimetrin sähköinen vasteaika saa olla enintään 0,05 sekuntia. Sähköinen vasteaika on aika, joka kuluu opasimetrin tulosteen muuttumiseen 10:stä 90 prosenttiin koko asteikolla silloin, kun valonlähde keskeytetään tai sammutetaan kokonaan alle 0,01 sekunnissa.

| 5.2.5. | Harmaasuodattimet
  Opasimetrin kalibrointiin, lineaarisuuden mittauksiin tai asteikon säätämiseen käytettävän harmaasuodattimen opasiteetin arvo on tunnettava 1,0 prosentin tarkkuudella. Suodattimen nimellisarvon tarkkuus on tarkistettava vähintään kerran vuodessa kansallisen tai kansainvälisen standardin viitteen avulla.
  Harmaasuodattimet ovat herkkiä laitteita, ja ne vahingoittuvat helposti käytössä. Niitä on käsiteltävä ainoastaan tarvittaessa ja silloinkin huolellisesti suodattimen naarmuuntumisen tai likaantumisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

5.2.5.

Harmaasuodattimet

Opasimetrin kalibrointiin, lineaarisuuden mittauksiin tai asteikon säätämiseen käytettävän harmaasuodattimen opasiteetin arvo on tunnettava 1,0 prosentin tarkkuudella. Suodattimen nimellisarvon tarkkuus on tarkistettava vähintään kerran vuodessa kansallisen tai kansainvälisen standardin viitteen avulla.

Harmaasuodattimet ovat herkkiä laitteita, ja ne vahingoittuvat helposti käytössä. Niitä on käsiteltävä ainoastaan tarvittaessa ja silloinkin huolellisesti suodattimen naarmuuntumisen tai likaantumisen välttämiseksi.

Lisäys 5

Kalibrointimenettely

1.   ANALYYSILAITTEIDEN KALIBROINTI

1.1.   Johdanto

Kaikki analysaattorit on kalibroitava niin usein kuin se on tarpeen tämän säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Tässä osassa kuvataan lisäyksessä 4 olevassa 3 kohdassa ja lisäyksessä 7 olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen analysaattoreiden kalibroimiseen käytettävät menetelmät.

1.2.   Kalibrointikaasut

Kaikkien kalibrointikaasujen pisimmät säilytysajat on otettava huomioon.

Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

| 1.2.1. | Puhtaat kaasut
  Kaasuilta vaadittava puhtaus on määritetty jäljempänä esitetyillä epäpuhtauksien raja-arvoilla. Seuraavien kaasujen on oltava käytettävissä: | Puhdistettu typpi
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Puhtaat kaasut

Kaasuilta vaadittava puhtaus on määritetty jäljempänä esitetyillä epäpuhtauksien raja-arvoilla. Seuraavien kaasujen on oltava käytettävissä:

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Puhdistettu happi
  (Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2) |
| --- | --- |

Puhdistettu happi

(Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)

| | Vety-helium-seos
  (40 ± 2 prosenttia vetyä, loput heliumia)
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vety-helium-seos

(40 ± 2 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Puhdistettu synteettinen ilma
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.)
  Puhdistettua propaania tai hiilimonoksidia (CO) CVS-tarkistukseen |
| --- | --- |

(Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.)

Puhdistettua propaania tai hiilimonoksidia (CO) CVS-tarkistukseen

| 1.2.2. | Kalibrointi- ja vertailukaasut
  Käytettävissä on oltava kaasuja, joilla on seuraavat kemialliset koostumukset: | C3H8 ja puhdistettua synteettistä ilmaa (ks. 1.2.1 kohta), |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibrointi- ja vertailukaasut

Käytettävissä on oltava kaasuja, joilla on seuraavat kemialliset koostumukset:

C3H8 ja puhdistettua synteettistä ilmaa (ks. 1.2.1 kohta),

| | CO ja puhdistettu typpi, |
| --- | --- |

CO ja puhdistettu typpi,

| | NOx ja puhdistettua typpeä (tämän kalibrointikaasun NO2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta), |
| --- | --- |

NOx ja puhdistettua typpeä (tämän kalibrointikaasun NO2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta),

| | CO2 ja puhdistettu typpi, |
| --- | --- |

CO2 ja puhdistettu typpi,

| | CH4 ja puhdistettua synteettistä ilmaa, |
| --- | --- |

CH4 ja puhdistettua synteettistä ilmaa,

| | C2H6 ja puhdistettua synteettistä ilmaa. |
| --- | --- |

C2H6 ja puhdistettua synteettistä ilmaa.

Huom. Muita kaasujen yhdistelmiä saa käyttää, jos kaasut eivät reagoi keskenään.

Kalibrointi- ja vertailukaasun todellisen konsentraation on oltava ± 2 prosentin tarkkuudella sama kuin nimellisarvon. Kalibrointikaasun kaikki konsentraatiot on annettava tilavuuspohjaisina (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvoina).

Kalibrointi- ja vertailukaasut voidaan tuottaa myös kaasunjakajan avulla, jolloin kaasu laimennetaan puhdistetulla typellä (N2) tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla. Sekoituslaitteen tarkkuuden on oltava riittävä, jotta laimennettujen kalibrointikaasujen tarkkuus voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella.

| 1.2.3. | Tarkkuussekoituslaitteiden käyttö
  Kalibrointiin ja vertailuun käytettäviä kaasuja voidaan myös saada aikaan tarkkuussekoituslaitteilla (kaasunjakajilla) puhdistetulla N2:lla tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla laimentamalla. Sekoituslaitteen tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ± 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään sekoituslaitetta.
  Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä enintään ± 1 prosenttia nimellisarvosta. |
| --- | --- |

1.2.3.

Tarkkuussekoituslaitteiden käyttö

Kalibrointiin ja vertailuun käytettäviä kaasuja voidaan myös saada aikaan tarkkuussekoituslaitteilla (kaasunjakajilla) puhdistetulla N2:lla tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla laimentamalla. Sekoituslaitteen tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ± 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään sekoituslaitetta.

Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä enintään ± 1 prosenttia nimellisarvosta.

1.3.   Analysaattoreiden ja näytteenottojärjestelmän käyttö

Analysaattoreita on käytettävä laitteen valmistajan käynnistys- ja käyttöohjeiden mukaisesti. Jäljempänä 1.4–1.9 kohdissa esitetyt vähimmäisvaatimukset on otettava huomioon.

1.4.   Vuototesti

Järjestelmälle on tehtävä vuototesti. Näytteenotin on irrotettava pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää on tukittava. Analysaattorin pumppu on käynnistettävä. Alun vakautusjakson jälkeen kaikkien virtausmittareiden lukeman on oltava nolla. Jos lukema ei ole nolla, näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika on korjattava.

Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia tarkistettavan järjestelmän osan käytön aikaisesta virtauksesta. Analysaattorin ja ohituksen virtoja voidaan käyttää käytön aikaisten virtausten arvioimiseen.

Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu Δp (kPa/min) saa olla enintään

Δp = p / Vs × 0,005 × qvs

missä:

| Vs | = | järjestelmän tilavuus, l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | järjestelmän virtausnopeus, l/min |

Vs

=

järjestelmän tilavuus, l

qvs

=

järjestelmän virtausnopeus, l/min

Toinen tapa on aiheuttaa konsentraation askelmuutos näytteenottolinjan alussa vaihtamalla nollakaasusta vertailukaasuun. Jos riittävän pitkän ajan kuluttua lukema on noin 1 prosentin alempi kuin käyttöön otettu pitoisuus, tämä viittaa kalibrointi- tai vuoto-ongelmiin.

1.5.   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testauksen mittauksessa (paine, virrat, analysaattoreiden suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasuaineosan pitoisuus on kirjattava. Vasteaika on kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t90) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viive on aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t90 - t10).

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten raakapakokaasun mittauksessa muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50).

Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 3,5 sekuntia kaikille rajoitetuille aineosille (CO, NOx,, HC, NMHC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla.

1.6.   Kalibrointi

| 1.6.1. | Instrumentit
  Instrumentit on kalibroitava ja kalibrointikäyriä on verrattava vakiokaasuihin. Kalibroinnissa on käytettävä samoja kaasun virtauksia kuin pakokaasunäytteiden otossa. |
| --- | --- |

1.6.1.

Instrumentit

Instrumentit on kalibroitava ja kalibrointikäyriä on verrattava vakiokaasuihin. Kalibroinnissa on käytettävä samoja kaasun virtauksia kuin pakokaasunäytteiden otossa.

| 1.6.2. | Lämmitysaika
  Lämmitysajan on oltava valmistajan suositusten mukainen. Jos lämmitysaikaa ei ole määritetty, on suositeltavaa lämmittää analysaattoreita kahden tunnin ajan. |
| --- | --- |

1.6.2.

Lämmitysaika

Lämmitysajan on oltava valmistajan suositusten mukainen. Jos lämmitysaikaa ei ole määritetty, on suositeltavaa lämmittää analysaattoreita kahden tunnin ajan.

| 1.6.3. | NDIR- ja HFID-analysaattorit
  NDIR-analysaattori on viritettävä tarpeen mukaisesti ja HFID-analysaattorin liekki on optimoitava (1.8.1 kohta). |
| --- | --- |

1.6.3.

NDIR- ja HFID-analysaattorit

NDIR-analysaattori on viritettävä tarpeen mukaisesti ja HFID-analysaattorin liekki on optimoitava (1.8.1 kohta).

| 1.6.4. | Kalibrointikäyrän määrittäminen






  a) | Kaikki tavallisesti käytettävät käyttöalueet on kalibroitava |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Kalibrointikäyrän määrittäminen

a)

Kaikki tavallisesti käytettävät käyttöalueet on kalibroitava

| b) | CO, CO2, NOx ja HC-analysaattorit on nollattava puhdistetun synteettisen ilman (tai typen) avulla. |
| --- | --- |

b)

CO, CO2, NOx ja HC-analysaattorit on nollattava puhdistetun synteettisen ilman (tai typen) avulla.

| c) | Sopivat kalibrointikaasut syötetään analysaattoreihin, kirjataan arvot ja laaditaan kalibrointikäyrä. |
| --- | --- |

c)

Sopivat kalibrointikaasut syötetään analysaattoreihin, kirjataan arvot ja laaditaan kalibrointikäyrä.

| d) | Kalibrointikäyrä määritetään vähintään kuuden mahdollisimman tasaisesti toiminta-alueella sijaitsevan kalibrointipisteen (ei nollan) avulla. Suurimman nimelliskonsentraation on oltava vähintään 90 prosenttia koko asteikosta. |
| --- | --- |

d)

Kalibrointikäyrä määritetään vähintään kuuden mahdollisimman tasaisesti toiminta-alueella sijaitsevan kalibrointipisteen (ei nollan) avulla. Suurimman nimelliskonsentraation on oltava vähintään 90 prosenttia koko asteikosta.

| e) | Kalibrointikäyrä on laskettava pienimmän neliösumman menetelmällä. Tässä voidaan käyttää parhaiten sopivaa lineaarista tai ei-lineaarista yhtälöä. |
| --- | --- |

e)

Kalibrointikäyrä on laskettava pienimmän neliösumman menetelmällä. Tässä voidaan käyttää parhaiten sopivaa lineaarista tai ei-lineaarista yhtälöä.

| f) | Kalibrointipisteet saavat poiketa pienimmän neliösumman parhaiten sopivasta viivasta enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi. |
| --- | --- |

f)

Kalibrointipisteet saavat poiketa pienimmän neliösumman parhaiten sopivasta viivasta enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi.

| g) | Nollaus on tarkistettava uudelleen ja kalibrointimenettely tarvittaessa toistettava. |
| --- | --- |

g)

Nollaus on tarkistettava uudelleen ja kalibrointimenettely tarvittaessa toistettava.

| 1.6.5. | Vaihtoehtoiset menetelmät
  Jos jonkin muun menetelmän (esimerkiksi tietokoneen, elektronisesti säädetyn katkaisimen) voidaan osoittaa tuottavan vastaavan tarkkuuden, sitä voi käyttää. |
| --- | --- |

1.6.5.

Vaihtoehtoiset menetelmät

Jos jonkin muun menetelmän (esimerkiksi tietokoneen, elektronisesti säädetyn katkaisimen) voidaan osoittaa tuottavan vastaavan tarkkuuden, sitä voi käyttää.

| 1.6.6. | Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun merkkikaasuanalysaattorin kalibrointi
  Kalibrointikäyrä määritetään vähintään kuuden mahdollisimman tasaisesti toiminta-alueella sijaitsevan kalibrointipisteen (ei nollan) avulla. Suurimman nimelliskonsentraation on oltava vähintään 90 prosenttia koko asteikosta. Kalibrointikäyrä on laskettava pienimmän neliösumman menetelmällä.
  Kalibrointipisteet saavat poiketa pienimmän neliösumman parhaiten sopivasta viivasta enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi.
  Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 prosenttia analysaattorin täydestä asteikosta. |
| --- | --- |

1.6.6.

Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun merkkikaasuanalysaattorin kalibrointi

Kalibrointikäyrä määritetään vähintään kuuden mahdollisimman tasaisesti toiminta-alueella sijaitsevan kalibrointipisteen (ei nollan) avulla. Suurimman nimelliskonsentraation on oltava vähintään 90 prosenttia koko asteikosta. Kalibrointikäyrä on laskettava pienimmän neliösumman menetelmällä.

Kalibrointipisteet saavat poiketa pienimmän neliösumman parhaiten sopivasta viivasta enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi.

Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 prosenttia analysaattorin täydestä asteikosta.

| 1.6.7. | Kalibroinnin todentaminen
  Kukin normaalisti käytettävä toiminta-alue on tarkistettava ennen kutakin analyysiä seuraavan menettelyn mukaisesti.
  Kalibrointi on tarkistettava nollakaasun ja nimellisarvoltaan yli 80 prosenttia koko mittausasteikosta olevan vertailukaasun avulla.
  Jos kahden testattavan pisteen mittausarvot eroavat enintään ± 4 prosenttia ilmoitetun viitearvon koko asteikosta, säätömuuttujia saa muuttaa. Jos erot ovat suuremmat, on muodostettava uusi kalibrointikäyrä 1.5.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6.7.

Kalibroinnin todentaminen

Kukin normaalisti käytettävä toiminta-alue on tarkistettava ennen kutakin analyysiä seuraavan menettelyn mukaisesti.

Kalibrointi on tarkistettava nollakaasun ja nimellisarvoltaan yli 80 prosenttia koko mittausasteikosta olevan vertailukaasun avulla.

Jos kahden testattavan pisteen mittausarvot eroavat enintään ± 4 prosenttia ilmoitetun viitearvon koko asteikosta, säätömuuttujia saa muuttaa. Jos erot ovat suuremmat, on muodostettava uusi kalibrointikäyrä 1.5.5 kohdan mukaisesti.

1.7.   NOx-muuntimen tehokkuustesti

NO2:n muuntamisessa NO:ksi käytettävän muuntimen tehokkuus on testattava 1.7.1–1.7.8 kohtien ohjeiden mukaisesti (kuva 6).

| 1.7.1. | Testin asetukset
  Muuntimien tehokkuus voidaan testata otsonaattoria käyttäen kuvassa 6 esitetyn testilaitteiston (ks. myös tämän liitteen lisäyksessä 4 oleva 3.3.5 kohta) ja jäljempänä kuvatun menettelyn avulla. |
| --- | --- |

1.7.1.

Testin asetukset

Muuntimien tehokkuus voidaan testata otsonaattoria käyttäen kuvassa 6 esitetyn testilaitteiston (ks. myös tämän liitteen lisäyksessä 4 oleva 3.3.5 kohta) ja jäljempänä kuvatun menettelyn avulla.

| 1.7.2. | Kalibrointi
  CLD ja HCLD on kalibroitava yleisimmälle käyttöalueelle valmistajan ohjeiden mukaisesti nolla- ja vertailukaasun (jonka NO-pitoisuuden on oltava suunnilleen 80 prosenttia käyttöalueesta ja kaasuseoksen NO2-konsentraation on oltava alle 5 prosenttia NO-konsentraatiosta) avulla. NOx-analysaattorin on oltava NO-moodissa, niin että vertailukaasu ei kulje muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio on kirjattava. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibrointi

CLD ja HCLD on kalibroitava yleisimmälle käyttöalueelle valmistajan ohjeiden mukaisesti nolla- ja vertailukaasun (jonka NO-pitoisuuden on oltava suunnilleen 80 prosenttia käyttöalueesta ja kaasuseoksen NO2-konsentraation on oltava alle 5 prosenttia NO-konsentraatiosta) avulla. NOx-analysaattorin on oltava NO-moodissa, niin että vertailukaasu ei kulje muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio on kirjattava.

| 1.7.3. | Laskeminen
  NOx-muuntimen tehokkuus lasketaan seuraavasti:



  jossa






  a | on 1.7.6 kohdan mukainen NOx-konsentraatio |
| --- | --- | --- |
| b | on 1.7.7 kohdan mukainen NOx-konsentraatio |
| c | on 1.7.4 kohdan mukainen NO-konsentraatio |
| d | on 1.7.5 kohdan mukainen NO-konsentraatio |

1.7.3.

Laskeminen

NOx-muuntimen tehokkuus lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

a

on 1.7.6 kohdan mukainen NOx-konsentraatio

b

on 1.7.7 kohdan mukainen NOx-konsentraatio

c

on 1.7.4 kohdan mukainen NO-konsentraatio

d

on 1.7.5 kohdan mukainen NO-konsentraatio

| 1.7.4. | Hapen lisääminen
  Happea tai nollailmaa lisätään T-liittimen avulla jatkuvasti kaasuvirtaan, kunnes ilmoitettu konsentraatio on noin 20 prosenttia pienempi kuin 1.7.2 kohdassa annettu ilmoitettu kalibrointikonsentraatio (analysaattori NO-tilassa). Ilmoitettu konsentraatio c on kirjattava. Otsonaattori ei saa olla aktivoituna prosessin aikana. |
| --- | --- |

1.7.4.

Hapen lisääminen

Happea tai nollailmaa lisätään T-liittimen avulla jatkuvasti kaasuvirtaan, kunnes ilmoitettu konsentraatio on noin 20 prosenttia pienempi kuin 1.7.2 kohdassa annettu ilmoitettu kalibrointikonsentraatio (analysaattori NO-tilassa). Ilmoitettu konsentraatio c on kirjattava. Otsonaattori ei saa olla aktivoituna prosessin aikana.

| 1.7.5. | Otsonaattorin aktivoiminen
  Otsonaattori on nyt aktivoitu tuottamaan niin paljon otsonia, että NO-konsentraatio laskee noin 20 prosenttiin (vähimmäisarvo 10 prosenttia) 1.7.2 kohdassa annetusta kalibrointikonsentraatiosta. Ilmoitettu konsentraatio d on kirjattava (analysaattori NO-tilassa). |
| --- | --- |

1.7.5.

Otsonaattorin aktivoiminen

Otsonaattori on nyt aktivoitu tuottamaan niin paljon otsonia, että NO-konsentraatio laskee noin 20 prosenttiin (vähimmäisarvo 10 prosenttia) 1.7.2 kohdassa annetusta kalibrointikonsentraatiosta. Ilmoitettu konsentraatio d on kirjattava (analysaattori NO-tilassa).

| 1.7.6. | NOx-tila
  Seuraavaksi NO-analysaattori kytketään NOx-tilaan, jolloin (NO:sta, NO2:sta, O2:sta ja N2:sta koostuva) kaasuseos virtaa muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio ”a” on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa). |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx-tila

Seuraavaksi NO-analysaattori kytketään NOx-tilaan, jolloin (NO:sta, NO2:sta, O2:sta ja N2:sta koostuva) kaasuseos virtaa muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio ”a” on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

| 1.7.7. | Otsonaattorin aktivoinnin poistaminen
  Otsonaattori kytketään nyt pois toiminnasta. Edellä 1.7.6 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. Ilmoitettu konsentraatio ”b” on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa). |
| --- | --- |

1.7.7.

Otsonaattorin aktivoinnin poistaminen

Otsonaattori kytketään nyt pois toiminnasta. Edellä 1.7.6 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. Ilmoitettu konsentraatio ”b” on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

| 1.7.8. | NO-tila
  Kun otsonaattori on aktivoimattomassa tilassa ja laite on kytketty NO-tilaan, myös hapen tai synteettisen ilman virtaus katkaistaan. Analysaattorin NOx-lukema saa poiketa enintään ± 5 prosenttia 1.7.2 kohdan mukaisesti mitatusta arvosta (analysaattori NO-tilassa). |
| --- | --- |

1.7.8.

NO-tila

Kun otsonaattori on aktivoimattomassa tilassa ja laite on kytketty NO-tilaan, myös hapen tai synteettisen ilman virtaus katkaistaan. Analysaattorin NOx-lukema saa poiketa enintään ± 5 prosenttia 1.7.2 kohdan mukaisesti mitatusta arvosta (analysaattori NO-tilassa).

| 1.7.9. | Testin aikaväli
  Muuntimen tehokkuus on testattava ennen jokaista NOx-analysaattorin kalibrointia. |
| --- | --- |

1.7.9.

Testin aikaväli

Muuntimen tehokkuus on testattava ennen jokaista NOx-analysaattorin kalibrointia.

| 1.7.10. | Tehokkuusvaatimukset
  Muuntimen vähimmäistehokkuus on 90 prosenttia, mutta tehokkuudeltaan yli 95 prosenttia oleva muunnin on erittäin suositeltava.

  Huom. Jos otsonaattori ei voi 1.7.5 kohdan mukaisesti vähentää konsentraatiota 80 prosentista 20 prosenttiin analysaattorin yleisimmällä alueella, on käytettävä suurinta aluetta, jolla vähennys saavutetaan. |
| --- | --- |

1.7.10.

Tehokkuusvaatimukset

Muuntimen vähimmäistehokkuus on 90 prosenttia, mutta tehokkuudeltaan yli 95 prosenttia oleva muunnin on erittäin suositeltava.

Huom. Jos otsonaattori ei voi 1.7.5 kohdan mukaisesti vähentää konsentraatiota 80 prosentista 20 prosenttiin analysaattorin yleisimmällä alueella, on käytettävä suurinta aluetta, jolla vähennys saavutetaan.

Kuva 6

Kaavio NOx-muuntimen tehokkuuden mittauslaitteesta

Image

1.8.   FID:n säätäminen

| 1.8.1. | Ilmaisimen vasteen optimointi
  FID-laite on säädettävä mittauslaitteen valmistajan ohjeiden mukaan. Tavallisimman käyttöalueen vasteen optimointiin on käytettävä propaania ilmavertailukaasussa.
  Kun polttoaineen ja ilman virtaukset on asetettu valmistajan suositusten mukaisiksi, analysaattoriin on johdettava 350 ± 75 ppm C-vertailukaasua. Vaste tietyllä polttoainevirtauksella on määritettävä vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. Polttoaineen virtaus on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet on kirjattava näillä polttoainevirtauksilla. Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero on piirrettävä ja polttoaineen virtaus on säädettävä käyrän rikkaammalle puolelle. |
| --- | --- |

1.8.1.

Ilmaisimen vasteen optimointi

FID-laite on säädettävä mittauslaitteen valmistajan ohjeiden mukaan. Tavallisimman käyttöalueen vasteen optimointiin on käytettävä propaania ilmavertailukaasussa.

Kun polttoaineen ja ilman virtaukset on asetettu valmistajan suositusten mukaisiksi, analysaattoriin on johdettava 350 ± 75 ppm C-vertailukaasua. Vaste tietyllä polttoainevirtauksella on määritettävä vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. Polttoaineen virtaus on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet on kirjattava näillä polttoainevirtauksilla. Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero on piirrettävä ja polttoaineen virtaus on säädettävä käyrän rikkaammalle puolelle.

| 1.8.2. | Hiilivetyvastekertoimet
  Analysaattori on kalibroitava käyttämällä ilman propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman sekoitusta 1.5 kohdan mukaisesti.
  Vasteen kertoimet on määritettävä otettaessa analysaattori käyttöön ja suurten huoltojen yhteydessä. Tietyn hiilivetylajin vastekerroin (Rf) on FID:n C1-lukeman suhde kaasun konsentraatioon sylinterissä ppm C1-arvona ilmaistuna.
  Testikaasun konsentraation on oltava riittävä tuottamaan noin koko asteikon 80 prosentin suuruinen vaste. Konsentraatio on tunnettava ± 2 prosentin tarkkuudella käyttäen viitteenä tilavuutena ilmaistua gravimetristä vakiota. Tämän lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tunnin ajan 298 K:n ± 5 K:n (25 oC:n ± 5 oC:n) lämpötilassa.
  Käytettävät testikaasut ja suositellut suhteelliset vastekerroinalueet ovat seuraavat: | Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Hiilivetyvastekertoimet

Analysaattori on kalibroitava käyttämällä ilman propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman sekoitusta 1.5 kohdan mukaisesti.

Vasteen kertoimet on määritettävä otettaessa analysaattori käyttöön ja suurten huoltojen yhteydessä. Tietyn hiilivetylajin vastekerroin (Rf) on FID:n C1-lukeman suhde kaasun konsentraatioon sylinterissä ppm C1-arvona ilmaistuna.

Testikaasun konsentraation on oltava riittävä tuottamaan noin koko asteikon 80 prosentin suuruinen vaste. Konsentraatio on tunnettava ± 2 prosentin tarkkuudella käyttäen viitteenä tilavuutena ilmaistua gravimetristä vakiota. Tämän lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tunnin ajan 298 K:n ± 5 K:n (25 oC:n ± 5 oC:n) lämpötilassa.

Käytettävät testikaasut ja suositellut suhteelliset vastekerroinalueet ovat seuraavat:

Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Kyseiset arvot ovat suhteessa propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman vastekertoimen (Rf) arvoon 1,00.

| 1.8.3. | Happi-interferenssitesti
  Happi-interferenssitarkistus on tehtävä analysaattorin käyttöönoton ja suurten huoltojen yhteydessä.
  Testissä on määritettävä vastekerroin 1.8.2 kohdan mukaisesti. Käytettävä testikaasu ja suositeltu suhteellinen vastekerroinalue on seuraava: | Propaania ja typpeä 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Happi-interferenssitesti

Happi-interferenssitarkistus on tehtävä analysaattorin käyttöönoton ja suurten huoltojen yhteydessä.

Testissä on määritettävä vastekerroin 1.8.2 kohdan mukaisesti. Käytettävä testikaasu ja suositeltu suhteellinen vastekerroinalue on seuraava:

Propaania ja typpeä 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

Kyseinen arvo on suhteessa propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman vastekertoimen (Rf) arvoon 1,00.

FID-polttimen ilman happikonsentraation on oltava ± 1 mooliprosentin tarkkuudella sama kuin viimeisimmässä happi-intereferenssitestissä käytetyn polttimen ilman happikonsentraatio. Jos ero on suurempi, happi-intereferenssi on tarkistettava ja analysaattori on säädettävä tarvittaessa uudelleen.

| 1.8.4. | NMC:n tehokkuus (ainoastaan maakaasukäyttöisten kaasumoottoreiden osalta)
  NMC:tä käytetään ei-metaanisten hiilivetyjen poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia, ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina on 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästön massavirtauksen laskemiseksi (ks. liitteen 4A lisäyksessä 2 oleva 5.4 kohta). |
| --- | --- |

1.8.4.

NMC:n tehokkuus (ainoastaan maakaasukäyttöisten kaasumoottoreiden osalta)

NMC:tä käytetään ei-metaanisten hiilivetyjen poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia, ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina on 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästön massavirtauksen laskemiseksi (ks. liitteen 4A lisäyksessä 2 oleva 5.4 kohta).

| 1.8.4.1. | Metaanihyötysuhde
  Metaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:



  jossa







  cw | = | HC-konsentraatio, kun CH4 virtaa NMC:n läpi |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC-konsentraatio, kun CH4 ohittaa NMC:n |

1.8.4.1.

Metaanihyötysuhde

Metaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

Formula

jossa

cw

=

HC-konsentraatio, kun CH4 virtaa NMC:n läpi

cw/o

=

HC-konsentraatio, kun CH4 ohittaa NMC:n

| 1.8.4.2. | Etaanihyötysuhde
  Etaanin kalibrointikaasu on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:



  jossa







  cw | = | HC-konsentraatio, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC-konsentraatio, kun C2H6 ohittaa NMC:n |

1.8.4.2.

Etaanihyötysuhde

Etaanin kalibrointikaasu on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

Formula

jossa

cw

=

HC-konsentraatio, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi

cw/o

=

HC-konsentraatio, kun C2H6 ohittaa NMC:n

1.9.   CO, CO2 ja NOx-analysaattoreiden interferenssit

Muiden kuin analysoitavien kaasujen läsnäolo pakokaasussa saattaa vaikuttaa lukemaan monin eri tavoin. NDIR-instrumenteissa esiintyy positiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaikuttaa samoin kuin mitattava kaasu, mutta vähäisemmässä määrin. NDIR-instrumenttien negatiivista interferenssiä esiintyy, kun interferoiva kaasu laajentaa mitattavan kaasun absorptioaluetta, ja CLD-instrumenteissa esiintyy negatiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaimentaa säteilyä. Interferenssitarkistukset 1.9.1 ja 1.9.2 kohdassa on tehtävä ennen analysaattorin alkukäyttöönottoa ja suurten huoltojen yhteydessä.

| 1.9.1. | CO-analysaattorin interferenssitarkistus
  Vesi ja CO2 saattavat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn. Tämän vuoksi huoneenlämpöisen veden läpi on kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän suurimman alueen koko asteikosta, ja analysaattorin vaste on kirjattava. Analysaattorin vaste saa olla enintään yksi prosentti koko asteikosta, kun alue on 300 ppm tai sitä suurempi, tai yli 3 ppm, jos alue on alle 300 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1.

CO-analysaattorin interferenssitarkistus

Vesi ja CO2 saattavat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn. Tämän vuoksi huoneenlämpöisen veden läpi on kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän suurimman alueen koko asteikosta, ja analysaattorin vaste on kirjattava. Analysaattorin vaste saa olla enintään yksi prosentti koko asteikosta, kun alue on 300 ppm tai sitä suurempi, tai yli 3 ppm, jos alue on alle 300 ppm.

| 1.9.2. | NOx-analysaattorin vaimennustarkistukset
  CLD- (ja HCLD-)analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näiden kaasujen vaimennusvasteet ovat suhteessa niiden konsentraatioihin, ja sen vuoksi niiden vaimennus suurimmilla testauksessa odotettavissa olevilla konsentraatioilla on määritettävä testaamalla. |
| --- | --- |

1.9.2.

NOx-analysaattorin vaimennustarkistukset

CLD- (ja HCLD-)analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näiden kaasujen vaimennusvasteet ovat suhteessa niiden konsentraatioihin, ja sen vuoksi niiden vaimennus suurimmilla testauksessa odotettavissa olevilla konsentraatioilla on määritettävä testaamalla.

| 1.9.2.1. | CO2-vaimennuksen tarkistus
  NDIR-analysaattorin läpi on johdettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia suurimmasta käyttöalueesta, ja CO2-arvo on kirjattava arvona A. Tämän jälkeen vertailukaasua laimennetaan noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla, ja se johdetaan NDIR- ja (H)CLD-analysaattorin läpi, jolloin CO2- ja NO-arvot kirjataan vastaavasti arvoina B ja C. Tämän jälkeen CO2-virtaus katkaistaan ja (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan pelkästään NO-vertailukaasua, ja NO-arvo kirjataan arvona D.
  Vaimennus, joka saa olla enintään 3 prosenttia koko asteikosta, lasketaan seuraavasti:



  kun







  A | = | NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-konsentraatio prosentteina |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-konsentraatio prosentteina |
| C | = | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-konsentraatio, ppm |
| D | = | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-konsentraatio, ppm |

1.9.2.1.

CO2-vaimennuksen tarkistus

NDIR-analysaattorin läpi on johdettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia suurimmasta käyttöalueesta, ja CO2-arvo on kirjattava arvona A. Tämän jälkeen vertailukaasua laimennetaan noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla, ja se johdetaan NDIR- ja (H)CLD-analysaattorin läpi, jolloin CO2- ja NO-arvot kirjataan vastaavasti arvoina B ja C. Tämän jälkeen CO2-virtaus katkaistaan ja (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan pelkästään NO-vertailukaasua, ja NO-arvo kirjataan arvona D.

Vaimennus, joka saa olla enintään 3 prosenttia koko asteikosta, lasketaan seuraavasti:

Formula

kun

A

=

NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-konsentraatio prosentteina

B

=

NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-konsentraatio prosentteina

C

=

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-konsentraatio, ppm

D

=

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-konsentraatio, ppm

CO2- ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan myös käyttää muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta.

| 1.9.2.2. | Veden vaimennustesti
  Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon.
  (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Analysaattorin absoluuttinen käyttöpaine ja veden lämpötila on määritettävä ja kirjattava vastaavasti arvoina E ja F. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G. Seoksen vesihöyrykonsentraatio (H, prosentteina) lasketaan seuraavasti:
  H = 100 × (G/E)
  Odotettu laimennetun NO-vertailukaasun (vesihöyryssä) konsentraatio (De) lasketaan seuraavasti
  De = D × (1 - H/100)
  Dieselmoottorin pakokaasuissa pakokaasujen suurin testauksen aikana odotettu vesihöyrykonsentraatio (Hm, prosentteina) on arvioitava laimentamattoman CO2-vertailukaasun konsentraatiosta (A, mitattu 1.9.2.1 kohdan mukaisesti) seuraavasti olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1:
  Hm = 0,9 × A
  Veden vaimennus, joka saa olla enintään 3 prosenttia, on laskettava seuraavasti:
  vaimennusprosentti = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  missä







  De | = | oletettu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | laimennetun NO:n konsentraatio, ppm |
| Hm | = | vesihöyryn suurin konsentraatio, prosentteina |
| H | = | vesihöyryn todellinen konsentraatio, prosentteina |

1.9.2.2.

Veden vaimennustesti

Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon.

(H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Analysaattorin absoluuttinen käyttöpaine ja veden lämpötila on määritettävä ja kirjattava vastaavasti arvoina E ja F. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G. Seoksen vesihöyrykonsentraatio (H, prosentteina) lasketaan seuraavasti:

H = 100 × (G/E)

Odotettu laimennetun NO-vertailukaasun (vesihöyryssä) konsentraatio (De) lasketaan seuraavasti

De = D × (1 - H/100)

Dieselmoottorin pakokaasuissa pakokaasujen suurin testauksen aikana odotettu vesihöyrykonsentraatio (Hm, prosentteina) on arvioitava laimentamattoman CO2-vertailukaasun konsentraatiosta (A, mitattu 1.9.2.1 kohdan mukaisesti) seuraavasti olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1:

Hm = 0,9 × A

Veden vaimennus, joka saa olla enintään 3 prosenttia, on laskettava seuraavasti:

vaimennusprosentti = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

missä

De

=

oletettu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm

C

=

laimennetun NO:n konsentraatio, ppm

Hm

=

vesihöyryn suurin konsentraatio, prosentteina

H

=

vesihöyryn todellinen konsentraatio, prosentteina

| Huom. | : | On tärkeää, että NO-vertailukaasun NO2-konsentraatio on tämän tarkistuksen aikana erittäin pieni, sillä veden NO2-absorptiota ei ole otettu huomioon vaimennuslaskuissa. |
| --- | --- | --- |

Huom.

:

On tärkeää, että NO-vertailukaasun NO2-konsentraatio on tämän tarkistuksen aikana erittäin pieni, sillä veden NO2-absorptiota ei ole otettu huomioon vaimennuslaskuissa.

1.10.   Kalibrointivälit

Analysaattorit on kalibroitava 1.5 kohdan mukaisesti vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu siten, että se saattaa vaikuttaa kalibrointiin.

2.   CVS-JÄRJESTELMÄN KALIBROINTI

2.1.   Yleistä

CVS-järjestelmä on kalibroitava tarkan, kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisen virtausmittarin ja rajoituslaitteen avulla. Virtaus järjestelmän läpi on mitattava eri rajoitusasetuksilla, ja järjestelmän säätömuuttujat on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.

Kalibroinnissa voi käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua vakiotilavuusvirtalaitetta, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

2.2.   Kiertomäntäpumpun (PDP) kalibrointi

Kaikki pumppuun liittyvät muuttujat on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn virtausmittarin muuttujien kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä yhdessä korrelaatiofunktion, joka on pumpun muuttujien määrätyn yhdistelmän arvo, kanssa. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kaikki käytettävät alueet on kalibroitava. Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

| 2.2.1. | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) on laskettava virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa arvona m3/min. Ilman virtaus on tämän jälkeen muunnettava pumpun virtaukseksi (V0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:



  jossa







  qvCVS | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila pumpun syötössä, K |
| pp | = | absoluuttinen paine pumpun syötössä (pB - p1), kPa |
| n | = | pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s |

2.2.1.

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) on laskettava virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa arvona m3/min. Ilman virtaus on tämän jälkeen muunnettava pumpun virtaukseksi (V0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:

Formula

jossa

qvCVS

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

lämpötila pumpun syötössä, K

pp

=

absoluuttinen paine pumpun syötössä (pB - p1), kPa

n

=

pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s

Jotta paineen vaihtelut pumpussa ja pumpun jättämä voidaan ottaa huomioon, on laskettava pumpun nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja absoluuttisen pumpun lähtöpaineen välinen korrelaatiokerroin (X0) seuraavasti:

Formula

jossa

| Δpp | = | pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa |

Δpp

=

pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa

pp

=

absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa

Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

D0 ja m ovat vastaavasti leikkauspiste- ja kulmakerroinvakiot, jotka kuvaavat regressiolinjoja.

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava ±0,5 prosentin tarkkuudella samat kuin mittausarvon V0. Kulmakerroinvakio m:n arvot vaihtelevat pumpusta riippuen. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mitä pienentyneet m:n arvot esittävät. Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käynnistyksen yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen ja jos koko järjestelmän verifiointi (2.4 kohta) ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.

2.3.   Kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen (CFV) kalibrointi

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen vakiotilavuusvirtalaitteen virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.

| 2.3.1. | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) on laskettava virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa arvona m3/min. Kalibrointikerroin on laskettava kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:



  jossa







  qvCVS | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| pp | = | absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |

2.3.1.

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) on laskettava virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa arvona m3/min. Kalibrointikerroin on laskettava kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

Formula

jossa

qvCVS

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

pp

=

absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi Kv on piirrettävä vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella Kv:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaine kasvaa) vakiotilavuusvirtalaitteen kuristus poistuu ja Kv pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

Keskimääräinen Kv ja vakiopoikkeama on laskettava vähintään kahdeksassa pisteessä kriittisen virtauksen alueella. Vakiopoikkeama saa olla enintään ±0,3 prosenttia KV:n keskimääräisestä arvosta.

2.4.   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio.

| 2.4.1. | Tietojen analysointi
  Ilman virtaus (QSSV) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:



  missä:







  QSSV | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| d | = | SSV:n kurkun halkaisija, m |
| rp | = | SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = |
| rD | = | SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

2.4.1.

Tietojen analysointi

Ilman virtaus (QSSV) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

Formula

missä:

QSSV

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

d

=

SSV:n kurkun halkaisija, m

rp

=

SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde =Formula

rD

=

SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi Cd on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun funktiona. Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

missä:

| A1 | = | kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d | = | SSV:n kurkun halkaisija, m |
| μ | = | kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, joka on laskettu seuraavalla kaavalla: |
| b | = | empiirinen vakio = 1,458 x 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empiirinen vakio = 110,4 K |

A1

=

kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksiaFormula

QSSV

=

ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d

=

SSV:n kurkun halkaisija, m

μ

=

kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, joka on laskettu seuraavalla kaavalla:

Formula

b

=

empiirinen vakio = 1,458 x 106, kg/ms K0,5

S

=

empiirinen vakio = 110,4 K

Koska QSSV on syöte Re-kaavassa, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin QSSV tai Cd ja sitä on toistettava niin kauan, kunnes QSSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 prosenttia.

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen Cd-arvojen on oltava ±0,5 prosentin sisällä mitatuista Cd-arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

2.5.   Järjestelmän kokonaisverifiointi

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä johtamalla tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan liitteen 4A lisäyksessä 2 olevan 4.3 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000479 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaa kumpaa seuraavista tekniikoista.

| 2.5.1. | Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla
  CVS-järjestelmään on johdettava tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (= kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla

CVS-järjestelmään on johdettava tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (= kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

| 2.5.2. | Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla
  Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin paino on määritettävä ±0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan. |
| --- | --- |

2.5.2.

Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla

Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin paino on määritettävä ±0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

3.   HIUKKASTEN MITTAUSJÄRJESTELMÄN KALIBROINTI

3.1.   Johdanto

Hiukkasmittauksen osalta kalibrointi rajoittuu näytevirran ja laimennussuhteen määrityksessä käytettäviin virtausmittareihin. Kaikki virtausmittarit on kalibroitava niin usein kuin se on tarpeen tämän säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Käytettävä kalibrointimenetelmä kuvaillaan 3.2 kohdassa.

3.2.   Virtauksen mittaus

| 3.2.1. | Määräajoin tehtävä kalibrointi






  a) | Tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2 kohdassa esitettyjen absoluuttisten tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi virtausmittari tai virtauksen mittauslaitteisto on kalibroitava tarkan virtausmittarin avulla kansainvälisten tai kansallisten standardien mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Määräajoin tehtävä kalibrointi

a)

Tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2 kohdassa esitettyjen absoluuttisten tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi virtausmittari tai virtauksen mittauslaitteisto on kalibroitava tarkan virtausmittarin avulla kansainvälisten tai kansallisten standardien mukaisesti.

| b) | Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta qmp täyttää tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 4.2.5.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:






  i) | Arvon qmdw virtausmittari kytketään sarjaan qmdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn qmdw-arvon ja testissä käytetyn qmdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa. |
| --- | --- | --- |

b)

Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta qmp täyttää tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 4.2.5.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

i)

Arvon qmdw virtausmittari kytketään sarjaan qmdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn qmdw-arvon ja testissä käytetyn qmdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

| ii) | Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Tämän jälkeen kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn qmdew-arvoon. |
| --- | --- |

ii)

Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Tämän jälkeen kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn qmdew-arvoon.

| iii) | Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qmp:n mittaukseen. Tämän jälkeen qmdew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qmdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä. |
| --- | --- |

iii)

Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qmp:n mittaukseen. Tämän jälkeen qmdew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qmdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä.

| iv) | Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta rd: |
| --- | --- |

iv)

Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta rd:

| c) | Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon qmp:n tarkkuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon qmp:n tarkkuuden takaamiseksi.

| 3.2.2. | Hiilivirran tarkastaminen






  a) | On suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Hiilivirran tarkastaminen

a)

On suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

| b) | Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1. |
| --- | --- |

b)

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

| c) | Jos hiilivirran tarkastus tehdään, käytetään tämän liitteen lisäyksessä 6 esitettyä menettelyä. Hiilivirrat lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 6 olevan 2.1–2.3 kohdan mukaisesti. Kaikkien hiilivirtojen olisi oltava 6 prosentin vaihtelualueella toisiinsa nähden. |
| --- | --- |

c)

Jos hiilivirran tarkastus tehdään, käytetään tämän liitteen lisäyksessä 6 esitettyä menettelyä. Hiilivirrat lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 6 olevan 2.1–2.3 kohdan mukaisesti. Kaikkien hiilivirtojen olisi oltava 6 prosentin vaihtelualueella toisiinsa nähden.

| 3.2.3. | Testiä edeltävä tarkastus






  a) | Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Testiä edeltävä tarkastus

a)

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla:

| b) | Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. tämän lisäyksen 3.2.1 kohta). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien qmdw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä qmdew-arvolla. |
| --- | --- |

b)

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. tämän lisäyksen 3.2.1 kohta). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien qmdw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä qmdew-arvolla.

| c) | Jos 3.2.1 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä. |
| --- | --- |

c)

Jos 3.2.1 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

3.3.   Muunnosajan määrittäminen (vain ETC-testin osavirtauslaimennusjärjestelmien osalta)

| a) | Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testin mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä: |
| --- | --- |

a)

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testin mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:

| b) | Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen. |
| --- | --- |

b)

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen.

| c) | Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella. |
| --- | --- |

c)

Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

| d) | Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän qmp-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin qmew, i-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. tämän liitteen lisäyksessä 2 oleva 3.8.3.2 kohta). |
| --- | --- |

d)

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän qmp-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin qmew, i-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. tämän liitteen lisäyksessä 2 oleva 3.8.3.2 kohta).

| e) | Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ”ennakoiva” arvo, jota sovelletaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 3.8.3.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ”ennakoiva” arvo, jota sovelletaan tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 3.8.3.2 kohdan mukaisesti.

3.4.   Osittaisen virtauksen olosuhteiden tarkistaminen

Pakokaasun nopeusalue ja paineenvaihtelut on tarkistettava ja säädettävä tarvittaessa lisäyksessä 7 olevan 2.2.1 kohdan (pakoputki, EP) vaatimusten mukaisiksi.

3.5.   Kalibrointivälit

Virtauksen mittausinstrumentit on kalibroitava vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmään tehdään korjauksia tai muutoksia, jotka saattavat vaikuttaa kalibrointiin.

4.   SAVUNMITTAUSLAITTEISTON KALIBROINTI

4.1.   Johdanto

Opasimetri on kalibroitava aina, kun se on tarpeellista tämän säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Tässä osassa kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 5 kohdassa ja lisäyksessä 7 olevassa 3 kohdassa tarkoitettujen analysaattoreiden kalibroimiseen käytettävät menetelmät.

4.2.   Kalibrointimenettely

| 4.2.1. | Lämmitysaika
  Opasimetri on lämmitettävä ja vakautettava valmistajan suositusten mukaisesti. Jos opasimetri on varustettu huuhteluilmajärjestelmällä laitteen optiikan nokeentumisen estämiseksi, myös kyseinen järjestelmä on aktivoitava ja säädettävä valmistajan suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.1.

Lämmitysaika

Opasimetri on lämmitettävä ja vakautettava valmistajan suositusten mukaisesti. Jos opasimetri on varustettu huuhteluilmajärjestelmällä laitteen optiikan nokeentumisen estämiseksi, myös kyseinen järjestelmä on aktivoitava ja säädettävä valmistajan suositusten mukaisesti.

| 4.2.2. | Lineaarisuusvasteen muodostaminen
  Opasimetrin lineaarisuus on tarkistettava opasiteetin lukutilassa valmistajan suositusten mukaisesti. Opasimetrin eteen on tuotava kolme valonläpäisykyvyltään tunnettua harmaasuodatinta, joiden on oltava tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 5.2.5 kohdan mukaisia, ja arvot on kirjattava. Harmaasuodattimien nimellisopasiteettien on oltava noin 10, 20 ja 40 prosenttia.
  Lineaarisuus saa erota enintään ± 2 prosenttia harmaasuodattimen nimellisopasiteetista. Edellä mainitun arvon mahdollisesti ylittävä epälineaarisuus on korjattava ennen testiä. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lineaarisuusvasteen muodostaminen

Opasimetrin lineaarisuus on tarkistettava opasiteetin lukutilassa valmistajan suositusten mukaisesti. Opasimetrin eteen on tuotava kolme valonläpäisykyvyltään tunnettua harmaasuodatinta, joiden on oltava tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 5.2.5 kohdan mukaisia, ja arvot on kirjattava. Harmaasuodattimien nimellisopasiteettien on oltava noin 10, 20 ja 40 prosenttia.

Lineaarisuus saa erota enintään ± 2 prosenttia harmaasuodattimen nimellisopasiteetista. Edellä mainitun arvon mahdollisesti ylittävä epälineaarisuus on korjattava ennen testiä.

4.3.   Kalibrointivälit

Opasimetri on kalibroitava 4.2.2 kohdan mukaisesti vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmään tehdään korjauksia tai muutoksia, jotka saattavat vaikuttaa kalibrointiin.

Lisäys 6

Hiilivirran tarkastaminen

1.   JOHDANTO

Vain hyvin pieni osa pakokaasun sisältämästä hiilestä on peräisin muualta kuin polttoaineesta, ja se on aivan pientä osaa lukuun ottamatta pakokaasussa hiilidioksidina. Tämä on perustana CO2-mittauksiin perustuvalle järjestelmän varmennustarkastukselle.

Hiilen virtaus pakokaasun mittausjärjestelmiin määräytyy polttoaineen virtauksen mukaan. Hiilen virtaus päästöjen ja hiukkasten mittausjärjestelmien näytteenottopisteissä on riippuvainen CO2-pitoisuuksista ja kaasuvirtauksesta kyseisissä pisteissä.

Tässä mielessä moottorin tuottama hiilivirta tunnetaan, ja havainnoimalla samaa hiilivirtaa pakoputkessa ja osavirtausnäytteenottojärjestelmän ulostulossa voidaan varmentaa vuotoeheys ja virtausmittauksen tarkkuus. Tämän tarkastuksen etuna on se, että moottorin osat toimivat todellisissa moottorin testausolosuhteissa lämpötilan ja virtauksen osalta.

Seuraavassa kaaviossa esitetään näytteenottopisteet, joissa hiilivirrat on tarkastettava. Jäljempänä esitetään kaavat hiilivirran laskemiseksi kussakin näytteenottopisteessä.

Kuva 7

Hiilivirran tarkastuksen mittauspisteet

Image

2.   LASKELMAT

2.1.   Hiilivirta moottoriin (paikka 1)

Hiilimassavirta moottoriin polttoaineella CHαOε saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

missä:

| qmf | = | polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

polttoaineen massavirta, kg/s

2.2.   Hiilivirta raakapakokaasussa (paikka 2)

Hiilimassavirta moottorin pakoputkessa määritetään raakahiilidioksidipitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta seuraavasti:

Formula

missä:

| cCO2,r | = | märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | ympäristön märkä CO2-pitoisuus, prosenttia (noin 0,04 prosenttia) |
| qmew | = | pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| Mre | = | pakokaasun molekyylimassa |

cCO2,r

=

märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, %

cCO2,a

=

ympäristön märkä CO2-pitoisuus, prosenttia (noin 0,04 prosenttia)

qmew

=

pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

Mre

=

pakokaasun molekyylimassa

Kuivana mitatut CO2-pitoisuudet on muunnettava märkäpitoisuuksiksi tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 5.2 kohdan mukaisesti.

2.3.   Hiilivirta laimennusjärjestelmässä (paikka 3)

Hiilivirta määritetään laimennetusta CO2-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta seuraavasti:

Formula

missä:

| cCO2,d | = | märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | ympäristön märkä CO2-pitoisuus, prosenttia (noin 0,04 prosenttia) |
| qmdew | = | laimennetun pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| qmew | = | pakokaasun massavirta (märkä), kg/s (vain osavirtausjärjestelmä) |
| qmp | = | pakokaasun näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmään, kg/s (vain osavirtausjärjestelmä) |
| Mre | = | pakokaasun molekyylimassa |

cCO2,d

=

märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia

cCO2,a

=

ympäristön märkä CO2-pitoisuus, prosenttia (noin 0,04 prosenttia)

qmdew

=

laimennetun pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

qmew

=

pakokaasun massavirta (märkä), kg/s (vain osavirtausjärjestelmä)

qmp

=

pakokaasun näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmään, kg/s (vain osavirtausjärjestelmä)

Mre

=

pakokaasun molekyylimassa

Kuivana mitatut CO2-pitoisuudet on muunnettava märkäpitoisuuksiksi tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 5.2 kohdan mukaisesti.

2.4.   Pakokaasun molekyylimassa (Mre) lasketaan seuraavasti:

Formula

missä:

| qmf | = | polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | imuilman massavirta (märkä), kg/s |
| Ha | = | imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| Mra | = | kuivan imuilman molekyylimassa (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | polttoaineen C Hα Oδ Nε Sγ moolisuhteet |

qmf

=

polttoaineen massavirta, kg/s

qmaw

=

imuilman massavirta (märkä), kg/s

Ha

=

imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

Mra

=

kuivan imuilman molekyylimassa (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

polttoaineen C Hα Oδ Nε Sγ moolisuhteet

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia molekyylimassoja:

| Mre (diesel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (nestekaasu) | = 28,6 g/mol |
| Mre (maakaasu) | = 28,3 g/mol |

Mre (diesel)

= 28,9 g/mol

Mre (nestekaasu)

= 28,6 g/mol

Mre (maakaasu)

= 28,3 g/mol

Lisäys 7

Näytteenotto- ja analysointijärjestelmät

1.   KAASUPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN

1.1.   Johdanto

Jäljempänä 1.2 kohdassa ja kuvissa 7 ja 8 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista näytteenotto- ja analysointijärjestelmistä. Koska eri kokoonpanot saattavat tuottaa vastaavia tuloksia, laitteistojen ei tarvitse olla täysin kuvien 7 ja 8 mukaiset. Mittareiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja kytkinten kaltaisia osia voi käyttää lisätietojen hankkimiseen ja järjestelmien toiminnan koordinoimiseen. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voi poistaa, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

Kuva 7

Raakapakokaasun CO-, CO2, NOx — ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio ainoastaan ESC-testi

Image

1.2.   Analysointijärjestelmän kuvaus

Seuraavassa on kuvattu raakapakokaasun (kuva 7, ainoastaan ESC-testi) tai laimennetun (kuva 8, ETC- ja ESC-testi) pakokaasun kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu

| a) | HFID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, |
| --- | --- |

a)

HFID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,

| b) | NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,

| c) | HCLD-analysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa. |
| --- | --- |

c)

HCLD-analysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa.

Kaikkien tutkittavien komponenttien näyte voidaan ottaa yhdellä näytteenottimella tai kahdella lähekkäin sijaitsevalla näytteenottimella, jolloin näyte jaetaan sisäisesti eri analysaattoreihin. Pakokaasun komponenttien (mukaan lukien vesi ja rikkihappo) kondensoituminen analysointijärjestelmän laitteisiin missä tahansa pisteessä on estettävä.

Kuva 8

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2, NOx- ja HC- analysointijärjestelmän vuokaavio ETC-testi, valinnainen ESC-testiin

Image

1.2.1.   Kuvien 7 ja 8 osat:

EP Pakoputki

SP1: Pakokaasunäytteenotin (ainoastaan kuva 7)

Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Näytteenottimessa on oltava vähintään kolme reikää kolmessa eri säteittäisessä tasossa näytteiden ottamiseksi lähes samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta. Näytteenottoon voidaan käyttää yhtä tai kahta näytteenotinta.

SP2: Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 8)

Näytteenottimen on oltava:

| a) | määritetty lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 ensimmäisen 254–762 millimetrin alueelle, |
| --- | --- |

a)

määritetty lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 ensimmäisen 254–762 millimetrin alueelle,

| b) | sisähalkaisijaltaan vähintään viisi millimetriä, |
| --- | --- |

b)

sisähalkaisijaltaan vähintään viisi millimetriä,

| c) | asennettu laimennustunnelin DT (ks. 2.3 kohta, kuva 20) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin), |
| --- | --- |

c)

asennettu laimennustunnelin DT (ks. 2.3 kohta, kuva 20) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin),

| d) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

d)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| e) | lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC). |
| --- | --- |

e)

lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC).

SP3: Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (ainoastaan kuva 8)

Näytteenottimen on oltava:

| a) | samassa tasossa kuin SP 2, |
| --- | --- |

a)

samassa tasossa kuin SP 2,

| b) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

b)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| c) | lämmitetty sekä eristetty koko pituudeltaan veden tiivistymisen estämiseksi siten, että alin lämpötila on 328 K (55 oC). |
| --- | --- |

c)

lämmitetty sekä eristetty koko pituudeltaan veden tiivistymisen estämiseksi siten, että alin lämpötila on 328 K (55 oC).

HSL1: Lämmitetty näytteenottolinja

Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteeseen (jakopisteisiin) ja hiilivetyanalysaattoriin.

Näytteenottolinjan:

| a) | sisähalkaisijan on oltava vähintään 5 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä, |
| --- | --- |

a)

sisähalkaisijan on oltava vähintään 5 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE), |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),

| c) | on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

c)

on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 oC),

| d) | seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 oC), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 oC), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 oC),

| e) | kaasun lämpötilan on oltava 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta F2 ja HFID-anturia. |
| --- | --- |

e)

kaasun lämpötilan on oltava 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta F2 ja HFID-anturia.

HSL2: Lämmitetty NOx-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan:

| a) | seinämän lämpötilan on oltava 328 K–473 K (55 oC–200 oC) muuntimeen C saakka, kun käytetään jäähdytyskylpyä B, ja analysaattoriin saakka, kun jäähdytyskylpyä B ei käytetä, |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötilan on oltava 328 K–473 K (55 oC–200 oC) muuntimeen C saakka, kun käytetään jäähdytyskylpyä B, ja analysaattoriin saakka, kun jäähdytyskylpyä B ei käytetä,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE).

SL: CO- ja CO2-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.

BK: Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 8)

Taustailman konsentraatioiden mittaamista varten.

BG: Näytepussi (valinnainen; kuva 8, ainoastaan CO ja CO2)

Näytekonsentraatioiden mittaamista varten.

F1: Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)

Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1.

F2: Lämmitetty suodatin

Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.

P: Lämmitetty näytteenottopumppu

Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1.

HC: Lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID) hiilivetyjen määrittämiseksi. Lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 oC–200 oC).

CO, CO2: NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten (valinnainen hiukkasmittauksen laimennussuhteen määrittämistä varten).

NO: CLD- tai HCLD- analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos HCLD-analysaattoria käytetään, sen lämpötila on pidettävä välillä 328 K–473 K (55 oC–200 oC).

C: Muunnin

NO2 on pelkistettävä muuntimen avulla katalyyttisesti NO:ksi ennen analysointia CLD- tai HCLD-analysaattorissa.

B: Jäähdytyskylpy (valinnainen)

Veden jäähdyttämistä ja pakokaasunäytteestä lauhduttamista varten. Kylpy on pidettävä lämpötilassa 273 K–277 K (0 oC–4 oC) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla. Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria tämän liitteen lisäyksessä 5 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mukaisesti. Jos vesi poistetaan kondensoimalla, näytekaasun lämpötilaa tai kastepistettä on tarkkailtava joko vesiloukussa tai siitä virtaussuuntaan. Näytekaasun lämpötila tai kastepiste ei saa ylittää lämpötilaa 280 K (7 oC). Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivaimien avulla.

T1, T2, T3: Lämpötila-anturi

Kaasuvirran lämpötilan seuraamista varten.

T4: Lämpötila-anturi

NO2 — NO -muuntimen lämpötilan seuraamista varten.

T5: Lämpötila-anturi

Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten.

G1, G2, G3: Painemittari

Näytteenottolinjojen paineen mittaamista varten.

R1, R2: Paineen säädin

Vastaavasti HFID-analysaattorin ilman ja polttoaineen paineen säätämistä varten.

R3, R4, R5: Paineen säädin

Näytteenottolinjojen paineen ja analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten.

FL1, FL2, FL3: Virtausmittari

Näytteen ohitusvirtauksen tarkkailemista varten.

FL4 — FL6: Virtausmittari (valinnainen)

Analysaattoreiden läpi kulkevan virtauksen tarkkailemista varten.

V1 — V5: Valitsinventtiili

Näytteen, vertailukaasun tai ilmakaasun virran valitsemiseksi analysaattoreille.

V6, V7: Solenoidiventtiili

NO2-NO-muuntimen ohittamista varten.

V8: Neulaventtiili

NO2-NO-muuntimen C ja ohituksen kautta ohjattavien virtausten tasapainottamista varten.

V9, V10: Neulaventtiili

Analysaattoreille menevien virtausten tasaamista varten.

V11, V12: Poistoventtiili (valinnainen)

Lauhteen poistamiseksi kylvystä B.

1.3.   NMHC-analyysi (ainoastaan maakaasukäyttöiset kaasumoottorit)

| 1.3.1. | Kaasukromatografimenetelmä (GC, kuva 9)
  Kaasukromatografimenetelmää käytettäessä näytettä syötetään pieni, mitattu määrä analyysikolonniin, jonka läpi se kuljetetaan inertin kantokaasun avulla. Kolonnissa erotetaan eri komponentit toisistaan niiden kiehumispisteiden mukaisesti siten, että ne poistuvat kolonnista eri aikoina. Tämän jälkeen komponentit johdetaan analysaattorin läpi, joka lähettää komponentin konsentraatiosta riippuvan sähköisen signaalin. Koska tämä ei ole jatkuva analyysimenetelmä, sitä voi käyttää ainoastaan tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 3.4.2 kohdassa kuvatun pussinäytteenoton kanssa.
  NMHC-analyysissä on käytettävä automaattista kaasukromatografia, jossa on FID-analysaattori. Pakokaasunäyte on kerättävä näytepussiin, josta siitä otetaan osa kaasukromatografiin johdettavaksi. Näyte erotetaan kahdeksi osaksi (CH4/ilma/CO ja NMHC/CO2/H2O) Porapak-kolonnissa. Molekyyliseulakolonnissa erotetaan metaani (CH4) ilmasta ja hiilimonoksidista (CO), ennen kuin se johdetaan FID-analysaattoriin, jossa metaanikonsentraatio mitataan. Koko sykli yhden näytteen johtamisesta seuraavan näytteen johtamiseen voidaan suorittaa 30 sekunnissa. NMHC määritetään vähentämällä CH4-konsentraatio hiilivetyjen kokonaiskonsentraatiosta (katso tämän liitteen lisäyksessä 2 oleva 4.3.1 kohta).
  Kuvassa 9 esitetään tavanomainen kaasukromatografi metaanin (CH4) rutiinimääritystä varten. Myös muita hyvän insinööritavan mukaisia kaasukromatografimenetelmiä voidaan käyttää.
  Kuva 9
  Metaanianalyysin vuokaavio (kaasukromatografimenetelmä)




  Kuvan 9 osat:

  PC: Porapak-kolonni
  Analyysissa on käytettävä Porapak N -kolonnia, jonka mitat ovat 180/300 μm (50/80 verkko), 610 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija). Kolonnia on vakioitava kantokaasun avulla ennen ensimmäistä käyttöä vähintään 12 tunnin ajan lämpötilassa 423 K (150 oC).
  MSC: Molekyyliseulakolonni
  Analyysissa on käytettävä tyyppi 13X-kolonnia, jonka mitat ovat 250/350 μm (45/60 verkko), 1 220 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija). Kolonnia on vakioitava kantokaasun avulla ennen ensimmäistä käyttöä vähintään 12 tunnin ajan lämpötilassa 423 K (150 oC).
  OV: Uuni
  Kolonnien ja venttiilien pitämiseksi analysaattorin toiminnan vaatimassa tasaisessa lämpötilassa ja kolonnien käyttölämpötilaansa 423 K (150 oC) vakioimista varten.
  SLP: Näytesilmukka
  Ruostumattomasta teräksestä tehtyä putkea, jonka pituus riittää noin 1 kuutiosenttimetrin tilavuuden muodostamiseen.
  P: Pumppu
  Näytteen kaasukromatografiin johtamista varten.
  D: Kuivain
  Kantokaasussa mahdollisesti olevan veden ja muiden epäpuhtauksien poistamiseen on käytettävä molekyyliseulan sisältävää kuivainta.
  HC: Liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) metaanikonsentraation mittaamista varten.
  V1: Näytteensyöttöventtiili
  Näytepussista kuvan 8 näytteenottolinjan SL kautta otetun näytteen syöttämistä varten. Venttiilin on oltava kuolleelta tilavuudeltaan vähäinen, kaasutiivis ja lämmitettävissä lämpötilaan 423 K (150 oC).
  V3: Valintaventtiili
  Vertailukaasun, näytteen tai virtaamattoman tilan valitsemista varten.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: Neulaventtiili
  Järjestelmän virtausten asettamista varten.
  R1, R2, R3: Paineen säädin
  Vastaavasti polttoaineen (= kantokaasun), näytteen ja ilman virtausten säätämistä varten.
  FC: Virtauskapillaari
  FID-analysaattorille menevän ilman virtauksen säätämistä varten.
  G1, G2, G3: Painemittari
  Vastaavasti polttoaineen (= kantokaasun), näytteen ja ilman virtausten säätämistä varten.
  F1, F2, F3, F4, F5: Suodatin
  Sintrattuja metallisuodattimia, joiden avulla estetään kiinteiden epäpuhtauksien pääseminen pumppuun tai mittauslaitteeseen.
  FL1: Virtausmittari
  Näytteen ohitusvirtauksen mittaamista varten. |
| --- | --- |

1.3.1.

Kaasukromatografimenetelmä (GC, kuva 9)

Kaasukromatografimenetelmää käytettäessä näytettä syötetään pieni, mitattu määrä analyysikolonniin, jonka läpi se kuljetetaan inertin kantokaasun avulla. Kolonnissa erotetaan eri komponentit toisistaan niiden kiehumispisteiden mukaisesti siten, että ne poistuvat kolonnista eri aikoina. Tämän jälkeen komponentit johdetaan analysaattorin läpi, joka lähettää komponentin konsentraatiosta riippuvan sähköisen signaalin. Koska tämä ei ole jatkuva analyysimenetelmä, sitä voi käyttää ainoastaan tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 3.4.2 kohdassa kuvatun pussinäytteenoton kanssa.

NMHC-analyysissä on käytettävä automaattista kaasukromatografia, jossa on FID-analysaattori. Pakokaasunäyte on kerättävä näytepussiin, josta siitä otetaan osa kaasukromatografiin johdettavaksi. Näyte erotetaan kahdeksi osaksi (CH4/ilma/CO ja NMHC/CO2/H2O) Porapak-kolonnissa. Molekyyliseulakolonnissa erotetaan metaani (CH4) ilmasta ja hiilimonoksidista (CO), ennen kuin se johdetaan FID-analysaattoriin, jossa metaanikonsentraatio mitataan. Koko sykli yhden näytteen johtamisesta seuraavan näytteen johtamiseen voidaan suorittaa 30 sekunnissa. NMHC määritetään vähentämällä CH4-konsentraatio hiilivetyjen kokonaiskonsentraatiosta (katso tämän liitteen lisäyksessä 2 oleva 4.3.1 kohta).

Kuvassa 9 esitetään tavanomainen kaasukromatografi metaanin (CH4) rutiinimääritystä varten. Myös muita hyvän insinööritavan mukaisia kaasukromatografimenetelmiä voidaan käyttää.

Kuva 9

Metaanianalyysin vuokaavio (kaasukromatografimenetelmä)

Image

Kuvan 9 osat:

PC: Porapak-kolonni

Analyysissa on käytettävä Porapak N -kolonnia, jonka mitat ovat 180/300 μm (50/80 verkko), 610 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija). Kolonnia on vakioitava kantokaasun avulla ennen ensimmäistä käyttöä vähintään 12 tunnin ajan lämpötilassa 423 K (150 oC).

MSC: Molekyyliseulakolonni

Analyysissa on käytettävä tyyppi 13X-kolonnia, jonka mitat ovat 250/350 μm (45/60 verkko), 1 220 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija). Kolonnia on vakioitava kantokaasun avulla ennen ensimmäistä käyttöä vähintään 12 tunnin ajan lämpötilassa 423 K (150 oC).

OV: Uuni

Kolonnien ja venttiilien pitämiseksi analysaattorin toiminnan vaatimassa tasaisessa lämpötilassa ja kolonnien käyttölämpötilaansa 423 K (150 oC) vakioimista varten.

SLP: Näytesilmukka

Ruostumattomasta teräksestä tehtyä putkea, jonka pituus riittää noin 1 kuutiosenttimetrin tilavuuden muodostamiseen.

P: Pumppu

Näytteen kaasukromatografiin johtamista varten.

D: Kuivain

Kantokaasussa mahdollisesti olevan veden ja muiden epäpuhtauksien poistamiseen on käytettävä molekyyliseulan sisältävää kuivainta.

HC: Liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) metaanikonsentraation mittaamista varten.

V1: Näytteensyöttöventtiili

Näytepussista kuvan 8 näytteenottolinjan SL kautta otetun näytteen syöttämistä varten. Venttiilin on oltava kuolleelta tilavuudeltaan vähäinen, kaasutiivis ja lämmitettävissä lämpötilaan 423 K (150 oC).

V3: Valintaventtiili

Vertailukaasun, näytteen tai virtaamattoman tilan valitsemista varten.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: Neulaventtiili

Järjestelmän virtausten asettamista varten.

R1, R2, R3: Paineen säädin

Vastaavasti polttoaineen (= kantokaasun), näytteen ja ilman virtausten säätämistä varten.

FC: Virtauskapillaari

FID-analysaattorille menevän ilman virtauksen säätämistä varten.

G1, G2, G3: Painemittari

Vastaavasti polttoaineen (= kantokaasun), näytteen ja ilman virtausten säätämistä varten.

F1, F2, F3, F4, F5: Suodatin

Sintrattuja metallisuodattimia, joiden avulla estetään kiinteiden epäpuhtauksien pääseminen pumppuun tai mittauslaitteeseen.

FL1: Virtausmittari

Näytteen ohitusvirtauksen mittaamista varten.

| 1.3.2. | Metaanierotinmenetelmä (NMC, kuva 10)
  Erotin hapettaa metaania (CH4) lukuun ottamatta kaikki hiilivedyt hiilidioksidiksi (CO2) ja vedeksi, joten kun näyte on johdettu NMC:n läpi, FID-analysaattori havaitsee ainoastaan metaanin. Jos näytteet otetaan pusseihin, näytteenottolinjalle SL on asennettava virran poikkeutusjärjestelmä (ks. 1.2 kohta, kuva 8), jonka avulla virtaus voidaan vaihtoehtoisesti johtaa erottimen läpi tai sen ohitse kuvan 10 yläosan mukaisesti. NMHC-mittauksen yhteydessä molempia arvoja (HC ja CH4) on tarkkailtava FID-analysaattorissa ja ne on kirjattava. Integrointimenetelmää käytettäessä on HSL1-linjalle asennettava rinnakkain tavallisen FID-analysaattorin kanssa NMC-laite sarjaan toisen FID-analysaattorin kanssa (ks. 1.2 kohta, kuva 8) kuvan 10 alaosan mukaisesti.
  NMHC-mittausta varten kahden FID-analysaattorin arvoja (HC ja CH4) on tarkkailtava ja arvot on kirjattava. Erottimen CH4- ja C2H6-katalysointiominaisuudet pakokaasuvirran olosuhteita vastaavassa vesipitoisuudessa 600 K:n (327 oC) lämpötilassa tai sen yläpuolella on selvitettävä ennen testauksia. Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O2-taso on tunnettava. FID-analysaattorin suhteellinen CH4-vaste on kirjattava (katso tämän liitteen lisäyksessä 5 oleva 1.8.2 kohta).
  Kuva 10
  Metaanierottimen (NMC) avulla tehtävän metaanianalyysin vuokaavio




  Kuvan 10 osat:

  NMC: Metaanierotin
  Muiden hiilivetyjen paitsi metaanin hapettamista varten.
  HC: Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) hiilivety- ja metaanikonsentraation mittaamiseen. Lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 oC–200 oC).
  V1: Valitsinventtiili
  Näytteen, nollakaasun tai vertailukaasun virran valitsemista varten. V1 on identtinen kuvan 8 venttiilin V2 kanssa.
  V2, V3: Solenoidiventtiili
  NMC:n ohittamista varten
  V4: Neulaventtiili
  NMCn ja ohituksen läpi kulkevien virtausten tasapainottamista varten.
  R1: Paineen säädin
  Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten. R1 on identtinen kuvan 8 venttiilin R3 kanssa.
  FL1: Virtausmittari
  Näytteen ohitusvirtauksen mittaamista varten. FL1 on identtinen kuvan 8 mittarin FL1 kanssa. |
| --- | --- |

1.3.2.

Metaanierotinmenetelmä (NMC, kuva 10)

Erotin hapettaa metaania (CH4) lukuun ottamatta kaikki hiilivedyt hiilidioksidiksi (CO2) ja vedeksi, joten kun näyte on johdettu NMC:n läpi, FID-analysaattori havaitsee ainoastaan metaanin. Jos näytteet otetaan pusseihin, näytteenottolinjalle SL on asennettava virran poikkeutusjärjestelmä (ks. 1.2 kohta, kuva 8), jonka avulla virtaus voidaan vaihtoehtoisesti johtaa erottimen läpi tai sen ohitse kuvan 10 yläosan mukaisesti. NMHC-mittauksen yhteydessä molempia arvoja (HC ja CH4) on tarkkailtava FID-analysaattorissa ja ne on kirjattava. Integrointimenetelmää käytettäessä on HSL1-linjalle asennettava rinnakkain tavallisen FID-analysaattorin kanssa NMC-laite sarjaan toisen FID-analysaattorin kanssa (ks. 1.2 kohta, kuva 8) kuvan 10 alaosan mukaisesti.

NMHC-mittausta varten kahden FID-analysaattorin arvoja (HC ja CH4) on tarkkailtava ja arvot on kirjattava. Erottimen CH4- ja C2H6-katalysointiominaisuudet pakokaasuvirran olosuhteita vastaavassa vesipitoisuudessa 600 K:n (327 oC) lämpötilassa tai sen yläpuolella on selvitettävä ennen testauksia. Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O2-taso on tunnettava. FID-analysaattorin suhteellinen CH4-vaste on kirjattava (katso tämän liitteen lisäyksessä 5 oleva 1.8.2 kohta).

Kuva 10

Metaanierottimen (NMC) avulla tehtävän metaanianalyysin vuokaavio

Image

Kuvan 10 osat:

NMC: Metaanierotin

Muiden hiilivetyjen paitsi metaanin hapettamista varten.

HC: Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) hiilivety- ja metaanikonsentraation mittaamiseen. Lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 oC–200 oC).

V1: Valitsinventtiili

Näytteen, nollakaasun tai vertailukaasun virran valitsemista varten. V1 on identtinen kuvan 8 venttiilin V2 kanssa.

V2, V3: Solenoidiventtiili

NMC:n ohittamista varten

V4: Neulaventtiili

NMCn ja ohituksen läpi kulkevien virtausten tasapainottamista varten.

R1: Paineen säädin

Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten. R1 on identtinen kuvan 8 venttiilin R3 kanssa.

FL1: Virtausmittari

Näytteen ohitusvirtauksen mittaamista varten. FL1 on identtinen kuvan 8 mittarin FL1 kanssa.

2.   PAKOKAASUN LAIMENTAMINEN JA HIUKKASTEN MÄÄRITTÄMINEN

2.1.   Johdanto

Jäljempänä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa sekä kuvissa 11–22 esitetään suositellut laimennus- ja näytteenottojärjestelmät yksityiskohtaisesti. Koska erilaiset kokoonpanot voivat tuottaa vastaavia tuloksia, käytettävän laitteiston ei tarvitse olla täysin näiden kuvien mukainen. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voi poistaa, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

2.2.   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Kuvissa 11–19 esitetään laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran jakaminen ja sen jälkeinen laimennusprosessi voidaan toteuttaa eri laimennusjärjestelmätyyppien avulla. Hiukkasten keräämistä varten hiukkasten keräilyjärjestelmään johdetaan joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai ainoastaan osa siitä (2.4 kohta, kuva 21). Ensimmäinen menetelmä on kokonaisnäytteenottomenetelmä, jälkimmäinen jakeittainen näytteenottomenetelmä.

Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä. Seuraavia tyyppejä suositellaan:

Isokineettiset järjestelmä (kuvat 11, 12)

Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla. Tämä saadaan yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan. Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista. On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteen sovittamiseen eikä kokojakauman yhteen sovittamiseen. Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja.

Virtausohjatut järjestelmät ja konsentraatiomittaus (kuvat 13–17)

Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista, esimerkiksi CO2:sta tai NOx:stä, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa. Konsentraatiot laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas konsentraation raakapakokaasussa voi joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan. Järjestelmiä voi ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 13 ja 14) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 12, 13 ja 14).

Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 18 ja 19)

Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirta ja laimennetun pakokaasun kokonaisvirta. Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta. Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä (15 ja sitä suuremmat). Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirran nopeus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirran nopeutta.

Osavirtauslaimennusjärjestelmiä käytettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen. Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin.

Kuva 11

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (SB-ohjaus)

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa imupuhallinta SB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.

Kuva 12

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa painepuhallinta PB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä. Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtausnopeus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista. Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtausnopeus mitataan FM1:llä DT:n sisääntulon kohdalla. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.

Kuva 13

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2- tai NOx-konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä. Laimennussuhde lasketaan raakapakokaasun, laimennetun pakokaasun ja laimennusilman merkkikaasupitoisuuksista.

Kuva 14

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2-konsentraation mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. CO2-konsentraatiot mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. CO2- ja polttoainevirran GFUEL-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC2 tai hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen ohjaimeen FC3 (ks. kuva 21). FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa näytteenottopumppua P (ks. kuva 21) säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä. Laimennussuhde lasketaan CO2-konsentraatioista ja GFUEL-arvosta hiilitasapaino-oletuksen avulla.

Kuva 15

Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhden kurkun avulla, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta kurkun VN DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta. Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta kurkun vyöhykkeellä, ja siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla. Tämän seurauksena pakokaasun jako tietyn tunnelin virtauksen osalta ei ole vakio, ja laimennussuhde pienellä kuormituksella on jonkin verran alhaisempi kuin suurella kuormituksella. Merkkikaasukonsentraatiot (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennetusta ilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.

Kuva 16

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä kaksoiskurkku tai kaksoisaukko, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta aukko- tai kurkkusarjan sisältävän virtauksen jakajan avulla. Ensimmäinen (FD1) sijaitsee EP:ssä ja toinen (FD2) TT:ssä. Lisäksi kaksi paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PCV2) tarvitaan ylläpitämään jatkuvaa pakokaasun jakoa ohjaamalla EP:n vastapainetta ja DT:n painetta. PCV1 sijaitsee EP:ssä SP:stä virtaussuuntaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n välissä. Merkkikaasukonsentraatiot (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamista varten, ja niitä voidaan käyttää säätämään PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasukonsentraatioista.

Kuva 17

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama läpimitta, pituus ja pohjan säde). Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen, ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan vaimennustilan DC läpi. Pakokaasun jako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella. Jatkuva jaon ohjaus vaatii nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroanturilla DPT. Nollapaine-ero saadaan aikaan ruiskuttamalla raitista ilmaa DT:hen TT:n ulostulon kohdalla. Merkkikaasukonsentraatiot (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasun jaon tarkistamista varten, ja niitä voi käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasukonsentraatioista.

Kuva 18

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteenottojärjestelmän näytteenottopumpulla P (ks. kuva 18). Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka voi käyttää GEXHW-, GAIRW- tai GFUEL-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (ks. kuva 21). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.

Kuva 19

Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja näytteenotto jakeittain

Image

Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Pakokaasun jakoa sekä virtausta DT:hen ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka säätää painepuhaltimen PB ja imupuhaltimen SB virtaukset (tai nopeudet). Tämä on mahdollista, koska hiukkasnäytteenottojärjestelmällä otettu näyte palautetaan DT:hen. GEXHW-, GAIRW- tai GFUEL-arvoja voidaan käyttää FC2:n komentosignaaleina. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirta virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.

2.2.1.   Kuvien 11–19 osat:

EP Pakoputki

Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai vähemmän. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty.

Isokineettisen järjestelmän osalta pakoputkessa ei saa olla kulmia, mutkia ja äkillisiä halkaisijan muutoksia ainakaan kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan. Kaasun nopeuden näytteenottovyöhykkeellä on oltava yli 10 m/s, paitsi joutokäyntimoodin aikana. Pakokaasun paineen heilahtelut eivät saa ylittää keskimäärin arvoa ± 500 Pa. Mikään toimenpide paineen heilahtelujen vähentämiseksi, paitsi alustatyyppisen pakokaasujärjestelmän (mukaan lukien äänenvaimennin ja jälkikäsittelylaitteet) käyttö, ei saa muuttaa moottorin suoritusarvoja eikä aiheuttaa hiukkasten kertymistä.

Sellaisten järjestelmien osalta, joissa ei ole isokineettisiä näytteenottimia, suositellaan suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.

SP: Näytteenotin (kuvat 10, 14, 15, 16, 18 ja 19).

Pienimmän halkaisijan suhteen pakoputken ja näytteenottimen välillä on oltava 4. Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, tai monireikäinen näytteenotin, kuten otsakkeen SP1 alla kuvataan 1.2.1 kohdan kuvassa 5.

ISP: Isokineettinen näytteenotin (kuvat 11 ja 12)

Isokineettinen näytteenotin on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna pakoputken keskiviivalle kohtaan, jossa osan EP virtausolosuhteet täyttyvät, ja se on suunniteltava antamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 12 mm.

Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tarvitaan ohjausjärjestelmä pitämään yllä nollapaine-eroa EP:n ja ISP:n välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. ISP on liitettävä paine-eroanturiin DPT. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi EP:n ja ISP:n välillä toteutetaan virtauksen ohjaimella FC1.

FD1, FD2: Virtauksen jakaja (kuva 16)

Sarja kurkkuja tai aukkoja asennetaan vastaavasti pakoputkeen EP ja siirtoputkeen TT suhteellisen näytteen saamiseksi raakapakokaasusta. Ohjausjärjestelmä, joka koostuu kahdesta paineen-ohjausventtiilistä PCV1 ja PCV2, on tarpeen suhteellista jakoa varten ohjaamalla paineita EP:ssä ja DT:ssä.

FD3: Virtauksen jakaja (kuva 17)

Sarja putkia (moniputkiyksikkö) asennetaan pakoputkeen EP ottamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Yksi putkista syöttää pakokaasua laimennustunneliin DT, kun taas toiset putket poistavat pakokaasua vaimennustilaan DC. Putkilla on oltava samat mitat (sama halkaisija, pituus, taivutussäde) siten, että pakokaasun jako riippuu putkien kokonaismäärästä. Suhteellista jakoa varten on oltava myös ohjausjärjestelmä, jonka avulla nollapaine-eroa pidetään yllä moniputkiyksikön DC:hen johtavan ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja FD3:ssa ovat suhteessa toisiinsa, ja virtaus TT on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. Nämä kaksi pistettä on liitettävä paine-eroanturiin DPT. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi toteutetaan virtauksen ohjaimella FC1.

EGA: Pakokaasuanalysaattori (kuvat 13,14, 15, 16 ja 17)

CO2- tai NOx-analysaattoreita voidaan käyttää (hiilitasapainomenetelmää käytettäessä vain CO2). Analysaattorit on kalibroitava kuten kaasupäästöjen mittaukseen käytettävät analysaattorit. Konsentraatioerojen määrittämiseksi voidaan käyttää yhtä tai useampaa analysaattoria. Mittausjärjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että GEDFW, i:n tarkkuus on ± 4 prosenttia.

TT: Siirtoputki (kuvat 11–19)

Siirtoputken on oltava

| a) | mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 5 metriä pitkä, |
| --- | --- |

a)

mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 5 metriä pitkä,

| b) | halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm, |
| --- | --- |

b)

halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm,

| c) | laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva. |
| --- | --- |

c)

laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva.

Jos putken pituus on 1 metri tai vähemmän, se on eristettävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/m K, säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa. Jos putken pituus on enemmän kuin 1 metri, se on eristettävä ja seinämä lämmitettävä vähimmäislämpötilaan 523 K (250 oC).

DPT: Paine-eroanturi (kuvat 11, 12 ja 17)

Paine-eroanturin toiminta-alueen on oltava ± 500 Pa tai pienempi.

FC1: Virtauksen ohjain (kuvat 11, 12 ja 17)

Isokineettisten järjestelmien (kuvat 11 ja 12) osalta virtauksen ohjain on tarpeen nollapaine-eron ylläpitämiseksi EP:n ja ISP:n välillä. Säätö voi tapahtua:

| a) | ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai virtausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus tai virtaus vakiona kunkin toimintatavan aikana (kuva 11) tai |
| --- | --- |

a)

ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai virtausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus tai virtaus vakiona kunkin toimintatavan aikana (kuva 11) tai

| b) | säätämällä imupuhallin (SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle massavirralle ja ohjaamalla painepuhaltimen PB virtausta ja siten myös pakokaasunäytevirtaa siirtoputken (TT) pään alueella (kuva 12). |
| --- | --- |

b)

säätämällä imupuhallin (SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle massavirralle ja ohjaamalla painepuhaltimen PB virtausta ja siten myös pakokaasunäytevirtaa siirtoputken (TT) pään alueella (kuva 12).

Jos järjestelmä on paineohjattu, jäännösvirhe säätöpiirissä saa olla enintään ± 3 Pa. Paineen heilahtelut laimennustunnelissa saavat olla keskimäärin enintään kuin ± 250 Pa.

Moniputkijärjestelmässä (kuva 17) virtauksen ohjain on tarpeen pakokaasun suhteellista jakoa varten, jotta voidaan pitää yllä nollapaine-ero moniputkiyksikön ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Säätö tapahtuu ohjaamalla DT:hen ruiskutettavan ilmavirran nopeutta TT:n ulostulon kohdalla.

PCV1, PCV2: Paineensäätöventtiili (kuva 16)

Kaksoiskurkku-/kaksoisaukkojärjestelmässä tarvitaan kaksi paineensäätöventtiiliä virran suhteellista jakoa varten ohjaamalla EP:n vastapainetta ja DT:ssä olevaa painetta. Venttiilit on sijoitettava SP:stä virtaussuuntaan EP:ssä ja PB:n ja DT:n väliin.

DC: Vaimennustila (kuva 17)

Vaimennustila on asennettava moniputkiyksikön ulostulon kohdalle minimoimaan painevaihtelut pakoputkessa EP.

VN: Kurkku (kuva 15)

Kurkku asennetaan laimennustunneliin DT alipaineen synnyttämiseksi siirtoputken TT:n ulostulon alueella. Kaasuvirtaus TT:n läpi määräytyy liikemäärän vaihdosta kurkkuvyöhykkeellä, ja se on periaatteessa suhteessa painepuhaltimen PB virtaukseen, mikä johtaa vakiolaimennussuhteeseen. Koska liikemäärän vaihtoon vaikuttaa TT:n ulostulossa vallitseva lämpötila ja paine-ero EP:n ja DT:n välillä, todellinen laimennussuhde on hieman pienempi pienellä kuormituksella kuin suurella kuormituksella.

FC2: Virtauksen ohjain (kuvat 13, 14, 18 ja 19; valinnainen)

Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB virtausta. Sen voi liittää pakokaasu-, imuilma- tai polttoainevirtasignaaleihin ja/tai CO2:n tai NOx:n erotussignaaleihin. Kun käytetään paineilmasyöttöä (kuva 18), FC2 ohjaa suoraan ilmavirtaa.

FM1: Virtauksen mittauslaite (kuvat 11, 12, 18 ja 19)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamista varten. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

FM2: Virtauksen mittauslaite (kuva 19)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamista varten. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

PB: Painepuhallin (kuvat 11, 12, 13, 14, 15, 16 ja 19)

PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämistä varten. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu.

SB: Imupuhallin (kuvat 11, 12, 13, 16, 17 ja 19)

Ainoastaan jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavia järjestelmiä varten. SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.

DAF: Laimennusilmasuodatin (kuvat 11–19)

Taustahiilivetyjen eliminoimiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Valmistajan pyynnöstä laimennusilmanäyte on otettava hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

DT: Laimennustunneli (kuvat 11–19)

Laimennustunnelin:

| a) | on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa, |
| --- | --- |

a)

on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, ja sen






  i) | paksuuden ja halkaisijan suhteen on oltava 0,025 tai vähemmän sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on yli 75 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, ja sen

i)

paksuuden ja halkaisijan suhteen on oltava 0,025 tai vähemmän sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on yli 75 mm,

| ii) | seinämän nimellispaksuuden on oltava vähintään 1,5 mm sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi, |
| --- | --- |

ii)

seinämän nimellispaksuuden on oltava vähintään 1,5 mm sellaisten laimennustunneleiden osalta, joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi,

| c) | halkaisijan on oltava ainakin 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten, |
| --- | --- |

c)

halkaisijan on oltava ainakin 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten,

| d) | halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan ainakin 25 mm, |
| --- | --- |

d)

halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan ainakin 25 mm,

| e) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

e)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| f) | voi eristää. |
| --- | --- |

f)

voi eristää.

Moottorin pakokaasun on sekoituttava perusteellisesti laimennusilman kanssa. Jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavissa järjestelmissä sekoituksen laatu on tarkastettava käyttöönoton jälkeen tunnelin CO2-profiililla moottorin käydessä (ainakin neljästä toisistaan samalla etäisyydellä olevasta mittauskohdasta). Tarvittaessa voidaan käyttää sekoitussuutinta.

| Huom. | : | Jos ympäristön lämpötila laimennustunnelin (DT) läheisyydessä on alle 293 K (20 oC), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, ettei menetettäisi hiukkasia laimennustunnelin viileisiin seinämiin. Sen vuoksi suositellaan tunnelin lämmittämistä ja/tai eristämistä edellä esitettyjen rajoitusten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

Huom.

:

Jos ympäristön lämpötila laimennustunnelin (DT) läheisyydessä on alle 293 K (20 oC), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, ettei menetettäisi hiukkasia laimennustunnelin viileisiin seinämiin. Sen vuoksi suositellaan tunnelin lämmittämistä ja/tai eristämistä edellä esitettyjen rajoitusten mukaisesti.

Suurilla moottorin kuormituksilla tunneli voidaan jäähdyttää sitä vahingoittamattomalla menetelmällä kuten kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 oC).

HE: Lämmönvaihdin (kuvat 16 ja 17)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila imupuhaltimen SB sisääntulon kohdalla ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta.

2.3.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Kuvassa 20 esitetään kokonaispakokaasun laimennukseen perustuva laimennusjärjestelmä, jossa käytetään vakiokeräysjärjestelmää (CVS). Pakokaasun ja laimennusilman seoksen koko tilavuus on mitattava. Käytössä voi olla joko PDP- tai CFV-järjestelmä.

Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan hiukkasnäytteenottojärjestelmään (2.4 kohta, kuvat 21 ja 22). Jos tämä tehdään suoraan, tästä käytetään nimitystä yksinkertainen laimennus. Jos näyte laimennetaan vielä kerran toisessa laimennustunnelissa, tästä käytetään nimitystä kaksinkertainen laimennus. Tämä on hyödyllistä, jos suodattimen etupinnan lämpötilavaatimusta ei pystytä täyttämään yhdellä laimennuksella. Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteenottojärjestelmän muunnoksena 2.4 kohdassa kuvassa 22, koska useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteenottojärjestelmässä.

Kuva 20

Täysvirtauslaimennusjärjestelmä taustasuodattimelle

Image

Raakapakokaasun kokonaismäärä sekoitetaan laimennusilmaan laimennustunnelissa DT. Laimennetun pakokaasun virtaus mitataan joko vakiotilavuusvirtapumpulla PDP tai kriittisen aukon virtaamaan perustuvalla vakiotilavuusvirtalaitteella CFV. Suhteelliseen hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta HE tai sähköistä virtauksen kompensointia EFC. Koska hiukkasten massan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaukseen, laimennussuhdetta ei tarvitse laskea.

2.3.1.   Kuvan 20 osat:

EP Pakoputki

Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin ei saa olla yli 10 metriä. Jos pakoputken pituus virtaussuuntaan moottorin pakosarjasta, turboahtimen ulostulosta tai jälkikäsittelylaitteesta on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/mK lämpötilassa 673 K (400 oC) mitattuna. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai vähemmän.

PDP: Vakiotilavuusvirtapumppu

PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu PDP-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä PDP:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ± 6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä. Virtauksen kompensointia voi käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla ei ole yli 323 K (50 oC).

CFV: Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa olotilassa (kriittinen virtaus). Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.

HE: Lämmönvaihdin (valinnainen, jos EFC on käytössä)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadittujen rajojen sisällä.

EFC: Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen, jos HE on käytössä)

Jos lämpötilaa joko PDP:n tai CFV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä mainittujen rajojen sisällä, on otettava käyttöön virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen yhtäjaksoista mittaamista ja hiukkasjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään korjaamaan vastaavasti näytteenottovirtausta hiukkasnäytteenottojärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (ks. 2.4 kohta, kuvat 21 ja 22).

DT: Laimennustunneli

Laimennustunnelin:

| a) | on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4 000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti; sekoitussuutinta voidaan käyttää, |
| --- | --- |

a)

on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4 000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti; sekoitussuutinta voidaan käyttää,

| b) | on oltava halkaisijaltaan ainakin 460 mm, kun käytetään yksinkertaista laimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

b)

on oltava halkaisijaltaan ainakin 460 mm, kun käytetään yksinkertaista laimennusjärjestelmää,

| c) | on oltava halkaisijaltaan ainakin 210 mm, kun käytetään kaksinkertaista laimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

c)

on oltava halkaisijaltaan ainakin 210 mm, kun käytetään kaksinkertaista laimennusjärjestelmää,

| d) | voi eristää. |
| --- | --- |

d)

voi eristää.

Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja se on sekoitettava perusteellisesti.

Kun käytetään yksinkertaista laimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään hiukkasnäytteen ottojärjestelmään (2.4 kohta, kuva 21). PDP:n tai CFV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä säilyttämään laimennetun pakokaasun lämpötila 325 K:ssa (52 oC:ssa) tai sitä alemmassa lämpötilassa välittömästi ennen ensisijaista hiukkassuodatinta.

Kun käytetään kaksoislaimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (2.4 kohta, kuva 22). PDP:n tai CFV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään DT:ssä olevan laimennetun pakokaasuvirran lämpötila 464 K:ssä (191 oC:ssa) tai sitä alemmassa lämpötilassa näytteenottovyöhykkeellä. Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi toisiolaimennusilmaa pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötilassa 325 K (52 oC) tai sitä alemmassa lämpötilassa välittömästi ennen ensisijaista hiukkassuodatinta.

DAF: Laimennusilmasuodatin

Taustahiilivetyjen eliminoimiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä. Valmistajan pyynnöstä laimennusilmanäyte on otettava hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

PSP: Hiukkasnäytteenotin

Näytteenotin on PTT:n johto-osa, ja:

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| c) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | voi eristää. |
| --- | --- |

d)

voi eristää.

2.4.   Hiukkasnäytteenottojärjestelmä

Hiukkasnäytteenottojärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimesta. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi, laimennus- (2.2 kohta, kuvat 14 ja 18) ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen kokonaisuuden. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennus- (2.2 kohta, kuvat 11, 12, 13, 15, 16, 17 ja 19 sekä 2, 3 kohta, kuva 20) ja näytteenottojärjestelmät muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.

Tässä säännössä täysvirtauslaimennusjärjestelmän kaksoislaimennusjärjestelmää (kuva 22) pidetään tyypillisen, kuvassa 21 esitetyn hiukkasnäytteenottojärjestelmän erityismuunnoksena. Kaksoislaimennusjärjestelmä sisältää kaikki hiukkasnäytteenottojärjestelmän tärkeät osat, kuten suodatintelineet ja näytteenottopumpun.

Säätöpiireihin kohdistuvien vaikutusten välttämiseksi suositellaan, että näytteenottopumppua käytetään koko testausmenettelyn ajan. Yhtä suodatinta käyttävässä menetelmässä on käytettävä ohitusjärjestelmää näytteen ohjaamiseksi näytteenottosuodattimien läpi haluttuina aikoina. Kytkentätoiminnan häiriöt säätöpiireihin on minimoitava.

Kuva 21

Hiukkasnäytteenottojärjestelmä

Image

Näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan osavirtaus- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla. Näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävän (sisältävien) suodattimenpitim(i)en FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (ks. kuva 20), laimennettua pakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

Kuva 22

Kaksoislaimennusjärjestelmä (ainoastaan täysvirtausjärjestelmä)

Image

Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävän (sisältävien) suodattimenpitim(i)en FH läpi. Laimennusilman virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (ks. kuva 20), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

2.4.1.   Kuvien 21 ja 22 osat:

PTT: Hiukkasten siirtoputki (kuvat 21 ja 22)

Hiukkasten siirtoputken pituus ei saa olla yli 1 020 mm, ja sen pituus on pidettävä mahdollisimman pienenä aina, kun se on mahdollista. Kuten jäljempänä on esitetty, näytteenottimien (esimerkiksi niissä osavirtauslaimennusjärjestelmissä, joissa näytteenotto tapahtuu jakeittain, ja täysvirtauslaimennusjärjestelmissä) pituus on otettava mukaan (SP, ISP ja PSP, ks. 2.2 ja 2.3 kohta).

Kyseiset mitat koskevat:

| a) | osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa ja yksinkertaista täysvirtauslaimennusjärjestelmää näytteenottimen (SP, ISP ja PSP) kärjestä suodatintelineeseen, |
| --- | --- |

a)

osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa ja yksinkertaista täysvirtauslaimennusjärjestelmää näytteenottimen (SP, ISP ja PSP) kärjestä suodatintelineeseen,

| b) | osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottoa laimennustunnelin päästä suodatintelineeseen, |
| --- | --- |

b)

osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottoa laimennustunnelin päästä suodatintelineeseen,

| c) | täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen (PSP) kärjestä toiseen laimennustunneliin. |
| --- | --- |

c)

täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen (PSP) kärjestä toiseen laimennustunneliin.

Siirtoputki

| a) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| b) | voi eristää. |
| --- | --- |

b)

voi eristää.

SDT: Toinen laimennustunneli (kuva 22)

Toisen laimennustunnelin vähimmäishalkaisija on 75 mm, ja sen pituuden on oltava riittävä tuottamaan kaksoislaimennetulle näytteelle vähintään 0,25 sekunnin viipymisaika. Ensisijaisen suodattimen telineen FH on oltava 300 mm:n päässä SDT:n ulostulosta.

Toinen laimennustunneli:

| a) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| b) | voi eristää. |
| --- | --- |

b)

voi eristää.

FH: Suodatinteline(et) (kuvat 21 ja 22)

Suodatintelineen on täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 4.1.3 kohdan vaatimukset.

Suodatinteline:

| a) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| b) | voidaan eristää. |
| --- | --- |

b)

voidaan eristää.

P: Näytteenottopumppu (kuvat 21 ja 22)

Hiukkasnäytteenottopumpun on sijaittava riittävän kaukana tunnelista siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.

DP: Laimennusilmapumppu (kuva 22)

Laimennusilmapumppu on sijoitettava siten, että toisiolaimennusilmaa syötetään lämpötilassa 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC), jos laimennusilmaa ei esilämmitetä.

FC3: Virtauksen ohjain (kuvat 21 ja 22)

Virtauksen ohjainta on käytettävä kompensoimaan hiukkasnäytteen virtaus lämpötilan ja vastapaineen vaihteluiden osalta näytteen kulkureitillä, jos muita välineitä ei ole käytettävissä. Virtauksen ohjain vaaditaan, jos käytetään elektronista virtauksen kompensaatiota EFC (ks. kuva 20).

FM3: Virtauksen mittauslaite (kuvat 21 ja 22)

Hiukkasnäytevirran kaasumittari tai virtausmittari on sijoitettava riittävän kauas näytteenottopumpusta P siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.

FM4: Virtauksen mittauslaite (kuva 22)

Laimennusilmavirran kaasumittari tai virtausmittari on sijoitettava siten, että sisääntulokaasun lämpötila on yhtäjaksoisesti 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

BV: Palloventtiili (valinnainen)

Palloventtiilin sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin hiukkassiirtoputken PTT sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.

| Huom. | : | Jos ympäristön lämpötila PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n läheisyydessä on alle 293 K (20 oC), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, ettei hiukkasia menetettäisi kyseisten osien viileisiin seinämiin. Sen vuoksi suositellaan kyseisten osien lämmittämistä ja/tai eristämistä vastaavissa kuvauksissa annettujen rajoitusten mukaisesti. Samoin suositellaan, ettei suodattimen etupinnan lämpötila olisi näytteenoton aikana alle 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Huom.

:

Jos ympäristön lämpötila PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n läheisyydessä on alle 293 K (20 oC), on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, ettei hiukkasia menetettäisi kyseisten osien viileisiin seinämiin. Sen vuoksi suositellaan kyseisten osien lämmittämistä ja/tai eristämistä vastaavissa kuvauksissa annettujen rajoitusten mukaisesti. Samoin suositellaan, ettei suodattimen etupinnan lämpötila olisi näytteenoton aikana alle 293 K (20 oC).

Suurilla moottorin kuormituksilla edellä mainitut osat voidaan jäähdyttää niitä vahingoittamattomalla menetelmällä kuten kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 oC).

3.   SAVUN MÄÄRITYS

3.1.   Johdanto

Jäljempänä 3.2 ja 3.3 kohdassa ja kuvissa 23 ja 24 esitetään yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista opasimetrijärjestelmistä. Koska eri kokoonpanot saattavat tuottaa vastaavia tuloksia, laitteistojen ei tarvitse olla täysin kuvien 23 ja 24 mukaiset. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voi poistaa, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

Mittausperiaatteena on, että valoa johdetaan tietty matka mitattavan savun lävitse ja että lähetetyn ja vastaanottimen saavuttavan valon välisen suhteen avulla arvioidaan väliaineen valonhimmennysominaisuudet. Savun mittaus riippuu laitteen mallista, ja mittaus voidaan tehdään tehdä pakoputkessa (täysvirtausopasimetri linjassa), pakoputken päässä (täysvirtausopasimetri linjan päässä) tai ottamalla näyte pakoputkesta (osavirtausopasimetri). Jotta opasiteettisignaalista voidaan määrittää valon absorptiokerroin, laitteen valmistajan on ilmoitettava laitteen optisen reitin pituus.

3.2.   Täysvirtausopasimetri

Kahta täysvirtausopasimetrin yleistä tyyppiä voidaan käyttää (kuva 23). Linjaopasimetrin avulla mitataan koko pakokaasuvirran opasiteetti pakoputkessa. Tämän tyyppisessä opasimetrissä optisen reitin tehollinen pituus on opasimetrin mallin funktio.

Linjan päähän asennettavan opasimetrin avulla koko pakokaasuvirran opasiteetti mitataan pakokaasun poistuessa pakoputkesta. Tämän tyyppisessä opasimetrissä optisen reitin tehollinen pituus on pakoputken mallin ja pakoputken pään sekä opasimetrin välisen etäisyyden funktio.

Kuva 23

Täysvirtausopasimetri

Image

3.2.1.   Kuvan 23 osat:

EP Pakoputki

Linjaopasimetriä käytettäessä pakoputken halkaisijan on oltava vakio kolmen pakoputken halkaisijan verran mittausvyöhykkeestä virtaussuuntaa vastaan ja virtaussuuntaan. Jos mittausvyöhykkeen halkaisija on suurempi kuin pakoputken halkaisija, suositellaan käytettäväksi putkea, joka asteittain kapenee ennen mittausvyöhykettä.

Linjan päähän asennettavaa opasimetriä käytettäessä pakoputken on oltava viimeisen 0,6 metrin pituudelta poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoinen eikä siinä saa olla kulmia tai mutkia. Pakoputken pään on oltava suora. Opasimetri on asennettava keskelle pakokaasuvirtaa 25 ± 5 mm:n päähän pakoputken päästä.

OPL: Optisen reitin pituus

Savun himmentämän optisen reitin pituus opasimetrin valonlähteestä vastaanottimeen, tiheysvaihteluista ja katveista johtuvat epäyhtenäisyydet tarvittaessa korjattuina. Laitteen valmistajan on ilmoitettava optisen reitin pituus ottaen samalla huomioon nokeentumisenestotoimet (esimerkiksi huuhteluilma). Jos optisen reitin pituus ei ole käytettävissä, se on määritettävä ISO IDS 11614 -standardin 11.6.5 kohdan mukaisesti. Optisen reitin pituuden määrittämiseksi oikein kaasun vähimmäisnopeuden on oltava 20 m/s.

LS: Valonlähde

Valonlähteen on oltava joko hehkulamppu, jonka värilämpötila on 2 800 –3 250 K tai vihreää valoa lähettävä diodi (LED), jonka spektrihuippu on välillä 550 – 570 nm. Valonlähteen on oltava suojattu nokeentumiselta siten, että optisen reitin pituus on valmistajan suositusten mukainen.

LD: Valoanturi

Anturin on oltava joko valokenno tai valodiodi (tarvittaessa suodattimella varustettu). Jos valonlähde on hehkulamppu, anturin spektrivasteen huipun on oltava sama kuin ihmissilmän fototooppisen käyrän (suurin vaste) alueella 550–570 nm, alle 4 prosentin tarkkuudella alle 430 nm:n ja yli 680 nm:n alueiden suurimmasta vasteesta. Valoanturin on oltava suojattu nokeentumiselta siten, että optisen reitin pituus on valmistajan suositusten mukainen.

CL: Kollimaatiolinssi

Valonlähteen on oltava kollimoitu siten, että valokeilan suurin halkaisija on 30 mm. Valokeilan säteiden on oltava 3 asteen tarkkuudella samansuuntaisia optiseen akseliin nähden.

T1: Lämpötila-anturi (valinnainen)

Pakokaasun lämpötilaa voidaan tarkkailla testin aikana.

3.3.   Osavirtausopasimetri

Osavirtausopasimetriä käytettäessä (kuva 24) pakoputkesta otetaan edustava pakokaasunäyte, joka johdetaan siirtolinjaa pitkin mittauskammioon. Tämän tyyppisessä opasimetrissä optisen reitin tehollinen pituus on opasimetrin mallin funktio. Seuraavassa kohdassa tarkoitettuja vasteaikoja sovelletaan laitteen valmistajan ilmoittamaan opasimetrin vähimmäisvirtaukseen.

Kuva 24

Osavirtausopasimetri

Image

3.3.1.   Kuvan 24 osat:

EP Pakoputki

Pakoputken on oltava suora putki ainakin 6 putken halkaisijan verran virtaussuuntaa vastaan ja 3 putken halkaisijan verran virtaussuuntaan näytteenottimen kärjestä.

SP: Näytteenotin

Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan tai suunnilleen pakoputken keskiviivan kohdalla. Näytteenottimen on oltava vähintään 5 mm:n päässä pakoputken seinämästä. Näytteenottimen halkaisijan on oltava riittävän suuri varmistamaan edustavan näytteen otto ja riittävä virtaus opasimetrin läpi.

TT: Siirtoputki

Siirtoputken

| a) | on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sillä on varmistettava pakokaasun lämpötila 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) mittauskammion sisäänmenossa, |
| --- | --- |

a)

on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sillä on varmistettava pakokaasun lämpötila 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC) mittauskammion sisäänmenossa,

| b) | seinämälämpötilan on oltava riittävästi pakokaasun kastepistettä korkeampi, jotta estettäisiin kondensaatio, |
| --- | --- |

b)

seinämälämpötilan on oltava riittävästi pakokaasun kastepistettä korkeampi, jotta estettäisiin kondensaatio,

| c) | halkaisijan on oltava koko pituudelta sama kuin näytteenottimen halkaisijan, |
| --- | --- |

c)

halkaisijan on oltava koko pituudelta sama kuin näytteenottimen halkaisijan,

| d) | vasteajajan on oltava alle 0,05 sekuntia välineistön vähimmäisvirtauksella tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 5.2.4 kohdan mukaisesti määritettynä, |
| --- | --- |

d)

vasteajajan on oltava alle 0,05 sekuntia välineistön vähimmäisvirtauksella tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 5.2.4 kohdan mukaisesti määritettynä,

| e) | vaikutus savuhuippuun ei saa olla merkittävä. |
| --- | --- |

e)

vaikutus savuhuippuun ei saa olla merkittävä.

FM: Virtauksen mittauslaite

Välineistö, jonka avulla mitataan oikea virtaus mittauskammioon. Välineistön valmistajan on ilmoitettava pienin ja suurin virtaus, ja niiden on oltava sellaiset, että TT:n vasteaikavaatimus ja optisen reitin pituutta koskevat määritelmät täyttyvät. Virtauksen mittauslaite saa sijaita mahdollisen näytteenottopumpun P läheisyydessä.

MC: Mittauskammio

Mittauskammion sisäpinnan on oltava heijastamaton tai optisen ympäristön vastaava. Diffuusion aiheuttaman hajavalon heijastumisen anturiin on oltava mahdollisimman vähäistä.

Mittauskammion kaasun paine ei saa erota ilmanpaineesta enempää kuin 0,75 kPa. Jos laitteen malli ei mahdollista tätä, opasimetrin lukema on muunnettava ilmanpaineeseen perustuvaksi.

Mittauskammion seinämän lämpötilan on oltava ± 5 K:n tarkkuudella 343 K (70 oC)–373 K (100 oC), mutta joka tapauksessa niin paljon pakokaasun kastepisteen yläpuolella, että kondensaatiota ei esiinny. Mittauskammio on varustettava tarkoituksenmukaisilla lämpötilan mittauslaitteilla.

OPL: Optisen reitin pituus

Savun himmentämän optisen reitin pituus opasimetrin valonlähteestä vastaanottimeen, tiheysvaihteluista ja katveista johtuvat epäyhtenäisyydet tarvittaessa korjattuina. Laitteen valmistajan on ilmoitettava optisen reitin pituus ottaen samalla huomioon nokeentumisenestotoimet (esimerkiksi huuhteluilma). Jos optisen reitin pituus ei ole käytettävissä, se on määritettävä ISO 11614 -standardin 11.6.5 kohdan mukaisesti.

LS: Valonlähde

Valonlähteen on oltava joko hehkulamppu, jonka värilämpötila on 2 800 –3 250 K tai vihreää valoa lähettävä diodi (LED), jonka spektrihuippu on välillä 550 – 570 nm. Valonlähteen on oltava suojattu nokeentumiselta siten, että optisen reitin pituus on valmistajan suositusten mukainen.

LD: Valoanturi

Anturin on oltava joko valokenno tai valodiodi (tarvittaessa suodattimella varustettu). Jos valonlähde on hehkulamppu, anturin spektrivasteen huipun on oltava sama kuin ihmissilmän fototooppisen käyrän (suurin vaste) alueella 550–570 nm, alle 4 prosentin tarkkuudella alle 430 nm:n ja yli 680 nm:n alueiden suurimmasta vasteesta. Valoanturin on oltava suojattu nokeentumiselta siten, että optisen reitin pituus on valmistajan suositusten mukainen.

CL: Kollimaatiolinssi

Valonlähteen on oltava kollimoitu siten, että valokeilan suurin halkaisija on 30 mm. Valokeilan säteiden on oltava 3 asteen tarkkuudella samansuuntaisia optiseen akseliin nähden.

T1: Lämpötila-anturi

Pakokaasun lämpötilan tarkkailemiseksi kohdassa, jossa pakokaasu tulee sisään mittauskammioon.

P: Näytteenottopumppu (valinnainen)

Mittauskammiosta virtaussuuntaan voidaan asentaa näytteenottopumppu siirtämään näytekaasu mittauskammion läpi.

---

LIITE 4B

Puristussytytysmoottorin sekä maakaasulla tai nestekaasulla toimivan ottomoottorin testausmenettely, johon sisältyy maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu raskaiden ajoneuvojen todistus (WHDC, yleinen tekninen sääntö (gtr) N:o 4)

1.   SOVELLETTAVUUS

Tätä liitettä ei toistaiseksi voida soveltaa tähän sääntöön perustuvaan tyyppihyväksyntään. Sitä aletaan soveltaa myöhemmin.

| 2. | Varattu (1). |
| --- | --- |

2.

Varattu (1).

3.   MÄÄRITELMÄT, TUNNUKSET JA LYHENTEET

3.1.   Määritelmät

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 3.1.1. | ”jatkuvalla regeneroinnilla” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran WHTC:n mukaista lämmin käynnistys -testiä kohden. Tällainen regenerointiprosessi ei edellytä erityistä testimenettelyä; |
| --- | --- |

3.1.1.

”jatkuvalla regeneroinnilla” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran WHTC:n mukaista lämmin käynnistys -testiä kohden. Tällainen regenerointiprosessi ei edellytä erityistä testimenettelyä;

| 3.1.2. | ”viiveellä” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten aineosien osalta tämä on mitatun aineosan siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen, kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin; |
| --- | --- |

3.1.2.

”viiveellä” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten aineosien osalta tämä on mitatun aineosan siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen, kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin;

| 3.1.3. | ”typen oksidien poistojärjestelmällä” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction)); |
| --- | --- |

3.1.3.

”typen oksidien poistojärjestelmällä” pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction));

| 3.1.4. | ”dieselmoottorilla” puristussytytysperiaatteella toimivaa moottoria; |
| --- | --- |

3.1.4.

”dieselmoottorilla” puristussytytysperiaatteella toimivaa moottoria;

| 3.1.5. | ”moottoriperheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän liitteen 5.2 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöjen ominaisuudet; kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot; |
| --- | --- |

3.1.5.

”moottoriperheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän liitteen 5.2 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöjen ominaisuudet; kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot;

| 3.1.6. | ”moottorijärjestelmällä” moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää ja viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorijärjestelmän elektronisen hallintayksikön (-yksiköiden) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä; |
| --- | --- |

3.1.6.

”moottorijärjestelmällä” moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää ja viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorijärjestelmän elektronisen hallintayksikön (-yksiköiden) ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä;

| 3.1.7. | ”moottorityypillä” sellaisten moottoreiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta; |
| --- | --- |

3.1.7.

”moottorityypillä” sellaisten moottoreiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta;

| 3.1.8. | ”pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä” (hapetus- tai kolmitie)katalysaattoria, hiukkassuodatinta, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta tai muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka on asennettu moottorin jälkipuolelle. Tällainen määritelmä sulkee pois pakokaasujen kierrätyksen (EGR), joka asennettuna muodostaa kiinteän osan moottoria; |
| --- | --- |

3.1.8.

”pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä” (hapetus- tai kolmitie)katalysaattoria, hiukkassuodatinta, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta tai muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka on asennettu moottorin jälkipuolelle. Tällainen määritelmä sulkee pois pakokaasujen kierrätyksen (EGR), joka asennettuna muodostaa kiinteän osan moottoria;

| 3.1.9. | ”täysvirtauslaimennusmenetelmällä” prosessia, jossa pakokaasun kokonaisvirtaukseen sekoitetaan laimennusilmaa ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi; |
| --- | --- |

3.1.9.

”täysvirtauslaimennusmenetelmällä” prosessia, jossa pakokaasun kokonaisvirtaukseen sekoitetaan laimennusilmaa ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi;

| 3.1.10. | ”kaasumoottorilla” maakaasua tai nestekaasua polttoaineena käyttävää moottoria; |
| --- | --- |

3.1.10.

”kaasumoottorilla” maakaasua tai nestekaasua polttoaineena käyttävää moottoria;

| 3.1.11. | ”kaasupäästöillä” hiilimonoksidia, hiilivetyjä ja/tai metaanittomia hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525, maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93 ja etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaania (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksideja (joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2)); |
| --- | --- |

3.1.11.

”kaasupäästöillä” hiilimonoksidia, hiilivetyjä ja/tai metaanittomia hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525, maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93 ja etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaania (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksideja (joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2));

| 3.1.12. | ”suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)” moottorin suurinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta; |
| --- | --- |

3.1.12.

”suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)” moottorin suurinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta;

| 3.1.13. | ”alimmalla kierrosnopeudella (nlo)” moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 55 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta; |
| --- | --- |

3.1.13.

”alimmalla kierrosnopeudella (nlo)” moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 55 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta;

| 3.1.14. | ”suurimmalla teholla (Pmax)” valmistajan ilmoittamaa suurinta tehoa kilowatteina; |
| --- | --- |

3.1.14.

”suurimmalla teholla (Pmax)” valmistajan ilmoittamaa suurinta tehoa kilowatteina;

| 3.1.15. | ”suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella” valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti; |
| --- | --- |

3.1.15.

”suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella” valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti;

| 3.1.16. | ”kantamoottorilla” moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä; |
| --- | --- |

3.1.16.

”kantamoottorilla” moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä;

| 3.1.17. | ”hiukkasten jälkikäsittelylaitteella” pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla; |
| --- | --- |

3.1.17.

”hiukkasten jälkikäsittelylaitteella” pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla;

| 3.1.18. | ”osavirtauslaimennusmenetelmällä” prosessia, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasten näytteenottosuodattimeen; |
| --- | --- |

3.1.18.

”osavirtauslaimennusmenetelmällä” prosessia, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasten näytteenottosuodattimeen;

| 3.1.19. | ”hiukkaspäästöillä” tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla 315–325 K:n lämpötilaan (42–52 oC), mitattuna välittömästi suodattimen etupuolelta virtaussuunnassa; niitä ovat pääasiassa hiili, kondensoituneet hiilivedyt ja sulfaatit sekä niiden mukana oleva vesi; |
| --- | --- |

3.1.19.

”hiukkaspäästöillä” tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla 315–325 K:n lämpötilaan (42–52 oC), mitattuna välittömästi suodattimen etupuolelta virtaussuunnassa; niitä ovat pääasiassa hiili, kondensoituneet hiilivedyt ja sulfaatit sekä niiden mukana oleva vesi;

| 3.1.20. | ”kuormitusprosentilla” tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista; |
| --- | --- |

3.1.20.

”kuormitusprosentilla” tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista;

| 3.1.21. | ”jaksoittaisella regeneraatiolla” pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästövaatimukset voivat ylittyä; |
| --- | --- |

3.1.21.

”jaksoittaisella regeneraatiolla” pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästövaatimukset voivat ylittyä;

| 3.1.22. | ”porrastetulla tasaisen nopeuden testisyklillä” testisykliä, jossa on moottorin tasaisen nopeuden testimoodien jakso, jossa nopeus- ja vääntömomenttikriteerit on määritelty kussakin moodissa ja moodien välillä tehdään määrätyt porrastukset (WHSC); |
| --- | --- |

3.1.22.

”porrastetulla tasaisen nopeuden testisyklillä” testisykliä, jossa on moottorin tasaisen nopeuden testimoodien jakso, jossa nopeus- ja vääntömomenttikriteerit on määritelty kussakin moodissa ja moodien välillä tehdään määrätyt porrastukset (WHSC);

| 3.1.23. | ”nimellisnopeudella” valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella, tai jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan irti suurin teho; |
| --- | --- |

3.1.23.

”nimellisnopeudella” valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella, tai jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan irti suurin teho;

| 3.1.24. | ”vasteajalla” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun ainesosan muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta; |
| --- | --- |

3.1.24.

”vasteajalla” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun ainesosan muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta;

| 3.1.25. | ”nousuajalla” ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90 – t10
  ); |
| --- | --- |

3.1.25.

”nousuajalla” ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90 – t10
  );

| 3.1.26. | ”spesifisillä päästöillä” massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh; |
| --- | --- |

3.1.26.

”spesifisillä päästöillä” massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh;

| 3.1.27. | ”testisyklillä” useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (WHSC-testi) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.27.

”testisyklillä” useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (WHSC-testi) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (WHTC);

| 3.1.28. | ”muunnosajalla” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen; |
| --- | --- |

3.1.28.

”muunnosajalla” aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen;

| 3.1.29. | ”vaihtuvien olosuhteiden testisyklillä” testisykliä, jossa on suhteellisen nopeasti ajallisesti vaihtelevien normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen jakso (WTHC); |
| --- | --- |

3.1.29.

”vaihtuvien olosuhteiden testisyklillä” testisykliä, jossa on suhteellisen nopeasti ajallisesti vaihtelevien normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen jakso (WTHC);

| 3.1.30. | ”käyttöiällä” määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu- ja hiukkaspäästörajojen osalta on taattava. |
| --- | --- |

3.1.30.

”käyttöiällä” määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu- ja hiukkaspäästörajojen osalta on taattava.

Kuva 1:

Järjestelmävasteen määritelmät

Image

3.2.   Yleiset tunnukset

| Symboli | Yksikkö | Termi |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde |
| c | ppm/tilavuus- % | Konsentraatio |
| c
  d | ppm/tilavuus- % | Konsentraatio kuivana |
| c
  w | ppm/tilavuus- % | Konsentraatio kosteana |
| cb | ppm/tilavuus- % | Taustakonsentraatio |
| C
  d | — | SSV:n purkauskerroin |
| d | m | Halkaisija |
| d
  V | m | Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibroinnin vakiotekijä |
| D | — | Laimennuskerroin |
| Δt | s | Aikaväli |
| e
  gas | g/kWh | Kaasumaisten aineiden spesifiset päästöt |
| e
  PM | g/kWh | Spesifiset hiukkaspäästöt |
| e
  p | g/kWh | Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana |
| e
  w | g/kWh | Painotettu spesifinen päästö |
| E
  CO2 | prosentti | NOx-analysaattorin CO2-vaimennus |
| E
  E | prosentti | Etaanihyötysuhde |
| E
  H2O | prosentti | NOx-analysaattorin vesivaimennus |
| E
  M | prosentti | Metaanihyötysuhde |
| E
  NOx | prosentti | NOx-muuntimen hyötysuhde |
| f | Hz | Näytteenottotaajuus |
| f
  a | — | Laboratorion olosuhdekerroin |
| F
  s | — | Stoikiometrinen kerroin |
| H
  a | g/kg | Imuilman absoluuttinen kosteus |
| H
  d | g/kg | Laimennusilman absoluuttinen kosteus |
| i | — | Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz) |
| k
  f | — | Polttoainekohtainen kerroin |
| k
  h, D | — | Puristussytytysmoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin |
| k
  h, G | — | Ottomoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin |
| k
  r | — | Regenerointikerroin |
| k
  w, a | — | Imuilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| k
  w, d | — | Laimennusilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| k
  w, e | — | Laimennetun pakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| k
  w, r | — | Raakapakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin |
| K
  V | — | CFV-kalibrointitoiminto |
| λ | — | Ilman ylimäärä |
| m
  d | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa |
| m
  ed | kg | Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  edf | kg | Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana |
| m
  ew | kg | Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  f | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| m
  f, d | mg | Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa |
| m
  gas | g | Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  PM | g | Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  se | kg | Pakokaasunäytteen massa testin aikana |
| m
  sed | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  sep | kg | Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  ssd | kg | Toisiolaimennusilman massa |
| M
  a | g/mol | Imuilman moolimassa |
| M
  e | g/mol | Pakokaasun moolimassa |
| M
  gas | g/mol | Kaasumaisten ainesosien moolimassa |
| n | — | Mittausten lukumäärä |
| nr | — | Mittausten lukumäärä regeneroinnin aikana |
| n | min-1 | Moottorin kierrosnopeus |
| n
  hi | min-1 | Korkea kierrosnopeus |
| n
  lo | min-1 | Alhainen kierrosnopeus |
| n
  pref | min-1 | Suositeltava kierrosnopeus |
| n
  p | r/s | PDP-pumpun kierrosnopeus |
| p
  a | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa |
| p
  b | kPa | Ilman kokonaispaine |
| p
  d | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine laimennusilmassa |
| p
  p | kPa | Absoluuttinen paine |
| p
  r | kPa | Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen |
| p
  s | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| qm

  ad | kg/s | Imuilman massavirta (kuiva) |
| qm

  aw | kg/s | Imuilman massavirta (kostea) |
| qm

  Ce | kg/s | Hiilimassavirta raakapakokaasussa |
| qm

  Cf | kg/s | Hiilimassavirta moottoriin |
| qm

  Cp | kg/s | Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä |
| qm

  dew | kg/s | Laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) |
| qm

  dw | kg/s | Laimennusilman massavirta (kostea) |
| qm

  edf | kg/s | Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) |
| qm

  ew | kg/s | Pakokaasun massavirta (kostea) |
| qm

  ex | kg/s | Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta |
| qm

  f | kg/s | Polttoaineen massavirta |
| qm

  p | kg/s | Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta |
| qv

  CVS | m3/s | CVS-laitteen kokonaisvirtaama |
| qv

  s | dm3/min | Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta |
| qv

  t | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| r
  d | — | Laimennussuhde |
| r
  D | — | SSV:n halkaisijasuhde |
| r
  h | — | FID:n hiilivetyvastekerroin |
| r
  m | — | FID:n metanolivastekerroin |
| r
  p | — | SSV:n painesuhde |
| r
  s | — | Keskimääräinen näytesuhde |
| ρ | kg/m3 | Tiheys |
| ρe | kg/m3 | Pakokaasun tiheys |
| σ | | Vakiopoikkeama |
| T | K | Absoluuttinen lämpötila |
| T
  a | K | Imuilman absoluuttinen lämpötila |
| t | s | Aika |
| t
  10 | s | Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  50 | s | Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  90 | s | Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| u | — | Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| V
  0 | m3/r | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden |
| V
  s | dm3 | Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus |
| W
  act | kWh | Testisyklin todellinen sykliteho |
| W
  ref | kWh | Testisyklin viitesykliteho |
| X
  0 | m3/r | PDP:n kalibrointitoiminto |

Symboli

Yksikkö

Termi

A/F
  st

—

Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde

c

ppm/tilavuus- %

Konsentraatio

c
  d

ppm/tilavuus- %

Konsentraatio kuivana

c
  w

ppm/tilavuus- %

Konsentraatio kosteana

cb

ppm/tilavuus- %

Taustakonsentraatio

C
  d

—

SSV:n purkauskerroin

d

m

Halkaisija

d
  V

m

Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta

D
  0

m3/s

PDP-kalibroinnin vakiotekijä

D

—

Laimennuskerroin

Δt

s

Aikaväli

e
  gas

g/kWh

Kaasumaisten aineiden spesifiset päästöt

e
  PM

g/kWh

Spesifiset hiukkaspäästöt

e
  p

g/kWh

Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana

e
  w

g/kWh

Painotettu spesifinen päästö

E
  CO2

prosentti

NOx-analysaattorin CO2-vaimennus

E
  E

prosentti

Etaanihyötysuhde

E
  H2O

prosentti

NOx-analysaattorin vesivaimennus

E
  M

prosentti

Metaanihyötysuhde

E
  NOx

prosentti

NOx-muuntimen hyötysuhde

f

Hz

Näytteenottotaajuus

f
  a

—

Laboratorion olosuhdekerroin

F
  s

—

Stoikiometrinen kerroin

H
  a

g/kg

Imuilman absoluuttinen kosteus

H
  d

g/kg

Laimennusilman absoluuttinen kosteus

i

—

Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz)

k
  f

—

Polttoainekohtainen kerroin

k
  h, D

—

Puristussytytysmoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin

k
  h, G

—

Ottomoottoreiden NOx kosteuden korjauskerroin

k
  r

—

Regenerointikerroin

k
  w, a

—

Imuilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

k
  w, d

—

Laimennusilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

k
  w, e

—

Laimennetun pakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

k
  w, r

—

Raakapakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin

K
  V

—

CFV-kalibrointitoiminto

λ

—

Ilman ylimäärä

m
  d

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa

m
  ed

kg

Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  edf

kg

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana

m
  ew

kg

Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  f

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

m
  f, d

mg

Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa

m
  gas

g

Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana

m
  PM

g

Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana

m
  se

kg

Pakokaasunäytteen massa testin aikana

m
  sed

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  sep

kg

Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  ssd

kg

Toisiolaimennusilman massa

M
  a

g/mol

Imuilman moolimassa

M
  e

g/mol

Pakokaasun moolimassa

M
  gas

g/mol

Kaasumaisten ainesosien moolimassa

n

—

Mittausten lukumäärä

nr

—

Mittausten lukumäärä regeneroinnin aikana

n

min-1

Moottorin kierrosnopeus

n
  hi

min-1

Korkea kierrosnopeus

n
  lo

min-1

Alhainen kierrosnopeus

n
  pref

min-1

Suositeltava kierrosnopeus

n
  p

r/s

PDP-pumpun kierrosnopeus

p
  a

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa

p
  b

kPa

Ilman kokonaispaine

p
  d

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine laimennusilmassa

p
  p

kPa

Absoluuttinen paine

p
  r

kPa

Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen

p
  s

kPa

Kuiva ilmanpaine

qm

  ad

kg/s

Imuilman massavirta (kuiva)

qm

  aw

kg/s

Imuilman massavirta (kostea)

qm

  Ce

kg/s

Hiilimassavirta raakapakokaasussa

qm

  Cf

kg/s

Hiilimassavirta moottoriin

qm

  Cp

kg/s

Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä

qm

  dew

kg/s

Laimennetun pakokaasun massavirta (kostea)

qm

  dw

kg/s

Laimennusilman massavirta (kostea)

qm

  edf

kg/s

Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (kostea)

qm

  ew

kg/s

Pakokaasun massavirta (kostea)

qm

  ex

kg/s

Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta

qm

  f

kg/s

Polttoaineen massavirta

qm

  p

kg/s

Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta

qv

  CVS

m3/s

CVS-laitteen kokonaisvirtaama

qv

  s

dm3/min

Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta

qv

  t

cm3/min

Merkkikaasuvirta

r
  d

—

Laimennussuhde

r
  D

—

SSV:n halkaisijasuhde

r
  h

—

FID:n hiilivetyvastekerroin

r
  m

—

FID:n metanolivastekerroin

r
  p

—

SSV:n painesuhde

r
  s

—

Keskimääräinen näytesuhde

ρ

kg/m3

Tiheys

ρe

kg/m3

Pakokaasun tiheys

σ

Vakiopoikkeama

T

K

Absoluuttinen lämpötila

T
  a

K

Imuilman absoluuttinen lämpötila

t

s

Aika

t
  10

s

Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  50

s

Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  90

s

Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta

u

—

Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

V
  0

m3/r

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden

V
  s

dm3

Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus

W
  act

kWh

Testisyklin todellinen sykliteho

W
  ref

kWh

Testisyklin viitesykliteho

X
  0

m3/r

PDP:n kalibrointitoiminto

3.3.   Polttoaineen koostumuksen symbolit ja lyhenteet

| w
  ALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| --- | --- |
| w
  BET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  GAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde (H/C) |
| γ | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | typen moolisuhde (N/C) |
| ε | hapen moolisuhde (O/C) |

w
  ALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  BET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  GAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde (H/C)

γ

rikin moolisuhde (S/C)

δ

typen moolisuhde (N/C)

ε

hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen CH
  α
  OεNδSγ

3.4.   Kemiallisten komponenttien symbolit ja lyhenteet

| C1 | Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus |
| --- | --- |
| CH4 | Metaani |
| C2H6 | Etaani |
| C3H8 | Propaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| CO2 | Hiilidioksidi |
| DOP | Dioktyyliftalaatti |
| HC | Hiilivedyt |
| H2O | Vesi |
| NMHC | Metaanittomat hiilivedyt |
| NOx | Typen oksidit |
| NO | Typpioksidi |
| NO2 | Typpidioksidi |
| PM | Hiukkaspäästö |

C1

Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus

CH4

Metaani

C2H6

Etaani

C3H8

Propaani

CO

Hiilimonoksidi

CO2

Hiilidioksidi

DOP

Dioktyyliftalaatti

HC

Hiilivedyt

H2O

Vesi

NMHC

Metaanittomat hiilivedyt

NOx

Typen oksidit

NO

Typpioksidi

NO2

Typpidioksidi

PM

Hiukkaspäästö

3.5.   Lyhenteet

| CFV | Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminisenssi-analysaattori |
| CVS | Vakiotilavuuskerääjä |
| deNOx | NOx-jälkikäsittelyjärjestelmä |
| EGR | Pakokaasujen kierrätys |
| FID | Liekin ionisaatioilmaisin |
| GC | Kaasukromatografi |
| HCLD | Lämmitettävä kemiluminisenssi-analysaattori |
| HFID | Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin |
| LPG | Nestekaasu |
| NDIR | Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori) |
| NG | Maakaasu |
| NMC | Metaanierotin |
| PDP | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| Per cent FS | Prosenttia koko asteikosta |
| PFS | Osavirtausjärjestelmä |
| SSV | Aliääniventuri |
| VGT | Muuttuvageometrinen turboahdin |

CFV

Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CLD

Kemiluminisenssi-analysaattori

CVS

Vakiotilavuuskerääjä

deNOx

NOx-jälkikäsittelyjärjestelmä

EGR

Pakokaasujen kierrätys

FID

Liekin ionisaatioilmaisin

GC

Kaasukromatografi

HCLD

Lämmitettävä kemiluminisenssi-analysaattori

HFID

Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin

LPG

Nestekaasu

NDIR

Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori)

NG

Maakaasu

NMC

Metaanierotin

PDP

Vakiotilavuusvirtapumppu

Per cent FS

Prosenttia koko asteikosta

PFS

Osavirtausjärjestelmä

SSV

Aliääniventuri

VGT

Muuttuvageometrinen turboahdin

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Moottorijärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että moottori tavanomaisessa käytössä täyttää tämän liitteen vaatimukset tässä säännössä määritellyn käyttöikänsä ajan.

5.   SUORITUSVAATIMUKSET

5.1.   Kaasu- ja hiukkaspäästöt

Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt määritellään WHTC- ja WHSC-testisykleissä 7 kohdan mukaisesti. Mittausjärjestelmien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset sekä 9.3 kohdan (kaasupäästöjen mittaaminen), 9.4 kohdan (hiukkaspäästöjen mittaaminen) ja tämän liitteen lisäyksen 3 vaatimukset.

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset 5.1.1 kohdan mukaisesti.

5.1.1.   Vastaavuus

Järjestelmän vastaavuus määritetään vähintään seitsemän harkittavan järjestelmän ja tämän liitteen järjestelmän välisen näyteparin korrelaatiotutkimuksen perusteella.

”Tulos” tarkoittaa tietyn syklin painotettuja päästöarvoja. Korrelaatiotestaus on suoritettava samassa laboratoriossa, testisolussa ja samalla testimoottorilla, ja se suositellaan suoritettavaksi samanaikaisesti. Näyteparien keskiarvojen vastaavuus määritetään F-testin ja t-testin tilastotietojen avulla lisäyksessä 4 kuvatulla tavalla, kun käytössä ovat edellä kuvatut laboratoriotestisolun ja moottorin olosuhteet. Poikkeamat määritellään ISO 5725:n mukaisesti ja ne jätetään tietokannan ulkopuolelle. Korrelaatiotestaukseen käytettävien järjestelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.

5.2.   Moottoriperhe

5.2.1.   Yleistä

Moottoriperhe määräytyy suunnitteluominaisuuksien mukaan. Niiden tulee olla samat kaikille saman perheen moottoreille. Moottorin valmistaja voi päättää, mitkä moottorit kuuluvat samaan moottoriperheeseen, kunhan 5.2.3 kohdassa luetellut jäsenyysedellytykset täyttyvät. Moottoriperheen on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymä. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tarvittavat tiedot moottoriperheen jäsenten päästötasoista.

5.2.2.   Erikoistapaukset

Joissain tapauksissa ominaisuudet voivat vaikuttaa toisiinsa. Ne on otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset. Valmistajan on huomioitava tällaiset tapaukset ja ilmoitettava niistä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ne otetaan sen jälkeen huomioon edellytyksenä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Kun kyse on laitteesta tai ominaisuudesta, jota ei mainita 5.2.3 kohdassa ja joka vaikuttaa merkittävästi päästötasoihin, valmistajan on kuvattava laite hyvän insinööritavan mukaisesti ja ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Se otetaan sen jälkeen huomioon edellytyksenä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Valmistaja voi lisätä 5.2.3 kohdassa lueteltuihin ominaisuuksiin muita kriteerejä, joiden perusteella perheen määritelmä voidaan rajata tarkemmin. Ominaisuuksien ei tarvitse olla päästötasoon vaikuttavia ominaisuuksia.

5.2.3.   Moottoriperheen määrittävät muuttujat

| 5.2.3.1. | Työtapa






  a) | kaksitahtinen |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Työtapa

a)

kaksitahtinen

| b) | nelitahtinen |
| --- | --- |

b)

nelitahtinen

| c) | kiertomäntä |
| --- | --- |

c)

kiertomäntä

| d) | muu |
| --- | --- |

d)

muu

| 5.2.3.2. | Sylinterien ominaisuudet |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Sylinterien ominaisuudet

| 5.2.3.2.1. | Sylinterien sijainti lohkossa






  a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Sylinterien sijainti lohkossa

a)

V

| b) | rivi |
| --- | --- |

b)

rivi

| c) | tähti |
| --- | --- |

c)

tähti

| d) | muu (F, W jne.) |
| --- | --- |

d)

muu (F, W jne.)

| 5.2.3.2.2. | Sylinterien suhteellinen sijainti
  Samanlaisen lohkon omaavat moottorit voivat kuulua samaan perheeseen, mikäli niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Sylinterien suhteellinen sijainti

Samanlaisen lohkon omaavat moottorit voivat kuulua samaan perheeseen, mikäli niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat.

| 5.2.3.3. | Pääasiallinen jäähdytysaine






  a) | ilma |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Pääasiallinen jäähdytysaine

a)

ilma

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | öljy |
| --- | --- |

c)

öljy

| 5.2.3.4. | Yksittäisen sylinterin iskutilavuus |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Yksittäisen sylinterin iskutilavuus

| 5.2.3.4.1. | Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus ≥ 0,75 dm3

  Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on ≥ 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 15 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus ≥ 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on ≥ 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 15 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

| 5.2.3.4.2. | Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus < 0,75 dm3

  Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on < 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 30 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus < 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on < 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 30 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

| 5.2.3.4.3. | Moottori, jossa muut sylinteriyksikön iskutilavuuden rajat
  Moottorien, joiden yksittäisten sylinterien iskutilavuus ylittää 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kohdassa asetetut rajat, voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämän hyväksynnän nojalla. Hyväksynnän on perustuttava teknisiin seikkoihin (laskelmat, simulaatiot, kokeelliset tulokset jne.), jotka osoittavat, että rajojen ylittäminen ei vaikuta merkittävästi pakokaasupäästöihin. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Moottori, jossa muut sylinteriyksikön iskutilavuuden rajat

Moottorien, joiden yksittäisten sylinterien iskutilavuus ylittää 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kohdassa asetetut rajat, voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämän hyväksynnän nojalla. Hyväksynnän on perustuttava teknisiin seikkoihin (laskelmat, simulaatiot, kokeelliset tulokset jne.), jotka osoittavat, että rajojen ylittäminen ei vaikuta merkittävästi pakokaasupäästöihin.

| 5.2.3.5. | Ilman täytösmenetelmä






  a) | luonnollinen ilmanotto |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Ilman täytösmenetelmä

a)

luonnollinen ilmanotto

| b) | paineahdettu |
| --- | --- |

b)

paineahdettu

| c) | paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä |
| --- | --- |

c)

paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä

| 5.2.3.6. | Polttoaineen tyyppi






  a) | dieselöljy |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Polttoaineen tyyppi

a)

dieselöljy

| b) | maakaasu |
| --- | --- |

b)

maakaasu

| c) | nestekaasu |
| --- | --- |

c)

nestekaasu

| d) | etanoli |
| --- | --- |

d)

etanoli

| 5.2.3.7. | Palotilan tyyppi






  a) | avokammio |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Palotilan tyyppi

a)

avokammio

| b) | jaettu kammio |
| --- | --- |

b)

jaettu kammio

| c) | muu |
| --- | --- |

c)

muu

| 5.2.3.8. | Käynnistystapa






  a) | kipinäsytytys |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Käynnistystapa

a)

kipinäsytytys

| b) | puristussytytys |
| --- | --- |

b)

puristussytytys

| 5.2.3.9. | Venttiilit ja kanavat






  a) | sijainti |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Venttiilit ja kanavat

a)

sijainti

| b) | venttiilien määrä sylinteriä kohden |
| --- | --- |

b)

venttiilien määrä sylinteriä kohden

| 5.2.3.10. | Polttoaineen syöttötapa






  a) | Nestemäisen polttoaineen syöttötapa






  i) | pumppu-(korkeapaine)putki-suutin |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Polttoaineen syöttötapa

a)

Nestemäisen polttoaineen syöttötapa

i)

pumppu-(korkeapaine)putki-suutin

| ii) | rivi- tai jakajapumppu |
| --- | --- |

ii)

rivi- tai jakajapumppu

| iii) | yksikköpumppu tai yksikkösuutin |
| --- | --- |

iii)

yksikköpumppu tai yksikkösuutin

| iv) | yhteispaineruiskutus |
| --- | --- |

iv)

yhteispaineruiskutus

| v) | kaasutin (kaasuttimet) |
| --- | --- |

v)

kaasutin (kaasuttimet)

| vi) | muu |
| --- | --- |

vi)

muu

| b) | Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa






  i) | kaasu |
| --- | --- | --- |

b)

Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa

i)

kaasu

| ii) | neste |
| --- | --- |

ii)

neste

| iii) | sekoitusyksiköt |
| --- | --- |

iii)

sekoitusyksiköt

| iv) | muu |
| --- | --- |

iv)

muu

| c) | Muu tapa |
| --- | --- |

c)

Muu tapa

| 5.2.3.11. | Muut laitteet






  a) | Pakokaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Muut laitteet

a)

Pakokaasujen takaisinkierrätys

| b) | Veden ruiskutus |
| --- | --- |

b)

Veden ruiskutus

| c) | Ilmansyöttö |
| --- | --- |

c)

Ilmansyöttö

| d) | muu |
| --- | --- |

d)

muu

| 5.2.3.12. | Elektroninen hallintastrategia
  Elektronisen hallintayksikön (ECU) olemassaolo tai puuttuminen moottorista on yksi perheen perusominaisuuksista.
  Jos moottoria ohjataan elektronisesti, valmistajan on esitettävä ne tekniset seikat, joiden vuoksi moottorit on ryhmitelty samaan perheeseen, eli perusteet sille, miksi moottoreiden oletetaan noudattavan samoja päästövaatimuksia. Ne voivat olla laskelmia, simulaatioita, arvioita, ruiskutusominaisuuksien kuvauksia, kokeellisia tuloksia jne.
  Ohjattuja ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi:






  a) | ajoitus |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektroninen hallintastrategia

Elektronisen hallintayksikön (ECU) olemassaolo tai puuttuminen moottorista on yksi perheen perusominaisuuksista.

Jos moottoria ohjataan elektronisesti, valmistajan on esitettävä ne tekniset seikat, joiden vuoksi moottorit on ryhmitelty samaan perheeseen, eli perusteet sille, miksi moottoreiden oletetaan noudattavan samoja päästövaatimuksia. Ne voivat olla laskelmia, simulaatioita, arvioita, ruiskutusominaisuuksien kuvauksia, kokeellisia tuloksia jne.

Ohjattuja ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi:

a)

ajoitus

| b) | ruiskutuspaine |
| --- | --- |

b)

ruiskutuspaine

| c) | monipisteruiskutus |
| --- | --- |

c)

monipisteruiskutus

| d) | ahtopaine |
| --- | --- |

d)

ahtopaine

| e) | muuttuvageometrinen turboahdin |
| --- | --- |

e)

muuttuvageometrinen turboahdin

| f) | pakokaasun takaisinkierrätys. |
| --- | --- |

f)

pakokaasun takaisinkierrätys.

| 5.2.3.13. | Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät
  Seuraavien laitteiden toimimista ja yhdistelmiä pidetään edellytyksenä moottoriperheeseen kuulumiselle:






  a) | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Seuraavien laitteiden toimimista ja yhdistelmiä pidetään edellytyksenä moottoriperheeseen kuulumiselle:

a)

hapetuskatalysaattori

| b) | kolmitiekatalyytti |
| --- | --- |

b)

kolmitiekatalyytti

| c) | typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) |
| --- | --- |

c)

typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys)

| d) | muut typen oksidien poistojärjestelmät |
| --- | --- |

d)

muut typen oksidien poistojärjestelmät

| e) | hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi |
| --- | --- |

e)

hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi

| f) | hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi |
| --- | --- |

f)

hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi

| g) | muut hiukkasloukut |
| --- | --- |

g)

muut hiukkasloukut

| h) | muut laitteet |
| --- | --- |

h)

muut laitteet

Jos moottori on saanut hyväksynnän ilman jälkikäsittelyjärjestelmää joko kantamoottorina tai moottoriperheen jäsenenä, kyseinen moottori voidaan sisällyttää myös hapetuskatalysaattorilla varustettuna samaan moottoriperheeseen, mikäli polttoaineen ominaisuudet eivät muutu.

Mikäli vaaditut polttoaineen ominaisuudet ovat toiset (esim. hiukkasloukku, joka edellyttää polttoaineelta erityisiä lisäaineita regenerointiprosessia varten), päätös samaan perheeseen kuulumisesta tehdään valmistajan antamien teknisten tietojen pohjalta. Tiedoista on käytävä ilmi, että laitteella varustetun moottorin oletettu päästötaso noudattaa samaa raja-arvoa kuin alkuperäinen moottori.

Jos moottori on saanut hyväksynnän jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettuna joko kantamoottorina tai sellaisen moottoriperheen jäsenenä, jonka kantamoottori on varustettu samalla jälkikäsittelyjärjestelmällä, kyseinen moottori ei voi ilman jälkikäsittelyjärjestelmää kuulua samaan moottoriperheeseen.

5.2.4.   Kantamoottorin valitseminen

5.2.4.1.   Puristussytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella.

5.2.4.2.   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä:

| a) | suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella, |
| --- | --- |

a)

suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella,

| b) | suurin sytytysennakko, |
| --- | --- |

b)

suurin sytytysennakko,

| c) | alhaisin EGR-arvo. |
| --- | --- |

c)

alhaisin EGR-arvo.

5.2.4.3.   Huomioita kantamoottorin valinnasta

Tyyppihyväksyntä- tai varmennusviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toisia moottoreita. Tällöin moottorin valmistaja toimittaa tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, millä perheen moottoreilla on todennäköisesti suurimmat päästöarvot.

Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa.

Jos saman perheen moottoreilla on samat päästöarvot eripituisten käyttöikien aikana, tämä on otettava huomioon kantamoottoria valittaessa.

6.   TESTAUSOLOSUHTEET

6.1.   Laboratoriotestien olosuhteet

Mitataan moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (T
  a), kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (p
  s) kilopascaleina (kPa) sekä määritetään parametri f
  a seuraavasti. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi ”Vee”-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila. Parametri f
  a ilmoitetaan testitulosten yhteydessä. Testitulosten toistettavuuden helpottamiseksi suositellaan, että parametri f
  a noudattaa seuraavaa: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Puristussytytteiset polttomoottorit:
  Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Puristussytytteiset polttomoottorit:

Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Formula

(1)

Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Kipinäsytytteiset polttomoottorit: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Kipinäsytytteiset polttomoottorit:

Formula

(3)

6.2.   Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja se saa nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysväliaineen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 oC).

Jos käytössä on testauslaboratorion järjestelmä tai ulkoinen puhallin, ahtoilman lämpötila saa nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Edellä kuvatussa pisteessä olevan ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa ja virtausta ei saa muuttaa testisyklin aikana, ellei se aiheuta ahtoilman epäedustavaa jäähtymistä. Ahtoilman jäähdyttimen tilavuuden on oltava hyvän insinöörikäytännön mukainen ja edustettava moottorin käyttöasennusta.

6.3.   Moottorin teho

Spesifisten päästöjen mittaamisen lähtökohtana on ECE:n säännössä N:o 85 määritelty korjaamaton teho.

Ainoastaan ajoneuvon käyttöä varten tarvittavat apulaitteet, jotka voidaan asentaa moottoriin, on poistettava koetta varten. Tällaisia laitteita ovat esimerkiksi:

| a) | jarrukompressori |
| --- | --- |

a)

jarrukompressori

| b) | ohjaustehosteen kompressori |
| --- | --- |

b)

ohjaustehosteen kompressori

| c) | ilmastoinnin kompressori |
| --- | --- |

c)

ilmastoinnin kompressori

| d) | hydraulisten käyttölaitteiden pumput. |
| --- | --- |

d)

hydraulisten käyttölaitteiden pumput.

Jos apulaitteita ei ole poistettu, niiden kuluttama teho määritetään asetusarvojen mukauttamiseksi ja moottorin testisyklin aikana tuottaman tehon laskemiseksi.

6.4.   Moottorin ilman imujärjestelmä

Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:iin valmistajan ilmoittamasta ilmanpuhdistimen enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla.

6.5.   Moottorin pakojärjestelmä

Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, jonka vastapaine on ± 650 Pa valmistajan ilmoittamasta enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasun näytteenottoa koskevien, 8.3.2.2 ja 8.3.3.2 kohdassa asetettujen vaatimusten mukainen.

6.6.   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettu moottori

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään 4 pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyys pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan ilmoittamien, etäisyyttä koskevien määritelmien mukainen. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen perusteiden mukainen, ja siihen voidaan asettaa venttiili. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla epäaktiivista katalysaattoritukea sisältävällä säiliöllä.

Testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, valmistajan on ilmoitettava, mitä reagenssia on käytetty kaikissa testeissä.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, joka regeneroituu tietyin väliajoin 6.6.2 kohdan mukaisesti, päästötuloksia muutetaan regeneraatiotapahtumien huomioon ottamiseksi. Tällöin keskimääräinen päästö riippuu regeneraatiotapahtumien esiintymistiheydestä niiden testien osien aikana, jolloin regeneraatio tapahtuu.

Jälkikäsittelyjärjestelmään, jossa on 6.6.1 kohdan mukainen jatkuva regenerointi, ei tarvitse soveltaa erityistä testausmenettelyä.

6.6.1.   Jatkuva regenerointi

Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä perustuu jatkuvaan regenerointiprosessiin, päästöt mitataan sellaiselta jälkikäsittelyjärjestelmältä, joka on vakiinnutettu sellaisen tilaan, jossa sen päästökäyttäytyminen on toistettavissa.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraation jatkuvan luonteen osoittamiseksi on suoritettava vähintään viisi WHTC-testiä (lämmin käynnistys). Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan tyydyttävä, jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana riittävän ajan ja päästötulosten hajonta on enintään ±15 prosenttia.

Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu jaksottaiseksi regeneraatiomoodiksi, tarkastus on suoritettava 6.6.2 kohdan mukaisesti. Tässä erityistapauksessa sovellettavat päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta.

6.6.2.   Jaksottainen regenerointi

Kun pakokaasujen jälkikäsittely perustuu jaksottaiseen regeneraatioon, päästöt on mitattava vähintään kolmella WHTC-testillä, joista yksi suoritetaan regeneraatiotapahtuman aikana ja kaksi sen ulkopuolella stabiloidulla jälkikäsittelyjärjestelmällä; näiden tulokset painotetaan.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin aikana. Moottori voidaan varustaa kytkimellä, jolla voidaan estää tai sallia regeneraatioprosessi, kunhan tämä toiminto ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.

Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.) sekä sen kestoaika syklien lukumäärän perusteella (nr). Valmistajan on myös annettava kaikki tiedot kahden regeneraation välisten syklien lukumäärän (n) määrittämistä varten. Tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy tämän ajan tarkan määritystavan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

Valmistajan on toimitettava jälkikäsittelyjärjestelmä, jota on kuormitettu niin, että regeneraatio tapahtuu WHTC-testin aikana. Tämän moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.

Regeneraatiovaiheiden väliset keskipäästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen WHTC-testien (lämmin käynnistys) aritmeettisen keskiarvon mukaan. Vähintään yksi WHTC-testi on tehtävä mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (± 15 prosentin rajoissa) regenerointijaksojen välissä. Tällöin voidaan käyttää yhden ainoan WHTC-testin päästöjä.

Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraatioprosessin aikana sovellettavat päästörajat voidaan ylittää.

Mitatut päästöt painotetaan 8.5.2.2 kohdan mukaisesti, eikä painotettu lopputulos saa ylittää sovellettavia päästöjen raja-arvoja. Testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 2.

Kuva 2:

Jaksottaisen regeneraation kaaviokuva

Image

6.7.   Jäähdytysjärjestelmä

Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin valmistajan ilmoittaman normaalin käyntilämpötilan säilyttämiseen.

6.8.   Voiteluöljy

Valmistajan on ilmoitettava, mitä voiteluöljyä käytetään, ja sen on edustettava kaupan olevia voiteluöljyjä. Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa.

6.9.   Vertailupolttoainetta koskevat vaatimukset

Vertailupolttoaine määritetään tämän liitteen lisäyksessä 2 puristussytytysmoottoreiden osalta ja liitteissä 6 ja 7 maakaasu- ja nestekaasumoottoreiden osalta.

Polttoaineen lämpötilan on oltava valmistajan suosituksen mukainen.

7.   TESTIMENETTELYT

7.1.   Päästömittauksen periaatteet

Tässä liitteessä esitellään kaksi mittausperiaatetta, jotka ovat toiminnallisesti samanarvoisia. Molempia periaatteita voidaan käyttää WHTC- ja WHSC-testisykleissä:

| a) | Raakapakokaasun kaasumaiset komponentit mitataan reaaliajassa ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

a)

Raakapakokaasun kaasumaiset komponentit mitataan reaaliajassa ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla.

| b) | Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään käyttämällä täysvirtauslaimennusjärjestelmää (CVS-järjestelmä). |
| --- | --- |

b)

Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään käyttämällä täysvirtauslaimennusjärjestelmää (CVS-järjestelmä).

| c) | Mikä tahansa näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus) on sallittu. |
| --- | --- |

c)

Mikä tahansa näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus) on sallittu.

Moottorille tehdään jäljempänä kuvatut testisyklit.

7.2.   Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli

Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli mainitaan lisäyksessä 1 sekunti sekunnilta etenevänä sarjana, jossa kierrosnopeuden ja vääntömomentin arvot on normalisoitu. Sitä voidaan soveltaa kaikkiin tämän liitteen soveltamisalaan kuuluviin moottoreihin. Jotta testi voidaan tehdä moottorin testisolulla, normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän mukaan. Muuntamisprosessia kutsutaan denormalisoinniksi ja näin syntynyttä testisykliä testattavan moottorin viitesykliksi. Sykli suoritetaan kyseisellä viitekierrosnopeudella ja -vääntömomentilla testisolussa, ja todellinen nopeus, vääntömomentti ja teho kirjataan muistiin. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Jarrukohtaisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana. Jotta sykli olisi pätevä, todellisen syklin työn on oltava viitesyklin syklityölle (viitesyklin työ) asetetuissa rajoissa.

Kaasumaiset päästöt voidaan tallentaa jatkuvasti tai kerätä näytepussiin. Hiukkasnäyte on laimennettava vakioidulla ilmalla, ja se kerätään yhteen sopivaan suodattimeen. WTHC-testi esitetään kaaviona kuvassa 3.

Kuva 3:

WHTC-testisykli

Image

7.3.   Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli

Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli muodostuu useista normalisoiduista nopeus- ja kuormitustiloista, jotka kattavat raskaiden moottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Moodia 0 ei suoriteta, mutta se otetaan matemaattisesti huomioon painotuskertoimella 0,24 ja nollapäästöillä ja -teholla. Moottoria on käytettävä kussakin moodissa määrätty aika, ja moottorin kierrosnopeutta ja kuormitusta muutetaan lineaarisesti 20 sekunnin aikana. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Kunkin moodin ja moodien välisten porrastustilojen aikana määritetään kunkin kaasupäästön konsentraatio, pakokaasun virtaus ja teho, ja lasketaan mitattujen arvojen keskiarvo testisyklin aikana. Kaasumaiset päästöt voidaan tallentaa jatkuvasti tai kerätä näytepussiin. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä ulkoilmalla. Koko testin aikana otetaan yksi näyte, joka kerätään yhteen sopivaan suodattimeen.

Jarrukohtaisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana.

WHSC-testi esitetään taulukossa 1. Painotuskertoimet ovat ohjeellisia. Joutokäyntimoodi on jaettu kahteen moodiin: moodi 1 alussa ja moodi 13 testisyklin lopussa.

Taulukko 1:

WHTC-testisykli

| Moodi | Normali-soitu kierros-nopeus
  (prosenttia) | Normalisoitu kuormitus
  (prosenttia) | Painotus-kerroin
  viitteeksi | Moodin pituus (s) sis. 20 s:n porrastusajan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Käyttö | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Summa | | | 1,00 | 1 895 |

Moodi

Normali-soitu kierros-nopeus

(prosenttia)

Normalisoitu kuormitus

(prosenttia)

Painotus-kerroin

viitteeksi

Moodin pituus (s) sis. 20 s:n porrastusajan

0

Käyttö

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Summa

1,00

1 895

7.4.   Yleinen testijakso

Seuraavassa vuokaaviossa esitetään yleiset ohjeet, joita pitäisi noudattaa testauksen aikana. Jokainen vaihe kuvataan yksityiskohtaisesti asiaa käsittelevässä kohdassa. Ohjeista poikkeaminen sallitaan tarvittaessa, mutta asiaankuuluvassa kohdassa asetetut erityiset vaatimukset ovat pakollisia.

WHTC-testimenettely muodostuu kylmä käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori jäähdytetään joko luonnollisesti tai keinotekoisesti, 5 minuutin kuumahaihtumajaksosta ja lämmin käynnistys -testistä.

WHSC-testimenettely muodostuu lämmin käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori esivakioidaan WHSC-moodilla 9.

Image

7.5.   Moottorin kartoitusmenettely

WHTC:n ja WHSC:n luomiseksi testisolussa moottorin kierrosnopeudet on kartoitettava ennen testisykliä kierrosnopeus/vääntömomenttikäyrän ja kierrosnopeus/tehokäyrän määrittämiseksi.

7.5.1.   Kartoitusnopeusalueen määrittäminen

Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritetään seuraavasti:

| Pienin kartoitusnopeus = | joutokäyntinopeus |
| --- | --- |
| Suurin kartoitusnopeus = | n
  hi × 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi. |

Pienin kartoitusnopeus =

joutokäyntinopeus

Suurin kartoitusnopeus =

n
  hi × 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi.

7.5.2.   Moottorin kartoituskäyrä

Moottori on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten ja hyvän insinööritavan mukaisesti. Kun moottori on vakioitu, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavasti:

| a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- |

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria käytetään täyskuormituksella / kaasuläppä täysin auki alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria käytetään täyskuormituksella / kaasuläppä täysin auki alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa. |
| --- | --- |

c)

Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1 min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa.

7.5.3.   Vaihtoehtoinen kartoitus

Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai että ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisillä vaihtoehtoisilla tekniikoilla on toteutettava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Missään tapauksessa vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan saa suorittaa rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin kierrosnopeutta laskemalla.

7.5.4.   Testien replikoiminen

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:

| a) | edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

a)

edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti, tai

| b) | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn.

7.6.   Viitetestisyklin muodostaminen

7.6.1.   Kierrosnopeuden denormalisointi

Nopeuden normalisointi poistetaan seuraavan kaavan avulla:

| Todellinen nopeus = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi - n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Todellinen nopeus = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi - n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

missä:

| n
  lo | on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta |
| --- | --- |
| n
  pref | on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista |
| n
  hi | on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta |
| n
  idle | on joutokäyntinopeus |

n
  lo

on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  pref

on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista

n
  hi

on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  idle

on joutokäyntinopeus

kuvan 4 mukaisesti.

Kuva 4:

Testinopeuksien määrittely

Image

7.6.1.1.   Suositeltavan kierrosnopeuden määrittäminen

Edellä 7.5.2 kohdan mukaisesti määritetyltä moottorin kartoituskäyrältä lasketaan suurimman vääntömomentin integraali arvosta n
  idle arvoon n
  95h. n
  95h on suurin kierrosnopeus, jolla teho on 95 prosenttia suurimmasta tehosta. n
  pref on tällöin kierrosnopeus, joka vastaa 51:tä prosenttia koko integraalista kuvan 5 mukaisesti.

Kuva 5:

n
  pref:n määrittäminen

Image

7.6.2.   Moottorin vääntömomentin denormalisointi

Lisäyksen 1 mukaisen moottorin dynamometriajon vääntömomenttiarvot normalisoidaan suurimpaan vääntömomenttiin kullakin kierrosnopeudella. Viitesyklin vääntömomenttiarvojen normalisointi on poistettava seuraavasti 5.7.2 kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

edellä 7.6.1 kohdassa määritetyn vastaavan todellisen nopeuden osalta.

7.6.3.   Esimerkki denormalisoinnista

Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:

| nopeusprosentti | = | 43 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| vääntömomenttiprosentti | = | 82 prosenttia |

nopeusprosentti

=

43 prosenttia

vääntömomenttiprosentti

=

82 prosenttia

Oletetaan seuraavat arvot:

| n
  lo | = | 1 015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min-1 |
| n
  pref | = | 1 300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1 015 min-1

n
  hi

=

2 200 min-1

n
  pref

=

1 300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

jolloin tulokseksi saadaan

| todellinen kierrosnopeus | |
| --- | --- |
| | = 1 178 min-1 |

todellinen kierrosnopeus

Formula

= 1 178 min-1

jossa kartoituskäyrältä saatu suurin vääntömomentti moottorin kierrosnopeudella 1 178 min-1 on 700 Nm

Formula = 574 Nm

7.7.   Testikäytön validointi

7.7.1.   Syklin työn laskeminen

Ennen syklin työn laskemista poistetaan mahdolliset moottorin käynnistyksen aikana tallennetut pisteet. Syklin työ W
  act (kWh) on laskettava moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen perusteella. Viitesyklin työ W
  ref (kWh) on laskettava moottorin viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin perusteella. Syklin todellista työtä W
  act verrataan syklin viitetyöhön W
  ref ja sen avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt (ks. 8.5.2.1 kohta).

Samaa menetelmää käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, on käytettävä lineaarista interpolointia. Todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan viittä hertsiä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.

W
  act-arvon on oltava 85–105 prosenttia W
  ref -arvosta.

7.7.2.   Testisyklin tilastollinen validointi

Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon todelliset arvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden.

Todellisten ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin todellisen signaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos todellisia signaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

missä:

| y | = | kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo |
| --- | --- | --- |
| m | = | regressiolinjan kaltevuus |
| x | = | kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo |
| b | = | regressiolinjan y-leikkaus |

y

=

kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo

m

=

regressiolinjan kaltevuus

x

=

kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo

b

=

regressiolinjan y-leikkaus

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi yhden hertsin taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 2 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 2:

Regressiolinjan toleranssit

| | Kierrosnopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 100 min-1 | enintään 13 % moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 8 % moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, m | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinaatio-kerroin, r2 | vähintään 0,970 | vähintään 0,850 | vähintään 0,910 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Kierrosnopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 100 min-1

enintään 13 % moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 8 % moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, m

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinaatio-kerroin, r2

vähintään 0,970

vähintään 0,850

vähintään 0,910

Regressiolinjan y-leikkaus, b

± 50 min-1

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Pisteitä saa poistaa taulukossa 3 ilmoitetuista kohdista regressiota varten ennen regression laskemista. Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Joutokäyntipiste on määritelty pisteeksi, jonka normalisoitu viitevääntömomentti on 0 prosenttia ja normalisoitu viitekierrosnopeus 0 prosenttia. Pisteitä voidaan poistaa koko syklistä tai mistä tahansa syklin osasta.

Taulukko 3:

Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä

| Tilanne | Poistettavat pisteet |
| --- | --- |
| Ensimmäiset 6 ± 1 sekuntia | Kierrosnopeus, vääntömomentti, teho |
| Täysi kuormitus ja todellinen vääntömomentti < 95 % viitevääntömomentista | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Täysi kuormitus ja todellinen kierrosnopeus < 95 % viitekierrosnopeudesta | Nopeus ja/tai teho |
| Ei kuormitusta ja todellinen vääntömomentti > viitevääntömomentti | Vääntömomentti ja/tai teho |
| Ei kuormitusta ja todellinen vääntömomentti > ± 2 % suurimmasta vääntömomentista (joutokäyntipiste) | Nopeus ja/tai teho |
| Ei kuormitusta ja viitevääntömomentti < 0 % suurimmasta vääntömomentista (käyttöpiste) | Vääntömomentti ja/tai teho |

Tilanne

Poistettavat pisteet

Ensimmäiset 6 ± 1 sekuntia

Kierrosnopeus, vääntömomentti, teho

Täysi kuormitus ja todellinen vääntömomentti < 95 % viitevääntömomentista

Vääntömomentti ja/tai teho

Täysi kuormitus ja todellinen kierrosnopeus < 95 % viitekierrosnopeudesta

Nopeus ja/tai teho

Ei kuormitusta ja todellinen vääntömomentti > viitevääntömomentti

Vääntömomentti ja/tai teho

Ei kuormitusta ja todellinen vääntömomentti > ± 2 % suurimmasta vääntömomentista (joutokäyntipiste)

Nopeus ja/tai teho

Ei kuormitusta ja viitevääntömomentti < 0 % suurimmasta vääntömomentista (käyttöpiste)

Vääntömomentti ja/tai teho

7.8.   Päästötestin kulku

7.8.1.   Johdanto

Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset komponentit (hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä ja metaanittomat hiilivedyt, metaani ja typen oksidit) ja hiukkaset. Tämän lisäksi käytetään merkkikaasuna usein hiilidioksidia osittaisen ja täyslaimennusmenetelmän laimennussuhteen selvittämiseksi.

Edellä mainittuja päästöjä tarkastellaan määrättyjen testisyklien aikana. Kaasumaisten komponenttien pitoisuus määritetään syklin aikana joko raakapakokaasusta integroimalla analysaattorin signaali tai CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetusta pakokaasusta integroimalla tai ottamalla pussinäytteitä. Hiukkasmittausta varten kerätään suhteellinen näyte laimennetusta pakokaasusta tiettyyn suodatinaineeseen joko osavirtaus- tai täysvirtauslaimennuksen kautta. Käytettävästä menetelmästä riippuen laimennetun tai laimentamattoman pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia kohti 7.7.1 kohdan mukaisesti.

7.8.2.   Testiä edeltävät menettelyt

Testiä edeltävät moottorin mittaukset, testiä edeltävät suoritustarkistukset ja testiä edeltävät järjestelmän kalibroinnit on tehtävä ennen moottorin kartoitusmenettelyä 7.4 kohdassa esitetyn yleisen jakson mukaisesti.

7.8.2.1.   Moottorin jäähdytys (ainoastaan kylmä käynnistys -testi)

Jäähdytys voi olla luonnollinen tai pakotettu. Jos käytetään pakotettua jäähdytystä, on suunniteltava hyvää insinööritapaa noudattaen järjestelmät, jotka lähettävät jäähdytysilmaa moottoriin, jäähdytysöljyä moottorin voitelujärjestelmään tai poistavat lämpöä jäähdytysnesteestä moottorin jäähdytysjärjestelmän kautta tai lämpöä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmästä. Jos käytetään pakotettua jälkikäsittelyjärjestelmän jäähdytystä, jäähdytysilmaa ei saa syöttää ennen kuin jälkikäsittelyjärjestelmä on jäähtynyt katalyyttista aktivointilämpötilaansa viileämmäksi. Jäähdytysmenetelmä, jonka seurauksena päästöt eivät ole edustavia, ei ole sallittu.

7.8.2.2.   Hiukkasten näytteenottosuodattimien valmisteleminen

Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon stabilointia varten. Stabilointiajan lopussa kukin suodatin punnitaan ja taarapaino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta.

7.8.2.3.   Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentaatio ja näytteenottimet asennetaan vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.

7.8.2.4.   Laimennusjärjestelmän ja moottorin esivakiointi (ainoastaan WHSC)

Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään. Lämmityksen jälkeen moottori ja näytteenottojärjestelmä esivakioidaan käyttämällä moottoria moodilla 9 vähintään 10 minuutin ajan, kun samanaikaisesti käytetään joko osavirtauslaimennusjärjestelmää tai täysvirtauslaimennusta ja toissijaista laimennusjärjestelmää. Hiukkaspäästönäytteitä voidaan kerätä harjoituksen vuoksi. Kyseisiä näytesuodattimia ei tarvitse vakioida tai punnita, ja ne voidaan heittää pois. Virtaus asetetaan testiä varten valittuun likimääräiseen virtausarvoon.

7.8.2.5.   Hiukkasten keräämisjärjestelmän käynnistäminen

Hiukkasten keräämisjärjestelmä käynnistetään ja sitä käytetään ohitusasennossa. Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimennusilmasta ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin. Mittaus voidaan tehdä testiä ennen tai sen jälkeen. Jos mittaukset tehdään sekä syklin alussa että lopussa, tuloksista voidaan laskea keskiarvo. Jos taustamittauksessa käytetään erilaista näytteenottojärjestelmää, mittaus tehdään samanaikaisesti testiajon kanssa.

7.8.2.6.   Laimennusjärjestelmän säätö

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennetun pakokaasun virtaus on säädettävä siten, että vettä ei kondensoidu järjestelmään ja että suodattimen pinnan enimmäislämpötila on 315–325 K (42–52 oC).

7.8.2.7.   Analysaattoreiden tarkistaminen

Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.

7.8.3.   Moottorin käynnistäminen

7.8.3.1.   Kylmä käynnistys -testi (ainoastaan WHTC)

Kylmä käynnistys -testi aloitetaan, kun moottorin voiteluaineen, jäähdytysnesteen ja jälkikäsittelyjärjestelmän lämpötilat ovat kaikki välillä 293–303 K (20–30 oC). Moottori käynnistetään jollakin seuraavista tavoista:

| a) | Moottori käynnistetään omistajan käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä, tai |
| --- | --- |

a)

Moottori käynnistetään omistajan käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä, tai

| b) | Moottori käynnistetään dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei omistajan käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä. |
| --- | --- |

b)

Moottori käynnistetään dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei omistajan käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä.

7.8.3.2.   Kuumahaihtumajakso (ainoastaan WHTC)

Moottoria vakautetaan välittömästi kylmä käynnistys -testin päättymisen jälkeen 5 ± 1 minuutin ajan.

7.8.3.3.   Lämmin käynnistys -testi

7.8.3.3.1.   WHTC

Moottori käynnistetään 7.8.3.2 kohdan mukaisen kuumahaihtumajakson päätyttyä käyttäen 7.8.3.1 kohdan mukaisia menettelyjä.

7.8.3.3.2.   WHSC

Moottori käynnistetään viisi minuuttia 7.8.2.4 kohdassa kuvatun moodin 9 mukaisen esivakioinnin päättymisen jälkeen valmistajan omistajan käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti käyttämällä joko vakiokäynnistysmoottoria tai dynamometriä 7.8.3.1 kohdan mukaisesti.

7.8.4.   Syklin suorittaminen

Tämän kohdan yleisiä vaatimuksia sovelletaan sekä 7.8.3.1 kohdan mukaiseen kylmä käynnistys -testiin että 7.8.3.3 kohdan mukaiseen lämmin käynnistys -testiin.

7.8.4.1.   Testisarja

Testisarja alkaa moottorin käynnistymisestä.

WHTC-testi on suoritettava 7.2 kohdassa kuvatun viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Säätöpisteet lasketaan viitesyklin yhden hertsin säätöpisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Moottorin todellinen kierrosnopeus ja vääntömomentti on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa (1 Hz), ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.

WHSC-testi suoritetaan 7.3 kohdan taulukossa 1 lueteltujen testimoodien mukaisessa järjestyksessä.

7.8.4.2.   Analysaattorin tulokset

Testisarjan aluksi mittauslaitteet käynnistetään, ja samanaikaisesti:

| a) | laimennusilman keräys ja analysointi on aloitettava, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

a)

laimennusilman keräys ja analysointi on aloitettava, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää,

| b) | raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi on aloitettava, riippuen käytettävästä menetelmästä, |
| --- | --- |

b)

raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi on aloitettava, riippuen käytettävästä menetelmästä,

| c) | laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen on aloitettava, |
| --- | --- |

c)

laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen on aloitettava,

| d) | pakokaasun massavirran tallentaminen on aloitettava, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

d)

pakokaasun massavirran tallentaminen on aloitettava, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| e) | dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava. |
| --- | --- |

e)

dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia ((NM)HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa mitataan jatkuvasti ja ne tallennetaan tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan tallentaa vähintään yhden hertsin näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC ja NOx on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa koordinoitava CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2 ja NMHC on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet konsentraatiot. Laimennusilman kaasumaisten pilaavien aineiden konsentraatiot on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin. Kaikki muut mitattavat muuttujat on kirjattava vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

7.8.4.3.   Hiukkasnäytteiden otto

Testijakson käynnistämisen alussa hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan.

Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna 8.3.3.3 kohdan mukaisesti määritettyyn pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ±2,5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ±2,5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana). Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (±2,5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen alempaa näytteen virtausta.

7.8.4.4.   Moottorin pysähtyminen ja laitteiden toimintahäiriöt

Jos moottori pysähtyy jossain WHTC:n kylmä käynnistys -testin tai WHSC-testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen 7.8.3.1 kohdan käynnistysmenetelmien mukaisesti, ja testi on tehtävä uudelleen.

Jos moottori pysähtyy jossain WHTC:n lämmin käynnistys -testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori vakautetaan 7.8.3.2 kohdan mukaisesti, ja lämmin käynnistys -testi tehdään uudelleen. Tässä tapauksessa kylmä käynnistys -testiä ei tarvitse toistaa.

Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi mitätöidään ja toistetaan edellä esitettyjen säännösten mukaisesti testisyklistä riippuen.

7.8.4.5.   Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirtauksen mittaus, laimennetun pakokaasun tilavuuden mittaus ja kaasun virtaus näytepusseihin lopetetaan sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.

Mahdollisten keräyspussien konsentraatiot on analysoitava mahdollisimman pian, viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.

Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkistus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta.

Hiukkassuodatin on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Sitä on vakioitava petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma vaihtuu, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimen kokonaispaino kirjataan.

8.   PÄÄSTÖJEN MITTAAMINEN JA LASKEMINEN

Testin lopputulos pyöristetään kerralla sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalimäärään, johon on lisätty yksi kymmenys, ASTM E 29-04:n mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen jarrukohtainen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

8.1.   Kuiva/kostea korjaus

Jos päästöt on mitattu kuivapohjalla, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavan yhtälön mukaisesti.

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

missä:

| cw | on märkä pitoisuus ppm:ssä tai tilavuusprosentissa |
| --- | --- |
| c
  d | on kuiva pitoisuus ppm:ssä tai tilavuusprosentissa |
| k
  w | on kuiva/kostea-korjauskerroin |

cw

on märkä pitoisuus ppm:ssä tai tilavuusprosentissa

c
  d

on kuiva pitoisuus ppm:ssä tai tilavuusprosentissa

k
  w

on kuiva/kostea-korjauskerroin

8.1.1.   Raakapakokaasu

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

tai

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

tai

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

kun

| k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 × w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 × w
  EPS

(11)

and

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

missä:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |
| w
  ALF | on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| q
  mf, i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| q
  mad, I | on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s |
| p
  r | on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| w
  DEL | on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| c
  CO2 | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO | on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

w
  ALF

on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

q
  mf, i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

q
  mad, I

on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s

p
  r

on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

w
  DEL

on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia

Yhtälöt 8 ja 9 ovat pääosin samoja; kerroin 1,008 on yhtälöissä 8 ja 10 likimääräinen arvio yhtälön 9 tarkemmasta nimittäjästä.

8.1.2.   Laimennettu pakokaasu

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

tai

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

kun

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

missä:

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| --- | --- |
| c
  CO2w | on kostea CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| H
  d | on laimennusilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| D | on laimennuskerroin (ks. 8.4.2.4.2 kohta) |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2w

on kostea CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

H
  d

on laimennusilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

D

on laimennuskerroin (ks. 8.4.2.4.2 kohta)

8.1.3.   Laimennusilma

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

kun

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

missä:

| H
  d | on laimennusilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  d

on laimennusilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.2.   Kosteuden NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-konsentraatio on korjattava kosteuden suhteen 8.2.1 ja 8.2.2 kohdassa annettujen tekijöiden avulla: Imuilman kosteus H
  a voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan tai märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyä yhtälöä käyttäen.

8.2.1.   Puristussytytteiset polttomoottorit:

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

missä:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.2.2.   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

| k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a - 0,862 × 10-3 × H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a - 0,862 × 10-3 × H
  a
  2

(19)

missä:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.3.   Osavirtauslaimennus ja raakakaasumittaus

Kaasumaisten komponenttien hetkellisiä konsentraatiosignaaleita käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne hetkellisellä pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirtaus voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä imuilman ja polttoainevirtauksen mittausmenetelmiä, merkkikaasumenetelmää tai imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri mittalaitteiden vasteaikoihin. Erot otetaan huomioon sovittamalla signaalit ajallisesti yhteen. Hiukkasmittauksissa pakokaasun massavirtasignaalien avulla ohjataan osavirtauslaimennusjärjestelmää ottamaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu näyte. Oikeasuhtaisuus varmistetaan tekemällä näytteen ja pakokaasuvirran välinen regressioanalyysi 8.3.3.3 kohdan mukaisesti. Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 6.

Kuva 6:

Kaavio raakamittaus-/osavirtausmittausjärjestelmästä

Image

8.3.1.   Pakokaasun massavirran määrittäminen

8.3.1.1.   Johdanto

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain 8.3.1.3–8.3.1.6 kohdassa kuvailluista menetelmistä.

8.3.1.2.   Vasteaika

Päästöjen laskemisessa kummankin 8.3.1.3–8.3.1.6 kohdassa kuvatun menetelmän vasteaika on sama tai lyhyempi kuin analysaattorin vasteaika, joka on ≤ 10 s kuten 9.3.5 kohdassa vaaditaan.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testaukseen perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on esitetty 8.3.3.3 kohdassa.

8.3.1.3.   Suora mittausmenetelmä

Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

| a) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)

| b) | ultraäänivirtausmittari |
| --- | --- |

b)

ultraäänivirtausmittari

| c) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

c)

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset.

8.3.1.4.   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus soveltuvilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

| qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew, i = qm

  aw, i + qm

  f, i

(20)

missä:

| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw, i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| qm

  f, i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

qm

  aw, i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

qm

  f, i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, mutta niiden on oltava riittävän tarkkoja myös pakokaasuvirtauksen lineaarivaatimuksiin vastaamiseksi.

8.3.1.5.   Merkkikaasumittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa.

Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esimerkiksi puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, merkkikaasun ruiskutuspisteen alapuolella. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan ennen moottoria.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

missä:

| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | on merkkikaasuvirta, cm3/min |
| c
  mix, i | on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| ρe | on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 4) |
| c
  b | on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm |

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

qv

  t

on merkkikaasuvirta, cm3/min

c
  mix, i

on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

ρe

on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 4)

c
  b

on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm

Merkkikaasun taustapitoisuus (c
  b) voidaan määrittää laskemalla välittömästi testiä ennen ja testin jälkeen mitatun taustapitoisuuden keskiarvo.

Jos taustapitoisuus on alle 1 prosenttia merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (c
  mix.i) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

8.3.1.6.   Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

kun

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

missä:

| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

| qm

  aw, i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw, i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

| A/F
  st | on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg

| λi | on hetkellinen ilman ylimäärä |
| --- | --- |

λi

on hetkellinen ilman ylimäärä

| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| --- | --- |

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

| c
  COd | on kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

on kuiva CO-pitoisuus, ppm

| c
  HCw | on kostea HC-pitoisuus, ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

on kostea HC-pitoisuus, ppm

Ilmavirtamittarin ja analysaattoreiden on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, ja koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

Jos käytetään ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, ilman ylimäärän mittaamiseen, sen on oltava 9.3.2.7 kohdan vaatimusten mukainen.

8.3.2.   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.3.2.1.   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin raakapakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan lisäyksessä 3 olevassa 9.3 kohdassa kuvatuilla mittaus- ja näytteenottojärjestelmillä. Tietojen arviointi kuvataan 8.3.2.3 kohdassa.

Jäljempänä 8.3.2.4 ja 8.3.2.5 kohdassa kuvataan kaksi laskutapaa, jotka käyvät yhtä hyvin lisäyksen 2 vertailupolttoaineille. 8.3.2.4 kohdan menetelmä on suoraviivaisempi, sillä siinä käytetään taulukkomuotoisia u-arvoja komponentin ja pakokaasun tiheyden välisen suhteen määrittämiseen. 8.3.2.5 kohdan menetelmä on tarkempi sellaisten polttoainelaatujen osalta, jotka poikkeavat lisäyksen 2 eritelmistä, mutta se edellyttää polttoaineen koostumuksen alkeellista analysointia.

8.3.2.2.   Näytteiden ottaminen kaasupäästöistä

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava virtaussuuntaa vastaan vähintään 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän pakojärjestelmän pakoaukosta sen mukaan, kumpi mitoista on suurempi, ja niin lähelle moottoria, että pakokaasun lämpötila anturin kohdalla on vähintään 343 K (70 oC).

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka CO2-päästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen.

8.3.2.3.   Tietojen arviointi

Kaasumaisten päästöjen arvioimiseksi raakapäästöpitoisuudet (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirta kirjataan ja tallennetaan tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan tallentaa vähintään yhden hertsin näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Kaasumaisten aineosien massapäästön laskentaa varten kirjatut pitoisuudet ja pakokaasun massavirta sovitetaan ajallisesti käyttämällä 3.1.28 kohdan määritelmän mukaista muunnosaikaa. Sen vuoksi kunkin kaasupäästöanalysaattorin ja pakokaasun massavirtajärjestelmän vasteaika on määritettävä 8.3.1.2 ja 9.3.5 kohdan mukaisesti ja kirjattava.

8.3.2.4.   Massapäästöjen laskeminen taulukkoarvojen avulla

Saastuttavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö saastuttavien aineiden raakapitoisuuksista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.3.2.3 kohdan mukaisesti määritetyn muunnosajan avulla, yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot ja kertomalla yhdistetyt arvot taulukon 4 u-arvoilla. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/kostea-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella kh, D, tai kh, G.

Laskelmasta on esimerkki lisäyksessä 6.

Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

| | (g/testi) (25) |
| --- | --- |

Formula

(g/testi) (25)

missä:

| u
  gas | on pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| --- | --- |
| c
  gas, i | on aineosan hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

u
  gas

on pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

c
  gas, i

on aineosan hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

Taulukko 4:

Raakapakokaasun u-arvot ja ainesosien tiheydet

| Polttoaine | ρe | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanoli | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maa-kaasu (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Nestekaasu (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Polttoaine

ρe

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanoli

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

Maa-kaasu (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Nestekaasu (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Massapäästöjen laskeminen täsmällisten yhtälöiden avulla

Saastuttavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö saastuttavien aineiden raakapitoisuuksista, u-arvoista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.3.2.3 kohdan mukaan määritetyn muunnosajan avulla, ja yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/kostea-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella kh, D, tai kh, G.

Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

| | (g/testi) (26) |
| --- | --- |

Formula

(g/testi) (26)

missä:

| u
  gas, i | on pakokaasun aineosan ja pakokaasun hetkellinen tiheyden suhde |
| --- | --- |
| c
  gas, i | on ainesosan hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

u
  gas, i

on pakokaasun aineosan ja pakokaasun hetkellinen tiheyden suhde

c
  gas, i

on ainesosan hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasumassavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

Hetkelliset u-arvot on laskettava seuraavasti:

| u
  gas,i
  = M
  gas / (Me,i × 1 000) | (27) |
| --- | --- |

u
  gas,i
  = M
  gas / (Me,i × 1 000)

(27)

tai

| u
  gas, i =ρgas / (ρe, i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas, i =ρgas / (ρe, i × 1 000)

(28)

kun

| ρgas = M
  gas / 22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas / 22,414

(29)

missä:

| M
  gas | on kaasumaisen ainesosan moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6) |
| --- | --- |
| Me,i | on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol |
| ρgas | on kaasumaisen ainesosan tiheys, kg/m3 |
| ρe, i | on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3 |

M
  gas

on kaasumaisen ainesosan moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6)

Me,i

on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol

ρgas

on kaasumaisen ainesosan tiheys, kg/m3

ρe, i

on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3

Pakokaasun moolimassa M
  e johdetaan yleisestä polttoaineen koostumuksesta CHαOεNδSγ olettaen, että palaminen on täydellinen, seuraavalla tavalla:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

missä:

| qm

  aw, i | on hetkellinen imuilman massavirta (kostea), kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| M
  a | kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol |

qm

  aw, i

on hetkellinen imuilman massavirta (kostea), kg/s

qm

  f, i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

M
  a

kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol

Pakokaasun tiheys ρe johdetaan seuraavasta:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

missä:

| qm

  ad, i | on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| k
  f | on polttoainekohtainen kerroin 8.1.1 kohdan yhtälön 11 mukaisesti |

qm

  ad, i

on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s

qm

  f, i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

k
  f

on polttoainekohtainen kerroin 8.1.1 kohdan yhtälön 11 mukaisesti

8.3.3.   Hiukkasten määrittäminen

8.3.3.1.   Johdanto

Hiukkasten määrittämiseksi näyte on laimennettava suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Osavirtauslaimennusjärjestelmä on säädettävä niin, että se estää täysin veden kondensoituminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmiin ja pitää laimennetun pakokaasun lämpötilan enintään 315–325 K:ssa (42–52 oC:ssa) välittömästi suodattimien pitimien etupuolella virtaussuuntaan katsottuna. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, ja se on erityisen hyödyllistä, jos laimennusilma on hyvin kosteata. Laimennusilman lämpötilan on oltava yli 288 K (15 oC) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän on oltava sellainen, että moottorin pakokaasuvirrasta saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte ja järjestelmä ottaa huomioon pakokaasuvirtauksen poikkeamat ja näytteeseen johdetaan laimennusilmaa niin, että lämpötila suodattimella on 315–325 K (42–52 oC). Tämän takia laimennussuhde r
  d ja näytteenottosuhde r
  s on määritettävä niin, että 9.4.4 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset täyttyvät.

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty. Järjestelmä kuvataan yksityiskohtaisesti 9.4 kohdassa.

8.3.3.2.   Hiukkasnäytteiden otto

Yleensä hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle häiriöiden välttämiseksi. Näin ollen 8.3.2.2 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava lisäyksessä 3 asetettujen vaatimusten mukainen.

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka hiukkaspäästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakosarjan pakokaasun kokonaismassavirtaa.

8.3.3.3.   Järjestelmän vasteaika

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritellään 9.4.7.3 kohdan menetelmällä. Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. 8.3.1.2 kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, voidaan käyttää online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa yhdistelmän nousuaika saa olla enintään 1 sekunti ja yhdistelmän viive enintään 10 sekuntia.

Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, qmp, i
  . Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen qmp, i
  ja qmew, i
  välillä vähintään 5 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:

| a) | Arvojen qmp, i ja qmew, i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- |

a)

Arvojen qmp, i ja qmew, i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95.

| b) | Arvojen qmp, i
  ja qmew, i
  välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qmp
  :n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

b)

Arvojen qmp, i
  ja qmew, i
  välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qmp
  :n enimmäisarvosta.

| c) | Regressiolinjan qmp
  -leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia qmp
  :n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Regressiolinjan qmp
  -leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia qmp
  :n enimmäisarvosta.

Ennakoiva ohjaus on pakollinen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika (t
  50,P) ja pakokaasun massavirtasignaalin muunnosaika (t
  50,F) ovat yhteenlaskettuina yli 0,3 s. Tässä tapauksessa tehdään esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos qm

  p:n ohjaukseen käytettävän esitestin qmew, pre aikamerkkiä siirretään ”ennakointiajalla”t
  50,P + t
  50,F.

Arvojen qmp, i
  ja qmew, i
  välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että arvoa qmew, i
  mukautetaan ajallisesti arvolla t50,F arvon qmp, i
  suhteen (arvoa t50,P
  ei käytetä ajan mukauttamiseen). Arvojen qmew
  ja qmp
  välinen aikasiirtymä on siis näille arvoille 9.4.7.3 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

8.3.3.4.   Tietojen arviointi

Suodattimen taarapaino, joka on määritelty 7.8.2.2 kohdan mukaisesti, vähennetään suodattimen kokonaispainosta, joka on määritelty 7.8.4.5 kohdan mukaisesti, jolloin saadaan hiukkasnäytteen massa m
  f. Hiukkasten arvioimiseksi kirjataan suodattimen läpi testisyklin aikana kulkenut kokonaisnäytemassa (msep
  ).

Hiukkasmassaan voidaan tehdä laimennusilman hiukkasmäärää vastaava korjaus 7.8.2.5 kohdan mukaisesti noudattaen hyvää insinööritapaa ja ottaen huomioon käytetyn hiukkasten mittausmenetelmän ominaisuudet, mikäli tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan.

8.3.3.5.   Massapäästöjen laskeminen

Järjestelmän rakenteesta riippuen hiukkasmassa (g/testi) lasketaan 8.3.3.5.1 tai 8.3.3.5.2 kohdan mukaisella tavalla sen jälkeen, kun hiukkasnäytteen massaan on tehty 9.4.3.5 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus. Laskelmasta on esimerkki lisäyksessä 6.

8.3.3.5.1.   Näytesuhteeseen perustuva laskelma

| m
  PM = m
  f / (r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f / (r
  s × 1 000)

(32)

missä:

| m
  f | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |

m
  f

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

| r
  s | on keskimääräinen näytesuhde testin aikana |
| --- | --- |

r
  s

on keskimääräinen näytesuhde testin aikana

kun

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

missä:

| m
  se | on näytteen massa syklin aikana, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  sed | on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |

m
  se

on näytteen massa syklin aikana, kg

m
  ew

on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  sed

on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, msep
  ja m
  sed ovat samat.

8.3.3.5.2.   Laimennussuhteeseen perustuva laskelma

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

missä:

| m
  f | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |

m
  f

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

| m
  edf | on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |
| --- | --- |

m
  edf

on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf, I = qm

  ew, i × r
  d, i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

missä:

| qm

  edf, i | on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew, i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| r
  d, i | on hetkellinen laimennussuhde |
| qm

  dew, i | on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| qm

  dw, i | on hetkellinen laimennusilman massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

qm

  edf, i

on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qm

  ew, i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

r
  d, i

on hetkellinen laimennussuhde

qm

  dew, i

on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qm

  dw, i

on hetkellinen laimennusilman massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

8.4.   Täysvirtauslaimennusmittaus (CVS)

Kaasumaisten komponenttien konsentraatiosignaaleita, jotka on saatu joko integroimalla syklin aikana tai keräämällä näytepussiin, käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne laimennetun pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirta mitataan vakiotilavuuskerääjällä (CVS), joka voi käyttää kiertomäntäpumppua (PDP), kriittisen virtauksen venturiputkea (CFV) tai aliääniventuria (SSV) ilman virtauksen kompensointia tai sen kanssa.

Näytepussimenetelmässä ja hiukkasten keräämisessä otetaan suhteutettu näyte CVS-järjestelmän laimennetusta pakokaasusta. Jos järjestelmässä ei ole virtauksen kompensointia, näytevirtauksen ja CVS:n virtauksen suhde saa poiketa enintään ±2,5 prosenttia testin säätöpisteestä. Jos järjestelmässä on virtauksen kompensointi, jokaisen yksittäisen virtauksen on oltava vakio ja ne saavat poiketa enintään ±2,5 prosenttia omista tavoitevirroistaan.

Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 7.

Kuva 7:

Kaavio täysvirtausmittausjärjestelmästä

Image

8.4.1.   Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen

8.4.1.1.   Johdanto

Laimennetun pakokaasun päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirtaus. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) on laskettava syklin mittausarvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (PDP:lle V0
  , CFV:lle KV
  ja SSV:lle Cd
  ) joko 8.4.1.2 tai 8.4.1.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Jos näytteen hiukkasten kokonaisvirta (m
  sep) on suurempi kuin 0,5 prosenttia CVS:n kokonaisvirtauksesta (m
  ed), CVS:n virtaus on korjattava m
  sep-arvolle tai hiukkasnäytevirta on johdettava uudelleen CVS:n läpi ennen virtauksen mittauslaitetta.

8.4.1.2.   PDP-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään syklin ajan välillä ± 6 K lämmönvaihtimen avulla.

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273 / (101.3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273 / (101.3 × T)

(38)

missä:

| V
  0 | on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros |
| --- | --- |
| n
  P | on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| T | on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K |

V
  0

on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros

n
  P

on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

T

on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273 / (101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273 / (101,3 × T)

(39)

missä:

| n
  P, i | on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona |
| --- | --- |

n
  P, i

on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona

8.4.1.3.   CFV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään syklin ajan välillä ± 11 K lämmönvaihtimen avulla.

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p / T
  0.5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p / T
  0.5

(40)

missä:

| t | on syklin aika, s |
| --- | --- |
| K
  V | on kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K |

t

on syklin aika, s

K
  V

on kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p / T
  0.5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p / T
  0.5

(41)

missä:

| Δti | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Δti

on aikaväli, s

8.4.1.4.   SSV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään syklin ajan välillä ± 11 K lämmönvaihtimen avulla.

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

kun

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

missä:

| A
  0 | on 0,006111 SI yksiköinä seuraavasta |
| --- | --- |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| C
  d | on SSV:n purkauskerroin |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| r
  p | on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde |
| r
  D | on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

A
  0

on 0,006111 SI yksiköinä seuraavastaFormula

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

C
  d

on SSV:n purkauskerroin

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

r
  p

on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhdeFormula

r
  D

on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

missä:

| Δt
  i | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Δt
  i

on aikaväli, s

Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko C
  d:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Qssv
  :n kohtuullisella arvolla. Jos laskelma aloitetaan Qssv
  :llä, Qssv
  :n aloitusarvoa käytetään Reynoldsin luvun arviointiin.

Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita käytetään 9.5.4 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.

8.4.2.   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.4.2.1.   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin laimennettujen pakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan lisäyksessä 3 kuvatuilla menetelmillä. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin. Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmä kuvataan 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 kohdassa.

8.4.2.2.   Näytteiden ottaminen kaasupäästöistä

Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava lisäyksen 3 vaatimusten mukainen. Kaasupäästöjen näytteenotin (näytteenottimet) on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.

Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:

| a) | päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään 464 ± 11 K:n (191 ± 11 oC) lämpötilaan, NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella; |
| --- | --- |

a)

päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään 464 ± 11 K:n (191 ± 11 oC) lämpötilaan, NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella;

| b) | päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta. |
| --- | --- |

b)

päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta.

Taustapitoisuuksista otetaan näyte näytepussiin virtaussuunnassa ennen laimennustunnelia, ja ne vähennetään päästöpitoisuudesta 8.4.2.4.2 kohdan mukaisesti.

8.4.2.3.   Tietojen arviointi

Jatkuvassa näytteenotossa päästöpitoisuudet (HC, CO ja NOx) kirjataan ja tallennetaan tietokonejärjestelmään vähintään yhden hertsin taajuudella; näytepussimenetelmässä tarvitaan yksi keskiarvo testiä kohden. Laimennetun pakokaasun massavirtaus ja kaikki muut tiedot tallennetaan vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

8.4.2.4.   Massapäästöjen laskeminen

8.4.2.4.1.   Vakiomassavirtausjärjestelmät

Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa määritetään seuraavan yhtälön avulla:

| m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed (g/testi) | (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed (g/testi)

(45)

missä:

| u
  gas | on pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde |
| --- | --- |
| c
  gas | on aineosan keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |

u
  gas

on pakokaasun aineosan tiheyden ja ilman tiheyden suhde

c
  gas

on aineosan keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, sovelletaan 8.1 kohdan mukaista kuiva/kostea-korjausta.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella kh, D, tai kh, G.

u-arvot annetaan taulukossa 5. u
  gas-arvojen laskennassa laimennetun pakokaasun tiheyden on oletettu olevan saman kuin ilman tiheys. Näin ollen u
  gas-arvot ovat samoja yksittäisille kaasumaisille ainesosille, mutta erilaisia HC:lle.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää 8.3.2.5 kohdassa kuvattua täsmällistä yhtälölaskentaa, kuten yhtälöitä 27 tai 28.

Taulukko 5:

Laimennetun pakokaasun u-arvot ja ainesosien tiheydet

| Polttoaine | ρde | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Maa-kaasu (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Neste-kaasu (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Polttoaine

ρde

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanoli

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

Maa-kaasu (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

Neste-kaasu (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Taustakorjattujen konsentraatioiden määrittäminen

Kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustakorjauskonsentraatiot laimennusilmassa on vähennettävä mitatuista konsentraatioista pilaannuttavien aineiden nettokonsentraatioiden selvittämiseksi. Taustakonsentraatioiden keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai integroimalla jatkuva mittaus. Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

| c = c
  e - c
  d × (1 - (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e - c
  d × (1 - (1/D))

(46)

missä:

| c
  e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu aineosan pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimennusilmassa mitattu aineosan pitoisuus, ppm |
| D | on laimennuskerroin |

c
  e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu aineosan pitoisuus, ppm

c
  d

on laimennusilmassa mitattu aineosan pitoisuus, ppm

D

on laimennuskerroin

Laimennuskerroin on laskettava seuraavasti:

| a) | dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit

Formula

(47)

| b) | maakaasukäyttöiset kaasumoottorit: | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

maakaasukäyttöiset kaasumoottorit:

Formula

(48)

missä:

| c
  CO2,e | on CO2-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

c
  CO2,e

on CO2-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia

| c
  HC, e | on HC-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  HC, e

on HC-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

| c
  NMHC, e | on NMHC-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

on NMHC-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

| c
  CO, e | on CO-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

on CO-konsentraatio (kostea) laimennetussa pakokaasussa, ppm

| F
  S | on stoikiometrinen kerroin |
| --- | --- |

F
  S

on stoikiometrinen kerroin

Stoikiometrinen kerroin lasketaan seuraavasti:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

missä:

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C) |
| --- | --- |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C)

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia stoikiometrisiä kertoimia, jos polttoaineen koostumus ei ole tiedossa:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (nestekaasu) | = | 11,6 |
| F
  S (maakaasu) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (nestekaasu)

=

11,6

F
  S (maakaasu)

=

9,5

8.4.2.4.3   Virtauskompensoidut järjestelmät

Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalle. Myös taustakorjaus on laskettava suoraan hetkellisen konsentraation arvolle. Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

missä:

| c
  e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu aineosan pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimennusilmassa mitattu aineosan pitoisuus, ppm |
| m
  ed, i | on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |
| u
  gas | on taulukosta 5 saatu taulukkoarvo |
| D | on laimennuskerroin |

c
  e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu aineosan pitoisuus, ppm

c
  d

on laimennusilmassa mitattu aineosan pitoisuus, ppm

m
  ed, i

on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

u
  gas

on taulukosta 5 saatu taulukkoarvo

D

on laimennuskerroin

8.4.3.   Hiukkasten määrittäminen

8.4.3.1.   Johdanto

Hiukkasten määrittämiseksi näyte on laimennettava kahteen kertaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmän virtauskapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin ja laimennetun pakokaasun lämpötila pysyy 315–325 K:ssa (42–52 oC:ssa) välittömästi suodattimien pitimien etupuolella virtaussuuntaan katsottuna. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, ja se on erityisen hyödyllistä, jos laimennusilma on hyvin kosteata. Laimennusilman lämpötilan on oltava yli 288 K (15 oC) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä.

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty. Järjestelmä kuvataan yksityiskohtaisesti 9.4 kohdassa.

8.4.3.2.   Hiukkasnäytteiden otto

Hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle häiriöiden välttämiseksi laimennustunnelissa. Näin ollen 8.3.2.2 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava lisäyksessä 3 asetettujen vaatimusten mukainen.

8.4.3.3.   Massapäästöjen laskeminen

Hiukkasmassa (g/testi) lasketaan seuraavasti sen jälkeen, kun hiukkasnäytteen massaan on tehty 9.4.3.5 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

missä:

| m
  f | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

m
  f

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

kun

| m
  sep=m
  set - m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep=m
  set - m
  ssd

(52)

missä:

| m
  set | on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | on toisiolaimennusilman massa, kg |

m
  set

on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ssd

on toisiolaimennusilman massa, kg

Jos laimennusilman taustahiukkastaso on määritetty 7.8.2.5 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

missä:

| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |
| m
  sd | on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimennusilman massa, kg |
| m
  b | on laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg |
| D | on 8.4.2.4.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin |

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

m
  sd

on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimennusilman massa, kg

m
  b

on laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg

D

on 8.4.2.4.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin

8.5.   Yleiset laskelmat

8.5.1.   NMHC:n ja CH4:n laskeminen ilman metaanierotinta

NMHC:n ja CH4:n pitoisuus lasketaan seuraavasti:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

missä:

| c
  HC(w/Cutter) | on HC-konsentraatio, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | on HC-konsentraatio, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm |
| E
  M | on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde |
| E
  E | on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde |

c
  HC(w/Cutter)

on HC-konsentraatio, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm

c
  HC(w/oCutter)

on HC-konsentraatio, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm

E
  M

on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde

E
  E

on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde

8.5.2.   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifiset päästöt e
  gas tai e
  PM (g/kWh) lasketaan jokaisen yksittäisen ainesosan osalta seuraavilla tavoilla testisyklin tyypistä riippuen.

8.5.2.1.   Testitulos

WHSC-testissä, lämmin WHTC -testissä ja kylmä WHTC -testissä käytetään seuraavaa kaavaa:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

missä:

| m | on ainesosan massapäästö, g/testi |
| --- | --- |
| W
  act | on syklin todellinen työ määritettynä 7.7.1 kohdan mukaisesti, kWh. |

m

on ainesosan massapäästö, g/testi

W
  act

on syklin todellinen työ määritettynä 7.7.1 kohdan mukaisesti, kWh.

WHTC-testin lopullinen testitulos on painotettu keskiarvo kylmä käynnistys -testistä ja lämmin käynnistys -testistä, ja se lasketaan seuraavasti:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Jaksottaiseen regeneraatioon perustuva pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Lämpimän käynnistyksen testissä mitatut päästöt painotetaan seuraavasti:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

missä:

| n | on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraatiotapahtumien ulkopuolella |
| --- | --- |
| nr | on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi) |
| e | on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraatiotapahtuman ulkopuolella, g/kWh |
| e
  r | on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation aikana, g/kWh |

n

on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraatiotapahtumien ulkopuolella

nr

on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi)

e

on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraatiotapahtuman ulkopuolella, g/kWh

e
  r

on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation aikana, g/kWh

Regenerointikerroin k
  r on määritettävä seuraavasti:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Regenerointikerrointa k
  r

| a) | on sovellettava 8.5.2.2 kohdan painotettuun WHTC-testitulokseen, |
| --- | --- |

a)

on sovellettava 8.5.2.2 kohdan painotettuun WHTC-testitulokseen,

| b) | voidaan soveltaa WHSC-testiin ja WHTC-testiin (kylmä käynnistys), jos regeneraatio tapahtuu syklin aikana, |
| --- | --- |

b)

voidaan soveltaa WHSC-testiin ja WHTC-testiin (kylmä käynnistys), jos regeneraatio tapahtuu syklin aikana,

| c) | voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä, |
| --- | --- |

c)

voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä,

| d) | voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

d)

voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella.

9.   MITTAUSLAITTEISTO

Tässä liitteessä ei kuvata yksityiskohtaisesti virtauksen, paineen ja lämpötilan mittauslaitteita tai -järjestelmiä. Liitteen 9.2 kohdassa määritetään ainoastaan päästötestien suorittamiseen vaadittavat kyseisten laitteiden tai järjestelmien lineaarisuusvaatimukset.

9.1.   Dynamometriä koskevat vaatimukset

Käytettävän moottoridynamometrin ominaisuuksien on oltava riittävät 7.2 ja 7.3 kohdassa kuvatun asiaankuuluvan testisyklin suorittamiseen.

Vääntömomentin ja kierrosnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata akseliteho niin tarkasti kuin se on tarpeen syklin validointiedellytysten noudattamiseksi. Täydentävät laskelmat saattavat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, että 9.2 kohdan taulukossa 6 annetut lineaarisuusvaatimukset eivät ylity.

9.2.   Lineaarisuusvaatimukset

Kaikki mittauslaitteet ja -järjestelmät on kalibroitava kansallisten (kansainvälisten) standardien mukaisesti. Mittauslaitteiden ja -järjestelmien on noudatettava taulukon 6 lineaarisuusvaatimuksia. Jäljempänä olevan 9.2.1 kohdan mukainen lineaarisuustarkistus on tehtävä kaasuanalysaattoreille vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu siten, että se saattaa vaikuttaa kalibrointiin. Muiden laitteiden ja järjestelmien lineaarisuustarkistus on tehtävä laitteen valmistajan toimesta sisäisissä tarkastusmenettelyissä vahvistetuin väliajoin tai standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.

Taulukko 6:

Laitteiden ja mittausjärjestelmien lineaarisuusvaatimukset

| Mittausjärjestelmä | Leikkauspiste b | Kaltevuus m | Keskivirhe SEE | Determinaatio-kerroin r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottorin kierrosnopeus | ≤ 0,05 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Moottorin vääntömomentti | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Polttoaineen virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Ilman virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pakokaasun virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Laimennusilman virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Laimennetun pakokaasun virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Näytteen virtaus | ≤ 1 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Kaasun analysaattorit | ≤ 0,5 % | 0,99 — 1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Kaasunjakajat | ≤ 0,5 % | 0,98 — 1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Lämpötilat | ≤ 1 % | 0,99 — 1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Paineet | ≤ 1 % | 0,99 — 1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Hiukkastasapaino | ≤ 1 % | 0,99 — 1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |

Mittausjärjestelmä

Leikkauspiste b

Kaltevuus m

Keskivirhe SEE

Determinaatio-kerroin r2

Moottorin kierrosnopeus

≤ 0,05 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Moottorin vääntömomentti

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Polttoaineen virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Ilman virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Pakokaasun virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Laimennusilman virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Laimennetun pakokaasun virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Näytteen virtaus

≤ 1 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Kaasun analysaattorit

≤ 0,5 %

0,99 — 1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

Kaasunjakajat

≤ 0,5 %

0,98 — 1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Lämpötilat

≤ 1 %

0,99 — 1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

Paineet

≤ 1 %

0,99 — 1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

Hiukkastasapaino

≤ 1 %

0,99 — 1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

9.2.1.   Lineaarisuustarkistus

9.2.1.1.   Johdanto

Jokaiselle taulukossa 6 mainitulle mittausjärjestelmälle on tehtävä lineaarisuustarkistus. Mittausjärjestelmään on syötettävä vähintään 10 vertailuarvoa, ja mitattuja arvoja on verrattava vertailuarvoihin käyttämällä pienimmän neliösumman lineaarista regressiota. Taulukon 6 enimmäisarvoilla tarkoitetaan testauksen aikana odotettavia enimmäisarvoja.

9.2.1.2.   Yleiset vaatimukset

Mittausjärjestelmät on lämmitettävä laitteen valmistajan suositusten mukaan. Mittausjärjestelmiä on käytettävä niiden ominaislämpötilassa, -paineessa ja -virtauksessa.

9.2.1.3.   Menettely

Lineaarisuustarkistus tehdään jokaisen normaalisti käytettävän toiminta-alueen osalta seuraavassa järjestyksessä:

| a) | Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

a)

Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle.

| b) | Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

b)

Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle.

| c) | Nollausmenettely (a) toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollausmenettely (a) toistetaan.

| d) | Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettua kaasukonsentraatiota suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

d)

Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettua kaasukonsentraatiota suoraan analysaattorin aukolle.

| e) | Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella. |
| --- | --- |

e)

Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella.

| f) | 30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.7.2 kohdan yhtälöä 6. |
| --- | --- |

f)

30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.7.2 kohdan yhtälöä 6.

| g) | Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

g)

Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 6 vaatimukset.

| h) | Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava. |
| --- | --- |

h)

Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava.

9.3.   Kaasupäästöjen mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.3.1.   Analysaattoria koskevat vaatimukset

9.3.1.1.   Yleistä

Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on sovelluttava pakokaasun komponenttien konsentraatioiden mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle muuttuvissa ja vakaissa käyttöolosuhteissa.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että sillä minimoidaan lisävirheiden mahdollisuus.

9.3.1.2.   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta. Tarkkuus saa olla enintään ± 2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on suurempi.

9.3.1.3.   Luotettavuus

Luotettavuuden, joka on määrityksen mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun vasteen vakiopoikkeama, on oltava enintään 1 prosentti koko asteikon konsentraatiosta kullekin 155 ppm (tai ppm C) ylittävälle alueelle tai 2 prosenttia kullekin 155 ppm (tai ppm C) alittavalle alueelle.

9.3.1.4.   Kohina

Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden koko asteikosta.

9.3.1.5.   Nollapisteen poikkeama

Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien kohina, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 prosenttia alimman käytettävän alueen koko asteikosta.

9.3.1.6.   Asteikon poikkeama

Vertailuvasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, mukaan lukien häiriö, vertailukaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana. Vertailuvasteen poikkeaman yhden tunnin aikana on oltava alle 2 prosenttia täydestä asteikosta alimmalla käytetyllä alueella.

9.3.1.7.   Nousuaika

Mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 2,5 sekuntia.

9.3.1.8.   Kaasun kuivaaminen

Pakokaasut voidaan mitata kosteana tai kuivana. Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen koostumukseen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

9.3.2.   Kaasun analysaattorit

9.3.2.1.   Johdanto

Käytettävät mittausperiaatteet kuvataan 9.3.2.2–9.2.3.7 kohdassa. Lisäyksessä 3 annetaan yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä. Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavien laitteiden avulla. Epälineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisointipiirejä.

9.3.2.2.   Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.3.   Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.4.   Hiilivetyjen (HC) analyysi

Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID), jonka ilmaisimen, venttiilien, putkistojen ja muiden lämmitettyjen osien avulla voidaan pitää kaasun lämpötilana 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). Maakaasukäyttöisten moottoreiden ja ottomoottoreiden hiilivetyanalysaattori voi vaihtoehtoisesti olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionianalysaattori (FID) käytettävän menetelmän mukaan (ks. A.3.1.3 kohta).

9.3.2.5.   Metaanittomien hiilivetyjen (NMHC) analyysi

Metaaniton hiilivetyjae on määritettävä lämmitetyn, FID:n kanssa sarjassa käytetyn metaanierottimen (NMC) avulla A.3.1.4 kohdan mukaisesti vähentämällä metaani hiilivedyistä.

9.3.2.6.   Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminisenssianalysaattori (CLD) tai lämmitetty kemiluminisenssianalysaattori (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään kosteana, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 oC), jos vesijäähdytyskokeen (ks. 9.3.9.2.2 kohta) tulos on tyydyttävä. Sekä CLD:n että HCLD:n näytteenottopolussa seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 oC) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti kosteamittauksessa.

9.3.2.7.   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Edellä olevan 8.3.1.6 kohdan mukaisesti tehtävässä pakokaasuvirran määrityksessä käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma–polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi. Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

± 3 prosentti lukemasta kun λ < 2

± 5 prosentti lukemasta kun 2 ≤ λ < 5

± 10 prosentti lukemasta kun 5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

9.3.3.   Kalibrointikaasut

Kaikkien kalibrointikaasujen pisimmät säilytysajat on otettava huomioon. Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

9.3.3.1.   Puhtaat kaasut

Kaasuilta vaadittava puhtaus on määritetty jäljempänä esitetyillä epäpuhtauksien raja-arvoilla. Seuraavien kaasujen on oltava käytettävissä:

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Puhdistettu happi

(Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)

Vety-helium-seos

(40 ± 2 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.)

9.3.3.2.   Kalibrointi- ja vertailukaasut

Käytettävissä on oltava kaasuja, joilla on seuraavat kemialliset koostumukset. Muita kaasujen yhdistelmiä saa käyttää, jos kaasut eivät reagoi keskenään.

C3H8 ja puhdistettua synteettistä ilmaa (ks. 9.3.3.1 kohta),

CO ja puhdistettu typpi,

NOx ja puhdistettua typpeä (tämän kalibrointikaasun NO2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta),

CO2 ja puhdistettu typpi,

CH4 ja puhdistettua synteettistä ilmaa,

C2H6 ja puhdistettua synteettistä ilmaa.

Kalibrointi- ja vertailukaasun todellisen konsentraation on oltava ± 1 prosentin tarkkuudella sama kuin nimellisarvon ja sen on oltava kansallisten ja kansainvälisten standardien mukainen. Kalibrointikaasun kaikki konsentraatiot on annettava tilavuuspohjaisina (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvoina).

9.3.3.3.   Kaasunjakajat

Kalibrointiin ja vertailuun käytettäviä kaasuja voidaan myös saada aikaan kaasunjakajilla (tarkkuussekoituslaitteilla) puhdistetulla N2:lla tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla laimentamalla. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ±2 prosentin tarkkuudella. Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ±1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan tehdä uusi tarkastus käyttämällä toista kalibrointikaasua.

Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä enintään ±1 prosenttia nimellisarvosta.

Edellä olevan 9.2.1 kohdan mukaisessa lineaarisuustarkistuksessa kaasunjakajan tarkkuuden on oltava ± 1 prosentti.

9.3.3.4.   Happi-interferenssitestikaasut

Happi-interferenssitestikaasut ovat propaanin, hapen ja typen seoksia. Niissä on oltava propaania ja 350 ppm C ± 75 ppm C hiilivetyä. Pitoisuusarvo määritetään kalibrointikaasun toleranssivälille hiilivetyjen kokonaismäärän ja epäpuhtauksien kromatografianalyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Otto- ja puristussytytysmoottorin testaukseen tarvittavat happipitoisuudet luetellaan taulukossa 7; loppu on puhdistettua typpeä.

Taulukko 7:

Happi-interferenssitestikaasut

| Moottorin tyyppi | O2-pitoisuus (prosenttia) |
| --- | --- |
| Puristussytytys | 21 (20–22) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 10 (9–11) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 5 (4–6) |
| Kipinäsytytys | 0 (0–1) |

Moottorin tyyppi

O2-pitoisuus (prosenttia)

Puristussytytys

21 (20–22)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

10 (9–11)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

5 (4–6)

Kipinäsytytys

0 (0–1)

9.3.4.   Vuototesti

Järjestelmälle on tehtävä vuototesti. Näytteenotin on irrotettava pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää on tukittava. Analysaattorin pumppu on käynnistettävä. Alkuvakiointijakson jälkeen kaikissa virtausmittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Jos lukema ei ole nolla, näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika on korjattava.

Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia tarkistettavan järjestelmän osan käytön aikaisesta virtauksesta. Analysaattorin ja ohituksen virtoja voidaan käyttää käytön aikaisten virtausten arvioimiseen.

Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu Δp (kPa/min) saa olla enintään

| Δp = p / V
  s × 0,005 × qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p / V
  s × 0,005 × qv

  s

(60)

missä:

| V
  s | on järjestelmän tilavuus, l |
| --- | --- |

V
  s

on järjestelmän tilavuus, l

| qv

  s | on järjestelmän virtausnopeus, l/min |
| --- | --- |

qv

  s

on järjestelmän virtausnopeus, l/min

Toinen tapa on aiheuttaa konsentraation askelmuutos näytteenottolinjan alussa vaihtamalla nollakaasusta vertailukaasuun. Jos oikein kalibroidun analysaattorin lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua ≤ 99 prosenttia syötetystä pitoisuudesta, tämä viittaa vuoto-ongelmaan, joka on korjattava.

9.3.5.   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testauksen mittauksessa (paine, virrat, analysaattoreiden suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasuaineosan pitoisuus on kirjattava. Vasteaika on kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t90
  ) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viive on aika muutoksesta (t0
  ) siihen, kunnes vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10
  ). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t
  90 - t
  10).

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t
  0) siihen, kunnes vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50
  ).

Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 2,5 sekuntia 9.3.1.7 kohdan mukaisesti kaikille rajoitetuille aineosille (CO, NOx,, HC, NMHC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla. Jos NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi olla enemmän kuin 10 sekuntia.

9.3.6.   NOx-muuntimen hyötysuhdetesti

NO2:n muuntamisessa NO:ksi käytettävän muuntimen tehokkuus on testattava 9.3.6.1–9.3.6.8 kohtien ohjeiden mukaisesti (kuva 8).

Kuva 8:

Kaavio NOx-muuntimen tehokkuuden mittauslaitteesta

Image

9.3.6.1.   Testijärjestely

Muuntimen hyötysuhde voidaan tarkastaa otsonaattorin avulla käyttäen kuvassa 8 olevaa testijärjestelyä ja jäljempänä esitettyä menettelyä.

9.3.6.2.   Kalibrointi

CLD ja HCLD on kalibroitava yleisimmälle käyttöalueelle valmistajan ohjeiden mukaisesti nolla- ja vertailukaasun (jonka NO-pitoisuuden on oltava suunnilleen 80 prosenttia käyttöalueesta ja kaasuseoksen NO2-konsentraation on oltava alle 5 prosenttia NO-konsentraatiosta) avulla. NOx-analysaattorin on oltava NO-moodissa, niin että vertailukaasu ei kulje muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio on kirjattava.

9.3.6.3.   Laskeminen

Muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde lasketaan seuraavasti:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

missä:

| a | on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-konsentraatio |
| --- | --- |

a

on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-konsentraatio

| b | on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-konsentraatio |
| --- | --- |

b

on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-konsentraatio

| c | on 9.3.6.4 kohdan mukainen NOx-konsentraatio |
| --- | --- |

c

on 9.3.6.4 kohdan mukainen NOx-konsentraatio

| d | on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-konsentraatio |
| --- | --- |

d

on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-konsentraatio

9.3.6.4.   Hapen lisääminen

T-liitoksen kautta happea tai nollailmaa lisätään jatkuvasti kaasuvirtaan, kunnes osoitettu pitoisuus on noin 20 prosenttia vähemmän kuin 9.3.6.2 kohdassa saatu kalibrointipitoisuus (analysaattori NO-tilassa).

Ilmoitettu konsentraatio c on kirjattava. Otsonaattori ei saa olla aktivoituna prosessin aikana.

9.3.6.5.   Otsonaattorin aktivoiminen

Otsonaattori kytketään tuottamaan riittävästi otsonia, jotta NO-pitoisuus laskee noin 20 prosenttiin (alimmillaan 10 prosenttiin) 9.3.6.2 kohdan kalibrointipitoisuudesta. Ilmoitettu konsentraatio d on kirjattava (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.6.   NOx-tila

NO-analysaattori kytketään NOx-tilaan, jolloin (NO:sta, NO2:sta, O2:sta ja N2:sta koostuva) kaasuseos virtaa muuntimen läpi. Ilmoitettu konsentraatio a on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.7.   Otsonaattorin aktivoinnin poistaminen

Otsonaattori kytketään nyt pois toiminnasta. Edellä 9.3.6.6 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. Ilmoitettu konsentraatio b on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.8.   NO-tila

Kun otsonaattori on aktivoimattomassa tilassa ja laite on kytketty NO-tilaan, hapen tai synteettisen ilman virtaus katkaistaan. Analysaattorin NOx-lukema saa poiketa enintään ± 5 prosenttia 9.3.6.2 kohdan mukaisesti mitatusta arvosta (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.9.   Testin aikaväli

Muuntimen hyötysuhde on tarkastettava vähintään kerran kuussa.

9.3.6.10.   Tehokkuusvaatimukset

Muuntimen hyötysuhde E
  NOx
  ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia.

Jos otsonaattori ei voi 9.3.6.5 kohdan mukaisesti vähentää konsentraatiota 80 prosentista 20 prosenttiin analysaattorin yleisimmällä alueella, on käytettävä suurinta aluetta, jolla vähennys saavutetaan.

9.3.7.   FID:n säätäminen

9.3.7.1.   Ilmaisimen vasteen optimointi

FID-laite on säädettävä mittauslaitteen valmistajan ohjeiden mukaan. Tavallisimman käyttöalueen vasteen optimointiin on käytettävä propaania ilmavertailukaasussa.

Kun polttoaineen ja ilman virtaukset on asetettu valmistajan suositusten mukaisiksi, analysaattoriin on johdettava 350 ± 75 ppm C-vertailukaasua. Vaste tietyllä polttoainevirtauksella on määritettävä vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. Polttoaineen virtaus on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet on kirjattava näillä polttoainevirtauksilla. Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero on piirrettävä ja polttoaineen virtaus on säädettävä käyrän rikkaammalle puolelle. Tämä on alustava virtausnopeusasetus, jota joudutaan mahdollisesti tarkentamaan myöhemmin riippuen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan mukaisten hiilivedyn vastetekijöiden ja happi-interferenssitestin tuloksista. Jos happi-interferenssi tai hiilivedyn vastetekijät eivät täytä seuraavia vaatimuksia, ilmavirtausta on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi toistaen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan menetelmät jokaisen virtauksen osalta.

Optimointi voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa käyttäen SAE-asiakirjassa N:o 770141 kuvattuja menetelmiä.

9.3.7.2.   Hiilivetyvastekertoimet

Analysaattorin lineaarisuustarkistus on tehtävä käyttämällä ilman propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman sekoitusta 9.2.1.3 kohdan mukaisesti.

Vasteen kertoimet on määritettävä otettaessa analysaattori käyttöön ja suurten huoltojen yhteydessä. Tietyn hiilivetylajin vastekerroin (r
  h) on FID:n C1-lukeman suhde kaasun konsentraatioon sylinterissä ppm C1-arvona ilmaistuna.

Testikaasun konsentraation on oltava riittävä tuottamaan noin koko asteikon 80 prosentin suuruinen vaste. Konsentraatio on tunnettava ± 2 prosentin tarkkuudella käyttäen viitteenä tilavuutena ilmaistua gravimetristä vakiota. Tämän lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tunnin ajan 298 K:n ± 5 K:n (25 oC:n ± 5 oC:n) lämpötilassa.

Käytettävät testikaasut ja suhteelliset vastekerroinalueet ovat seuraavat:

| a) | Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma |
| --- | --- |

a)

Metaani ja puhdistettu synteettinen ilma

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma |
| --- | --- |

b)

Propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma |
| --- | --- |

c)

Tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Kyseiset arvot ovat suhteessa propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman vastekertoimen (r
  h) arvoon 1.

9.3.7.3.   Happi-interferenssitesti

Raakapakokaasun analysaattoreiden happi-interferenssitarkistus on tehtävä analysaattorin käyttöönoton ja suurten huoltojen yhteydessä.

Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasuja koskevat vaatimukset esitetään 9.3.3.4 kohdassa.

| a) | Analysaattori säädetään nollaan. |
| --- | --- |

a)

Analysaattori säädetään nollaan.

| b) | Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on ottomoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella. |
| --- | --- |

b)

Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on ottomoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella.

| c) | Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan.

| d) | Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttiset happi-interferenssitestikaasut. |
| --- | --- |

d)

Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttiset happi-interferenssitestikaasut.

| e) | Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ± 1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan. |
| --- | --- |

e)

Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ± 1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan.

| f) | Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti:







  E
  O2 = (c
  ref, d - c) × 100 / c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

f)

Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti:

E
  O2 = (c
  ref, d - c) × 100 / c
  ref, d

(62)

kun analysaattorin vaste on

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

missä:

| c
  ref, b | on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref, d | on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| c
  FS, b | on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  FS, d | on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  m, b | on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |
| c
  m, d | on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |

c
  ref, b

on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  ref, d

on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  FS, b

on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  FS, d

on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  m, b

on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

c
  m, d

on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

| g) | Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta. |
| --- | --- |

g)

Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta.

| h) | Jos happi-interferenssi E
  O2 on enemmän kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta astettain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi. |
| --- | --- |

h)

Jos happi-interferenssi E
  O2 on enemmän kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta astettain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi.

| i) | Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta. |
| --- | --- |

i)

Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta.

9.3.8.   Metaanierottimen (NMC) hyötysuhde

NMC:tä käytetään ei-metaanisten hiilivetyjen poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia, ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina on 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästön massavirtauksen laskemiseksi (ks. 8.5.1 kohta).

9.3.8.1.   Metaanihyötysuhde

Metaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

missä:

| c
  HC(w/cutter) | on HC-konsentraatio, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | on HC-konsentraatio, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

on HC-konsentraatio, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

on HC-konsentraatio, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.8.2.   Etaanihyötysuhde

Etaanin kalibrointikaasu on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi konsentraatiota on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

missä:

| c
  HC(w/cutter) | on HC-konsentraatio, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o | cutter) on HC-konsentraatio, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

on HC-konsentraatio, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o

cutter) on HC-konsentraatio, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.9.   Interferenssit

Muiden kuin analysoitavien kaasujen läsnäolo saattaa vaikuttaa lukemaan monin eri tavoin. NDIR-instrumenteissa esiintyy positiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaikuttaa samoin kuin mitattava kaasu, mutta vähäisemmässä määrin. NDIR-instrumenttien negatiivista interferenssiä esiintyy, kun interferoiva kaasu laajentaa mitattavan kaasun absorptioaluetta, ja CLD-instrumenteissa esiintyy negatiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaimentaa vastetta. Interferenssitarkistukset 9.3.9.1 ja 9.3.9.2 kohdassa on tehtävä ennen analysaattorin alkukäyttöönottoa ja suurten huoltojen yhteydessä.

9.3.9.1.   CO-analysaattorin interferenssitarkistus

Vesi ja CO2 saattavat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn. Tämän vuoksi huoneenlämpöisen veden läpi on kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän suurimman alueen koko asteikosta, ja analysaattorin vaste on kirjattava. Analysaattorin vaste saa olla enintään yksi prosentti koko asteikosta, kun alue on 300 ppm tai sitä suurempi, tai yli 3 ppm, jos alue on alle 300 ppm.

9.3.9.2.   NOx-analysaattorin vaimennustarkistukset

CLD- (ja HCLD-)analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näiden kaasujen vaimennusvasteet ovat suhteessa niiden konsentraatioihin, ja sen vuoksi niiden vaimennus suurimmilla testauksessa odotettavissa olevilla konsentraatioilla on määritettävä testaamalla.

9.3.9.2.1.   CO2-vaimennuksen tarkistus

NDIR-analysaattorin läpi on johdettava CO2-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia suurimmasta käyttöalueesta, ja CO2-arvo on kirjattava arvona A. Tämän jälkeen vertailukaasua laimennetaan noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla, ja se johdetaan NDIR- ja (H)CLD-analysaattorin läpi, jolloin CO2- ja NO-arvot kirjataan vastaavasti arvoina B ja C. Tämän jälkeen CO2-virtaus katkaistaan ja (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan pelkästään NO-vertailukaasua, ja NO-arvo kirjataan arvona D.

Prosentuaalinen vaimennus on laskettava seuraavasti:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

missä:

| A | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-konsentraatio prosentteina |
| --- | --- |
| B | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-konsentraatio prosentteina |
| C | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-konsentraatio, ppm |
| D | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-konsentraatio, ppm |

A

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-konsentraatio prosentteina

B

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-konsentraatio prosentteina

C

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-konsentraatio, ppm

D

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-konsentraatio, ppm

CO2- ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan myös käyttää muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

9.3.9.2.2.   Veden vaimennustesti

Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon.

(H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila on määritettävä ja kirjattava arvona F. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on määritettävä ja kirjattava arvona G.

Seoksen vesihöyrykonsentraatio (prosenttia) lasketaan seuraavasti:

| H = 100 × (G / p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 × (G / p
  b)

(67)

ja kirjataan arvona H. Odotettu laimennetun NO-vertailukaasun (vesihöyryssä) konsentraatio lasketaan seuraavasti

| D
  e = D × (1- H /100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D × (1- H /100)

(68)

ja kirjataan arvona D
  e. Dieselmoottorin pakokaasuissa pakokaasujen suurin testauksen aikana odotettu vesihöyrykonsentraatio (prosentteina) on arvioitava CO2:n suurimmasta konsentraatiosta pakokaasussa (A) seuraavasti olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1:

| H
  m = 0,9 × A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 × A

(69)

ja kirjattava arvona H
  m.

Prosentuaalinen vaimennus on laskettava seuraavasti:

| E
  H2O = 100 × ((D
  e - C) / D
  e) × (H
  m / H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 × ((D
  e - C) / D
  e) × (H
  m / H)

(70)

missä:

| D
  e | on oletettu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm |
| --- | --- |
| C | on mitattu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm |
| H
  m | on vesihöyryn suurin konsentraatio, prosentteina |
| H | on vesihöyryn todellinen konsentraatio, prosentteina |

D
  e

on oletettu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm

C

on mitattu laimennetun NO:n konsentraatio, ppm

H
  m

on vesihöyryn suurin konsentraatio, prosentteina

H

on vesihöyryn todellinen konsentraatio, prosentteina

9.3.9.2.3.   Suurin sallittu vaimennus

| a) | Raakamittauksessa:






  i) | 9.3.9.2.1 kohdan mukainen CO2-vaimennus: 2 prosenttia koko asteikosta |
| --- | --- | --- |

a)

Raakamittauksessa:

i)

9.3.9.2.1 kohdan mukainen CO2-vaimennus: 2 prosenttia koko asteikosta

| ii) | 9.3.9.2.2 kohdan mukainen veden vaimennus: 3 prosenttia koko asteikosta |
| --- | --- |

ii)

9.3.9.2.2 kohdan mukainen veden vaimennus: 3 prosenttia koko asteikosta

| b) | Laimennusmittauksessa:






  i) | 2 prosenttia, yhdistetty CO2:n ja veden vaimennus. |
| --- | --- | --- |

b)

Laimennusmittauksessa:

i)

2 prosenttia, yhdistetty CO2:n ja veden vaimennus.

9.3.9.2.4.   Jäähdytyskylvyn hyötysuhde

Kuivissa CLD-analysaattoreissa on osoitettava, että suurimmalla oletetulla vesihöyryn konsentraatiolla H
  m (ks. 9.3.9.2.2 kohta) veden poistotekniikka pitää CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,008 prosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta 3,9 oC:ssa ja 101,3 kPa:ssa. Tämä kosteusvaatimus vastaa myös noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta 25 oC.ssa ja 101,3 kPa:ssa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termisen kosteudenpoistimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu virta on kosteudenpoistimesta tuleva virtaus.

9.4.   Hiukkasten mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.4.1.   Yleiset vaatimukset

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty. Hiukkasten näytteenottojärjestelmä on suunniteltava siten, että se antaa edustavan näytteen hiukkasista suhteessa pakokaasuvirtaan.

9.4.2.   Hiukkasnäytesuodattimet

Laimennetusta pakokaasusta otetaan näytteet suodattimella, joka vastaa seuraavia 9.4.2.1–9.4.2.3 kohdan vaatimuksia testisarjan aikana.

9.4.2.1.   Suodattimen eritelmä

Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia. Suodattimen materiaalin on oltava fluoridihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu.

9.4.2.2.   Suodattimen koko

Suodattimen halkaisijan on oltava 70 mm.

9.4.2.3.   Suodattimen pintanopeus

Pintanopeus suodattimen läpi ei saa olla enempää kuin 1 m/s. Paineenalennuksen lisäys testin alun ja lopun välillä saa olla enintään 25 kPa.

9.4.3.   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät

9.4.3.1.   Punnituskammion olosuhteet

Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana 295 K ± 3 K:n lämpötilassa (22 oC ± 3 oC). Kosteus on pidettävä 282,5 K ± 3 K:n (9,5 oC ± 3 oC) kastepisteessä ja suhteellisen kosteuden on oltava 45 prosenttia ± 8 prosenttia. Käytettäessä herkkiä vaakoja suositellaan, että punnituskammion huoneenlämpötilan ja kastepisteen toleranssi on ± 1 K.

9.4.3.2.   Viitesuodattimen punnitseminen

Kammiossa (tai huoneessa) ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä), joka voisi laskeutua hiukkassuodattimille niiden vakautuksen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 9.4.3.1 kohdassa eritellyistä, jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnitushuoneen pitää olla vaatimusten mukainen ennen henkilöstön menemistä huoneeseen. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta on punnittava 12 tunnin kuluessa näytteenottosuodattimien punnituksesta, mutta mieluummin samanaikaisesti. Viitesuodattimien (viitesuodatinparien) on oltava samankokoisia ja samasta materiaalista kuin näytesuodattimien.

Jos vertailusuodattimien keskimääräinen paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet hylättävä ja päästötestit uusittava.

9.4.3.3.   Analyysivaaka

Suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an on läpäistävä 9.2 kohdan taulukon 6 lineaarisuustarkistus. Tämä edellyttää tarkkuutta (keskipoikkeama), joka on vähintään 2 μg, ja erotuskykyä, joka on vähintään 1 μg (1 merkki = 1 μg).

9.4.3.4.   Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen

Suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijan tai vastaavan laitteen avulla.

9.4.3.5.   Kelluvuuskorjaus

Näytesuodattimeen on tehtävä korjaus, joka riippuu sen kelluvuudesta ilmassa. Kelluvuuskorjaukseen vaikuttavat näytteenottosuodattimen tiheys, ilman tiheys ja vaa'an kalibrointipainon tiheys. Itse hiukkasen kelluvuus ei sen sijaan vaikuta oikaisuun.

Jos suodatinmateriaalin tiheyttä ei tunneta, on käytettävä seuraavia tiheyksiä:

| a) | teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3

| b) | teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3

| c) | teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3

Jos kalibrointipaino on ruostumatonta terästä, käytetään tiheyttä 8 000 kg/m3. Jos kalibrointipainon materiaali on jokin muu, sen tiheys on tiedettävä.

Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

kun

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

missä:

| m
  uncor | on korjaamaton hiukkasnäytteen massa, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | on ilman tiheys, kg/m3 |
| ρ
  w | on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3 |
| ρ
  f | on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3 |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| T
  a | on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K |
| 28,836 | on ilman moolimassa viitekosteudessa (9,5 K), g/mol |
| 8,3144 | on moolikaasuvakio |

m
  uncor

on korjaamaton hiukkasnäytteen massa, mg

ρ
  a

on ilman tiheys, kg/m3

ρ
  w

on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3

ρ
  f

on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

T
  a

on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K

28,836

on ilman moolimassa viitekosteudessa (9,5 K), g/mol

8,3144

on moolikaasuvakio

9.4.4.   Virtauseron mittausta koskevat vaatimukset (vain osavirtauslaimennus)

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran qmp
  tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella seuraavasti:

| qm

  p = qm

  dew - qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew - qm

  dw

(73)

Tässä tapauksessa eron suurimman virheen on oltava sellainen, että qmp
  :n tarkkuus on ±5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

Arvon qmp
  riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | Arvojen qmdew
  and qmdw
  absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp
  tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

a)

Arvojen qmdew
  and qmdw
  absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp
  tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

| b) | Arvo qmdw
  kalibroidaan suhteessa arvoon qmdew
  siten, että saavutetaan samat qmp
  :n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Arvo qmdw
  kalibroidaan suhteessa arvoon qmdew
  siten, että saavutetaan samat qmp
  :n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.2 kohta.

| c) | Arvon qmp
  tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat qmp
  :n tarkkuudet. |
| --- | --- |

c)

Arvon qmp
  tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat qmp
  :n tarkkuudet.

| d) | Arvojen qmdew
  ja qmdw
  absoluuttinen tarkkuus on ±2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qmdew
  ja qmdw
  eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta qmdew
  :n arvosta. |
| --- | --- |

d)

Arvojen qmdew
  ja qmdw
  absoluuttinen tarkkuus on ±2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qmdew
  ja qmdw
  eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta qmdew
  :n arvosta.

9.4.5.   Muut vaatimukset

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

9.4.6.   Virtauksen mittauslaitteiden kalibrointi

9.4.6.1.   Yleiset vaatimukset

Jokaiselle hiukkasten näytteenotossa ja osavirtauslaimennusjärjestelmässä käytettävällä virtausmittarille on tehtävä lineaarisuustarkistus 9.2.1 kohdassa määritellyllä tavalla niin usein kuin se on tarpeen tämän gtr-säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Virtauksen viitearvot mitataan tarkalla virtausmittarilla, joka on kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien mukainen.

9.4.6.2.   Virtauseron mittauslaitteiden kalibrointi (vain osavirtauslaimennus)

Virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta qm

  p täyttää 9.4.4 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

| a) | Arvon qm

  dw virtausmittari kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn qm

  dw-arvon ja testissä käytetyn qm

  dew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa. |
| --- | --- |

a)

Arvon qm

  dw virtausmittari kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn qm

  dw-arvon ja testissä käytetyn qm

  dew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

| b) | Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdew
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdw
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn qmdew
  -arvoon. |
| --- | --- |

b)

Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdew
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qmdw
  :n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn qmdew
  -arvoon.

| c) | Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qmp
  :n mittaukseen. Tämän jälkeen qmdew
  säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qmdw
  säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä. |
| --- | --- |

c)

Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qmp
  :n mittaukseen. Tämän jälkeen qmdew
  säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qmdw
  säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä.

| d) | Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta rd
  :







  qm

  p = qm

  dew / r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

d)

Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta rd
  :

qm

  p = qm

  dew / r
  d

(74)

Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon qmp
  :n tarkkuuden takaamiseksi.

9.4.7.   Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat erityisvaatimukset

9.4.7.1.   Hiilivirran tarkastaminen

On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

Jos hiilivirran tarkastus tehdään, käytetään lisäyksessä 5 esitettyä menettelyä. Hiilivirta lasketaan lisäyksen 5 yhtälöiden 80–82 mukaan. Kaikkien hiilivirtojen olisi oltava 3 prosentin vaihtelualueella.

9.4.7.2.   Testiä edeltävä tarkastus

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla:

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. 9.4.6.2 kohta). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien qm

  dw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä qm

  dew-arvolla.

Jos 9.4.6.2 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

9.4.7.3.   Muunnosajan määrittäminen

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testin mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän qmp
  -signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin qmew, i
  -signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. 8.3.3.3 kohta).

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (<100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ”ennakoiva” arvo, jota sovelletaan 8.3.3.3 kohdan mukaisesti.

9.5.   CVS-järjestelmän kalibrointi

9.5.1.   Yleistä

CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja kuristinlaitetta. Virtaus järjestelmän läpi on mitattava eri rajoitusasetuksilla, ja järjestelmän säätömuuttujat on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.

Kalibroinnissa voi käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua vakiotilavuusvirtalaitetta, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

9.5.2.   Kiertomäntäpumpun (PDP) kalibrointi

Kaikki pumppuun liittyvät muuttujat on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn kalibrointiventurin kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä yhdessä korrelaatiofunktion, joka on pumpun muuttujien määrätyn yhdistelmän arvo, kanssa. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kaikki käytettävät alueet on kalibroitava.

Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

Liitoskohtien ja kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisen kanavan vuodot eivät saa ylittää 0,3:a prosenttia alimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP:n nopeuspiste).

9.5.2.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (qv

  CVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Ilman virtaus on tämän jälkeen muunnettava pumpun virtaukseksi (V0
  ) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

missä:

| qv

  CVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila pumpun syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| n | on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s |

qv

  CVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila pumpun syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

n

on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s

Jotta paineen vaihtelut pumpussa ja pumpun jättämä voidaan ottaa huomioon, on laskettava pumpun nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja absoluuttisen pumpun lähtöpaineen välinen korrelaatiokerroin (X0
  ) seuraavasti:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

missä:

| Δp
  p | on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa |

Δp
  p

on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa

p
  p

on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa

Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D0
  ja m ovat vastaavasti leikkauspiste ja kulmakerroin, jotka kuvaavat regressiolinjoja.

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D0
  ) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

Yhtälön avulla lasketut arvot saavat poiketa mitatusta V
  0-arvosta ±0,5 prosenttia. M:n arvot vaihtelevat pumppukohtaisesti. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mitä pienentyneet m:n arvot esittävät. Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käynnistyksen yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen ja jos koko järjestelmän verifiointi ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.

9.5.3.   Kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen (CFV) kalibrointi

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen vakiotilavuusvirtalaitteen virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on laitteen imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi Kv
  on piirrettävä vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella Kv
  :n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaine kasvaa) vakiotilavuusvirtalaitteen kuristus poistuu ja Kv
  pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

9.5.3.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (qv

  CVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Kalibrointikerroin on laskettava kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

missä:

| qv

  CVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |

qv

  CVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

Keskimääräinen Kv
  ja vakiopoikkeama on laskettava. Vakiopoikkeama saa olla enintään ±0,3 prosenttia KV
  :n keskimääräisestä arvosta.

9.5.4.   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio, kuten yhtälössä 43 esitetään (ks. 8.4.1.4 kohta).

9.5.4.1.   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (QSSV
  ) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

missä:

Q
  SSV on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

d
  V on SSV:n kurkun halkaisija, m

r
  p on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde =Formula

r
  D on SSV:n kurkun halkaisijan d
  V suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi Cd
  on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun Re funktiona. Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

kun

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

missä:

A1 on 25,55152 SI yksiköinä seuraavastaFormula

| Q
  SSV | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| μ | on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms |
| b | on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0.5 |
| S | on 110,4 (empiirinen vakio), K |

Q
  SSV

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

μ

on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms

b

on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0.5

S

on 110,4 (empiirinen vakio), K

Koska QSSV
  on syöte Re-yhtälössä, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin QSSV
  tai Cd
  ja sitä on toistettava niin kauan, kunnes QSSV
  konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 prosenttia.

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen Cd
  -arvojen on oltava ±0,5 prosentin sisällä mitatuista Cd
  -arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

9.5.5.   Järjestelmän kokonaisverifiointi

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä johtamalla tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan 8.4.2.4 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä u-kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000480 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista tekniikoista.

9.5.5.1.   Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla

CVS-järjestelmään on johdettava tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

9.5.5.2.   Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla

Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin paino on määritettävä ±0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa WHDC gtr:n numerointia. Joitakin WHDC gtr:n kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

(2)  polttoaineesta riippuen

(3)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  NMHC:n perustana CH2.93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(6)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

(7)  polttoaineesta riippuen

(8)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(10)  NMHC:n perustana CH2.93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(11)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

Lisäys 1

WHTC-testin dynamometriajo

| Aika | Normaali nopeus | Normaali vääntömomentti |
| --- | --- | --- |
| s | prosenttia | prosenttia |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m | = | käyttö |

Aika

Normaali nopeus

Normaali vääntömomentti

s

prosenttia

prosenttia

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m

=

käyttö

Lisäys 2

Dieselvertailupolttoaine

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (1) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Setaaniluku | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tiheys 15 oC:n lämpötilassa | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Tislaus: | | | | |
| — | 50 %:n piste |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (1)

Testimenetelmä

Vähintään

Enintään

Setaaniluku

52

54

ISO 5165

Tiheys 15 oC:n lämpötilassa

kg/m3

833

837

ISO 3675

Tislaus:

—

50 %:n piste

oC

245

ISO 3405

| — | 95 %:n piste |
| --- | --- |

—

95 %:n piste

oC

345

350

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

oC

370

Leimahduspiste

oC

55

ISO 2719

Kylmän suodattimen tukkiutumispiste

oC

-5

EN 116

Kinemaattinen viskositeetti 40 oC:ssa

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

prosenttia

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Conradsonin hiilijäännös (10 % DR)

prosenttia

m/m

0,2

ISO 10370

Tuhkapitoisuus

prosenttia

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vesipitoisuus

prosenttia

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Rikkipitoisuus

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kuparikorroosio 50 oC:ssa

1

EN-ISO 2160

Voitelevuus (HFRR 60 oC:ssa)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralointiluku

mg KOH/g

0,02

Hapetusstabiilisuus

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  Eritelmän arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ISO 4259 -standardin ehtoja.

Lisäys 3

Mittauslaitteisto

A.3.1.   Analysointijärjestelmät

A.3.1.1.   Johdanto

Tässä liitteessä esitetään näytteenotto- ja analysointijärjestelmien perusvaatimukset ja yleiset kuvaukset. Koska eri kokoonpanot saattavat tuottaa vastaavia tuloksia, laitteistojen ei tarvitse olla täysin kuvien 9 ja 10 mukaiset. Perusvaatimusten eli esimerkiksi näytteenottolinjan mittojen, lämmityksen ja rakenteen noudattaminen on kuitenkin pakollista. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja, virtausmittareita ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voi poistaa, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

A.3.1.2.   Analysointijärjestelmän kuvaus

Seuraavassa on kuvattu raakapakokaasun (kuva 9) tai laimennetun pakokaasun (kuva 10) kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu

| a) | HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, |
| --- | --- |

a)

HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,

| b) | NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,

| c) | HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa. |
| --- | --- |

c)

HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa.

Kaikkien tutkittavien komponenttien näyte on otettava yhdellä näytteenottimella ja jaettava sisäisesti eri analysaattoreihin. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta lähekkäin sijaitsevaa näytteenotinta. Pakokaasun komponenttien (mukaan lukien vesi ja rikkihappo) tahaton kondensoituminen analysointijärjestelmän laitteisiin missä tahansa pisteessä on estettävä.

Kuva 9

Raakapakokaasun CO-, CO2, NOx — ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

Kuva 10

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2, NOx — ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio

Image

A.3.1.3.   Kuvien 9 ja 10 osat

| EP | : | Pakoputki |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9) |

EP

:

Pakoputki

SP

:

Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9)

Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Näytteenottimessa on oltava vähintään kolme reikää kolmessa eri säteittäisessä tasossa näytteiden ottamiseksi lähes samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta. Näytteenottoon voidaan käyttää yhtä tai kahta näytteenotinta.

| SP2 | : | Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10)

Näytteenottimen on oltava:

| a) | määritetty lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 ensimmäisen 254–762 millimetrin alueelle, |
| --- | --- |

a)

määritetty lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 ensimmäisen 254–762 millimetrin alueelle,

| b) | sisähalkaisijaltaan vähintään viisi millimetriä, |
| --- | --- |

b)

sisähalkaisijaltaan vähintään viisi millimetriä,

| c) | asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin), |
| --- | --- |

c)

asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin),

| d) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

d)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| e) | lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tai 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) ottomoottoreiden osalta, |
| --- | --- |

e)

lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) tai 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) ottomoottoreiden osalta,

| f) | lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä). |
| --- | --- |

f)

lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä).

| SP3 | : | Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10)

Näytteenottimen on oltava:

| a) | samassa tasossa kuin SP 2, |
| --- | --- |

a)

samassa tasossa kuin SP 2,

| b) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

b)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista antureista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| c) | lämmitetty sekä eristetty koko pituudeltaan veden tiivistymisen estämiseksi siten, että alin lämpötila on 328 K (55 oC). |
| --- | --- |

c)

lämmitetty sekä eristetty koko pituudeltaan veden tiivistymisen estämiseksi siten, että alin lämpötila on 328 K (55 oC).

| HF1 | : | Lämmitetty esisuodatin (valinnainen) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)

Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1.

| HF2 | : | Lämmitetty suodatin |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Lämmitetty suodatin

Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.

| HSL1 | : | Lämmitetty näytteenottolinja |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Lämmitetty näytteenottolinja

Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteeseen (jakopisteisiin) ja hiilivetyanalysaattoriin.

Näytteenottolinjan:

| a) | sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä, |
| --- | --- |

a)

sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE), |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),

| c) | on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

c)

on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 oC),

| d) | seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 oC), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 oC), |
| --- | --- |

d)

seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 oC), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 oC),

| e) | kaasun lämpötilan on oltava 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia. |
| --- | --- |

e)

kaasun lämpötilan on oltava 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia.

| HSL2 | : | Lämmitetty NOx-näytteenottolinja |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Lämmitetty NOx-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan:

| a) | seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 oC) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti kosteamittauksessa, |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 oC) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti kosteamittauksessa,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE).

| HP | : | Lämmitetty näytteenottopumppu |
| --- | --- | --- |

HP

:

Lämmitetty näytteenottopumppu

Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL.

| SL | : | CO- ja CO2-näytteenottolinja |
| --- | --- | --- |

SL

:

CO- ja CO2-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.

| HC | : | HFID-analysaattori |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID-analysaattori

Lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID) tai liekki-ionianalysaattori (FID) hiilivetyjen määrittämiseksi. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 oC–200 oC).

| CO, CO2 | : | NDIR-analysaattori |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

NDIR-analysaattori

NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten (valinnainen hiukkasmittauksen laimennussuhteen määrittämistä varten).

| NOx | : | CLD-analysaattori |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD-analysaattori

CLD- tai HCLD- analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos HCLD-analysaattoria käytetään, sen lämpötila on pidettävä välillä 328 K–473 K (55 oC–200 oC).

| B | : | Jäähdytyskylpy (valinnainen NO-mittauksessa) |
| --- | --- | --- |

B

:

Jäähdytyskylpy (valinnainen NO-mittauksessa)

Veden jäähdyttämistä ja pakokaasunäytteestä lauhduttamista varten. Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria 9.3.9.2.2 kohdan mukaisesti. Jos vesi poistetaan kondensoimalla, näytekaasun lämpötilaa tai kastepistettä on tarkkailtava joko vesiloukussa tai siitä virtaussuuntaan. Näytekaasun lämpötila tai kastepiste ei saa ylittää lämpötilaa 280 K (7 oC). Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivaimien avulla.

| BK | : | Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Taustailman konsentraatioiden mittaamista varten.

| BG | : | Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Näytekonsentraatioiden mittaamista varten.

A.3.1.4.   Metaanierotin-menetelmä (NMC)

Erotin hapettaa metaania (CH4) lukuun ottamatta kaikki hiilivedyt hiilidioksidiksi (CO2) ja vedeksi, joten kun näyte on johdettu NMC:n läpi, HFID-analysaattori havaitsee ainoastaan metaanin. Tavanomaisen HC-näytteenottolinjan (ks. kuvat 9 ja 10) lisäksi voidaan asentaa toinen HC-näytteenottolinja, joka on varustettu erottimella kuvan 11 mukaisesti. Näin voidaan mitata samanaikaisesti HC:t ja NMHC.

NMHC-mittausta varten kahden FID-analysaattorin arvoja (HC ja CH4) on tarkkailtava ja arvot on kirjattava. Erottimen CH4- ja C2H6-katalysointiominaisuudet pakokaasuvirran olosuhteita vastaavassa vesipitoisuudessa 600 K:n (327 oC) lämpötilassa tai sen yläpuolella on selvitettävä ennen testauksia. Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O2-taso on tunnettava. FID-analysaattorin suhteellinen CH4- ja C2H6-vaste määritetään 9.3.8 kohdan mukaisesti.

Kuva 11

Metaanierottimen (NMC) avulla tehtävän metaanianalyysin vuokaavio

Image

zero, span gas = nolla-, vertailukaasu

Vent = huohotin

Sample = näyte

A.3.1.5.   Kuvan 11 osat

| NMC | : | Metaanierotin |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Metaanierotin

Muiden hiilivetyjen paitsi metaanin hapettamista varten.

HC

Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) tai liekki-ionianalysaattori (FID) hiilivety- ja metaanikonsentraation mittaamiseen. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 oC–200 oC).

| V1 | : | Valitsinventtiili |
| --- | --- | --- |

V1

:

Valitsinventtiili

Nollakaasun tai vertailukaasun virran valitsemista varten.

| R | : | Paineen säädin |
| --- | --- | --- |

R

:

Paineen säädin

Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten.

A.3.2.   Laimennus ja hiukkasten näytteenottojärjestelmä

A.3.2.1.   Johdanto

Tässä liitteessä esitetään laimennus- ja hiukkasten näytteenottojärjestelmien perusvaatimukset ja yleiset kuvaukset. Koska eri kokoonpanot saattavat tuottaa vastaavia tuloksia, laitteistojen ei tarvitse olla täysin kuvien 12 ja 17 mukaiset. Perusvaatimusten eli esimerkiksi näytteenottolinjan mittojen, lämmityksen ja rakenteen noudattaminen on kuitenkin pakollista. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voi poistaa, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.

A.3.2.2.   Osavirtausjärjestelmän kuvaus

Tässä esitetään laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran jakaminen ja sen jälkeinen laimennusprosessi voidaan toteuttaa eri laimennusjärjestelmätyyppien avulla. Hiukkasten keräämistä varten hiukkasten keräilyjärjestelmään johdetaan joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai ainoastaan osa siitä. Ensimmäinen menetelmä on kokonaisnäytteenottomenetelmä, jälkimmäinen jakeittainen näytteenottomenetelmä. Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.

Kuvan 12 mukaisessa kokonaisnäytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC2 ja hiukkasnäytteenottojärjestelmän näytteenottopumpulla P (ks. kuva 16). Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC1, joka voi käyttää qm

  ew tai qm

  aw ja qm

  f-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (ks. kuva 16). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.

Kuva 12

Osavirtauslaimennusjärjestelmän kaaviokuva (kokonaisnäytteenottojärjestelmä)

Image

Kuvan 13 mukaisessa jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen (SP) ja siirtoputken (TT) kautta. Kokonaisvirtausta tunnelin kautta säädetään virtauksen ohjaimella FC1, joka on liitetty joko laimennusilmavirtaan tai tunnelin kokonaisvirtauksen imupuhaltimeen. Virtauksen ohjain FC1 voi käyttää qm

  ew tai qm

  aw ja qm

  f-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirta virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta. Hiukkasnäyte otetaan DT:stä hiukkasten näytteenottojärjestelmällä (ks. kuva 16).

Kuva 13

Osavirtauslaimennusjärjestelmän kaaviokuva (jakeittain tapahtuva näytteenottojärjestelmä)

Image

A.3.2.3.   Kuvien 12 ja 13 osat

| EP | : | Pakoputki |
| --- | --- | --- |

EP

:

Pakoputki

Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai vähemmän. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty. Suositellaan suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.

| SP | : | Näytteenotin |
| --- | --- | --- |

SP

:

Näytteenotin

Näytteenottimen on oltava jokin seuraavista:

| a) | avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

a)

avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| b) | avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

b)

avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| c) | monireikäinen näytteenotin, kuten otsakkeen SP1 alla kuvataan A.3.1.3 kohdassa |
| --- | --- |

c)

monireikäinen näytteenotin, kuten otsakkeen SP1 alla kuvataan A.3.1.3 kohdassa

| d) | kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään. |
| --- | --- |

d)

kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään.

Näytteenottimen kärjen sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 mm. Pakoputken ja näytteenottimen halkaisijoiden suhteen on oltava vähintään 4.

Käytettäessä tyypin a) näytteenotinta välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite (sykloni tai iskuelementti), jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm.

Kuva 14

Kannellisen näytteenottimen kaaviokuva

Image

| TT | : | Pakokaasun siirtoputki |
| --- | --- | --- |

TT

:

Pakokaasun siirtoputki

Siirtoputken on oltava

| a) | mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 1 metriä pitkä, |
| --- | --- |

a)

mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 1 metriä pitkä,

| b) | halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm, |
| --- | --- |

b)

halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm,

| c) | laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva. |
| --- | --- |

c)

laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva.

Putki on eristettävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/m K, säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa, tai lämmitettävä.

| FC1 | : | Virtauksen ohjain |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB laimennusilmavirtausta. Se voidaan kytkeä 8.3.1 kohdassa määritettyihin pakovirtasensorin signaaleihin. Virtauksen ohjain voidaan asentaa asianomaisen puhaltimen etu- tai takapuolelle. Kun käytetään paineilmasyöttöä, FC1 ohjaa suoraan ilmavirtaa.

| FM1 | : | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamista varten. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| DAF | : | Laimennusilmasuodatin |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Laimennusilmasuodatin

Laimennusilma (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia. Laimennusilman lämpötilan on oltava yli 288 K (15 oC), ja siitä voidaan poistaa kosteus.

| FM2 | : | Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamista varten. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| PB | : | Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämistä varten. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu.

| SB | : | Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.

| DT | : | Laimennustunneli |
| --- | --- | --- |

DT

:

Laimennustunneli

Laimennustunnelin:

| a) | on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä; |
| --- | --- |

a)

on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä;

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä,

| c) | halkaisijan on oltava ainakin 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten, |
| --- | --- |

c)

halkaisijan on oltava ainakin 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten,

| d) | halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan ainakin 25 mm, |
| --- | --- |

d)

halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan ainakin 25 mm,

| e) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

e)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC),

| f) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

f)

eristäminen on sallittu.

| PSP | : | Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

Hiukkasten näytteenotin on hiukkasten siirtoputken PTT:n johto-osa (ks. A.3.2.5 kohta) ja

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| c) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että laimennusilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että laimennusilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

d)

eristäminen on sallittu.

A.3.2.4.   Täysvirtauslaimennusjärjestelmän kuvaus

Laimennusjärjestelmän kuvaus perustuu siihen, että raakapakokaasun kokonaismäärä laimennetaan laimennustunnelissa DT käyttämällä CVS:ää (vakiotilavuuskerääjä). Tämä esitetään kuvassa 15.

Laimennetun pakokaasun virtaus mitataan joko vakiotilavuusvirtapumpulla PDP, kriittisen aukon virtaamaan perustuvalla vakiotilavuusvirtalaitteella CFV tai aliääniventurilla (SSV). Suhteelliseen hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta (HE) tai sähköistä virtauksen kompensointia (EFC). Koska hiukkasten massan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaukseen, laimennussuhdetta ei tarvitse laskea.

Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan kaksoislaimennusta käyttävään hiukkasnäytteenottojärjestelmään (ks. kuva 17). Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteenottojärjestelmän muunnoksena, koska useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteenottojärjestelmässä.

Kuva 15

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän (CVS) kaaviokuva

Image

A.3.2.5.   Kuvan 15 osat

| EP | : | Pakoputki |
| --- | --- | --- |

EP

:

Pakoputki

Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin ei saa olla yli 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/mK lämpötilassa 673 K (400 oC) mitattuna. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai vähemmän.

| PDP | : | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Vakiotilavuusvirtapumppu

PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu PDP-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä PDP:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ± 6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä. Virtauksen kompensointia voi käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla ei ole yli 323 K (50 oC).

| CFV | : | Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa olotilassa (kriittinen virtaus). Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| SSV | : | Aliääniventuri |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Aliääniventuri

SSV mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran käyttämällä aliääniventurin kaasuvirtatoimintoa, joka ottaa huomioon syöttöpaineen ja -lämpötilan ja syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| HE | : | Lämmönvaihdin (valinnainen) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Lämmönvaihdin (valinnainen)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadittujen rajojen sisällä. Jos käytetään EFC:tä, lämmönvaihdin ei ole välttämätön.

| EFC | : | Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen)

Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä mainittujen rajojen sisällä, on otettava käyttöön virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen yhtäjaksoista mittaamista ja kaksoislaimennusjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään pitämään näytteenottovirtauksen suhteellinen osuus ±2,5 prosentissa sen edetessä kaksoislaimennusjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (ks. kuva 17).

| DT | : | Laimennustunneli |
| --- | --- | --- |

DT

:

Laimennustunneli

Laimennustunnelin:

| a) | on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4 000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti; |
| --- | --- |

a)

on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4 000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti;

| b) | halkaisijan on oltava vähintään 75 mm; |
| --- | --- |

b)

halkaisijan on oltava vähintään 75 mm;

| c) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

c)

eristäminen on sallittu.

Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja se on sekoitettava perusteellisesti. Tarvittaessa voidaan käyttää sekoitussuutinta.

Kun käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (kuva 22). PDP:n tai CFV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään DT:ssä olevan laimennetun pakokaasuvirran lämpötila 464 K:ssa (191 oC:ssa) tai sitä alemmassa lämpötilassa näytteenottovyöhykkeellä. Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi toisiolaimennusilmaa pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötilassa 315–325 K (42–52 oC) välittömästi ennen hiukkassuodatinta.

| DAF | : | Laimennusilmasuodatin |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Laimennusilmasuodatin

Laimennusilma (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia. Laimennusilman lämpötilan on oltava yli 288 K (15 oC), ja siitä voidaan poistaa kosteus.

| PSP | : | Hiukkasnäytteenotin |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Hiukkasnäytteenotin

Näytteenotin on PTT:n johto-osa, ja:

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,

| c) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | se voidaan eristää. |
| --- | --- |

d)

se voidaan eristää.

A.3.2.6.   Hiukkasten keräämisjärjestelmän kuvaus

Hiukkasnäytteenottojärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimesta; se esitetään kuvissa 16 ja 17. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen kokonaisuuden (ks. kuva 12). Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmät muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla, kuten kuvassa 16 esitetään. Näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävän (sisältävien) suodattimenpitim(i)en FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3.

Täysvirtauslaimennusjärjestelmässä käytetään kaksoislaimennusperiaatteella toimivaa hiukkasten näytteenottojärjestelmää, kuten kuvassa 17 esitetään. Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävän (sisältävien) suodattimenpitim(i)en FH läpi. Laimennusilman virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (ks. kuva 15), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

Kuva 16

Hiukkasten keräämisjärjestelmän kaaviokuva

Image

Kuva 17

Kaksoislaimennusperiaatteella toimivan hiukkasten keräämisjärjestelmän kaaviokuva

Image

A.3.2.7.   Kuvien 16 (vain osavirtausjärjestelmä) ja 17 (vain täysvirtausjärjestelmä) osat

| PTT | : | Hiukkasten siirtoputki |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Hiukkasten siirtoputki

Hiukkasten siirtoputken pituus ei saa olla yli 1 020 mm, ja sen pituus on pidettävä mahdollisimman pienenä aina, kun se on mahdollista.

Kyseiset mitat koskevat:

| a) | osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa näytteenottimen kärjestä suodatintelineeseen, |
| --- | --- |

a)

osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa näytteenottimen kärjestä suodatintelineeseen,

| b) | osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottojärjestelmää laimennustunnelin päästä suodatintelineeseen, |
| --- | --- |

b)

osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottojärjestelmää laimennustunnelin päästä suodatintelineeseen,

| c) | täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä toisen laimennustunnelin suulle. |
| --- | --- |

c)

täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä toisen laimennustunnelin suulle.

Siirtoputken:

| a) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC),

| b) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

b)

eristäminen on sallittu.

| SDT | : | Toinen laimennustunneli (vain kuva 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Toinen laimennustunneli (vain kuva 17)

Toisen laimennustunnelin vähimmäishalkaisija on 75 mm, ja sen pituuden on oltava riittävä tuottamaan kaksoislaimennetulle näytteelle vähintään 0,25 sekunnin viipymisaika. Suodattimen telineen FH on oltava 300 mm:n päässä SDT:n ulostulosta.

Toisen laimennustunnelin:

| a) | seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 oC:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä edellyttäen, että ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 oC) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| b) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

b)

eristäminen on sallittu.

| FH | : | Suodattimenpidin |
| --- | --- | --- |

FH

:

Suodattimenpidin

Suodatintelineen:

| a) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC), |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 oC),

| b) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

b)

eristäminen on sallittu.

Välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite, jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm, jos näytteenottimena käytetään avointa putkea, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan.

| P | : | Näytteenottopumppu |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Virtauksen ohjain |

P

:

Näytteenottopumppu

FC2

:

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta on käytettävä ohjaamaan hiukkasnäytteen virtausta.

| FM3 | : | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään hiukkasnäytevirta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi. Se voidaan asentaa näytteenottopumpun P etu- tai takapuolelle.

| FM4 | : | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään toisiolaimennusilmavirta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi.

| BV | : | Palloventtiili (valinnainen) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Palloventtiili (valinnainen)

Palloventtiilin sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin hiukkassiirtoputken PTT sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.

Lisäys 4

Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen

Jäljempänä olevan 5.1.1 kohdan mukaisen järjestelmävastaavuuden määrityksen on perustuttava seitsemän (tai useamman) näyteparin korrelaatiotutkimukseen ehdokasjärjestelmän ja yhden tämän liitteen hyväksytyn viitejärjestelmän välillä ja siinä on käytettävä soveltuvaa testisykliä tai -syklejä. Sovellettavat vastaavuusperusteet ovat F-testi ja kaksipuolinen Studentin t-testi.

Tilastomenetelmällä tarkastellaan hypoteesia, jonka mukaan ehdokasjärjestelmällä mitatut näytteen keskihajonta ja päästönäytteen keskiarvo eivät eroa kyseiselle päästölle viitejärjestelmällä mitatusta näytteen keskihajonnasta ja näytteen keskiarvosta. Hypoteesia testataan F- ja t-arvojen 10 prosentin merkitsevyystason pohjalta. Taulukossa 8 annetaan kriittiset F- ja t-arvot 7–10 näyteparille. Jos jäljempänä annetuilla kaavoilla lasketut F- ja t-arvot ovat suurempia kuin kriittiset F- ja t-arvot, ehdokasjärjestelmä ei ole vastaava.

Käytetään seuraavaa kaavaa: Alaindeksillä R tarkoitetaan viitejärjestelmää ja alaindeksillä C ehdokasjärjestelmää.

| a) | Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat nR
  ja nC
  . |
| --- | --- |

a)

Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat nR
  ja nC
  .

| b) | Lasketaan keskiarvot

  ja

  sekä keskihajonnat sR ja sC. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Lasketaan F-arvo seuraavasti: | (82) |
| --- | --- | --- |

c)

Lasketaan F-arvo seuraavasti:

Formula

(82)

(kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli s
  R tai s
  C, on oltava osoittajassa)

| d) | Lasketaan t-arvo seuraavasti: | (83) |
| --- | --- | --- |

d)

Lasketaan t-arvo seuraavasti:

Formula

(83)

| e) | Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 8 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso). |
| --- | --- |

e)

Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 8 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso).

| f) | Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:








  F-testille: | df = n
  R –1 / n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| t-testille: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

f)

Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:

F-testille:

df = n
  R –1 / n
  C –1

(84)

t-testille:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| g) | Määritetään vastaavuus seuraavasti:






  i) | jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää, |
| --- | --- | --- |

g)

Määritetään vastaavuus seuraavasti:

i)

jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää,

| ii) | jos F ≥ Fcrit
  ja t ≥ tcri
  , ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää.
  Taulukko 8
  Valittujen otoskokojen t- ja F-arvot









  Näytekoko | F-testi | t-testi |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii)

jos F ≥ Fcrit
  ja t ≥ tcri
  , ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää.

Taulukko 8

Valittujen otoskokojen t- ja F-arvot

Näytekoko

F-testi

t-testi

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

Lisäys 5

Hiilivirran tarkastaminen

A.5.1.   Johdanto

Vain hyvin pieni osa pakokaasun sisältämästä hiilestä on peräisin muualta kuin polttoaineesta, ja se on aivan pientä osaa lukuun ottamatta pakokaasussa hiilidioksidina. Tämä on perustana CO2-mittauksiin perustuvalle järjestelmän varmennustarkastukselle.

Hiilen virtaus pakokaasun mittausjärjestelmiin määräytyy polttoaineen virtauksen mukaan. Hiilen virtaus päästöjen ja hiukkasten mittausjärjestelmien näytteenottopisteissä on riippuvainen CO2-pitoisuuksista ja kaasuvirtauksesta kyseisissä pisteissä.

Tässä mielessä moottorin tuottama hiilivirta tunnetaan, ja havainnoimalla samaa hiilivirtaa pakoputkessa ja osavirtausnäytteenottojärjestelmän ulostulossa voidaan varmentaa vuotoeheys ja virtausmittauksen tarkkuus. Tämän tarkastuksen etuna on se, että moottorin osat toimivat todellisissa moottorin testausolosuhteissa lämpötilan ja virtauksen osalta.

Kaaviossa 18 esitetään näytteenottopisteet, joissa hiilivirrat on tarkastettava. Jäljempänä esitetään kaavat hiilivirran laskemiseksi kussakin näytteenottopisteessä.

Kuva 18

Hiilivirran tarkastuksen mittauspisteet

Image

A.5.2.   Hiilivirta moottoriin (paikka 1)

Hiilimassavirta moottoriin polttoaineella CHαOε saadaan seuraavasta kaavasta:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

missä:

| qm

  f | on polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

on polttoaineen massavirta, kg/s

A.5.3.   Hiilivirta raakapakokaasussa (paikka 2)

Hiilimassavirta moottorin pakoputkessa määritetään raakahiilidioksidipitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta seuraavasti:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

missä:

| c
  CO2,r | on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| qm

  ew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,r

on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, %

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

qm

  ew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi 8.1 kohdan mukaisesti.

A.5.4.   Hiilivirta laimennusjärjestelmässä (paikka 3)

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä on otettava huomioon myös jakosuhde. Hiilivirta määritetään laimennetusta CO2-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta seuraavasti:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

missä:

| c
  CO2,d | on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| qm

  ew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| qm

  p | on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,d

on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

qm

  ew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

qm

  p

on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi 8.1 kohdan mukaisesti.

A.5.5.   Pakokaasun moolimassan laskeminen

Pakokaasun moolimassa lasketaan yhtälön 28 mukaisesti (ks. 8.3.2.5 kohta).

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia pakokaasun moolimassoja:

| M
  e (diesel) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (nestekaasu) | = 28,6 g/mol |
| M
  e (maakaasu) | = 28,3 g/mol |

M
  e (diesel)

= 28,9 g/mol

M
  e (nestekaasu)

= 28,6 g/mol

M
  e (maakaasu)

= 28,3 g/mol

Lisäys 6

Esimerkkejä laskutoimituksista

| A.6.1. | Stoikiometristen laskujen lähtötiedot






  Vedyn atomimassa | 1,00794 g/atomi |
| --- | --- | --- |
| Hiilen atomimassa | 12,011 g/atomi |
| Rikin atomimassa | 32,065 g/atomi |
| Typen atomimassa | 14,0067 g/atomi |
| Hapen atomimassa | 15,9994 g/atomi |
| Argonin atomimassa | 39,9 g/atomi |
| Veden moolimassa | 18,01534 g/mol |
| Hiilidioksidin moolimassa | 44,01 g/mol |
| Hiilimonoksidin moolimassa | 28,011 g/mol |
| Hapen moolimassa | 31,9988 g/mol |
| Typen moolimassa | 28,011 g/mol |
| Typpioksidin moolimassa | 30,008 g/mol |
| Typpidioksidin moolimassa | 46,01 g/mol |
| Rikkidioksidin moolimassa | 64,066 g/mol |
| Kuivailman moolimassa | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Stoikiometristen laskujen lähtötiedot

Vedyn atomimassa

1,00794 g/atomi

Hiilen atomimassa

12,011 g/atomi

Rikin atomimassa

32,065 g/atomi

Typen atomimassa

14,0067 g/atomi

Hapen atomimassa

15,9994 g/atomi

Argonin atomimassa

39,9 g/atomi

Veden moolimassa

18,01534 g/mol

Hiilidioksidin moolimassa

44,01 g/mol

Hiilimonoksidin moolimassa

28,011 g/mol

Hapen moolimassa

31,9988 g/mol

Typen moolimassa

28,011 g/mol

Typpioksidin moolimassa

30,008 g/mol

Typpidioksidin moolimassa

46,01 g/mol

Rikkidioksidin moolimassa

64,066 g/mol

Kuivailman moolimassa

28,965 g/mol

Olettaen, että puristusvaikutuksia ei ilmene, kaikkia moottorin imu-/palamis-/pakoprosessissa esiintyviä kaasuja voidaan pitää ihanteellisina ja mahdollisten volumetristen laskelmien on siten perustuttava moolitilavuuteen, joka on 22,414 l/mol Avogadron hypoteesin mukaan.

| A.6.2. | Kaasupäästöt (dieselpolttoaine)
  Yksittäisen testisyklin pisteen mittaustiedot (näytteenottotaajuus 1 Hz) hetkellisen massapäästön laskemista varten esitetään seuraavassa. Tässä esimerkissä CO ja NOx on mitattu kuivana, HC kosteana. HC-konsentraatio on ilmoitettu propaanivastaavuutena (C3), ja C1-vastaavuus saadaan kertomalla se kolmella. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa syklin pisteissä.
  Laskuesimerkissä on pyöristetyt eri vaiheiden välitulokset menettelyn kuvaamiseksi tarkemmin. Todellisessa laskutoimituksessa välitulosten pyöristäminen ei ole sallittua (ks. 8 kohta).














  T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Kaasupäästöt (dieselpolttoaine)

Yksittäisen testisyklin pisteen mittaustiedot (näytteenottotaajuus 1 Hz) hetkellisen massapäästön laskemista varten esitetään seuraavassa. Tässä esimerkissä CO ja NOx on mitattu kuivana, HC kosteana. HC-konsentraatio on ilmoitettu propaanivastaavuutena (C3), ja C1-vastaavuus saadaan kertomalla se kolmella. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa syklin pisteissä.

Laskuesimerkissä on pyöristetyt eri vaiheiden välitulokset menettelyn kuvaamiseksi tarkemmin. Todellisessa laskutoimituksessa välitulosten pyöristäminen ei ole sallittua (ks. 8 kohta).

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Ainesosa | Moolisuhde | massaprosentti |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Ainesosa

Moolisuhde

massaprosentti

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Vaihe 1: Kuiva/kostea korjaus (8.1 kohta):

Yhtälö (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 - 0,0001083 × 86,5 - 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Yhtälö (8):

Formula

| Yhtälö (7): | c
  CO,i (wet) | = 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (kostea) | = 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Yhtälö (7):

c
  CO,i (wet)

= 40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (kostea)

= 500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Vaihe 2: Lämpötilan ja kosteuden NOx-korjaus (8.2.1 kohta):

| Yhtälö (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Yhtälö (18):

Formula

= 0,9576

Vaihe 3: Jokaisen syklin yksittäisen pisteen hetkellisten päästöjen laskeminen (8.3.4.2 kohta):

| Yhtälö (25): | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  Nox,i | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Yhtälö (25):

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,i

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Vaihe 4: Massapäästön laskeminen syklin ajalta integroimalla hetkelliset päästöarvot ja taulukon 3 u-arvot (8.3.2.4 kohta):

Seuraava laskutoimitus koskee WHTC-sykliä (1 800 s) ja samaa päästöä jokaisessa syklin pisteessä.

| Yhtälö (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/test |
| m
  Nox | = | | = 197,72 g/test |

Yhtälö (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/test

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/test

m
  Nox

=

Formula

= 197,72 g/test

Vaihe 5: Spesifisten päästöjen laskeminen (8.5.2.1 kohta):

| Yhtälö (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  Nox | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Yhtälö (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  Nox

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Hiukkaspäästöt (dieselpolttoaine)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Hiukkaspäästöt (dieselpolttoaine)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Vaihe 1: m
  edf:n laskeminen (8.3.3.5.2 kohta):

| Yhtälö (37): | r
  d,i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhtälö (36): | qm

  edf,i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Yhtälö (35): | m
  edf | | = 1 116 kg/testi |

Yhtälö (37):

r
  d,i

Formula

= 4

Yhtälö (36):

qm

  edf,i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Yhtälö (35):

m
  edf

Formula

= 1 116 kg/testi

Vaihe 2: Hiukkasmassan kelluvuuskorjaus (9.4.3.5 kohta)

| Yhtälö (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhtälö (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Yhtälö (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Yhtälö (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Vaihe 3: Hiukkasmassapäästön laskeminen (8.3.3.5.2 kohta):

| Yhtälö (34): | m
  PM | | = 1,253 g/test |
| --- | --- | --- | --- |

Yhtälö (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/test

Vaihe 4: Spesifisten päästöjen laskeminen (8.5.2.1 kohta):

| Yhtälö (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Yhtälö (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

LIITE 5

Hyväksyntätesteissä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisessa käytettävien vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet

1.1.   Dieselvertailupolttoaine, jolla testataan, noudattavatko moottorit tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä a annettuja päästörajoja
   (1)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (2) | Testimenetelmä | Julkaisu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Setaaniluku (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Tiheys lämpötilassa 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Tislaus: | | | | | |
| — | 50 %:n piste |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (2)

Testimenetelmä

Julkaisu

Vähintään

Enintään

Setaaniluku (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Tiheys lämpötilassa 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Tislaus:

—

50 %:n piste

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | 95 %:n piste |
| --- | --- |

—

95 %:n piste

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Leimahduspiste

oC

55

—

EN 27719

1993

CFPP

oC

—

- 5

EN 116

1981

Viskositeetti 40 oC:ssa

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

prosenttia m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Rikkipitoisuus (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Kuparikorroosio

—

1

EN-ISO 2160

1995

Conradsonin hiilijäännös (10 % DR)

prosenttia m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

prosenttia m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Vesipitoisuus

prosenttia m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Hapetusstabiilisuus (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Kehitteillä olevan uuden ja paremman menetelmän mukaiset polysykliset aromaatit |
| --- | --- |

*

Kehitteillä olevan uuden ja paremman menetelmän mukaiset polysykliset aromaatit

prosenttia m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Dieselvertailupolttoaine, jolla testataan, noudattavatko moottorit tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1, B2 tai C annettuja päästörajoja

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (7) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| vähintään | enintään |
| Setaaniluku (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys lämpötilassa 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Tislaus: | | | | |
| — | 50 %:n piste |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (7)

Testimenetelmä

vähintään

enintään

Setaaniluku (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Tiheys lämpötilassa 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Tislaus:

—

50 %:n piste

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | 95 %:n piste |
| --- | --- |

—

95 %:n piste

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

oC

—

370

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

oC

55

—

EN 22719

CFPP

oC

—

-5

EN 116

Viskositeetti 40 oC:ssa

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

prosenttia m/m

2,0

6,0

IP 391

Rikkipitoisuus (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kuparikorroosio

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Conradsonin hiilijäännös (10 % DR)

prosenttia m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

prosenttia m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vesipitoisuus

prosenttia m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

Mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Hapetusstabiilisuus (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 oC:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Rasvahappojen metyyliesterit (FAME)

kielletty

1.3.   Dieselmoottoreihin tarkoitettu etanoli
   (11)

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (12) | Testimenetelmä (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Alkoholi, massa | prosenttia m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Alkoholin kokonaismäärään sisältyvä muu alkoholi kuin etanoli, massa | prosenttia m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Tiheys lämpötilassa 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Tuhkapitoisuus | prosenttia m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Leimahduspiste | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Happamuus, etikkahappona laskettuna | prosenttia m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Neutralointiluku (vahva happo) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Väri | Väriskaalan mukaan | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Kuiva-ainepitoisuus lämpötilassa 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Vesipitoisuus | prosenttia m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehydit etikkahappona laskettuna | prosenttia m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Rikkipitoisuus | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Esterit etyyliasetaattina laskettuna | prosenttia m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (12)

Testimenetelmä (13)

Vähintään

Enintään

Alkoholi, massa

prosenttia m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Alkoholin kokonaismäärään sisältyvä muu alkoholi kuin etanoli, massa

prosenttia m/m

—

2

ADTM D 5501

Tiheys lämpötilassa 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Tuhkapitoisuus

prosenttia m/m

0,001

ISO 6245

Leimahduspiste

oC

10

ISO 2719

Happamuus, etikkahappona laskettuna

prosenttia m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Neutralointiluku (vahva happo)

KOH mg/1

—

1

Väri

Väriskaalan mukaan

—

10

ASTM D 1209

Kuiva-ainepitoisuus lämpötilassa 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Vesipitoisuus

prosenttia m/m

6,5

ISO 760

Aldehydit etikkahappona laskettuna

prosenttia m/m

0,0025

ISO 1388-4

Rikkipitoisuus

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Esterit etyyliasetaattina laskettuna

prosenttia m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   MAAKAASU (NG)

Euroopassa on kaupan kahta eri polttoainelajia:

| a) | H-ryhmä, jonka äärimmäiset vertailupolttoaineet ovat GR ja G23, |
| --- | --- |

a)

H-ryhmä, jonka äärimmäiset vertailupolttoaineet ovat GR ja G23,

| b) | L-ryhmä, jonka äärimmäiset vertailupolttoaineet G23 ja G25. |
| --- | --- |

b)

L-ryhmä, jonka äärimmäiset vertailupolttoaineet G23 ja G25.

Jäljempänä esitetään yhteenveto GR-, G23- ja G25-vertailupolttoaineiden ominaisuuksista.

| Vertailupolttoaine GR |
| --- |
| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testi-menetelmä |
| Vähintään | Enintään |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaani | | 13 | 11 | 15 | |
| Tasapaino (14) | %-mooli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Vertailupolttoaine GR

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testi-menetelmä

Vähintään

Enintään

Koostumus:

Metaani

87

84

89

Etaani

13

11

15

Tasapaino (14)

%-mooli

—

—

1

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Vertailupolttoaine G23 |
| --- |
| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testimenetelmä |
| Vähintään | Enintään |
| Koostumus | | | | | |
| Metaani | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Tasapaino (16) | %-mooli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Vertailupolttoaine G23

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testimenetelmä

Vähintään

Enintään

Koostumus

Metaani

92,5

91,5

93,5

Tasapaino (16)

%-mooli

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Vertailupolttoaine G25 |
| --- |
| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testimenetelmä |
| Vähintään | Enintään |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 86 | 84 | 88 | |
| Tasapaino (18) | %-mooli | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Vertailupolttoaine G25

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testimenetelmä

Vähintään

Enintään

Koostumus:

Metaani

86

84

88

Tasapaino (18)

%-mooli

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   NESTEKAASUVERTAILUPOLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

A.   Niiden nestekaasuvertailupolttoaineiden tekniset tiedot, joita käytetään testattaessa ajoneuvoja tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä a vahvistettujen päästörajojen osalta

| Muuttuja | Yksikkö | Polttoaine A | Polttoaine B | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | | ISO 7941 |
| C3-pitoisuus | tilavuus % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-pitoisuus | tilavuus % | loput | loput | |
| < C3, > C4 | tilavuus % | Enint. 2 | Enint. 2 | |
| Olefiinit | tilavuus % | Enint. 12 | Enint. 14 | |
| Haihdutusjäännös | mg/kg | Enint. 50 | Enint. 50 | ISO 13757 |
| Vesi lämpötilassa 0 oC | | vapaa | vapaa | silmämääräinen tarkastus |
| Rikin kokonaismäärä | mg/kg | Enint. 50 | Enint. 50 | EN 24260 |
| Rikkivety | | ei rajaa | ei rajaa | ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio | luokitus | Luokka 1 | Luokka 1 | ISO 6251 (20) |
| Haju | | luonteenomainen | luonteenomainen | |
| Moottorioktaaniluku | | vähintään 92,5 | vähintään 92,5 | EN 589 Liite B |

Muuttuja

Yksikkö

Polttoaine A

Polttoaine B

Testimenetelmä

Koostumus:

ISO 7941

C3-pitoisuus

tilavuus %

50 ± 2

85 ± 2

C4-pitoisuus

tilavuus %

loput

loput

< C3, > C4

tilavuus %

Enint. 2

Enint. 2

Olefiinit

tilavuus %

Enint. 12

Enint. 14

Haihdutusjäännös

mg/kg

Enint. 50

Enint. 50

ISO 13757

Vesi lämpötilassa 0 oC

vapaa

vapaa

silmämääräinen tarkastus

Rikin kokonaismäärä

mg/kg

Enint. 50

Enint. 50

EN 24260

Rikkivety

ei rajaa

ei rajaa

ISO 8819

Kuparinauhakorroosio

luokitus

Luokka 1

Luokka 1

ISO 6251 (20)

Haju

luonteenomainen

luonteenomainen

Moottorioktaaniluku

vähintään 92,5

vähintään 92,5

EN 589 Liite B

B.   Niiden nestekaasuvertailupolttoaineiden tekniset tiedot, joita käytetään testattaessa ajoneuvoja tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä B1, B2 tai C vahvistettujen päästörajojen osalta

| Muuttuja | Yksikkö | Polttoaine A | Polttoaine B | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | | ISO 7941 |
| C3-pitoisuus | tilavuus- % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-pitoisuus | tilavuus- % | loput | loput | |
| < C3, > C4 | tilavuus- % | enint. 2 | enint. 2 | |
| Olefiinit | tilavuus- % | enint. 12 | enint. 14 | |
| Haihdutusjäännös | mg/kg | enint. 50 | enint. 50 | ISO 13757 |
| Vesi lämpötilassa 0 oC | | vapaa | vapaa | silmämääräinen tarkastus |
| Rikin kokonaismäärä | mg/kg | enint. 10 | enint. 10 | EN 24260 |
| Rikkivety | | ei rajaa | ei rajaa | ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio | luokitus | Luokka 1 | Luokka 1 | ISO 6251 (21) |
| Haju | | luonteen-omainen | luonteen-omainen | |
| Moottorioktaaniluku | | vähintään 92,5 | vähintään 92,5 | EN 589 Liite B |

Muuttuja

Yksikkö

Polttoaine A

Polttoaine B

Testimenetelmä

Koostumus:

ISO 7941

C3-pitoisuus

tilavuus- %

50 ± 2

85 ± 2

C4-pitoisuus

tilavuus- %

loput

loput

< C3, > C4

tilavuus- %

enint. 2

enint. 2

Olefiinit

tilavuus- %

enint. 12

enint. 14

Haihdutusjäännös

mg/kg

enint. 50

enint. 50

ISO 13757

Vesi lämpötilassa 0 oC

vapaa

vapaa

silmämääräinen tarkastus

Rikin kokonaismäärä

mg/kg

enint. 10

enint. 10

EN 24260

Rikkivety

ei rajaa

ei rajaa

ISO 8819

Kuparinauhakorroosio

luokitus

Luokka 1

Luokka 1

ISO 6251 (21)

Haju

luonteen-omainen

luonteen-omainen

Moottorioktaaniluku

vähintään 92,5

vähintään 92,5

EN 589 Liite B

---

(1)  Jos moottorin tai ajoneuvon lämpöhyötysuhde on laskettava, polttoaineen lämpöarvo voidaan laskea seuraavasti:

| Spesifinen energia (lämpöarvo)(netto) MJ/kg | = | (46,423 - 8,792d2 +3,170d) (1 - (x + y + s)) +9,420s - 2,499x |
| --- | --- | --- |

Spesifinen energia (lämpöarvo)(netto) MJ/kg

=

(46,423 - 8,792d2 +3,170d) (1 - (x + y + s)) +9,420s - 2,499x

jossa

| d | = | tiheys 15 oC:n lämpötilassa |
| --- | --- | --- |
| x | = | suhde veden massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla) |
| y | = | suhde tuhkan massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla) |
| s | = | suhde rikin massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla) |

d

=

tiheys 15 oC:n lämpötilassa

x

=

suhde veden massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla)

y

=

suhde tuhkan massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla)

s

=

suhde rikin massaan nähden (prosenttia jaettuna sadalla)

(2)  Eritelmän arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products –Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Näistä tilastollisten syiden takia välttämättömistä määrityksistä huolimatta polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin pyrkiä nolla-arvoon niissä kohdin, missä pakollinen yläraja on 2R, ja ylä- ja alarajojen kohdalla keskiarvoon. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ISO 4259 -standardin ehtoja.

(3)  Setaanilukuvaatimus ei ole 4R-vähimmäisvaatimuksen mukainen. Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välisten riitatapausten ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää ISO 4259 -standardin ehtoja, jos yksittäisten määritysten sijasta tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia.

(4)  Julkaisukuukausi täydennetään ajallaan.

(5)  Testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

(6)  Vaikka hapettumistabiilisuus on säädelty, varastointiaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

(7)  Eritelmän arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ”Petroleum products –Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan ISO-standardin 4259 vaatimuksia.

(8)  Setaanilukuvaatimus ei ole 4R-vähimmäisvaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO-standardin 4259 vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen tarkkuuden saavuttamiseksi.

(9)  Tyyppi I -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan.

(10)  Vaikka hapettumistabiilisuus on säädelty, varastointiaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

(11)  Polttoaineena käytettävään etanoliin saa lisätä moottorin valmistajan määrittämää setaanin parannusainetta. Sallittava enimmäismäärä on 10 % m/m.

(12)  Eritelmän arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, Petroleum products –Determination and application of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R-toistettavuus). Näistä tilastollisten syiden takia välttämättömistä määrityksistä huolimatta polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin pyrkiä nolla-arvoon niissä kohdin, missä pakollinen yläraja on 2R, ja ylä- ja alarajojen kohdalla keskiarvoon. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ISO 4259 -standardin ehtoja.

(13)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia ISO-menetelmiä, kun ne vahvistetaan.

(14)  Inertit +C2+

(15)  Arvo määriteltävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(16)  Inertit (eri kuin N2) + C2/C2 +.

(17)  Arvo määriteltävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(18)  Inertit (eri kuin N2) + C2/C2 +.

(19)  Arvo määriteltävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(20)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testituloksiin vaikuttamiseksi on kiellettyä.

(21)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testituloksiin vaikuttamiseksi on kiellettyä.

---

LIITE 6

Esimerkkejä laskutoimituksista

1.   ESC-TESTI

1.1.   Kaasupäästöt

Yksittäisen moodin tulosten laskemiseen tarvittavat tiedot esitetään jäljempänä. Tässä esimerkissä CO ja NOx on mitattu kuivana, HC kosteana. HC-konsentraatio on ilmoitettu propaanivastaavuutena (C3), ja C1-vastaavuus saadaan kertomalla se kolmella. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa moodeissa.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Kuivan/kostean korjaustekijän KW, r laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 45.2 kohta):

Formula

Formula

ja

Formula

Kostean konsentraation laskeminen:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

NOx:n kosteuskorjaustekijän KH, D laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 54.3 kohta):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = - 0,0163

B = - 0,209 × 18,09/541,06+0,00954 = 0,0026

Formula

Päästöjen massavirtausten laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 54.4 kohta):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Spesifisten päästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 54.5 kohta):

Seuraavan esimerkinomaisen laskutoimituksen avulla lasketaan CO-arvot; muiden komponenttien laskutoimitukset ovat samanlaisia.

Yksittäisten moodien päästöjen massavirtaukset kerrotaan vastaavilla painotuskertoimilla liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 2.7.1 kohdan mukaisesti ja ne lasketaan yhteen syklin keskimääräisen päästöjen massavirtauksen laskemiseksi:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Yksittäisten moodien moottorin teho kerrotaan vastaavilla painotuskertoimilla liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 2.7.1 kohdan mukaisesti ja ne lasketaan yhteen syklin keskimääräisen tehon laskemiseksi:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Satunnaisen pisteen NOx-päästön laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 54.6.1 kohta):

Oletetaan, että satunnaisessa pisteessä on määritetty seuraavat arvot:

| nZ | 1 600 min-
  1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass, Z | 487,9 g/h (edellisten kaavojen mukaan laskettuna) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx, Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-
  1

MZ

495 Nm

NOx mass, Z

487,9 g/h (edellisten kaavojen mukaan laskettuna)

P(n)Z

83 kW

NOx, Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Päästöarvon laskeminen testisyklistä (liite 4A, lisäys 1, 45.6.2 kohta):

Oletetaan, että neljän ympäröivän ESC-testin moodin arvot ovat seuraavat:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368) / (1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3) / (641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

NOx-päästöarvojen vertaileminen (liite 4A, lisäys 1, 45.6.3 kohta):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708) / 5,708 = 2,98 prosenttia

1.2.   Hiukkaspäästöt

Hiukkasten mittaus perustuu hiukkasten keräämiseen koko syklin ajalta, mutta näytteen ja virtauksen arvot (MSAM ja GEDF) määritetään yksittäisten moodien aikana. GEDF:n laskeminen riippuu käytettävästä järjestelmästä. Seuraavissa esimerkeissä käytetään järjestelmää, jossa on CO2-mittaus ja hiilitasapainomenetelmä, sekä järjestelmää, jossa käytetään virtauksen mittausta. Täysvirtauslaimennusjärjestelmää käytettäessä GEDF mitataan suoraan CVS-laitteiston avulla.

GEDF:n laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 6.2.3 ja 6.2.4 kohta)

Oletetaan, että moodista 4 on saatu seuraavat mittaustiedot. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa moodeissa.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (prosenttia) | (prosenttia) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(prosenttia)

(prosenttia)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | hiilitasapainomenetelmä |
| --- | --- |

a)

hiilitasapainomenetelmä

| b) | virtauksen mittaus -menetelmä |
| --- | --- |

b)

virtauksen mittaus -menetelmä

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Massavirtausten laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 6.4 kohta):

Yksittäisten moodien GEDFW-virtaukset kerrotaan vastaavilla painotuskertoimilla liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 2.7.1 kohdan mukaisesti ja ne lasketaan yhteen syklin keskimääräisen GEDF:n laskemiseksi. Näytteen kokonaismäärä MSAM lasketaan yhteen yksittäisten moodien näytteiden määristä.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226+0,122+0,151+0,152+0,076+0,076+0,076+0,136+0,151+0,121+0,076+0,076+0,075

= 1,515 kg

Jos suodattimissa olevien hiukkasten massa on 2,5 mg, saadaan seuraava tulos:

Formula

Taustakorjaus (valinnainen)

Oletetaan, että on tehty yksi taustamittaus, josta on saatu seuraavat arvot. Laimennuskertoimen DF laskutoimitus suoritetaan tämän liitteen 3.1 kohdassa kuvatulla tavalla, eikä sitä esitetä tässä.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| DF-summa = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

DF-summa =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Spesifisten päästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 6.5 kohta):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

jos taustakorjattu

Formula,

Spesifisen painotuskertoimen laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 6.6 kohta):

Oletetaan edellä moodilla 4 lasketut arvot, jolloin Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Kyseinen arvo on vaadittavan arvon 0,10±0,003 mukainen.

2.   ELR-TESTI

Koska Bessel-suodatus on aivan uusi keskiarvonmääritysmenetelmä eurooppalaisessa pakokaasulainsäädännössä, alla selitetään Bessel-suodatin, esitetään esimerkki Besselin algoritmista sekä esimerkki lopullisten savuarvojen laskemisesta. Besselin algoritmin vakiot riippuvat ainoastaan opasimetrin mallista ja tietojenhankintalaitteiston näytteenottotaajuudesta. On suositeltavaa, että opasimetrin valmistaja ilmoittaa lopulliset Besselin suodatinvakiot eri näytteenottotaajuuksille ja että asiakas käyttää näitä vakioita Besselin algoritmin muodostamiseen ja savuarvojen laskemiseen.

2.1.   Yleisiä tietoja Bessel-suodattimesta

Käsittelemättömässä opasiteettisignaalissa on yleensä erittäin hajanaisia arvoja suurtaajuisten vaihtelujen vuoksi. ELR-testissä nämä suurtaajuiset vaihtelut poistetaan Bessel-suodattimen avulla. Bessel-suodatin on rekursiivinen toisen kertaluvun alipäästösuodatin, joka mahdollistaa signaalin nopeimman nousun ilman ylitystä.

Jos oletetaan, että pakoputkessa on reaaliaikainen raakapakokaasuvirta, kaikki opasimetrit näyttävät viivästyneen ja eri tavoin mitatun opasiteettijäljen. Mitatun opasiteettijäljen viive ja suuruus riippuvat pääasiallisesti opasimetrin mittauskammion, myös pakokaasun näytteenottolinjojen, geometriasta ja ajasta, joka opasimetrin elektroniikalta kuluu signaalin käsittelemiseen. Näitä kahta vaikutusta kuvaavia arvoja kutsutaan fyysiseksi ja sähköiseksi vasteajaksi, jotka vastaavat kunkin opasimetrityypin yhtä suodatinta.

Bessel-suodattimen käyttämisen tarkoituksena on taata koko opasimetrijärjestelmässä samanlaiset suodatinominaisuudet, jotka koostuvat seuraavista:

| a) | opasimetrin fyysinen vasteaika (tp), |
| --- | --- |

a)

opasimetrin fyysinen vasteaika (tp),

| b) | opasimetrin sähköinen vasteaika (te), |
| --- | --- |

b)

opasimetrin sähköinen vasteaika (te),

| c) | käytettävän Bessel-suodattimen suodatinvasteaika (tF). |
| --- | --- |

c)

käytettävän Bessel-suodattimen suodatinvasteaika (tF).

Tulokseksi saatava järjestelmän kokonaisvasteaika tAver saadaan seuraavasti:

Formula,

ja kaikentyyppisten opasimetrien kokonaisvasteajan on oltava yhtä suuri saman savuarvon tuottamiseksi. Tämän vuoksi Bessel-suodatin on muodostettava siten, että suodattimen vasteajan (tF) on yhdessä yksittäisen opasimetrin fyysisen (tp) ja sähköisen (te) vasteajan kanssa tuotettava tarvittava kokonaisvasteaika (tAver). Koska tp ja te ovat yksittäisten opasimetrien kiinteitä arvoja, ja tässä säännössä tAver on 1,0 sekuntia, tF voidaan laskea seuraavasti:

Formula

Määrityksen mukaisesti suodattimen vasteaika tF on suodatetun lähtösignaalin 10 ja 90 prosentin välinen nousuaika askelsyötesignaalilla. Tämän vuoksi Bessel-suodattimen leikkaustaajuus on iteroitava siten, että Bessel-suodattimen vasteaika sopii vaadittavaan nousuaikaan.

Kuva a

Askelsyötesignaalin jälki ja suodatettu lähtösignaali

Image

Kuvassa a esitetään askelsyötesignaalin jälki, Bessel-suodatettu lähtösignaali ja Bessel-suodattimen vasteaika (tF).

Bessel-suodattimen lopullisen algoritmin muodostaminen on monivaiheinen prosessi, joka vaatii useita iterointivaiheita. Iterointimenettelyn kaavio esitetään jäljempänä.

Image

2.2.   Besselin algoritmin laskeminen

Tässä esimerkissä Besselin algoritmi muodostetaan useissa vaiheissa edellä olevan liitteen 4A lisäyksessä 1 olevaan 7.1 kohtaan perustuvan iterointimenettelyn mukaisesti.

Opasimetrin ja tietojenhankintalaitteiston ominaisuuksien oletetaan olevan seuraavat:

| a) | fyysinen vasteaika tp | 0,15 s |
| --- | --- | --- |
| b) | sähköinen vasteaika te | 0,05 s |
| c) | kokonaisvasteaika tAver | 1,00 s (tämän säännön määrityksen mukaisesti) |
| d) | näytteenottotaajuus | 150 Hz |

a)

fyysinen vasteaika tp

0,15 s

b)

sähköinen vasteaika te

0,05 s

c)

kokonaisvasteaika tAver

1,00 s (tämän säännön määrityksen mukaisesti)

d)

näytteenottotaajuus

150 Hz

Vaihe 1: Bessel-suodattimen tarvittava vasteaika tF:

Formula

Vaihe 2: Katkaisutaajuuden arvioiminen ja Besselin vakioiden E ja K laskeminen ensimmäistä iterointia varten:

| fc | = |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | = |
| E | = |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Tästä saadaan Besselin algoritmi:

Yi = Yi-1 + 7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

jossa Si vastaa askelsyötesignaalien arvoja (joko ”0” tai ”1”) ja Yi lähtösignaalin suodatettuja arvoja.

Vaihe 3: Bessel-suodattimen käyttäminen askelsyötteeseen:

Bessel-suodattimen vasteaika tF määritetään suodatetun lähtösignaalin 10 ja 90 prosentin väliseksi nousuajaksi askelsyötesignaalilla. Lähtösignaalin aikojen 10 prosenttia (t10) ja 90 prosenttia (t90) määrittämiseksi askelsyötteeseen on käytettävä Bessel-suodatinta yllä mainittujen arvojen fc, E ja K avulla.

Taulukossa B esitetään indeksiluvut, aika ja askelsyötesignaalin arvot sekä tulokseksi saatavat suodatetun lähtösignaalin arvot ensimmäistä ja toista iterointia varten. t10:n ja t90:n viereiset pisteet on merkitty lihavoiduin numeroin.

Taulukon B ensimmäisessä iteroinnissa 10 prosentin arvo esiintyy indeksilukujen 30 ja 31 välissä ja 90 prosentin arvo esiintyy indeksilukujen 191 ja 192 välissä. tF, iter-arvon laskemista varten t10:n ja t90:n tarkat arvot määritetään viereisten mittauspisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla seuraavasti:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

jossa outupper ja outlower ovat vastaavasti Bessel-suodatetun lähtösignaalin viereiset pisteet ja jossa tlower on viereisen aikapisteen aika taulukossa B esitetyn mukaisesti.

t10 = 0,200000+0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333+0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(v - 0,899147) = 1,276147 s

Vaihe 4: Ensimmäisen iterointikierroksen suodattimen vasteaika

tF, iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Vaihe 5: Vaaditun ja saadun suodattimen vasteajan ero ensimmäisellä iterointikierroksella

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Vaihe 6: Iterointiperusteiden tarkistaminen

|Δ| ≤ 0,01 vaaditaan. Koska 0,081641 > 0,01, iterointiperuste ei täyty ja toinen iterointikierros on aloitettava. Tällä iterointikierroksella lasketaan uusi katkaisutaajuus fc:n ja Δ:n avulla seuraavasti: fc, new = 0,318152 × (1 +0,081641) = 0,344126 Hz

Tätä uutta katkaisutaajuutta käytetään toisella iterointikierroksella alkaen jälleen vaiheesta 2. Iterointi on toistettava, kunnes iterointiperusteet täyttyvät. Taulukossa A esitetään ensimmäisen ja toisen iterointikierroksen tulokset.

Taulukko A

Ensimmäisen ja toisen iteroinnin arvot

| Muuttuja | 1. iterointi | 2. iterointi |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF, iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc, new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Muuttuja

1. iterointi

2. iterointi

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF, iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc, new

(Hz)

0,344126

0,346417

Vaihe 7: Lopullinen Besselin algoritmi

Kun iterointiperusteet on saavutettu, lopulliset Bessel-suodattimen vakiot ja lopullinen Besselin algoritmi lasketaan vaiheen 2 mukaisesti. Tässä esimerkissä iterointiperusteet on saavutettu toisen iteroinnin jälkeen (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Tämän jälkeen käytetään lopullista algoritmia keskimääräisten savuarvojen määrittämiseen (ks. seuraava 2.3 kohta).

Yi = Yi-1+8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) +0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Taulukko B

Askelsyötesignaalin ja Bessel-suodatetun lähtösignaalin arvot ensimmäisellä ja toisella iterointikierroksella

| Indeksi i
  [-] | Aika
  [s] | Askelsyötesignaali Si

  [-] | Suodatettu lähtösignaali Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. iterointi | 2. iterointi |
| - 2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeksi i

[-]

Aika

[s]

Askelsyötesignaali Si

[-]

Suodatettu lähtösignaali Yi [-]

1. iterointi

2. iterointi

- 2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   Savuarvojen laskeminen

Seuraavassa kaaviossa esitetään yleinen menettelytapa lopullisen savuarvon määrittämiseksi.

Image

Kuvassa b esitetään ELR-testin ensimmäisessä kuormitusvaiheessa mitatun raakaopasiteettisignaalin ja sekä suodatetun että suodattamattoman valon absorptiokertoimen (k-arvo) jäljet. Suodatetun k-jäljen suurin arvo Ymax1,A on osoitettu. Taulukko C sisältää vastaavasti indeksin i, ajan (näytteenottotaajuus 150 Hz), raakaopasiteetin sekä suodattamattoman ja suodatetun k-arvon numeeriset arvot. Suodatus on tehty tämän liitteen 2.2 kohdassa muodostetun Besselin algoritmin vakioiden avulla. Suuren tietomäärän vuoksi taulukoissa on esitetty ainoastaan savujäljen alun ja suurimman arvon alueet.

Kuva b

Mitatun opasiteetin N, suodattamattoman savun k ja suodatetun savun k jäljet

Image

Suurin arvo (i = 272) lasketaan seuraavien taulukon C oletettujen tietojen avulla. Kaikki muut yksittäiset savuarvot lasketaan samalla tavoin. Algoritmin aluksi S-1-, S-2-, Y-1- ja Y-2-arvot asetetaan nollaksi.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Index i | 272 |
| N (prosenttia) | 16,783 |
| S271 (m-
  1) | 0,427392 |
| S270 (m-
  1) | 0,427532 |
| Y271 (m-
  1) | 0,542383 |
| Y270 (m-
  1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Index i

272

N (prosenttia)

16,783

S271 (m-
  1)

0,427392

S270 (m-
  1)

0,427532

Y271 (m-
  1)

0,542383

Y270 (m-
  1)

0,542337

K-arvon laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 7.3.1 kohta):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m-
  1

Tämä arvo vastaa seuraavan yhtälön arvoa S272.

Savun Bessel-keskiarvon laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 7.3.2 kohta):

Seuraavassa yhtälössä käytetään edellisen 2.2 kohdan Besselin vakioita. Edellä lasketun mukaisesti todellinen suodattamaton k-arvo vastaa arvoa S272 (Si). S271 (Si
  -1) ja S270 (Si-2) ovat kaksi edellistä suodattamatonta k-arvoa, Y271 (Yi
  -1) ja Y270 (Yi-2) ovat kaksi edellistä suodatettua k-arvoa.

| Y272 = | 0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383+8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392+0,427532 - 4 × 0,542337) +0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Tämä arvo vastaa seuraavan yhtälön arvoa Ymax1,A.

Lopullisen savuarvon laskeminen (liite 4A, lisäys 1, 7.3.3 kohta):

Kustakin savujäljestä otetaan suurin suodatettu k-arvo lisälaskutoimituksia varten. Oletetaan seuraavat arvot:

| Nopeus | Ymax (m-
  1) |
| --- | --- |
| Sykli 1 | Sykli 2 | Sykli 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Nopeus

Ymax (m-
  1)

Sykli 1

Sykli 2

Sykli 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424+0,5435+0,5587) / 3 = 0,5482 m-1

SVB = (0,5596+0,5400+0,5389) / 3 = 0,5462 m-1

SVC = (0,4912+0,5207+0,5177) / 3 = 0,5099 m-1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-1

Syklin kelpoisuus (liite 4A, lisäys 1, 3.4 kohta)

Ennen savuarvon SV laskemista on todettava syklin kelpoisuus laskemalla kolmen syklin savun suhteelliset vakiopoikkeamat kullekin nopeudelle.

| Nopeus | Keskimääräinen savuarvo SV (m-1) | Absoluuttinen vakiopoikkeama (m-1) | Suhteellinen vakiopoikkeama (prosenttia) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Nopeus

Keskimääräinen savuarvo SV (m-1)

Absoluuttinen vakiopoikkeama (m-1)

Suhteellinen vakiopoikkeama (prosenttia)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

Tässä esimerkissä 15 prosentin kelpoisuusperuste täyttyy kaikille nopeuksille.

Taulukko C

Opasiteetin N arvot, suodattamaton ja suodatettu k-arvo kuormitusvaiheen alussa

| Indeksi i
  [-] | Aika
  [s] | Opasiteetti N
  [prosenttia] | suodattamaton k-arvo
  [m-1] | suodatettu k-arvo
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeksi i

[-]

Aika

[s]

Opasiteetti N

[prosenttia]

suodattamaton k-arvo

[m-1]

suodatettu k-arvo

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Opasiteetin N arvot, suodattamaton ja suodatettu k-arvo arvon Ymax1,A läheisyydessä. (≡ suurin arvo lihavoitu)

| Indeksi i
  [-] | Aika
  [s] | Opasiteetti N
  [prosenttia] | suodattamaton k-arvo
  [m-1] | suodatettu k-arvo
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeksi i

[-]

Aika

[s]

Opasiteetti N

[prosenttia]

suodattamaton k-arvo

[m-1]

suodatettu k-arvo

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   ETC-TESTI

3.1.   Kaasupäästöt (dieselmoottori)

Oletetaan seuraavat PDP-CVS-järjestelmän testitulokset:

| V0 (m3/rev) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (rev) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce (prosenttia) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/rev)

0,1776

Np (rev)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce (prosenttia)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Laimennetun pakokaasun virtauksen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.1 kohta):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273 / (101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

NOx-korjauskertoimen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.2 kohta):

Formula

Taustakorjattujen konsentraatioiden laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.3.1.1 kohta):

Oletetaan, että dieselpolttoaineen koostumus on C1H1,8

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Päästöjen massavirran laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.3.1. kohta):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Spesifisten päästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.4 kohta):

Formula = 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula = 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula = 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Hiukkaspäästöt (dieselmoottori)

Oletetaan seuraavat testitulokset kaksoislaimennusta käyttävässä PDP-CVS-järjestelmässä:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf, p (mg) | 3,030 |
| Mf, b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf, p (mg)

3,030

Mf, b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Massapäästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 5.1 kohta):

Mf = 3,030+0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Taustakorjatun päästön massan laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 5.1 kohta):

Formula

Spesifisten päästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 5.2 kohta):

Formula = 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula = 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, jos taustakorjattu

3.3.   Kaasupäästöt [paineistettua maakaasua (CNG) käyttävä moottori]

Oletetaan seuraavat testitulokset kaksoislaimennusta käyttävässä PDP-CVS-järjestelmässä:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce (prosenttia) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce (prosenttia)

0,723

Wact (kWh)

62,72

NOx-korjauskertoimen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.2 kohta):

Formula

NMHC-konsentraation laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.3.1 kohta):

| a) | GC-menetelmä
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

GC-menetelmä

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| b) | NMC-menetelmä: |
| --- | --- |

b)

NMC-menetelmä:

Oletetaan, että metaanitehokkuusarvo on 0,04 ja etaanitehokkuusarvo 0,98 (ks. liitteen 4A lisäyksessä 5 oleva 1.8.4 kohta):

Formula

Taustakorjattujen konsentraatioiden laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.3.1.1 kohta):

Jos käytetään G20-vertailupolttoainetta (100-prosenttista metaania), jonka koostumus on C1H4:

Formula

Formula

NMHC:n taustakonsentraatio on HCconcd:n ja CH4concd:n välinen ero.

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Päästöjen massavirran laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.3.1. kohta):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Spesifisten päästöjen laskeminen (liite 4A, lisäys 2, 4.4 kohta):

Formula = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula = 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula = 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ-MUUTOSKERROIN (Sλ)

4.1.   λ-muutoskertoimen (Sλ)
   (1)
  laskeminen

Formula

missä:

Sλ= λ-muutoskerroin,

inertti %= inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

Formula

N ja m= viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon, eli:

Formula

Formula

missä:

| CH4 | = | metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina, |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina, |
| C3 | = | kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina, |
| C4 | = | kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina, |
| C5 | = | kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina, |
| laimennus | = | laimennuskaasujen (eli , N2, CO2, He, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |

CH4

=

metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

C2

=

kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

C3

=

kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

C4

=

kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

C5

=

kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,

laimennus

=

laimennuskaasujen (eli Formula, N2, CO2, He, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

4.2.   Esimerkkejä λ-muutoskertoimen Sλ laskemisesta:

Esimerkki 1: G25: CH4 = 86 prosenttia, N2 = 14 prosenttia (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 2: GR: CH4 = 87 prosenttia, C2H6 = 13 prosenttia (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 3: USA: CH4 = 89 prosenttia, C2H6 = 4,5 prosenttia, C3H8 = 2,3 prosenttia, C6H14 = 0,2 prosenttia, O2 = 0,6 prosenttia, N2 = 4 prosenttia

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Auton moottoreiden polttoaineiden stoikiometriset ilman ja polttoaineen väliset suhteet — SAE J1829, kesäkuu 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kappale 3.4 ”Combustion stoichiometry” (sivut 68–72).

---

LIITE 7

Päästöjä rajoittavien järjestelmien kestävyyden testausmenettelyt

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä kuvaillaan menettelyt, joita käytetään valittaessa moottoriperhettä testattavaksi käyttöiän kertymäohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi. Näitä huononemiskertoimia sovelletaan moottoreiden ajoittaisissa tarkastuksissa mitattuihin päästöihin. Näillä tarkastuksilla varmistetaan, että moottoreiden käytönaikaiset päästöt pysyvät tämän säännön 5.2.1 kohdassa annettujen raja-arvojen mukaisina sen kestävyysjakson ajan, jota sovelletaan ajoneuvoon, johon kyseinen moottori on asennettu.

Liitteessä kuvaillaan myös päästöihin liittyvät ja päästöihin liittymättömät huoltotoimet, joita suoritetaan käyttöiän kertymäohjelman piiriin kuuluville moottoreille. Tällainen huolto suoritetaan käytössä oleville moottoreille, ja siitä ilmoitetaan uusien raskaiden moottoreiden omistajille.

2.   MOOTTOREIDEN VALINTA KÄYTTÖIÄN AIKAISTEN HUONONEMISKERTOIMIEN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 2.1. | Käyttöiän aikaisten huononemiskertoimien määrittämistä varten moottorit valitaan tämän säännön 7.1 kohdan mukaisesti määritellystä moottoriperheestä. |
| --- | --- |

2.1.

Käyttöiän aikaisten huononemiskertoimien määrittämistä varten moottorit valitaan tämän säännön 7.1 kohdan mukaisesti määritellystä moottoriperheestä.

| 2.2. | Eri moottoriperheistä olevat moottorit voidaan edelleen ryhmitellä perheiksi käytetyn pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän tyypin mukaan. Jotta voitaisiin sijoittaa samaan jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen moottorit, joissa on eri määrä sylintereitä ja erilainen sylinterirakenne mutta joiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja asennukseltaan samanlaiset, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, joista ilmenee, että näiden moottoreiden päästöt ovat vastaavat. |
| --- | --- |

2.2.

Eri moottoriperheistä olevat moottorit voidaan edelleen ryhmitellä perheiksi käytetyn pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän tyypin mukaan. Jotta voitaisiin sijoittaa samaan jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen moottorit, joissa on eri määrä sylintereitä ja erilainen sylinterirakenne mutta joiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja asennukseltaan samanlaiset, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, joista ilmenee, että näiden moottoreiden päästöt ovat vastaavat.

| 2.3. | Moottorin valmistaja valitsee yhden jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä edustavan moottorin testattavaksi tämän liitteen 3.2 kohdassa määritellyn käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti. Valinta tehdään tämän säännön 7.2 kohdassa esitettyjen valintakriteerien mukaisesti, ja valinnasta ilmoitetaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista. |
| --- | --- |

2.3.

Moottorin valmistaja valitsee yhden jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä edustavan moottorin testattavaksi tämän liitteen 3.2 kohdassa määritellyn käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti. Valinta tehdään tämän säännön 7.2 kohdassa esitettyjen valintakriteerien mukaisesti, ja valinnasta ilmoitetaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista.

| 2.3.1. | Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että moottorin jälkikäsittelyjärjestelmäperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen soveltuu paremmin toinen moottori, hyväksyntäviranomainen valitsee testattavan moottorin kuultuaan moottorin valmistajaa. |
| --- | --- |

2.3.1.

Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että moottorin jälkikäsittelyjärjestelmäperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen soveltuu paremmin toinen moottori, hyväksyntäviranomainen valitsee testattavan moottorin kuultuaan moottorin valmistajaa.

3.   KÄYTTÖIÄN AIKAISTEN HUONONEMISKERTOIMIEN MÄÄRITTÄMINEN

3.1.   Yleistä

Tiettyyn jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen sovellettavat huononemiskertoimet määritellään niin, että valituille moottoreille suoritetaan matkan ja käyttöiän kertymäohjelma, jonka aikana mitataan ajoittain kaasumaiset ja hiukkaspäästöt ESC- ja ETC-testeillä.

3.2.   Käyttöiän kertymäohjelma

Käyttöiän kertymäohjelma voidaan suorittaa valmistajan valinnan mukaan joko käyttämällä valitulla kantamoottorilla varustettua ajoneuvoa todelliseen käyttöön perustuvan käyttöiän kertymäohjelman tai dynamometrillä toteutetun käyttöiän kertymäohjelman mukaisesti.

| 3.2.1. | Käyttöiän kertymä todellisessa käytössä ja dynamometrillä mitattuna. |
| --- | --- |

3.2.1.

Käyttöiän kertymä todellisessa käytössä ja dynamometrillä mitattuna.

| 3.2.1.1. | Valmistaja määrittelee moottoreille ajomatkan ja käyttöiän kertymisen tavan ja laajuuden hyvän insinööritavan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Valmistaja määrittelee moottoreille ajomatkan ja käyttöiän kertymisen tavan ja laajuuden hyvän insinööritavan mukaisesti.

| 3.2.1.2. | Valmistaja määrittelee ajankohdat, jolloin moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt testataan ESC- ja ETC-testeissä. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Valmistaja määrittelee ajankohdat, jolloin moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt testataan ESC- ja ETC-testeissä.

| 3.2.1.3. | Kaikkiin tietyn jälkikäsittelyjärjestelmäperheen moottoreihin sovelletaan samaa moottorin käyttöohjelmaa. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Kaikkiin tietyn jälkikäsittelyjärjestelmäperheen moottoreihin sovelletaan samaa moottorin käyttöohjelmaa.

| 3.2.1.4. | Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan toimia niin, että kussakin testauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testi (ESC tai ETC), ja toinen testi suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan toimia niin, että kussakin testauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testi (ESC tai ETC), ja toinen testi suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa.

| 3.2.1.5. | Eri jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöohjelmat voivat olla erilaiset. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Eri jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöohjelmat voivat olla erilaiset.

| 3.2.1.6. | Käyttöohjelma voi olla käyttöikää lyhyempi, jos testipisteiden määrä on riittävä, jotta testitulokset voidaan ekstrapoloida asianmukaisesti 3.5.2 kohdassa esitetyllä tavalla. Käyttöiän kertymä ei kuitenkaan milloinkaan saa olla 3.2.1.8 kohdassa olevassa taulukossa esitettyä lyhyempi. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Käyttöohjelma voi olla käyttöikää lyhyempi, jos testipisteiden määrä on riittävä, jotta testitulokset voidaan ekstrapoloida asianmukaisesti 3.5.2 kohdassa esitetyllä tavalla. Käyttöiän kertymä ei kuitenkaan milloinkaan saa olla 3.2.1.8 kohdassa olevassa taulukossa esitettyä lyhyempi.

| 3.2.1.7. | Valmistajan on annettava tiedot käyttöiän kertymän vähimmäisjakson (ajomatkan) ja moottorin dynamometritestauksen keston vastaavuudesta. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi polttoaineenkulutuksen vastaavuus ja ajoneuvon nopeuden ja moottorin kierrosluvun vastaavuus. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Valmistajan on annettava tiedot käyttöiän kertymän vähimmäisjakson (ajomatkan) ja moottorin dynamometritestauksen keston vastaavuudesta. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi polttoaineenkulutuksen vastaavuus ja ajoneuvon nopeuden ja moottorin kierrosluvun vastaavuus.

| 3.2.1.8. | Käytön vähimmäiskertymä







  Sen ajoneuvon luokka, johon moottori asennetaan | Käytön vähimmäis-kertymäjakso | Käyttöikä (tämän säännön kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| Luokan N1 ajoneuvot | 100 000 km | 5.3.1.1 kohta |
| Luokan N2 ajoneuvot | 125 000 km | 5.3.1.2 kohta |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia | 125 000 km | 5.3.1.2 kohta |
| Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia | 167 000 km | 5.3.1.3 kohta |
| Luokan M2 ajoneuvot | 100 000 km | 5.3.1.1 kohta |
| Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia | 125 000 km | 5.3.1.2 kohta |
| Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia | 167 000 km | 5.3.1.3 kohta |

3.2.1.8.

Käytön vähimmäiskertymä

Sen ajoneuvon luokka, johon moottori asennetaan

Käytön vähimmäis-kertymäjakso

Käyttöikä (tämän säännön kohta)

Luokan N1 ajoneuvot

100 000 km

5.3.1.1 kohta

Luokan N2 ajoneuvot

125 000 km

5.3.1.2 kohta

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 16 tonnia

125 000 km

5.3.1.2 kohta

Luokan N3 ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 16 tonnia

167 000 km

5.3.1.3 kohta

Luokan M2 ajoneuvot

100 000 km

5.3.1.1 kohta

Luokan M3 alaluokkiin I, II, A ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 7,5 tonnia

125 000 km

5.3.1.2 kohta

Luokan M3 alaluokkiin III ja B kuuluvat ajoneuvot, joiden teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 7,5 tonnia

167 000 km

5.3.1.3 kohta

| 3.2.1.9. | Todelliseen käyttöön perustuva käyttöiän kertymäohjelma on kuvailtava kokonaisuudessaan hyväksyntähakemuksessa ja ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle ennen minkään testin aloittamista. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Todelliseen käyttöön perustuva käyttöiän kertymäohjelma on kuvailtava kokonaisuudessaan hyväksyntähakemuksessa ja ilmoitettava hyväksyntäviranomaiselle ennen minkään testin aloittamista.

| 3.2.2. | Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että ESC- ja ETC-testeissä on tehtävä lisämittauksia valmistajan valitsemien pisteiden välillä, se ilmoittaa tästä valmistajalle. Valmistajan on laadittava tarkistettu kertymäohjelma todellista käyttöä tai dynamometrimenetelmää varten, ja hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä se. |
| --- | --- |

3.2.2.

Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että ESC- ja ETC-testeissä on tehtävä lisämittauksia valmistajan valitsemien pisteiden välillä, se ilmoittaa tästä valmistajalle. Valmistajan on laadittava tarkistettu kertymäohjelma todellista käyttöä tai dynamometrimenetelmää varten, ja hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä se.

3.3.   Moottorin testaus

| 3.3.1. | Käyttöiän kertymäohjelman aloitus |
| --- | --- |

3.3.1.

Käyttöiän kertymäohjelman aloitus

| 3.3.1.1. | Valmistajan on määriteltävä kullekin jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritelty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita jälkikäsittelyjärjestelmän vakiointiajaksi 125 tuntia. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Valmistajan on määriteltävä kullekin jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritelty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita jälkikäsittelyjärjestelmän vakiointiajaksi 125 tuntia.

| 3.3.1.2. | Edellä 3.3.1.1 kohdassa määritelty vakiointijakso katsotaan käyttöiän kertymäohjelman alkamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Edellä 3.3.1.1 kohdassa määritelty vakiointijakso katsotaan käyttöiän kertymäohjelman alkamiseksi.

| 3.3.2. | Käyttöiän kertymätesti. |
| --- | --- |

3.3.2.

Käyttöiän kertymätesti.

| 3.3.2.1. | Vakautuksen jälkeen moottori käy läpi valmistajan valitseman käyttöiän kertymäohjelman 3.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt mitataan ESC- ja ETC-testeillä käyttöiän kertymäohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä tai hyväksyntäviranomaisen 3.2.2 kohdan mukaisesti määräämissä kohdissa. Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC), toinen testisykli (ESC tai ETC) on suoritettava käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Vakautuksen jälkeen moottori käy läpi valmistajan valitseman käyttöiän kertymäohjelman 3.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt mitataan ESC- ja ETC-testeillä käyttöiän kertymäohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä tai hyväksyntäviranomaisen 3.2.2 kohdan mukaisesti määräämissä kohdissa. Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC), toinen testisykli (ESC tai ETC) on suoritettava käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa.

| 3.3.2.2. | Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottoria huolletaan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottoria huolletaan 4 kohdan mukaisesti.

| 3.3.2.3. | Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottorille voidaan tehdä muita kuin aikataulun mukaisia huoltotoimenpiteitä esimerkiksi, jos OBD-järjestelmä on havainnut ongelman, joka on aiheuttanut virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisen. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottorille voidaan tehdä muita kuin aikataulun mukaisia huoltotoimenpiteitä esimerkiksi, jos OBD-järjestelmä on havainnut ongelman, joka on aiheuttanut virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisen.

3.4.   Raportointi

| 3.4.1. | Kaikkien käyttöiän kertymäohjelman kuluessa tehtyjen päästötestien (ESC ja ETC) tulokset on annettava hyväksyntäviranomaisen käyttöön. Jos joku päästötesti on julistettu mitättömäksi, valmistajan on annettava selitys siitä, miksi testi on julistettu mitättömäksi. Tällaisessa tapauksessa on suoritettava uusi ESC- ja ETC-testisarja uudessa 100 tuntia kestävässä käyttöiän kertymäohjelmassa. |
| --- | --- |

3.4.1.

Kaikkien käyttöiän kertymäohjelman kuluessa tehtyjen päästötestien (ESC ja ETC) tulokset on annettava hyväksyntäviranomaisen käyttöön. Jos joku päästötesti on julistettu mitättömäksi, valmistajan on annettava selitys siitä, miksi testi on julistettu mitättömäksi. Tällaisessa tapauksessa on suoritettava uusi ESC- ja ETC-testisarja uudessa 100 tuntia kestävässä käyttöiän kertymäohjelmassa.

| 3.4.2. | Aina, kun valmistaja testaa moottorin käyttöiän kertymäohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi, valmistajan on säilytettävä tiedostoissaan kaikkia ohjelman aikana tehtyjä päästötestejä ja moottorille suoritettuja huoltotoimenpiteitä koskevat tiedot. Nämä tiedot on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yhdessä käyttöiän kertymäohjelmassa tehtyjen päästötestien tulosten kanssa. |
| --- | --- |

3.4.2.

Aina, kun valmistaja testaa moottorin käyttöiän kertymäohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi, valmistajan on säilytettävä tiedostoissaan kaikkia ohjelman aikana tehtyjä päästötestejä ja moottorille suoritettuja huoltotoimenpiteitä koskevat tiedot. Nämä tiedot on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yhdessä käyttöiän kertymäohjelmassa tehtyjen päästötestien tulosten kanssa.

3.5.   Huononemiskertoimien määrittäminen

| 3.5.1. | Kunkin ESC- ja ETC-testissä käyttöiän kertymäohjelman kussakin testipisteessä mitatun pilaavan aineen osalta tehdään ”best fit” -regressioanalyysi kaikkien testitulosten perusteella. Kunkin pilaavan aineen jokaisen mittaukset tulokset ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin kyseisen pilaavan aineen raja-arvo tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoissa. Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC) ja että toinen testisykli (ESC tai ETC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, regressioanalyysi tehdään vain kussakin mittauspisteessä suoritetun testisyklin tulosten perusteella. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kunkin ESC- ja ETC-testissä käyttöiän kertymäohjelman kussakin testipisteessä mitatun pilaavan aineen osalta tehdään ”best fit” -regressioanalyysi kaikkien testitulosten perusteella. Kunkin pilaavan aineen jokaisen mittaukset tulokset ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin kyseisen pilaavan aineen raja-arvo tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoissa. Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC) ja että toinen testisykli (ESC tai ETC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, regressioanalyysi tehdään vain kussakin mittauspisteessä suoritetun testisyklin tulosten perusteella.

| 3.5.2. | Valmistajan on regressioanalyysin perusteella laskettava päästöarvot kunkin pilaavan aineen osalta käyttöiän kertymäohjelman alussa ja testattavaan moottoriin sovellettavan käyttöiän lopussa ekstrapoloimalla regressiokaava 3.5.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.2.

Valmistajan on regressioanalyysin perusteella laskettava päästöarvot kunkin pilaavan aineen osalta käyttöiän kertymäohjelman alussa ja testattavaan moottoriin sovellettavan käyttöiän lopussa ekstrapoloimalla regressiokaava 3.5.1 kohdan mukaisesti.

| 3.5.3. | Sellaisten moottoreiden osalta, joita ei ole varustettu pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä, kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on käyttöiän kertymäohjelman alun päästöarvojen ja käyttöiän lopun päästöarvojen välinen erotus.
  Sellaisten moottoreiden osalta, jotka on varustettu pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä, kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on käyttöiän kertymäohjelman alun päästöarvojen ja käyttöiän lopun päästöarvojen välinen suhde.
  Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC) ja että toinen testisykli (ESC tai ETC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, kussakin mittauspisteessä suoritetulle testisyklille laskettua huononemiskerrointa sovelletaan myös toiseen testisykliin sillä edellytyksellä, että kummankin testisyklin osalta käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa mitattujen arvojen välinen suhde on samanlainen. |
| --- | --- |

3.5.3.

Sellaisten moottoreiden osalta, joita ei ole varustettu pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä, kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on käyttöiän kertymäohjelman alun päästöarvojen ja käyttöiän lopun päästöarvojen välinen erotus.

Sellaisten moottoreiden osalta, jotka on varustettu pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä, kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on käyttöiän kertymäohjelman alun päästöarvojen ja käyttöiän lopun päästöarvojen välinen suhde.

Jos 3.2 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin mittauspisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (ESC tai ETC) ja että toinen testisykli (ESC tai ETC) suoritetaan vain käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa, kussakin mittauspisteessä suoritetulle testisyklille laskettua huononemiskerrointa sovelletaan myös toiseen testisykliin sillä edellytyksellä, että kummankin testisyklin osalta käyttöiän kertymäohjelman alussa ja lopussa mitattujen arvojen välinen suhde on samanlainen.

| 3.5.4. | Kutakin pilaavaa ainetta koskevat huononemiskertoimet testisyklien osalta kirjataan tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 1 olevaan 1.4 kohtaan. |
| --- | --- |

3.5.4.

Kutakin pilaavaa ainetta koskevat huononemiskertoimet testisyklien osalta kirjataan tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 1 olevaan 1.4 kohtaan.

| 3.6. | Vaihtoehtona käyttöiän kertymäohjelman käytölle huononemiskertoimien määrittämiseksi valmistajat voivat käyttää seuraavia huononemiskertoimia:












  Moottorityyppi | Testisykli | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diesel-moottori | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Kaasu-moottori | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Vaihtoehtona käyttöiän kertymäohjelman käytölle huononemiskertoimien määrittämiseksi valmistajat voivat käyttää seuraavia huononemiskertoimia:

Moottorityyppi

Testisykli

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Diesel-moottori

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Kaasu-moottori

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Valmistaja voi siirtää moottorille tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmälle määritetyt huononemiskertoimet moottorille tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmälle, jotka eivät kuulu samaan, 2.1 kohdan mukaisesti määriteltyyn moottoriperheluokkaan. Tällaisessa tapauksessa valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että kyseinen moottori tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmä ja se moottori tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmä, jolle huononemiskertoimet siirretään, ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja ajoneuvoon asentamiseen liittyviltä vaatimuksiltaan samanlaiset ja että näiden moottoreiden tai moottoreiden ja jälkikäsittelyjärjestelmien yhdistelmien päästöt ovat samanlaiset. |
| --- | --- |

3.6.1.

Valmistaja voi siirtää moottorille tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmälle määritetyt huononemiskertoimet moottorille tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmälle, jotka eivät kuulu samaan, 2.1 kohdan mukaisesti määriteltyyn moottoriperheluokkaan. Tällaisessa tapauksessa valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että kyseinen moottori tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmä ja se moottori tai moottorin ja jälkikäsittelyjärjestelmän yhdistelmä, jolle huononemiskertoimet siirretään, ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja ajoneuvoon asentamiseen liittyviltä vaatimuksiltaan samanlaiset ja että näiden moottoreiden tai moottoreiden ja jälkikäsittelyjärjestelmien yhdistelmien päästöt ovat samanlaiset.

3.7.   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

| 3.7.1. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästöjen osalta tarkastetaan tämän säännön 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7.1.

Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästöjen osalta tarkastetaan tämän säännön 8 kohdan mukaisesti.

| 3.7.2. | Valmistaja voi hyväksyntää suoritettaessa halutessaan mitata päästöt samalla kertaa myös ennen mahdollista pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää. Näin valmistaja voi muodostaa epäviralliset huononemiskertoimet erikseen moottorille ja jälkikäsittelyjärjestelmälle ja käyttää niitä apuna tuotantolinjan lopputarkastuksissa. |
| --- | --- |

3.7.2.

Valmistaja voi hyväksyntää suoritettaessa halutessaan mitata päästöt samalla kertaa myös ennen mahdollista pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää. Näin valmistaja voi muodostaa epäviralliset huononemiskertoimet erikseen moottorille ja jälkikäsittelyjärjestelmälle ja käyttää niitä apuna tuotantolinjan lopputarkastuksissa.

| 3.7.3. | Tyyppihyväksyntää varten tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 1 olevaan 1.4 kohtaan kirjataan vain ne huononemiskertoimet, jotka valmistaja on määrittänyt 3.6.1 kohdan mukaisesti tai jotka on määritetty 3.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7.3.

Tyyppihyväksyntää varten tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 1 olevaan 1.4 kohtaan kirjataan vain ne huononemiskertoimet, jotka valmistaja on määrittänyt 3.6.1 kohdan mukaisesti tai jotka on määritetty 3.5 kohdan mukaisesti.

4.   HUOLTO

Käyttöiän kertymäohjelman aikana moottoreille suoritetut huoltotoimet ja huononemiskertoimien määrittämiseksi tarvittava asianmukainen reagenssin käyttö luokitellaan joko päästöihin liittyviksi tai muiksi kuin päästöihin liittyviksi ja kummatkin voidaan luokitella määräaikaisiksi tai muiksi kuin määräaikaisiksi. Osa päästöihin liittyvistä huoltotoimista voidaan luokitella myös kriittisiksi päästöihin liittyviksi huoltotoimiksi.

4.1.   Päästöihin liittyvä määräaikainen huolto

| 4.1.1. | Tässä kohdassa määritellään päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten ja sisällytettäviksi uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille tarkoitettuihin huolto-ohjeisiin. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tässä kohdassa määritellään päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten ja sisällytettäviksi uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille tarkoitettuihin huolto-ohjeisiin.

| 4.1.2. | Päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten on tehtävä samanlaisin tai vastaavin välein kuin uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille tarkoitetuissa valmistajan huolto-ohjeissa esitetään. Huolto-ohjelmaa voidaan päivittää tarvittaessa käyttöiän kertymäohjelman aikana sillä edellytyksellä, että mitään huoltotoimenpidettä ei poisteta huolto-ohjelmasta sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu testimoottorille. |
| --- | --- |

4.1.2.

Päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten on tehtävä samanlaisin tai vastaavin välein kuin uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille tarkoitetuissa valmistajan huolto-ohjeissa esitetään. Huolto-ohjelmaa voidaan päivittää tarvittaessa käyttöiän kertymäohjelman aikana sillä edellytyksellä, että mitään huoltotoimenpidettä ei poisteta huolto-ohjelmasta sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu testimoottorille.

| 4.1.3. | Kaikkien moottoreille tehtävien päästöihin liittyvien huoltotoimien on oltava tarpeellisia sen varmistamiseksi, että käytössä olevat moottorit vastaavat vaatimuksia päästöarvojen osalta. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka osoittavat, että kaikki päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet ovat teknisesti välttämättömiä. |
| --- | --- |

4.1.3.

Kaikkien moottoreille tehtävien päästöihin liittyvien huoltotoimien on oltava tarpeellisia sen varmistamiseksi, että käytössä olevat moottorit vastaavat vaatimuksia päästöarvojen osalta. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka osoittavat, että kaikki päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet ovat teknisesti välttämättömiä.

| 4.1.4. | Moottorin valmistajan on (tarvittaessa) eriteltävä seuraavien osien säätö, puhdistus ja huolto:






  a) | pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Moottorin valmistajan on (tarvittaessa) eriteltävä seuraavien osien säätö, puhdistus ja huolto:

a)

pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet,

| b) | kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili, |
| --- | --- |

b)

kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili,

| c) | polttoaineruiskujen suukappaleet, |
| --- | --- |

c)

polttoaineruiskujen suukappaleet,

| d) | polttoaineruiskut, |
| --- | --- |

d)

polttoaineruiskut,

| e) | turboahdin, |
| --- | --- |

e)

turboahdin,

| f) | moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet, |
| --- | --- |

f)

moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet,

| g) | hiukkassuodatusjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat), |
| --- | --- |

g)

hiukkassuodatusjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat),

| h) | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket, |
| --- | --- |

h)

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket,

| i) | kaikki pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

i)

kaikki pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät.

| 4.1.5. | Huollon kannalta seuraavat osat määritellään kriittisiksi päästöihin liittyviksi osiksi:






  a) | kaikki pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

Huollon kannalta seuraavat osat määritellään kriittisiksi päästöihin liittyviksi osiksi:

a)

kaikki pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät,

| b) | moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet, |
| --- | --- |

b)

moottorin elektroninen valvontayksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet,

| c) | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät suodattimet, jäähdyttimet, ohjausventtiilit ja putket, |
| --- | --- |

c)

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät suodattimet, jäähdyttimet, ohjausventtiilit ja putket,

| d) | kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili. |
| --- | --- |

d)

kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili.

| 4.1.6. | Kaikki kriittiset päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet on kohtuullisen todennäköisesti suoritettava käytön aikana. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että kyseiset huoltotoimet suoritetaan kohtuullisen todennäköisesti käytön aikana, ja tällainen osoitus on annettava ennen huoltotoimien suorittamista käytön kertymäohjelman aikana. |
| --- | --- |

4.1.6.

Kaikki kriittiset päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet on kohtuullisen todennäköisesti suoritettava käytön aikana. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että kyseiset huoltotoimet suoritetaan kohtuullisen todennäköisesti käytön aikana, ja tällainen osoitus on annettava ennen huoltotoimien suorittamista käytön kertymäohjelman aikana.

| 4.1.7. | Sellaisten päästöihin liittyvien määräaikaisten huoltotoimien, jotka täyttävät jonkin 4.1.7.1–4.1.7.4 kohdan edellytyksistä, katsotaan tulevan kohtuullisen todennäköisesti suoritetuiksi käytön aikana. |
| --- | --- |

4.1.7.

Sellaisten päästöihin liittyvien määräaikaisten huoltotoimien, jotka täyttävät jonkin 4.1.7.1–4.1.7.4 kohdan edellytyksistä, katsotaan tulevan kohtuullisen todennäköisesti suoritetuiksi käytön aikana.

| 4.1.7.1. | On annettava tiedot, jotka osoittavat, että päästöjen ja ajoneuvon suorituskyvyn välillä on sellainen yhteys, että päästöjen lisääntyessä huollon puutteen takia, ajoneuvon suorituskyky heikkenee niin, ettei se enää sovellu normaaliin ajoon. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

On annettava tiedot, jotka osoittavat, että päästöjen ja ajoneuvon suorituskyvyn välillä on sellainen yhteys, että päästöjen lisääntyessä huollon puutteen takia, ajoneuvon suorituskyky heikkenee niin, ettei se enää sovellu normaaliin ajoon.

| 4.1.7.2. | Toimitetaan tutkimustiedot, jotka osoittavat, että 80 prosentin luottamustasolla 80 prosentille kyseisenlaisista käytössä olevista moottoreista tehdään kyseinen kriittinen huoltotoimi käytön aikana suositelluin välein. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Toimitetaan tutkimustiedot, jotka osoittavat, että 80 prosentin luottamustasolla 80 prosentille kyseisenlaisista käytössä olevista moottoreista tehdään kyseinen kriittinen huoltotoimi käytön aikana suositelluin välein.

| 4.1.7.3. | Tämän säännön liitteessä 9A olevan [3.6....] kohdan vaatimuksiin liittyen ajoneuvon kojelautaan asennetaan selvästi näkyvä osoitin, joka ilmoittaa kuljettajalle huoltotarpeesta. Osoittimen on toimittava asianmukaisen ajokilometrimäärän mukaan tai osan vikaannuttua. Osoittimen on oltava toiminnassa, kun moottori on käynnissä, eikä sitä saa voida poistaa ilman, että tarvittava huolto suoritetaan. Signaalin kuittaamisen on kuuluttava osana vaadittuun huolto-ohjelmaan. Järjestelmä ei saa olla sellainen, että sen toiminta lakkaa moottorin käyttöiän päätyttyä tai myöhemmin. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

Tämän säännön liitteessä 9A olevan [3.6....] kohdan vaatimuksiin liittyen ajoneuvon kojelautaan asennetaan selvästi näkyvä osoitin, joka ilmoittaa kuljettajalle huoltotarpeesta. Osoittimen on toimittava asianmukaisen ajokilometrimäärän mukaan tai osan vikaannuttua. Osoittimen on oltava toiminnassa, kun moottori on käynnissä, eikä sitä saa voida poistaa ilman, että tarvittava huolto suoritetaan. Signaalin kuittaamisen on kuuluttava osana vaadittuun huolto-ohjelmaan. Järjestelmä ei saa olla sellainen, että sen toiminta lakkaa moottorin käyttöiän päätyttyä tai myöhemmin.

| 4.1.7.4. | Muu menetelmä, jonka hyväksyntäviranomainen katsoo takaavan, että kriittinen huoltotoimi suoritetaan kohtuullisella todennäköisyydellä käytön aikana. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Muu menetelmä, jonka hyväksyntäviranomainen katsoo takaavan, että kriittinen huoltotoimi suoritetaan kohtuullisella todennäköisyydellä käytön aikana.

4.2.   Määräaikaisen huollon muutokset

| 4.2.1. | Valmistajan on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupaa, jos se haluaa suorittaa uusia määräaikaisia huoltotoimia käyttöiän kertymäohjelman aikana ja siten myös suositella kyseisiä toimia raskaiden ajoneuvojen ja moottoreiden omistajille. Valmistajan on sisällytettävä pyyntöön myös suosituksensa ehdotetun uuden määräaikaisen huoltotoimen luokaksi (päästöihin liittyvät, muut kuin päästöihin liittyvät, kriittiset tai muut kuin kriittiset) ja päästöihin liittyvän huollon osalta suosituksensa pisimmäksi käyttökelpoiseksi huoltoväliksi. Pyyntöön on liitettävä uuden määräaikaisen huoltotoimen tarpeen ja huoltovälin perusteet. |
| --- | --- |

4.2.1.

Valmistajan on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupaa, jos se haluaa suorittaa uusia määräaikaisia huoltotoimia käyttöiän kertymäohjelman aikana ja siten myös suositella kyseisiä toimia raskaiden ajoneuvojen ja moottoreiden omistajille. Valmistajan on sisällytettävä pyyntöön myös suosituksensa ehdotetun uuden määräaikaisen huoltotoimen luokaksi (päästöihin liittyvät, muut kuin päästöihin liittyvät, kriittiset tai muut kuin kriittiset) ja päästöihin liittyvän huollon osalta suosituksensa pisimmäksi käyttökelpoiseksi huoltoväliksi. Pyyntöön on liitettävä uuden määräaikaisen huoltotoimen tarpeen ja huoltovälin perusteet.

4.3.   Muu kuin päästöihin liittyvä määräaikainen huolto

| 4.3.1. | Muita kuin päästöihin liittyviä järkeviä ja teknisesti tarpeellisia huoltotoimia (kuten öljynvaihto, öljynsuodattimen vaihto, polttoaineensuodattimen vaihto, ilmansuodattimen vaihto, jäähdytysjärjestelmän huolto, joutokäynnin säätö, säädin, vääntömomentti, venttiilivälys, ruiskutuksen välys, ajoitus, mahdollisen käyttöhihnan kireyden säätö) voidaan suorittaa käyttöiän kertymäohjelmaan valituille moottoreille valmistajan omistajalle suosittelemien pisimpien huoltovälien mukaisesti (ei siis raskasta käyttöä varten suositelluin välein). |
| --- | --- |

4.3.1.

Muita kuin päästöihin liittyviä järkeviä ja teknisesti tarpeellisia huoltotoimia (kuten öljynvaihto, öljynsuodattimen vaihto, polttoaineensuodattimen vaihto, ilmansuodattimen vaihto, jäähdytysjärjestelmän huolto, joutokäynnin säätö, säädin, vääntömomentti, venttiilivälys, ruiskutuksen välys, ajoitus, mahdollisen käyttöhihnan kireyden säätö) voidaan suorittaa käyttöiän kertymäohjelmaan valituille moottoreille valmistajan omistajalle suosittelemien pisimpien huoltovälien mukaisesti (ei siis raskasta käyttöä varten suositelluin välein).

4.4.   Käytön kertymäohjelmassa testattavaksi valittujen moottoreiden huolto

| 4.4.1. | Käytön kertymäohjelmassa testattavaksi valittuihin moottoreihin tehdään muiden kuin moottorin, päästöjenrajoitusjärjestelmän tai polttoainejärjestelmän osien korjauksia vain osan vikaantumisen tai moottorijärjestelmän virhetoiminnan seurauksena. |
| --- | --- |

4.4.1.

Käytön kertymäohjelmassa testattavaksi valittuihin moottoreihin tehdään muiden kuin moottorin, päästöjenrajoitusjärjestelmän tai polttoainejärjestelmän osien korjauksia vain osan vikaantumisen tai moottorijärjestelmän virhetoiminnan seurauksena.

| 4.4.2. | Laitteita, välineitä ja työkaluja saa käyttää virheellisesti toimivien, väärin säädettyjen tai viallisten moottorin osien tunnistamiseen vain siinä tapauksessa, että samat tai vastaavat laitteet, välineet ja työkalut ovat myyjien ja huoltopisteiden käytettävissä ja niitä käytetään






  a) | kyseisten osien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Laitteita, välineitä ja työkaluja saa käyttää virheellisesti toimivien, väärin säädettyjen tai viallisten moottorin osien tunnistamiseen vain siinä tapauksessa, että samat tai vastaavat laitteet, välineet ja työkalut ovat myyjien ja huoltopisteiden käytettävissä ja niitä käytetään

a)

kyseisten osien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja

| b) | sen jälkeen, kun moottorin virhetoiminta on havaittu. |
| --- | --- |

b)

sen jälkeen, kun moottorin virhetoiminta on havaittu.

4.5.   Kriittinen päästöihin liittyvä muu kuin määräaikainen huolto

| 4.5.1. | Tarvittavan reagenssin kulutus katsotaan kriittiseksi päästöihin liittyväksi muuksi kuin määräaikaiseksi huolloksi käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten ja sisällytettäväksi uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille toimitettaviin valmistajan huolto-ohjeisiin. |
| --- | --- |

4.5.1.

Tarvittavan reagenssin kulutus katsotaan kriittiseksi päästöihin liittyväksi muuksi kuin määräaikaiseksi huolloksi käyttöiän kertymäohjelman suorittamista varten ja sisällytettäväksi uusien raskaiden ajoneuvojen ja raskaiden moottoreiden omistajille toimitettaviin valmistajan huolto-ohjeisiin.

---

LIITE 8

Käytössä olevien ajoneuvojen ja moottoreiden vaatimustenmukaisuus

1.   YLEISTÄ

| 1.1. | Päästöjä koskeviin tyyppihyväksyntöihin liittyen on asianmukaista suorittaa toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että päästöjenrajoituslaitteet toimivat ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa (asianmukaisesti huollettujen ja käytettyjen ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuus). |
| --- | --- |

1.1.

Päästöjä koskeviin tyyppihyväksyntöihin liittyen on asianmukaista suorittaa toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että päästöjenrajoituslaitteet toimivat ajoneuvoon asennetun moottorin käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa (asianmukaisesti huollettujen ja käytettyjen ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuus).

| 1.2. | Tämän säännön osalta nämä toimenpiteet on tarkastettava ajanjaksolla, joka vastaa tämän säännön 5.3. kohdassa sellaisille ajoneuvoille tai moottoreille määriteltyä käyttöikää, jotka hyväksytään tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.

Tämän säännön osalta nämä toimenpiteet on tarkastettava ajanjaksolla, joka vastaa tämän säännön 5.3. kohdassa sellaisille ajoneuvoille tai moottoreille määriteltyä käyttöikää, jotka hyväksytään tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivin B1, B2 tai C mukaisesti.

| 1.3. | Käytössä olevien ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuuden tarkastus suoritetaan niiden tietojen perusteella, jotka valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle. Hyväksyntäviranomainen tarkastaa päästöjen osalta sarjan edustavia ajoneuvoja tai moottoreita, joiden hyväksyntä on myönnetty valmistajalle.
  Tämän liitteen kuvassa 1 esitetään käytönaikaisessa vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa käytettävä menettely. |
| --- | --- |

1.3.

Käytössä olevien ajoneuvojen tai moottoreiden vaatimustenmukaisuuden tarkastus suoritetaan niiden tietojen perusteella, jotka valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle. Hyväksyntäviranomainen tarkastaa päästöjen osalta sarjan edustavia ajoneuvoja tai moottoreita, joiden hyväksyntä on myönnetty valmistajalle.

Tämän liitteen kuvassa 1 esitetään käytönaikaisessa vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa käytettävä menettely.

2.   TARKASTUKSESSA SOVELLETTAVAT MENETTELYT

| 2.1. | Hallinnollinen yksikkö tarkastaa käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuuden valmistajalla olevien asiaa koskevien tietojen perusteella käyttäen vuoden 1958 sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kuvatun kaltaisia menettelyjä. Vaihtoehtoina ovat valmistajan toimittamat käytönaikaista seurantaa koskevat raportit, hyväksyntäviranomaisen suorittamat tarkkailutestaukset ja/tai sopimuspuolen suorittamasta tarkkailutestauksesta saadut tiedot. Käytettävät menettelyt kuvaillaan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

2.1.

Hallinnollinen yksikkö tarkastaa käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuuden valmistajalla olevien asiaa koskevien tietojen perusteella käyttäen vuoden 1958 sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kuvatun kaltaisia menettelyjä. Vaihtoehtoina ovat valmistajan toimittamat käytönaikaista seurantaa koskevat raportit, hyväksyntäviranomaisen suorittamat tarkkailutestaukset ja/tai sopimuspuolen suorittamasta tarkkailutestauksesta saadut tiedot. Käytettävät menettelyt kuvaillaan 3 kohdassa.

3.   TARKASTUSMENETTELYT

| 3.1. | Hyväksyntäviranomainen tarkastaa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Valmistajan laatiman käytönaikaista seurantaa koskevan raportin olisi perustuttava moottoreiden tai ajoneuvojen käytönaikaiseen testaukseen hyviksi todettujen ja asianmukaisten testimenettelyjen mukaisesti. Käytönaikaista seurantaa koskevan raportin on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot (ks. 3.1.1–3.1.13 kohta): |
| --- | --- |

3.1.

Hyväksyntäviranomainen tarkastaa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Valmistajan laatiman käytönaikaista seurantaa koskevan raportin olisi perustuttava moottoreiden tai ajoneuvojen käytönaikaiseen testaukseen hyviksi todettujen ja asianmukaisten testimenettelyjen mukaisesti. Käytönaikaista seurantaa koskevan raportin on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot (ks. 3.1.1–3.1.13 kohta):

| 3.1.1. | Valmistajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

3.1.1.

Valmistajan nimi ja osoite

| 3.1.2. | Valmistajan valtuutettujen edustajien nimet, osoitteet, puhelin- ja faksinumerot sekä sähköpostiosoitteet niillä alueilla, jotka valmistajan ilmoittamat tiedot kattavat |
| --- | --- |

3.1.2.

Valmistajan valtuutettujen edustajien nimet, osoitteet, puhelin- ja faksinumerot sekä sähköpostiosoitteet niillä alueilla, jotka valmistajan ilmoittamat tiedot kattavat

| 3.1.3. | Valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien moottoreiden mallinimet |
| --- | --- |

3.1.3.

Valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien moottoreiden mallinimet

| 3.1.4. | Luettelo moottorityypeistä, jotka kuuluvat valmistajan antamien tietojen piiriin (jälkikäsittelyjärjestelmäperhe) |
| --- | --- |

3.1.4.

Luettelo moottorityypeistä, jotka kuuluvat valmistajan antamien tietojen piiriin (jälkikäsittelyjärjestelmäperhe)

| 3.1.5. | Tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustettujen ajoneuvojen tunnusnumerot |
| --- | --- |

3.1.5.

Tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustettujen ajoneuvojen tunnusnumerot

| 3.1.6. | Käytössä olevien ajoneuvojen perheeseen kuuluviin moottorityyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntöjen numerot, mukaan lukien tarvittaessa kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)
  Kuva 1
  Käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastus — tarkastusmenettely |
| --- | --- |

3.1.6.

Käytössä olevien ajoneuvojen perheeseen kuuluviin moottorityyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntöjen numerot, mukaan lukien tarvittaessa kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)

Kuva 1

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastus — tarkastusmenettely

Image

| 3.1.7. | Tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien moottoreiden tyyppihyväksyntöjen laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen näitä tietoja pyytää) |
| --- | --- |

3.1.7.

Tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien moottoreiden tyyppihyväksyntöjen laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen näitä tietoja pyytää)

| 3.1.8. | Ajanjakso, jonka kuluessa valmistajan ilmoittamat tiedot on kerätty |
| --- | --- |

3.1.8.

Ajanjakso, jonka kuluessa valmistajan ilmoittamat tiedot on kerätty

| 3.1.9. | Valmistajan ilmoittamien tietojen kattama moottoreiden valmistusaika (esimerkiksi kalenterivuonna 2005 valmistetut ajoneuvot tai moottorit) |
| --- | --- |

3.1.9.

Valmistajan ilmoittamien tietojen kattama moottoreiden valmistusaika (esimerkiksi kalenterivuonna 2005 valmistetut ajoneuvot tai moottorit)

| 3.1.10. | Valmistajan käytönaikaisessa vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa käyttämä menettely, mukaan luettuna: |
| --- | --- |

3.1.10.

Valmistajan käytönaikaisessa vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa käyttämä menettely, mukaan luettuna:

| 3.1.10.1. | Ajoneuvon tai moottorin paikannusmenetelmä |
| --- | --- |

3.1.10.1.

Ajoneuvon tai moottorin paikannusmenetelmä

| 3.1.10.2. | Ajoneuvon tai moottorin valinta- tai hylkäysperuste |
| --- | --- |

3.1.10.2.

Ajoneuvon tai moottorin valinta- tai hylkäysperuste

| 3.1.10.3. | Ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt |
| --- | --- |

3.1.10.3.

Ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt

| 3.1.10.4. | Valmistajan hyväksymis- ja hylkäysperusteet käytössä olevien ajoneuvojen perheelle |
| --- | --- |

3.1.10.4.

Valmistajan hyväksymis- ja hylkäysperusteet käytössä olevien ajoneuvojen perheelle

| 3.1.10.5. | Maantieteellinen alue (alueet), jolla (joilla) valmistaja on kerännyt tietoja |
| --- | --- |

3.1.10.5.

Maantieteellinen alue (alueet), jolla (joilla) valmistaja on kerännyt tietoja

| 3.1.10.6. | Otoksen suuruus ja käytetty otantasuunnitelma |
| --- | --- |

3.1.10.6.

Otoksen suuruus ja käytetty otantasuunnitelma

| 3.1.11. | Valmistajan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyn tulokset, mukaan luettuna: |
| --- | --- |

3.1.11.

Valmistajan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyn tulokset, mukaan luettuna:

| 3.1.11.1. | Ohjelmaan sisältyvien (testattujen tai testaamattomien) moottoreiden tunnistetiedot. Näihin tietoihin on sisällyttävä:






  a) | mallinimi, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

Ohjelmaan sisältyvien (testattujen tai testaamattomien) moottoreiden tunnistetiedot. Näihin tietoihin on sisällyttävä:

a)

mallinimi,

| b) | ajoneuvon tunnusnumero (VIN), |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon tunnusnumero (VIN),

| c) | moottorin sarjanumero, |
| --- | --- |

c)

moottorin sarjanumero,

| d) | tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustetun ajoneuvon rekisterinumero, |
| --- | --- |

d)

tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustetun ajoneuvon rekisterinumero,

| e) | valmistuspäivämäärä, |
| --- | --- |

e)

valmistuspäivämäärä,

| f) | käyttöalue (jos tiedossa), |
| --- | --- |

f)

käyttöalue (jos tiedossa),

| g) | ajoneuvon käyttötapa (jos tiedossa), esimerkiksi kaupunkijakelu, pitkänmatkan kuljetus jne. |
| --- | --- |

g)

ajoneuvon käyttötapa (jos tiedossa), esimerkiksi kaupunkijakelu, pitkänmatkan kuljetus jne.

| 3.1.11.2. | Syyt siihen, että ajoneuvoa tai moottoria ei hyväksytä näytteeseen (esimerkiksi ajoneuvoa käytetty vähemmän kuin vuoden ajan, väärä päästöihin liittyvä huolto, käytetty polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on korkeampi kuin ajoneuvon normaalikäytössä tarvitaan, päästöjenrajoituslaitteet eivät ole hyväksynnän mukaiset). Hylkäämisen syy on eriteltävä (esimerkiksi miten huolto-ohjeita ei ole noudatettu). Ajoneuvoa ei pitäisi hylätä vain siksi, että AECS on ehkä ollut käytössä liian paljon. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Syyt siihen, että ajoneuvoa tai moottoria ei hyväksytä näytteeseen (esimerkiksi ajoneuvoa käytetty vähemmän kuin vuoden ajan, väärä päästöihin liittyvä huolto, käytetty polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on korkeampi kuin ajoneuvon normaalikäytössä tarvitaan, päästöjenrajoituslaitteet eivät ole hyväksynnän mukaiset). Hylkäämisen syy on eriteltävä (esimerkiksi miten huolto-ohjeita ei ole noudatettu). Ajoneuvoa ei pitäisi hylätä vain siksi, että AECS on ehkä ollut käytössä liian paljon.

| 3.1.11.3. | Kunkin näytteeseen kuuluvan moottorin päästöihin liittyvä huolto- ja kunnossapitohistoria (mukaan lukien mahdolliset suuret muutokset) |
| --- | --- |

3.1.11.3.

Kunkin näytteeseen kuuluvan moottorin päästöihin liittyvä huolto- ja kunnossapitohistoria (mukaan lukien mahdolliset suuret muutokset)

| 3.1.11.4. | Otoksen kunkin moottorin korjaushistoria (jos tiedossa) |
| --- | --- |

3.1.11.4.

Otoksen kunkin moottorin korjaushistoria (jos tiedossa)

| 3.1.11.5. | Testitiedot, mukaan luettuna:






  a) | testauspäivämäärä, |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Testitiedot, mukaan luettuna:

a)

testauspäivämäärä,

| b) | testauspaikka, |
| --- | --- |

b)

testauspaikka,

| c) | soveltuvissa tapauksissa tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustetun ajoneuvon matkamittarin lukema, |
| --- | --- |

c)

soveltuvissa tapauksissa tarkastuksen piiriin kuuluvalla moottorilla varustetun ajoneuvon matkamittarin lukema,

| d) | testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine), |
| --- | --- |

d)

testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine),

| e) | testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino), |
| --- | --- |

e)

testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino),

| f) | dynamometrin asetukset (esim. tehoasetus), |
| --- | --- |

f)

dynamometrin asetukset (esim. tehoasetus),

| g) | tämän liitteen 4 kohdan mukaisten ESC-, ETC- ja ELR-testien tulokset. Vähintään viisi moottoria on testattava, |
| --- | --- |

g)

tämän liitteen 4 kohdan mukaisten ESC-, ETC- ja ELR-testien tulokset. Vähintään viisi moottoria on testattava,

| h) | vaihtoehtona edellä olevalle g kohdalle testit voidaan suorittaa käyttämällä muuta menettelyä. Valmistajan on mainittava ja perusteltava käytön aikaisen toiminnan seuranta tällaisen testin avulla hyväksyntäprosessin yhteydessä (tämän säännön 3 ja 4 kohta). |
| --- | --- |

h)

vaihtoehtona edellä olevalle g kohdalle testit voidaan suorittaa käyttämällä muuta menettelyä. Valmistajan on mainittava ja perusteltava käytön aikaisen toiminnan seuranta tällaisen testin avulla hyväksyntäprosessin yhteydessä (tämän säännön 3 ja 4 kohta).

| 3.1.12. | OBD-järjestelmän tallenteet. |
| --- | --- |

3.1.12.

OBD-järjestelmän tallenteet.

| 3.1.13. | Tiedot kuluvan reagenssin käytöstä saaduista kokemuksista. Raporteissa olisi kuvailtava ainakin käyttäjien kokemukset reagenssin käsittelystä, säiliön täyttämisestä ja reagenssin kulutuksesta sekä täyttöpaikkojen toiminnasta ja erityisesti tiedot suorituskyvyn väliaikaisen rajoittimen aktivoitumistiheydestä ja muiden virhetilanteiden määrästä, virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisesta ja kuluvan reagenssin puutteeseen liittyvien vikakoodien rekisteröinnistä. |
| --- | --- |

3.1.13.

Tiedot kuluvan reagenssin käytöstä saaduista kokemuksista. Raporteissa olisi kuvailtava ainakin käyttäjien kokemukset reagenssin käsittelystä, säiliön täyttämisestä ja reagenssin kulutuksesta sekä täyttöpaikkojen toiminnasta ja erityisesti tiedot suorituskyvyn väliaikaisen rajoittimen aktivoitumistiheydestä ja muiden virhetilanteiden määrästä, virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisesta ja kuluvan reagenssin puutteeseen liittyvien vikakoodien rekisteröinnistä.

| 3.1.13.1. | Valmistajan on toimitettava käyttö- ja vikaraportit. Valmistajan on raportoitava takuuvaateista ja niiden tyypistä, käytön aikana tapahtuneista virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisista, kuluvan reagenssin puutteeseen liittyvien virhekoodien rekisteröinnistä sekä moottorin suorituskyvyn rajoittimen aktivoitumisista (ks. tämän säännön 5.5.5 kohta). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Valmistajan on toimitettava käyttö- ja vikaraportit. Valmistajan on raportoitava takuuvaateista ja niiden tyypistä, käytön aikana tapahtuneista virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisista, kuluvan reagenssin puutteeseen liittyvien virhekoodien rekisteröinnistä sekä moottorin suorituskyvyn rajoittimen aktivoitumisista (ks. tämän säännön 5.5.5 kohta).

| 3.2 | Valmistajan keräämien tietojen on oltava riittävän täydelliset, jotta käytönaikainen toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyn käyttöiän tai kestävyysajan kuluessa, ja niiden on oltava valmistajan alueellisia markkinaosuuksia edustavat. |
| --- | --- |

3.2

Valmistajan keräämien tietojen on oltava riittävän täydelliset, jotta käytönaikainen toiminta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän säännön 6.3 kohdassa määritellyn käyttöiän tai kestävyysajan kuluessa, ja niiden on oltava valmistajan alueellisia markkinaosuuksia edustavat.

| 3.3 | Valmistaja voi haluta, että käytön aikainen seuranta tehdään 3.1.11.5 kohdan g alakohdan mukaista pienemmällä moottori- tai ajoneuvomäärällä ja käyttämällä 3.1.11.5 kohdan h alakohdassa määriteltyä menettelyä. Syynä voi olla se, että raportin kohteena oleviin moottoriperheisiin kuuluvia moottoreita on vähän. Ehdoista olisi sovittava etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

3.3

Valmistaja voi haluta, että käytön aikainen seuranta tehdään 3.1.11.5 kohdan g alakohdan mukaista pienemmällä moottori- tai ajoneuvomäärällä ja käyttämällä 3.1.11.5 kohdan h alakohdassa määriteltyä menettelyä. Syynä voi olla se, että raportin kohteena oleviin moottoriperheisiin kuuluvia moottoreita on vähän. Ehdoista olisi sovittava etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa.

| 3.4 | Tässä kohdassa tarkoitetun seurantaraportin perusteella hyväksyntäviranomaisen on joko






  a) | päätettävä, että moottorityypin tai moottoriperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tyydyttävä, ja pidätyttävä muista toimista, |
| --- | --- | --- |

3.4

Tässä kohdassa tarkoitetun seurantaraportin perusteella hyväksyntäviranomaisen on joko

a)

päätettävä, että moottorityypin tai moottoriperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tyydyttävä, ja pidätyttävä muista toimista,

| b) | päätettävä, että valmistajan toimittamat tiedot eivät riitä päätöksen tekemiseen, ja pyydettävä valmistajalta lisätietoja tai uusia testituloksia. Tällaisia lisätestituloksia ovat moottorin hyväksynnän mukaan ESC-, ELR- ja ETC-testien tulokset tai muista menettelyistä sadut tulokset 3.1.11.5 kohdan h alakohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

b)

päätettävä, että valmistajan toimittamat tiedot eivät riitä päätöksen tekemiseen, ja pyydettävä valmistajalta lisätietoja tai uusia testituloksia. Tällaisia lisätestituloksia ovat moottorin hyväksynnän mukaan ESC-, ELR- ja ETC-testien tulokset tai muista menettelyistä sadut tulokset 3.1.11.5 kohdan h alakohdan mukaisesti, tai

| c) | päätettävä, että moottoriperhe ei vastaa käytönaikaisia vaatimuksia, ja vaatia varmistustestien suorittamista moottoriperheeseen kuuluville näytemoottoreille tämän liitteen 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

päätettävä, että moottoriperhe ei vastaa käytönaikaisia vaatimuksia, ja vaatia varmistustestien suorittamista moottoriperheeseen kuuluville näytemoottoreille tämän liitteen 5 kohdan mukaisesti.

| 3.5 | Sopimuspuoli voi suorittaa tarkkailutestaukset ja raportoida niistä tässä kohdassa kuvaillun tarkastusmenettelyn mukaisesti. Tiedot hankinnasta, huollosta ja valmistajan osallistumisesta voidaan kirjata. Sopimuspuoli voi myös käyttää vaihtoehtoisia päästötestausmenettelyjä 3.1.11.5 kohdan h alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

Sopimuspuoli voi suorittaa tarkkailutestaukset ja raportoida niistä tässä kohdassa kuvaillun tarkastusmenettelyn mukaisesti. Tiedot hankinnasta, huollosta ja valmistajan osallistumisesta voidaan kirjata. Sopimuspuoli voi myös käyttää vaihtoehtoisia päästötestausmenettelyjä 3.1.11.5 kohdan h alakohdan mukaisesti.

| 3.6 | Hyväksyntäviranomainen voi käyttää sopimuspuolen suorittamaa ja raportoimaa tarkkailutestausta perusteena 3.4 kohdan mukaisten päätösten tekemiselle. |
| --- | --- |

3.6

Hyväksyntäviranomainen voi käyttää sopimuspuolen suorittamaa ja raportoimaa tarkkailutestausta perusteena 3.4 kohdan mukaisten päätösten tekemiselle.

| 3.7 | Kun valmistaja aikoo suorittaa vapaaehtoisia korjaavia toimenpiteitä, sen olisi ilmoitettava niistä hyväksyntäviranomaiselle ja niille sopimuspuolille, joissa kohteena olevia moottoreita tai ajoneuvoja on käytössä. Valmistajan on tehtävä ilmoitus, jossa annetaan tiedot toimenpiteistä ja niiden piiriin kuuluvista moottoreista tai ajoneuvoista, kun se päättää ryhtyä toimenpiteisiin ja sen jälkeen säännöllisesti työn alettua. Soveltuvin osin voidaan soveltaa tämän liitteen 7 kohtaa. |
| --- | --- |

3.7

Kun valmistaja aikoo suorittaa vapaaehtoisia korjaavia toimenpiteitä, sen olisi ilmoitettava niistä hyväksyntäviranomaiselle ja niille sopimuspuolille, joissa kohteena olevia moottoreita tai ajoneuvoja on käytössä. Valmistajan on tehtävä ilmoitus, jossa annetaan tiedot toimenpiteistä ja niiden piiriin kuuluvista moottoreista tai ajoneuvoista, kun se päättää ryhtyä toimenpiteisiin ja sen jälkeen säännöllisesti työn alettua. Soveltuvin osin voidaan soveltaa tämän liitteen 7 kohtaa.

4.   PÄÄSTÖTESTIT

| 4.1 | Moottoriperheestä valittu moottori testataan ESC- ja ETC-testisykleillä kaasu- ja hiukkaspäästöjen osalta ja ELR-testisyklillä savupäästöjen osalta. Moottorin on edustettava kyseiselle moottorityypille tavanomaista käyttöä, ja sen on oltava peräisin normaalissa käytössä olevasta ajoneuvosta. Moottorin tai ajoneuvon hankinta, tarkastus ja huolto on suoritettava noudattaen esimerkiksi 3 kohdassa määriteltyä menettelyä, ja toimet on dokumentoitava.
  Moottorin on oltava huollettu liitteessä 7 olevassa 4 kohdassa tarkoitetun asianmukaisen huolto-ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

Moottoriperheestä valittu moottori testataan ESC- ja ETC-testisykleillä kaasu- ja hiukkaspäästöjen osalta ja ELR-testisyklillä savupäästöjen osalta. Moottorin on edustettava kyseiselle moottorityypille tavanomaista käyttöä, ja sen on oltava peräisin normaalissa käytössä olevasta ajoneuvosta. Moottorin tai ajoneuvon hankinta, tarkastus ja huolto on suoritettava noudattaen esimerkiksi 3 kohdassa määriteltyä menettelyä, ja toimet on dokumentoitava.

Moottorin on oltava huollettu liitteessä 7 olevassa 4 kohdassa tarkoitetun asianmukaisen huolto-ohjelman mukaisesti.

| 4.2 | ESC-, ETC- ja ELR-testeissä määritetyt päästöarvot ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin kyseisen pilaavan aineen raja-arvo tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoissa. |
| --- | --- |

4.2

ESC-, ETC- ja ELR-testeissä määritetyt päästöarvot ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin kyseisen pilaavan aineen raja-arvo tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoissa.

5.   VARMISTUSTESTAUS

| 5.1 | Varmistustestaus suoritetaan moottoriperheen käytön aikaisten päästöarvojen asianmukaisuuden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

5.1

Varmistustestaus suoritetaan moottoriperheen käytön aikaisten päästöarvojen asianmukaisuuden vahvistamiseksi.

| 5.1.1. | Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen 3.4 kohdan mukaiseen valmistajan seurantaraporttiin tai 3.5 kohdan mukaisesti annettuihin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin tietoihin, viranomainen voi määrätä valmistajan suorittamaan varmistustestejä. Hyväksyntäviranomainen tutkii valmistajan toimittaman, varmistustestejä koskevan raportin. |
| --- | --- |

5.1.1.

Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen 3.4 kohdan mukaiseen valmistajan seurantaraporttiin tai 3.5 kohdan mukaisesti annettuihin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin tietoihin, viranomainen voi määrätä valmistajan suorittamaan varmistustestejä. Hyväksyntäviranomainen tutkii valmistajan toimittaman, varmistustestejä koskevan raportin.

| 5.1.2. | Hyväksyntäviranomainen voi suorittaa varmistustestejä. |
| --- | --- |

5.1.2.

Hyväksyntäviranomainen voi suorittaa varmistustestejä.

| 5.2 | Varmistustestien olisi oltava soveltuvia moottorin ESC-, ETC- ja ELR-testejä 4 kohdan mukaisesti. Testattavat edustavat moottorit olisi otettava normaalissa käytössä olevista ajoneuvoista. Vaihtoehtoisesti, kun asiasta on sovittu etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa, valmistaja voi testata päästöjenrajoitusosia, jotka on irrotettu käytössä olevista ajoneuvoista ja asennettu asianmukaisesti käytettyihin ja edustaviin moottoreihin. Kuhunkin testiin valitaan sama päästöjenrajoitusosien kokonaisuus. Valinnan perusteet on ilmoitettava. |
| --- | --- |

5.2

Varmistustestien olisi oltava soveltuvia moottorin ESC-, ETC- ja ELR-testejä 4 kohdan mukaisesti. Testattavat edustavat moottorit olisi otettava normaalissa käytössä olevista ajoneuvoista. Vaihtoehtoisesti, kun asiasta on sovittu etukäteen hyväksyntäviranomaisen kanssa, valmistaja voi testata päästöjenrajoitusosia, jotka on irrotettu käytössä olevista ajoneuvoista ja asennettu asianmukaisesti käytettyihin ja edustaviin moottoreihin. Kuhunkin testiin valitaan sama päästöjenrajoitusosien kokonaisuus. Valinnan perusteet on ilmoitettava.

| 5.3 | Testitulosta voidaan pitää epätyydyttävänä, kun kahden tai useamman samaa perhettä edustavan moottorin testissä jonkin säännellyn pilaavan aineen pitoisuus ylittää merkittävästi tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitetyn raja-arvon. |
| --- | --- |

5.3

Testitulosta voidaan pitää epätyydyttävänä, kun kahden tai useamman samaa perhettä edustavan moottorin testissä jonkin säännellyn pilaavan aineen pitoisuus ylittää merkittävästi tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitetyn raja-arvon.

6.   SUORITETTAVAT TOIMENPITEET

| 6.1 | Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen valmistajan toimittamiin tietoihin tai testituloksiin ja 5 kohdan mukaisesti suoritetun moottorin varmistustestauksen tai sopimuspuolen (5.3 kohdan mukaisesti) suorittaman varmistustestauksen perusteella on selvää, että moottorityyppi ei vastaa näiden säännösten vaatimuksia, hyväksyntäviranomaisen on pyydettävä valmistajaa esittämään suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi vaatimustenmukaisuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.1

Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen valmistajan toimittamiin tietoihin tai testituloksiin ja 5 kohdan mukaisesti suoritetun moottorin varmistustestauksen tai sopimuspuolen (5.3 kohdan mukaisesti) suorittaman varmistustestauksen perusteella on selvää, että moottorityyppi ei vastaa näiden säännösten vaatimuksia, hyväksyntäviranomaisen on pyydettävä valmistajaa esittämään suunnitelman korjaaviksi toimenpiteiksi vaatimustenmukaisuuden saavuttamiseksi.

| 6.2 | Tällaisessa tapauksessa vuoden 1958 sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) tarkoitetut korjaavat toimet ulotetaan koskemaan 8 kohdan mukaisesti sellaisia samaa tyyppiä edustavia käytössä olevia moottoreita, joiden voidaan olettaa kärsivän samoista puutteista.
  Valmistajan esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi on hyväksytettävä hyväksyntäviranomaisella. Valmistaja on vastuussa korjaavista toimenpiteistä tehdyn suunnitelman täytäntöönpanosta sellaisena kuin suunnitelma on hyväksytty.
  Hyväksyntäviranomainen antaa päätöksensä tiedoksi sopimuspuolille 30 päivän kuluessa. Sopimuspuolet voivat vaatia, että samaa korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa sovelletaan kaikkiin samaa tyyppiä oleviin moottoreihin, jotka on rekisteröity sopimuspuolten alueella. |
| --- | --- |

6.2

Tällaisessa tapauksessa vuoden 1958 sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) tarkoitetut korjaavat toimet ulotetaan koskemaan 8 kohdan mukaisesti sellaisia samaa tyyppiä edustavia käytössä olevia moottoreita, joiden voidaan olettaa kärsivän samoista puutteista.

Valmistajan esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi on hyväksytettävä hyväksyntäviranomaisella. Valmistaja on vastuussa korjaavista toimenpiteistä tehdyn suunnitelman täytäntöönpanosta sellaisena kuin suunnitelma on hyväksytty.

Hyväksyntäviranomainen antaa päätöksensä tiedoksi sopimuspuolille 30 päivän kuluessa. Sopimuspuolet voivat vaatia, että samaa korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa sovelletaan kaikkiin samaa tyyppiä oleviin moottoreihin, jotka on rekisteröity sopimuspuolten alueella.

| 6.3 | Jos sopimuspuoli toteaa, että ajoneuvotyyppi ei ole siihen sovellettavien lisäyksessä 3 esitettyjen vaatimusten mukainen, sen on annettava asia tiedoksi viipymättä sille sopimuspuolelle, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän sopimuksen mukaisesti.
  Jollei sopimuksesta muuta johdu, sen sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän, ilmoittaa valmistajalle, että ajoneuvotyyppi on näiden vaatimusten vastainen ja valmistajalta edellytetään tiettyjä toimenpiteitä. Valmistaja toimittaa viranomaiselle kahden kuukauden kuluessa ilmoituksesta korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman, jonka olisi vastattava sisällöltään 7 kohdan vaatimuksia. Alkuperäisen hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen kuulee tämän jälkeen kahden kuukauden kuluessa valmistajaa, jotta saavutettaisiin yhteisymmärrys toimenpidesuunnitelmasta ja sen toteuttamisesta. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen toteaa, että yhteisymmärrykseen ei voida päästä, aloitetaan asiaankuuluvat sopimuksen mukaiset menettelyt. |
| --- | --- |

6.3

Jos sopimuspuoli toteaa, että ajoneuvotyyppi ei ole siihen sovellettavien lisäyksessä 3 esitettyjen vaatimusten mukainen, sen on annettava asia tiedoksi viipymättä sille sopimuspuolelle, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän sopimuksen mukaisesti.

Jollei sopimuksesta muuta johdu, sen sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen, joka myönsi alkuperäisen tyyppihyväksynnän, ilmoittaa valmistajalle, että ajoneuvotyyppi on näiden vaatimusten vastainen ja valmistajalta edellytetään tiettyjä toimenpiteitä. Valmistaja toimittaa viranomaiselle kahden kuukauden kuluessa ilmoituksesta korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman, jonka olisi vastattava sisällöltään 7 kohdan vaatimuksia. Alkuperäisen hyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen kuulee tämän jälkeen kahden kuukauden kuluessa valmistajaa, jotta saavutettaisiin yhteisymmärrys toimenpidesuunnitelmasta ja sen toteuttamisesta. Jos alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen toteaa, että yhteisymmärrykseen ei voida päästä, aloitetaan asiaankuuluvat sopimuksen mukaiset menettelyt.

7.   SUUNNITELMA KORJAAVIKSI TOIMENPITEIKSI

| 7.1. | Edellä 6.1 kohdassa tarkoitettu suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 60 työpäivän kuluttua 6.1 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman hyväksymisestä tai hylkäämisestä 30 työpäivän kuluessa. Lisäaikaa on kuitenkin myönnettävä, jos valmistaja voi osoittaa toimivaltaista hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että lisäaika on tarpeen vaatimustenvastaisuuden tutkimiseen, jotta voidaan toimittaa suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

7.1.

Edellä 6.1 kohdassa tarkoitettu suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 60 työpäivän kuluttua 6.1 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman hyväksymisestä tai hylkäämisestä 30 työpäivän kuluessa. Lisäaikaa on kuitenkin myönnettävä, jos valmistaja voi osoittaa toimivaltaista hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että lisäaika on tarpeen vaatimustenvastaisuuden tutkimiseen, jotta voidaan toimittaa suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi.

| 7.2. | Korjaavien toimenpiteiden piiriin on kuuluttava kaikkien moottorien, joissa on todennäköisesti sama vika. Tarve muuttaa hyväksyntäasiakirjoja on arvioitava. |
| --- | --- |

7.2.

Korjaavien toimenpiteiden piiriin on kuuluttava kaikkien moottorien, joissa on todennäköisesti sama vika. Tarve muuttaa hyväksyntäasiakirjoja on arvioitava.

| 7.3. | Valmistajalla on oltava jäljennös kaikesta korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan liittyvästä kirjeenvaihdosta. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa käytössä olevien ajoneuvojen korjausmenettelystä ja toimitettava säännöllisesti tilannekatsauksia hyväksyntäviranomaiselle. |
| --- | --- |

7.3.

Valmistajalla on oltava jäljennös kaikesta korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan liittyvästä kirjeenvaihdosta. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa käytössä olevien ajoneuvojen korjausmenettelystä ja toimitettava säännöllisesti tilannekatsauksia hyväksyntäviranomaiselle.

| 7.4. | Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on täytsettävä 7.4.1–7.4.11 kohdassa asetetut vaatimukset. Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksikäsitteisesti yksilöivä nimi tai numero. |
| --- | --- |

7.4.

Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on täytsettävä 7.4.1–7.4.11 kohdassa asetetut vaatimukset. Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksikäsitteisesti yksilöivä nimi tai numero.

| 7.4.1. | Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä moottorityypistä. |
| --- | --- |

7.4.1.

Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä moottorityypistä.

| 7.4.2. | Kuvaus erityismuutoksista, mukautuksista, korjauksista ja muista muutoksista, jotka tehdään moottoreihin niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan lukien lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset toimenpiteet ajoneuvon saattamiseksi vaatimustenmukaiseksi. |
| --- | --- |

7.4.2.

Kuvaus erityismuutoksista, mukautuksista, korjauksista ja muista muutoksista, jotka tehdään moottoreihin niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan lukien lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset toimenpiteet ajoneuvon saattamiseksi vaatimustenmukaiseksi.

| 7.4.3. | Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa moottoreiden tai ajoneuvojen omistajille korjaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

7.4.3.

Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa moottoreiden tai ajoneuvojen omistajille korjaavista toimenpiteistä.

| 7.4.4. | Mahdollinen kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jotka valmistaja vahvistaa edellytyksiksi oikeudelle tehdä korjauksia korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys valmistajan syistä tällaisten edellytysten asettamiseen. Mitään huolto- tai käyttöedellytyksiä ei saa asettaa, jolleivät ne todistettavasti liity vaatimustenvastaisuuteen ja sitä korjaaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

7.4.4.

Mahdollinen kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jotka valmistaja vahvistaa edellytyksiksi oikeudelle tehdä korjauksia korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys valmistajan syistä tällaisten edellytysten asettamiseen. Mitään huolto- tai käyttöedellytyksiä ei saa asettaa, jolleivät ne todistettavasti liity vaatimustenvastaisuuteen ja sitä korjaaviin toimenpiteisiin.

| 7.4.5. | Kuvaus menettelystä, jota moottorin omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. On mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet voidaan toteuttaa, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. Korjaus on tehtävä joutuisasti, kohtuullisen ajan kuluttua ajoneuvon toimittamisesta. |
| --- | --- |

7.4.5.

Kuvaus menettelystä, jota moottorin omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. On mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet voidaan toteuttaa, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. Korjaus on tehtävä joutuisasti, kohtuullisen ajan kuluttua ajoneuvon toimittamisesta.

| 7.4.6. | Jäljennös ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista. |
| --- | --- |

7.4.6.

Jäljennös ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista.

| 7.4.7. | Lyhyt kuvaus järjestelyistä, joita valmistaja käyttää varmistaakseen, että osia ja järjestelmiä on riittävästi korjaavia toimenpiteitä varten. On ilmoitettava, milloin osia tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

7.4.7.

Lyhyt kuvaus järjestelyistä, joita valmistaja käyttää varmistaakseen, että osia ja järjestelmiä on riittävästi korjaavia toimenpiteitä varten. On ilmoitettava, milloin osia tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi.

| 7.4.8. | Jäljennös kaikista ohjeista, jotka lähetetään korjauksen suorittaville henkilöille. |
| --- | --- |

7.4.8.

Jäljennös kaikista ohjeista, jotka lähetetään korjauksen suorittaville henkilöille.

| 7.4.9. | Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin suunnitelmaan kuuluvan moottorityypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevia tietoja, teknisiä selvityksiä jne. |
| --- | --- |

7.4.9.

Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin suunnitelmaan kuuluvan moottorityypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevia tietoja, teknisiä selvityksiä jne.

| 7.4.10. | Kaikki muut tiedot tai selvitykset, joita hyväksyntäviranomainen voi kohtuudella pitää tarpeellisina korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman arvioimiseksi. |
| --- | --- |

7.4.10.

Kaikki muut tiedot tai selvitykset, joita hyväksyntäviranomainen voi kohtuudella pitää tarpeellisina korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman arvioimiseksi.

| 7.4.11. | Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään leimaa, on toimitettava esimerkki siitä. |
| --- | --- |

7.4.11.

Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään leimaa, on toimitettava esimerkki siitä.

| 7.5. | Valmistajaa voidaan vaatia tekemään hyväksyttävästi suunnitellut ja tarvittavat testit osille ja moottoreille, joihin on tehty ehdotettu muutos tai korjaus, jotta voidaan todeta kyseisen muutoksen tai korjauksen tuloksellisuus. |
| --- | --- |

7.5.

Valmistajaa voidaan vaatia tekemään hyväksyttävästi suunnitellut ja tarvittavat testit osille ja moottoreille, joihin on tehty ehdotettu muutos tai korjaus, jotta voidaan todeta kyseisen muutoksen tai korjauksen tuloksellisuus.

| 7.6. | Valmistajan on merkittävä muistiin tiedot jokaisesta korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta moottorista tai ajoneuvosta sekä korjaukset tehneistä korjaamoista. Hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstään saatava haltuunsa näin syntyneet asiakirjat viiden vuoden ajan korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

7.6.

Valmistajan on merkittävä muistiin tiedot jokaisesta korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta moottorista tai ajoneuvosta sekä korjaukset tehneistä korjaamoista. Hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstään saatava haltuunsa näin syntyneet asiakirjat viiden vuoden ajan korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta.

| 7.7. | Korjauksesta ja/tai muutoksesta tai uusien laitteiden lisäämisestä on tehtävä merkintä todistukseen, jonka valmistaja antaa moottorin omistajalle. |
| --- | --- |

7.7.

Korjauksesta ja/tai muutoksesta tai uusien laitteiden lisäämisestä on tehtävä merkintä todistukseen, jonka valmistaja antaa moottorin omistajalle.

---

LIITE 9A

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-Järjestelmä)

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä käsitellään päästöjenrajoitusjärjestelmiin liittyviä moottoriajoneuvojen sisäisiä valvontajärjestelmiä (OBD-järjestelmiä) koskevia säännöksiä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön 2 kohdan määritelmien lisäksi tässä liitteessä tarkoitetaan

”lämmitysjaksolla” jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 22 K moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 343 K:n (70 oC:n) lämpötilan;

”tietojen saatavuudella” mahdollisuutta saada vianmääritykseen tarkoitetun standardiliittimen sarjaportin kautta käyttöön kaikki sellaiset päästöihin liittyvät OBD-tiedot, mukaan lukien kaikki vikakoodit, joita tarvitaan ajoneuvon päästöihin liittyvien osien tarkastusta, vianmääritystä, huoltoa tai korjausta varten;

”puutteella” moottorin sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) osalta sitä, että enintään kahdessa erillisessä osassa tai järjestelmässä, joita valvotaan, on tilapäisiä tai pysyviä käyttöominaisuuksia, jotka heikentävät kyseisten osien tai järjestelmien muuten tehokasta OBD-valvontaa tai eivät täytä kaikkia muita sisäisen valvontajärjestelmän tarkkoja vaatimuksia. Tällaisia puutteita sisältäviä moottoreita ja sellaisella moottorilla varustettuja ajoneuvoja voidaan hyväksyä, rekisteröidä ja myydä tämän liitteen 4.3 kohdan vaatimusten mukaisesti;

”kuluneella osalla tai järjestelmällä” moottoriin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää kuuluvaa osaa tai järjestelmää, jota valmistaja on tarkoituksellisesti ja hallitusti kuluttanut OBD-järjestelmän hyväksyntätestissä käyttöä varten;

”OBD-testisyklillä” ajosykliä, joka on ESC-testisyklin versio ja jossa yksittäiset 13 moodia suoritetaan samassa järjestyksessä kuin tämän säännön lisäyksessä 1 olevassa 2.7.1 kohdassa on esitetty sillä poikkeuksella, että kunkin moodin kesto on vain 60 sekuntia;

”käyttöjaksolla” virhetoiminnan ilmaisimen sammumisen edellytysten selvittämisessä käytettävää toimintojen sarjaa. Se koostuu moottorin käynnistyksestä, käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaan käynnistykseen kuluvasta ajasta, jolloin OBD-valvonta on toiminnassa ja mahdollinen virhetoiminta havaitaan;

”esivakiointisyklillä” vähintään kolmen OBD- tai päästötestisyklin suorittamista moottorin toiminnan ja päästöjenrajoitusjärjestelmän vakauttamiseksi ja OBD-valvonnan saattamiseksi valmiustilaan;

”korjaustiedoilla” kaikkia niitä tietoja, jotka tarvitaan moottorin vianmääritystä, huoltoa, tarkastusta ja määräaikaishuoltoa tai -korjausta varten ja jotka valmistajat antavat valtuutetuille jälleenmyyjille ja huoltamoille. Tarvittaessa tällaisiin tietoihin sisältyvät huoltokäsikirjat, tekniset käsikirjat, vianmääritystiedot (esimerkiksi mittausten teoreettiset enimmäis- ja vähimmäisarvot), johdotuskaaviot, moottorityyppiä koskeva ohjelmiston kalibrointitunnus, tiedot elektronisten järjestelmien ohjelmiston päivittämiseksi valmistajan ohjeiden mukaisesti, ohjeet yksittäisiä ja erityistapauksia varten, tiedot välineistä ja laitteista, datatietueita koskevat tiedot sekä kaksisuuntaiset valvonta- ja testaustiedot. Valmistaja ei ole velvollinen asettamaan saataville tietoja, jotka kuuluvat tekijänoikeuksien piiriin tai edustavat valmistajan tai alkuperäisen laitevalmistajan (OEM) erityistä taitotietoa. Tällaisessa tapauksessa tarpeellisia teknisiä tietoja ei saa perusteetta kieltäytyä antamasta;

”standardoidulla” sitä että kaikki päästöihin liittyvät OBD-tiedot (eli datavirtatiedot jos käytetään lukulaitetta) mukaan lukien kaikki käytetyt vikakoodit, tuotetaan yksinomaan sellaisten teollisuuden standardien mukaisesti, jotka johtavat mahdollisimman suureen yhdenmukaistamiseen ajoneuvoteollisuudessa, koska niiden muoto ja sallitut vaihtoehdot on selkeästi määritelty, ja joiden käyttö on nimenomaisesti sallittu tämän säännön mukaan;

”rajoittamattomalla”

| a) | pääsyä, joka ei edellytä vain valmistajalta saatavaa pääsykoodia tai vastaavaa laitetta, tai |
| --- | --- |

a)

pääsyä, joka ei edellytä vain valmistajalta saatavaa pääsykoodia tai vastaavaa laitetta, tai

| b) | pääsyä, joka mahdollistaa tuotetun tiedon arvioinnin ilman erityisiä ainutkertaisia dekoodaustietoja, ellei kyseisiä tietoja itsessään ole standardoitu. |
| --- | --- |

b)

pääsyä, joka mahdollistaa tuotetun tiedon arvioinnin ilman erityisiä ainutkertaisia dekoodaustietoja, ellei kyseisiä tietoja itsessään ole standardoitu.

3.   VAATIMUKSET JA TESTIT

3.1.   Yleiset vaatimukset

| 3.1.1. | Sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja asennettu ajoneuvoon, että se tunnistaa vikatyypit moottorin koko käyttöiän ajan. Tältä osin hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä se, että moottoreissa, joita on käytetty enemmän kuin tämän säännön 5.3 artiklassa määritellyn käyttöiän verran, OBD-järjestelmän toiminta voi olla heikentynyt siten, että tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaiset kynnysarvot voivat ylittyä ennen kuin järjestelmä ilmoittaa viasta ajoneuvon kuljettajalle. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja asennettu ajoneuvoon, että se tunnistaa vikatyypit moottorin koko käyttöiän ajan. Tältä osin hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä se, että moottoreissa, joita on käytetty enemmän kuin tämän säännön 5.3 artiklassa määritellyn käyttöiän verran, OBD-järjestelmän toiminta voi olla heikentynyt siten, että tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaiset kynnysarvot voivat ylittyä ennen kuin järjestelmä ilmoittaa viasta ajoneuvon kuljettajalle.

| 3.1.2. | Jokainen moottorin käynnistys aloittaa sarjan tarkastuksia, jotka ainakin kerran viedään loppuun saakka, jos toimitaan asianmukaisissa testausolosuhteissa. Testausolosuhteet on valittava siten, että ne vastaavat täysin ajo-olosuhteita tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa määritellyn testin mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2.

Jokainen moottorin käynnistys aloittaa sarjan tarkastuksia, jotka ainakin kerran viedään loppuun saakka, jos toimitaan asianmukaisissa testausolosuhteissa. Testausolosuhteet on valittava siten, että ne vastaavat täysin ajo-olosuhteita tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa määritellyn testin mukaisesti.

| 3.1.2.1. | Valmistajien ei tarvitse aktivoida osaa tai järjestelmää pelkästään OBD-järjestelmän toiminnan seurantaa varten, jos osa tai järjestelmä ei muutoin olisi aktiivisena (esimerkiksi reagenssisäiliön lämmittimen tai yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän käynnistäminen, kun kyseinen järjestelmä ei muutoin olisi toiminnassa). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Valmistajien ei tarvitse aktivoida osaa tai järjestelmää pelkästään OBD-järjestelmän toiminnan seurantaa varten, jos osa tai järjestelmä ei muutoin olisi aktiivisena (esimerkiksi reagenssisäiliön lämmittimen tai yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän käynnistäminen, kun kyseinen järjestelmä ei muutoin olisi toiminnassa).

| 3.1.3. | OBD-järjestelmä voi sisältää laitteita, jotka mittaavat käytön aikaisia muuttujia tai antavat niistä tietoa tai reagoivat niihin virhetoiminnan havaitsemiseksi tai virheellisen vikailmoituksen riskin minimoimiseksi. (Tällaisia muuttujia ovat esimerkiksi ajoneuvon nopeus, moottorin kierrosnopeus, käytössä oleva vaihde, lämpötila ja imusarjan paine.) Nämä laitteet eivät ole estolaitteita. |
| --- | --- |

3.1.3.

OBD-järjestelmä voi sisältää laitteita, jotka mittaavat käytön aikaisia muuttujia tai antavat niistä tietoa tai reagoivat niihin virhetoiminnan havaitsemiseksi tai virheellisen vikailmoituksen riskin minimoimiseksi. (Tällaisia muuttujia ovat esimerkiksi ajoneuvon nopeus, moottorin kierrosnopeus, käytössä oleva vaihde, lämpötila ja imusarjan paine.) Nämä laitteet eivät ole estolaitteita.

| 3.1.4. | Moottorin tarkastukseen, vianmääritykseen, huoltoon tai korjaukseen tarvittavaa pääsyä ajoneuvon sisäiseen valvontajärjestelmään ei saa rajoittaa, ja pääsy on standardoitava. Kaikkien ajoneuvon päästöihin liittyvien vikakoodien on oltava tämän liitteen 6.8.5 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

3.1.4.

Moottorin tarkastukseen, vianmääritykseen, huoltoon tai korjaukseen tarvittavaa pääsyä ajoneuvon sisäiseen valvontajärjestelmään ei saa rajoittaa, ja pääsy on standardoitava. Kaikkien ajoneuvon päästöihin liittyvien vikakoodien on oltava tämän liitteen 6.8.5 kohdan mukaisia.

3.2.   Ensimmäisen vaiheen OBD-vaatimukset

| 3.2.1. | Tämän säännön 5.4.1 kohdassa vahvistetuista päivämääristä alkaen kaikkien dieselmoottoreiden ja niillä varustettujen ajoneuvojen OBD-järjestelmän on ilmoitettava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän viasta, joka johtaa siihen, että päästöt lisääntyvät yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa vahvistettujen kynnysarvojen. |
| --- | --- |

3.2.1.

Tämän säännön 5.4.1 kohdassa vahvistetuista päivämääristä alkaen kaikkien dieselmoottoreiden ja niillä varustettujen ajoneuvojen OBD-järjestelmän on ilmoitettava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän viasta, joka johtaa siihen, että päästöt lisääntyvät yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa vahvistettujen kynnysarvojen.

| 3.2.2. | Ensimmäisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

3.2.2.

Ensimmäisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja:

| 3.2.2.1. | katalysaattorin poistaminen kokonaan, kun se on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

katalysaattorin poistaminen kokonaan, kun se on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei;

| 3.2.2.2. | mahdollisen typen oksidien poistojärjestelmän toimintatehon heikkeneminen NOx-päästöjen osalta; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

mahdollisen typen oksidien poistojärjestelmän toimintatehon heikkeneminen NOx-päästöjen osalta;

| 3.2.2.3. | mahdollisen hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen hiukkaspäästöjen osalta; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

mahdollisen hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen hiukkaspäästöjen osalta;

| 3.2.2.4. | mahdollisen yhdistetyn typen oksidien poistojärjestelmän ja hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen NOx- ja hiukkaspäästöjen osalta. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

mahdollisen yhdistetyn typen oksidien poistojärjestelmän ja hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen NOx- ja hiukkaspäästöjen osalta.

| 3.2.3. | Merkittävä toimintahäiriö |
| --- | --- |

3.2.3.

Merkittävä toimintahäiriö

| 3.2.3.1. | Vaihtoehtona 3.2.2.1–3.2.2.4 kohdan mukaiselle OBD-kynnysarvojen valvonnalle dieselmoottoreiden OBD-järjestelmät voivat tämän säännön 5.4.1.1 kohdan mukaisesti valvoa esiintyykö seuraavissa osissa merkittäviä toimintahäiriöitä:






  a) | katalysaattori, kun se on asennettu erillisenä yksikkönä, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Vaihtoehtona 3.2.2.1–3.2.2.4 kohdan mukaiselle OBD-kynnysarvojen valvonnalle dieselmoottoreiden OBD-järjestelmät voivat tämän säännön 5.4.1.1 kohdan mukaisesti valvoa esiintyykö seuraavissa osissa merkittäviä toimintahäiriöitä:

a)

katalysaattori, kun se on asennettu erillisenä yksikkönä, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei,

| b) | typen oksidien poistojärjestelmä, jos sellainen on asennettu, |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poistojärjestelmä, jos sellainen on asennettu,

| c) | hiukkassuodatin, jos sellainen on asennettu, |
| --- | --- |

c)

hiukkassuodatin, jos sellainen on asennettu,

| d) | yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja hiukkassuodatin. |
| --- | --- |

d)

yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja hiukkassuodatin.

| 3.2.3.2. | Jos moottori on varustettu typen oksidien poistojärjestelmällä (deNOx), valvottavia merkittäviä toimintahäiriöitä ovat esimerkiksi seuraavat: järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä (molemmat tarkoituksellisia merkittäviä toimintahäiriöitä); deNOx-järjestelmässä tarvittavan reagenssin puute; SCR-järjestelmän sähköosien vikaantuminen; kaikki deNOx-järjestelmän osien (anturit ja toimilaitteet, annostuksen säätölaitteet jne.) sähköviat, mukaan lukien mahdollinen reagenssin lämmitysjärjestelmä sekä reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Jos moottori on varustettu typen oksidien poistojärjestelmällä (deNOx), valvottavia merkittäviä toimintahäiriöitä ovat esimerkiksi seuraavat: järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä (molemmat tarkoituksellisia merkittäviä toimintahäiriöitä); deNOx-järjestelmässä tarvittavan reagenssin puute; SCR-järjestelmän sähköosien vikaantuminen; kaikki deNOx-järjestelmän osien (anturit ja toimilaitteet, annostuksen säätölaitteet jne.) sähköviat, mukaan lukien mahdollinen reagenssin lämmitysjärjestelmä sekä reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen).

| 3.2.3.3. | Jos moottori on varustettu hiukkassuodattimella, valvottavia merkittäviä toimintahäiriöitä ovat esimerkiksi seuraavat: suodattimen substraatin merkittävä sulaminen tai suodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta; kaikki hiukkassuodattimen osien (anturit ja toimilaitteet, annostuksen säätölaitteet jne.) sähköviat sekä mahdollisen reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Jos moottori on varustettu hiukkassuodattimella, valvottavia merkittäviä toimintahäiriöitä ovat esimerkiksi seuraavat: suodattimen substraatin merkittävä sulaminen tai suodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta; kaikki hiukkassuodattimen osien (anturit ja toimilaitteet, annostuksen säätölaitteet jne.) sähköviat sekä mahdollisen reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen).

| 3.2.4. | Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaisille, että tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, mikäli näiden osien tai järjestelmien rikkoutuminen tai poistaminen kokonaan ei johda päästöjen lisääntymiseen yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annettujen ensimmäisen vaiheen OBD-kynnysarvojen mitattuina tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 1.1 kohdan mukaisesti. Tätä säännöstä ei sovelleta pakokaasun kierrätyslaitteeseen, typen oksidien poistojärjestelmään, hiukkassuodattimeen eikä yhdistettyyn typen oksidien poistojärjestelmään ja hiukkassuodattimeen. Sitä ei myöskään sovelleta osaan tai järjestelmään, jota valvotaan merkittävän toimintahäiriön varalta. |
| --- | --- |

3.2.4.

Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaisille, että tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, mikäli näiden osien tai järjestelmien rikkoutuminen tai poistaminen kokonaan ei johda päästöjen lisääntymiseen yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annettujen ensimmäisen vaiheen OBD-kynnysarvojen mitattuina tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 1.1 kohdan mukaisesti. Tätä säännöstä ei sovelleta pakokaasun kierrätyslaitteeseen, typen oksidien poistojärjestelmään, hiukkassuodattimeen eikä yhdistettyyn typen oksidien poistojärjestelmään ja hiukkassuodattimeen. Sitä ei myöskään sovelleta osaan tai järjestelmään, jota valvotaan merkittävän toimintahäiriön varalta.

3.3.   Toisen vaiheen OBD-vaatimukset

| 3.3.1. | Tämän säännön 5.4.2 kohdassa vahvistetuista päivämääristä alkaen kaikkien puristussytytys- ja kaasumoottoreiden ja niillä varustettujen ajoneuvojen OBD-järjestelmän on ilmoitettava päästöihin liittyvän moottorijärjestelmän osan tai järjestelmän viasta, joka johtaa siihen, että päästöt lisääntyvät yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa vahvistettujen kynnysarvojen.
  OBD-järjestelmän on otettava huomioon moottorijärjestelmän elektronisten hallintayksiköiden (EECU) ja mahdollisten muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välinen viestintärajapinta, kun vaihdettu tieto vaikuttaa päästöjenrajoituksen toiminnan oikeellisuuteen. OBD-järjestelmän on valvottava EECU:n ja mainittuihin muihin ajoneuvon osiin yhteyden muodostavan osan (esimerkiksi viestintäväylän) välisen yhteyden eheyttä. |
| --- | --- |

3.3.1.

Tämän säännön 5.4.2 kohdassa vahvistetuista päivämääristä alkaen kaikkien puristussytytys- ja kaasumoottoreiden ja niillä varustettujen ajoneuvojen OBD-järjestelmän on ilmoitettava päästöihin liittyvän moottorijärjestelmän osan tai järjestelmän viasta, joka johtaa siihen, että päästöt lisääntyvät yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa vahvistettujen kynnysarvojen.

OBD-järjestelmän on otettava huomioon moottorijärjestelmän elektronisten hallintayksiköiden (EECU) ja mahdollisten muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välinen viestintärajapinta, kun vaihdettu tieto vaikuttaa päästöjenrajoituksen toiminnan oikeellisuuteen. OBD-järjestelmän on valvottava EECU:n ja mainittuihin muihin ajoneuvon osiin yhteyden muodostavan osan (esimerkiksi viestintäväylän) välisen yhteyden eheyttä.

| 3.3.2. | Toisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

3.3.2.

Toisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja:

| 3.3.2.1. | katalysaattorin tehon väheneminen, kun katalysaattori on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

katalysaattorin tehon väheneminen, kun katalysaattori on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko katalysaattori osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei;

| 3.3.2.2. | mahdollisen typen oksidien poistojärjestelmän toimintatehon heikkeneminen NOx-päästöjen osalta; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

mahdollisen typen oksidien poistojärjestelmän toimintatehon heikkeneminen NOx-päästöjen osalta;

| 3.3.2.3. | mahdollisen hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen hiukkaspäästöjen osalta; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

mahdollisen hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen hiukkaspäästöjen osalta;

| 3.3.2.4. | mahdollisen yhdistetyn typen oksidien poistojärjestelmän ja hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen NOx- ja hiukkaspäästöjen osalta. |
| --- | --- |

3.3.2.4.

mahdollisen yhdistetyn typen oksidien poistojärjestelmän ja hiukkassuodattimen toimintatehon heikkeneminen NOx- ja hiukkaspäästöjen osalta.

| 3.3.2.5. | moottorin elektronisen hallintayksikön (EECU) ja ajoneuvon muiden käyttövoima-, sähkö- tai elektroniikkajärjestelmien (esimerkiksi voimansiirron hallintajärjestelmän (TECU)) välinen rajapinta. |
| --- | --- |

3.3.2.5.

moottorin elektronisen hallintayksikön (EECU) ja ajoneuvon muiden käyttövoima-, sähkö- tai elektroniikkajärjestelmien (esimerkiksi voimansiirron hallintajärjestelmän (TECU)) välinen rajapinta.

| 3.3.3. | Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaisille, että tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, mikäli näiden osien tai järjestelmien rikkoutuminen tai poistaminen kokonaan ei johda päästöjen lisääntymiseen yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annettujen ensimmäisen vaiheen OBD-kynnysarvojen mitattuina tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1 kohdan mukaisesti. Tätä säännöstä ei sovelleta pakokaasun kierrätyslaitteeseen, typen oksidien poistojärjestelmään, hiukkassuodattimeen eikä yhdistettyyn typen oksidien poistojärjestelmään ja hiukkassuodattimeen. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistajat voivat osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaisille, että tiettyjä osia tai järjestelmiä ei tarvitse valvoa, mikäli näiden osien tai järjestelmien rikkoutuminen tai poistaminen kokonaan ei johda päästöjen lisääntymiseen yli tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annettujen ensimmäisen vaiheen OBD-kynnysarvojen mitattuina tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1 kohdan mukaisesti. Tätä säännöstä ei sovelleta pakokaasun kierrätyslaitteeseen, typen oksidien poistojärjestelmään, hiukkassuodattimeen eikä yhdistettyyn typen oksidien poistojärjestelmään ja hiukkassuodattimeen.

3.4.   Ensimmäisen ja toisen vaiheen vaatimukset

| 3.4.1. | Sekä ensimmäisen että toisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

3.4.1.

Sekä ensimmäisen että toisen vaiheen vaatimusten täyttämiseksi OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja:

| 3.4.1.1. | polttoaineen ruiskutusjärjestelmän sähköiset, polttoaineen annostuksen ja ajoituksen toimilaitteet virtapiirien eheyden (avoin virtapiiri, oikosulku) ja toiminnan täydellisen lakkaamisen varalta; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

polttoaineen ruiskutusjärjestelmän sähköiset, polttoaineen annostuksen ja ajoituksen toimilaitteet virtapiirien eheyden (avoin virtapiiri, oikosulku) ja toiminnan täydellisen lakkaamisen varalta;

| 3.4.1.2. | kaikki muut päästöihin liittyvät moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän osat, jotka on yhdistetty tietokoneeseen ja joiden vikaantuminen aiheuttaisi sen, että pakokaasupäästöt ylittäisivät tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annetut OBD-kynnysarvot. Tällaisia osia tai järjestelmiä ovat ainakin pakokaasujen kierrätysjärjestelmä, ilmavirtauksen massaa ja tilavuutta (sekä lämpötilaa), ahtopainetta ja imusarjan painetta valvovat ja säätävät laitteet (sekä anturit, jotka mahdollistavat nämä toiminnot), typen oksidien poistojärjestelmän anturit ja toimilaitteet sekä sähköisesti aktivoituvan aktiivisen hiukkassuodattimen anturit ja toimilaitteet; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

kaikki muut päästöihin liittyvät moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän osat, jotka on yhdistetty tietokoneeseen ja joiden vikaantuminen aiheuttaisi sen, että pakokaasupäästöt ylittäisivät tämän säännön 5.4.4 kohdassa olevassa taulukossa annetut OBD-kynnysarvot. Tällaisia osia tai järjestelmiä ovat ainakin pakokaasujen kierrätysjärjestelmä, ilmavirtauksen massaa ja tilavuutta (sekä lämpötilaa), ahtopainetta ja imusarjan painetta valvovat ja säätävät laitteet (sekä anturit, jotka mahdollistavat nämä toiminnot), typen oksidien poistojärjestelmän anturit ja toimilaitteet sekä sähköisesti aktivoituvan aktiivisen hiukkassuodattimen anturit ja toimilaitteet;

| 3.4.1.3. | kaikkia muita päästöihin liittyviä moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän osia, jotka on liitetty sähköiseen hallintajärjestelmään, on valvottava sähköisen kytkennän katkeamisen varalta, jos niitä ei valvota muulla tavoin; |
| --- | --- |

3.4.1.3.

kaikkia muita päästöihin liittyviä moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän osia, jotka on liitetty sähköiseen hallintajärjestelmään, on valvottava sähköisen kytkennän katkeamisen varalta, jos niitä ei valvota muulla tavoin;

| 3.4.1.4. | jos moottori on varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, jossa käytetään kuluvaa reagenssia, OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja:






  a) | tarvittavan reagenssin puuttuminen, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

jos moottori on varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, jossa käytetään kuluvaa reagenssia, OBD-järjestelmän on valvottava seuraavia seikkoja:

a)

tarvittavan reagenssin puuttuminen,

| b) | tarvittavan reagenssin laatu verrattuna tietoihin, jotka valmistaja on antanut tämän säännön liitteessä 1, |
| --- | --- |

b)

tarvittavan reagenssin laatu verrattuna tietoihin, jotka valmistaja on antanut tämän säännön liitteessä 1,

| c) | reagenssin kulutus ja annostuksen toiminta, |
| --- | --- |

c)

reagenssin kulutus ja annostuksen toiminta,

tämän säännön 5.5.4 kohdan mukaan.

3.5.   OBD-järjestelmän toiminta ja tiettyjen OBD-valvontaominaisuuksien tilapäinen keskeytyminen

| 3.5.1. | OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja ajoneuvoon asennettu, että se täyttää tässä liitteessä esitetyt vaatimukset käyttöolosuhteissa, jotka on määritelty tämän säännön 5.1.5.4 kohdassa.
  Muissa kuin tavanomaisissa käyttöolosuhteissa päästöjenrajoitusjärjestelmän toiminta voi heiketä jonkin verran OBD-järjestelmän osalta niin, että tämän säännön 5.4.4 kohdassa annetut kynnysarvot voivat ylittyä ennen kuin OBD-järjestelmä antaa vikailmoituksen ajoneuvon kuljettajalle.
  OBD-järjestelmän toiminta ei saa keskeytyä, ellei vähintään yksi seuraavista keskeytymisen perusteista ole voimassa: |
| --- | --- |

3.5.1.

OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja ajoneuvoon asennettu, että se täyttää tässä liitteessä esitetyt vaatimukset käyttöolosuhteissa, jotka on määritelty tämän säännön 5.1.5.4 kohdassa.

Muissa kuin tavanomaisissa käyttöolosuhteissa päästöjenrajoitusjärjestelmän toiminta voi heiketä jonkin verran OBD-järjestelmän osalta niin, että tämän säännön 5.4.4 kohdassa annetut kynnysarvot voivat ylittyä ennen kuin OBD-järjestelmä antaa vikailmoituksen ajoneuvon kuljettajalle.

OBD-järjestelmän toiminta ei saa keskeytyä, ellei vähintään yksi seuraavista keskeytymisen perusteista ole voimassa:

| 3.5.1.1. | Kyseisen OBD-valvontajärjestelmän toiminta voi keskeytyä, jos sen toimintakyky heikkenee vähäisen polttoainemäärän takia. Tällainen keskeytys on sallittu, jos polttoainetta on enemmän kuin 20 prosenttia säiliön nimellistilavuudesta. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Kyseisen OBD-valvontajärjestelmän toiminta voi keskeytyä, jos sen toimintakyky heikkenee vähäisen polttoainemäärän takia. Tällainen keskeytys on sallittu, jos polttoainetta on enemmän kuin 20 prosenttia säiliön nimellistilavuudesta.

| 3.5.1.2. | Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti tämän säännön 5.1.5.1 kohdan mukaisen avustavan päästöjenrajoituksen lisästrategian toiminnan aikana. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti tämän säännön 5.1.5.1 kohdan mukaisen avustavan päästöjenrajoituksen lisästrategian toiminnan aikana.

| 3.5.1.3. | Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti turvallisuuteen liittyvien järjestelmien tai varakäyntijärjestelmien aktivoituessa. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti turvallisuuteen liittyvien järjestelmien tai varakäyntijärjestelmien aktivoituessa.

| 3.5.1.4. | Ajoneuvoissa, joihin voidaan asentaa voimanottolaitteita, OBD-valvontalaitteiden toimintakeskeytys on sallittu sillä edellytyksellä, että se tapahtuu vain voimanottolaitteen ollessa kytkettynä ja kun ajoneuvolla ei ajeta. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

Ajoneuvoissa, joihin voidaan asentaa voimanottolaitteita, OBD-valvontalaitteiden toimintakeskeytys on sallittu sillä edellytyksellä, että se tapahtuu vain voimanottolaitteen ollessa kytkettynä ja kun ajoneuvolla ei ajeta.

| 3.5.1.5. | Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti moottorin jälkeen sijaitsevan päästöjenrajoitusjärjestelmän (hiukkassuodattimen, typen oksidien poistojärjestelmän tai näiden yhdistelmän) ajoittaisen regeneraation aikana. |
| --- | --- |

3.5.1.5.

Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti moottorin jälkeen sijaitsevan päästöjenrajoitusjärjestelmän (hiukkassuodattimen, typen oksidien poistojärjestelmän tai näiden yhdistelmän) ajoittaisen regeneraation aikana.

| 3.5.1.6. | Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti, kun käyttöolosuhteet eivät ole tämän säännön 5.1.5.4 kohdan mukaiset, siinä tapauksessa, että keskeytys on perusteltu OBD-valvontakyvyn (mukaan lukien mallinnus) rajoittamisen takia. |
| --- | --- |

3.5.1.6.

Kyseisten OBD-valvontajärjestelmien toiminta voi keskeytyä tilapäisesti, kun käyttöolosuhteet eivät ole tämän säännön 5.1.5.4 kohdan mukaiset, siinä tapauksessa, että keskeytys on perusteltu OBD-valvontakyvyn (mukaan lukien mallinnus) rajoittamisen takia.

| 3.5.2. | OBD-valvontajärjestelmän ei edellytetä valvovan osien toimintaa virhetoiminnan aikana, jos valvonta saattaisi vaarantaa turvallisuutta tai johtaa osan vaurioitumiseen. |
| --- | --- |

3.5.2.

OBD-valvontajärjestelmän ei edellytetä valvovan osien toimintaa virhetoiminnan aikana, jos valvonta saattaisi vaarantaa turvallisuutta tai johtaa osan vaurioitumiseen.

3.6.   Vianilmaisimen aktivointi

| 3.6.1. | OBD-järjestelmässä on oltava virhetoiminnan ilmaisin, joka on selkeästi ajoneuvon kuljettajan nähtävillä. Lukuun ottamatta tämän liitteen 3.6.2 kohdassa tarkoitettua tilannetta, virhetoiminnan ilmaisinta (esimerkiksi symbolia tai merkkivaloa) ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoittamaan päästöihin liittyvästä virhetoiminnasta ja ilmoittamaan kuljettajalle hätäkäynnistyksestä tai varakäyntitoiminnoista. Turvallisuuteen liittyville viesteille voidaan antaa korkein prioriteetti. Vianilmaisimen on näyttävä kaikissa valaistusolosuhteissa. Aktivoiduttuaan ilmaisimen on näytettävä ISO 2575 -standardin (1) mukainen kuvatunnus (merkkivalona tai näytön symbolina kojelaudassa). Ajoneuvoon ei saa asentaa enempää kuin yksi päästöjenrajoitusjärjestelmään liittyvä yleinen vianilmaisin. Muiden tietojen esittäminen erikseen on sallittua (esimerkiksi jarrujärjestelmää koskevat tiedot, turvavyön kiinnittäminen, öljynpaine, huolto, typen oksidien poistojärjestelmän reagenssin puute). Virhetoiminnan ilmaisimessa ei saa käyttää punaista väriä. |
| --- | --- |

3.6.1.

OBD-järjestelmässä on oltava virhetoiminnan ilmaisin, joka on selkeästi ajoneuvon kuljettajan nähtävillä. Lukuun ottamatta tämän liitteen 3.6.2 kohdassa tarkoitettua tilannetta, virhetoiminnan ilmaisinta (esimerkiksi symbolia tai merkkivaloa) ei saa käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoittamaan päästöihin liittyvästä virhetoiminnasta ja ilmoittamaan kuljettajalle hätäkäynnistyksestä tai varakäyntitoiminnoista. Turvallisuuteen liittyville viesteille voidaan antaa korkein prioriteetti. Vianilmaisimen on näyttävä kaikissa valaistusolosuhteissa. Aktivoiduttuaan ilmaisimen on näytettävä ISO 2575 -standardin (1) mukainen kuvatunnus (merkkivalona tai näytön symbolina kojelaudassa). Ajoneuvoon ei saa asentaa enempää kuin yksi päästöjenrajoitusjärjestelmään liittyvä yleinen vianilmaisin. Muiden tietojen esittäminen erikseen on sallittua (esimerkiksi jarrujärjestelmää koskevat tiedot, turvavyön kiinnittäminen, öljynpaine, huolto, typen oksidien poistojärjestelmän reagenssin puute). Virhetoiminnan ilmaisimessa ei saa käyttää punaista väriä.

| 3.6.2. | Virhetoiminnan ilmaisinta voidaan käyttää ilmoittamaan kuljettajalle kiireellisen huoltotoimenpiteen tarpeesta. Tällaiseen ilmoitukseen voi liittyä myös sopiva viesti kojelaudan näytöllä. |
| --- | --- |

3.6.2.

Virhetoiminnan ilmaisinta voidaan käyttää ilmoittamaan kuljettajalle kiireellisen huoltotoimenpiteen tarpeesta. Tällaiseen ilmoitukseen voi liittyä myös sopiva viesti kojelaudan näytöllä.

| 3.6.3. | Jos virhetoiminnan ilmaisimen toimintaperiaate on sellainen, että ilmaisimen aktivoitumiseen vaaditaan enemmän kuin yksi vakiointijakso, valmistajan on toimitettava tiedot ja/tai tekninen laskelma, jotka osoittavat asianmukaisesti, että valvontajärjestelmä havaitsee osien kulumisen tehokkaasti ja riittävän ajoissa. Järjestelmiä, joissa virhetoiminnan ilmaisimen aktivoituminen vaatii keskimäärin enemmän kuin kymmenen OBD- tai päästötestisykliä, ei hyväksytä. |
| --- | --- |

3.6.3.

Jos virhetoiminnan ilmaisimen toimintaperiaate on sellainen, että ilmaisimen aktivoitumiseen vaaditaan enemmän kuin yksi vakiointijakso, valmistajan on toimitettava tiedot ja/tai tekninen laskelma, jotka osoittavat asianmukaisesti, että valvontajärjestelmä havaitsee osien kulumisen tehokkaasti ja riittävän ajoissa. Järjestelmiä, joissa virhetoiminnan ilmaisimen aktivoituminen vaatii keskimäärin enemmän kuin kymmenen OBD- tai päästötestisykliä, ei hyväksytä.

| 3.6.4. | Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös aina, kun moottorin ohjaus kytkeytyy päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötilaan. Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös silloin, jos OBD-järjestelmä ei kykene täyttämään tässä säännössä esitettyjä valvonnan perusvaatimuksia. |
| --- | --- |

3.6.4.

Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös aina, kun moottorin ohjaus kytkeytyy päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötilaan. Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös silloin, jos OBD-järjestelmä ei kykene täyttämään tässä säännössä esitettyjä valvonnan perusvaatimuksia.

| 3.6.5. | Tässä kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava ja lisäksi on aktivoitava erityinen varoitustoiminto, esimerkiksi virhetoiminnan ilmaisimen vilkkuminen tai ISO 2575 -standardin (2) mukainen symboli. |
| --- | --- |

3.6.5.

Tässä kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava ja lisäksi on aktivoitava erityinen varoitustoiminto, esimerkiksi virhetoiminnan ilmaisimen vilkkuminen tai ISO 2575 -standardin (2) mukainen symboli.

| 3.6.6. | Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös aina, kun virtalukko on väliasennossa ennen moottorin käynnistymistä, ja sen on palauduttava 10 sekunnin kuluessa moottorin käynnistyttyä, jos vikoja ei ole havaittu. |
| --- | --- |

3.6.6.

Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava myös aina, kun virtalukko on väliasennossa ennen moottorin käynnistymistä, ja sen on palauduttava 10 sekunnin kuluessa moottorin käynnistyttyä, jos vikoja ei ole havaittu.

3.7.   Vikakoodien tallennus

OBD-järjestelmän on tallennettava päästöjenrajoitusjärjestelmän tilan ilmoittama(t) vikakoodi(t). Vikakoodi on tallennettava kaikkien sellaisten havaittujen ja varmennettujen virhetoimintojen osalta, jotka aiheuttavat virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumisen, ja koodin on ilmaistava virheellisesti toimiva järjestelmä tai osa mahdollisimman yksiselitteisesti. Tallennettava olisi myös erillinen koodi, joka osoittaa virhetoiminnan ilmaisimen odotetun tilan (esimerkiksi ilmaisin kytketty ”päälle”, ilmaisin kytketty ”pois”).

On käytettävä erillisiä tilakoodeja, joiden avulla voidaan tunnistaa asianmukaisesti toimivat päästöjenrajoitusjärjestelmät ja ne päästöjenrajoitusjärjestelmät, joiden tilan määrittämiseksi moottori ei vielä ole toiminut kyllin pitkää aikaa. Jos virhetoiminnan ilmaisin aktivoituu virhetoiminnan tai päästöjenrajoitusjärjestelmän perussäätötilan takia, on tallennettava sellainen vikakoodi, joka ilmaisee virhetoiminnan todennäköisen alueen. Vikakoodi on tallennettava myös tämän liitteen 3.4.1.1 ja 3.4.1.3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

| 3.7.1. | Jos seuranta on keskeytetty 10 ajosyklin ajaksi siksi, että ajoneuvoa käytetään jatkuvasti olosuhteissa, jotka vastaavat tämän liitteen 3.5.1.2 kohdassa määriteltyjä, seurantajärjestelmä voidaan asettaa tilaan ”valmis”, vaikka seurantaa ei ole suoritettu loppuun. |
| --- | --- |

3.7.1.

Jos seuranta on keskeytetty 10 ajosyklin ajaksi siksi, että ajoneuvoa käytetään jatkuvasti olosuhteissa, jotka vastaavat tämän liitteen 3.5.1.2 kohdassa määriteltyjä, seurantajärjestelmä voidaan asettaa tilaan ”valmis”, vaikka seurantaa ei ole suoritettu loppuun.

| 3.7.2. | Tieto ajasta, jonka moottori on ollut käynnissä virhetoiminnan ilmaisimen ollessa aktivoituna, on oltava pyynnöstä aina saatavilla sarjaportin kautta standardoidulta liittimeltä tämän liitteen 6.8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7.2.

Tieto ajasta, jonka moottori on ollut käynnissä virhetoiminnan ilmaisimen ollessa aktivoituna, on oltava pyynnöstä aina saatavilla sarjaportin kautta standardoidulta liittimeltä tämän liitteen 6.8 kohdan mukaisesti.

3.8.   Vianilmaisimen palauttaminen

| 3.8.1. | Virhetoiminnan ilmaisin voidaan palauttaa, kun ilmaisimen aktivoinnista huolehtiva valvontajärjestelmä ei enää havaitse kolmen peräkkäisen käyttöjakson tai 24 moottorin käyttötunnin aikana samaa virhetoimintaa tai muuta vikaa, joka yksinään aiheuttaisi ilmaisimen aktivoitumisen. |
| --- | --- |

3.8.1.

Virhetoiminnan ilmaisin voidaan palauttaa, kun ilmaisimen aktivoinnista huolehtiva valvontajärjestelmä ei enää havaitse kolmen peräkkäisen käyttöjakson tai 24 moottorin käyttötunnin aikana samaa virhetoimintaa tai muuta vikaa, joka yksinään aiheuttaisi ilmaisimen aktivoitumisen.

| 3.8.2. | Jos virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitunut siitä syystä, että typen oksidien poistojärjestelmässä tai yhdistetyssä typen oksidien ja hiukkasten jälkikäsittelylaitteessa ei ole tarpeeksi reagenssia tai siinä käytetään valmistajan ohjeiden vastaista reagenssia, ilmaisin voidaan palauttaa edeltävään tilaan sen jälkeen, kun säiliö on vaihdettu tai täytetty oikealla reagenssilla. |
| --- | --- |

3.8.2.

Jos virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitunut siitä syystä, että typen oksidien poistojärjestelmässä tai yhdistetyssä typen oksidien ja hiukkasten jälkikäsittelylaitteessa ei ole tarpeeksi reagenssia tai siinä käytetään valmistajan ohjeiden vastaista reagenssia, ilmaisin voidaan palauttaa edeltävään tilaan sen jälkeen, kun säiliö on vaihdettu tai täytetty oikealla reagenssilla.

| 3.8.3. | Jos virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitunut siksi, että moottorijärjestelmä toimii virheellisesti typen oksidien poistojärjestelmän suhteen tai reagenssin kulutus taikka annostelu ei ole asianmukaista, ilmaisin voidaan palauttaa edeltävään tilaan, kun tämän säännön 5.5.3, 5.5.4 ja 5.5.7 kohdassa määritellyt olosuhteet eivät enää ole voimassa. |
| --- | --- |

3.8.3.

Jos virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitunut siksi, että moottorijärjestelmä toimii virheellisesti typen oksidien poistojärjestelmän suhteen tai reagenssin kulutus taikka annostelu ei ole asianmukaista, ilmaisin voidaan palauttaa edeltävään tilaan, kun tämän säännön 5.5.3, 5.5.4 ja 5.5.7 kohdassa määritellyt olosuhteet eivät enää ole voimassa.

3.9.   Vikakoodin poistaminen

| 3.9.1 | OBD-järjestelmä voi poistaa vikakoodin, tiedon moottorin käyntiajasta ja tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei tallennu uudelleen vähintään 40 moottorin lämmitysjakson tai 100 moottorin käyntitunnin aikana, sen mukaan kumpi tulee ensin täyteen, lukuun ottamatta 3.9.2 kohdassa tarkoitettuja tilanteita. |
| --- | --- |

3.9.1

OBD-järjestelmä voi poistaa vikakoodin, tiedon moottorin käyntiajasta ja tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei tallennu uudelleen vähintään 40 moottorin lämmitysjakson tai 100 moottorin käyntitunnin aikana, sen mukaan kumpi tulee ensin täyteen, lukuun ottamatta 3.9.2 kohdassa tarkoitettuja tilanteita.

| 3.9.2 | Jos vikakoodi generoituu tämän säännön 5.5.3 tai 5.5.4 kohdan mukaisesti, OBD-järjestelmän on uusien tyyppihyväksyntöjen osalta 9 päivästä marraskuuta 2006 ja kaikkien rekisteröintien osalta 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen säilytettävä vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajan tieto vikakoodista ja tunneista, jotka moottori on ollut käynnissä virhetoiminnan ilmaisimen ollessa aktivoitunut.
  Minkään tämän liitteen 6.8.3 kohdassa tarkoitetun ulkoisen vianmääritys- tai muun laitteen käyttö ei saa aiheuttaa vikakoodin tai vastaavaa käyttötuntilukeman pyyhkiytymistä. |
| --- | --- |

3.9.2

Jos vikakoodi generoituu tämän säännön 5.5.3 tai 5.5.4 kohdan mukaisesti, OBD-järjestelmän on uusien tyyppihyväksyntöjen osalta 9 päivästä marraskuuta 2006 ja kaikkien rekisteröintien osalta 1 päivästä lokakuuta 2007 alkaen säilytettävä vähintään 400 päivän tai 9 600 moottorin käyttötunnin ajan tieto vikakoodista ja tunneista, jotka moottori on ollut käynnissä virhetoiminnan ilmaisimen ollessa aktivoitunut.

Minkään tämän liitteen 6.8.3 kohdassa tarkoitetun ulkoisen vianmääritys- tai muun laitteen käyttö ei saa aiheuttaa vikakoodin tai vastaavaa käyttötuntilukeman pyyhkiytymistä.

4.   OBD-JÄRJESTELMIEN HYVÄKSYNTÄÄN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

| 4.1. | Hyväksyntää varten OBD-järjestelmä on testattava tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.
  OBD-järjestelmän testauksessa käytetään kyseistä moottoriperhettä (ks. tämän säännön 7 kohta) edustavaa moottoria. Testauksen vaihtoehtona voidaan hyväksyntäviranomaiselle toimittaa OBD-moottoriperheen OBD-perusjärjestelmää koskeva testausraportti. |
| --- | --- |

4.1.

Hyväksyntää varten OBD-järjestelmä on testattava tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

OBD-järjestelmän testauksessa käytetään kyseistä moottoriperhettä (ks. tämän säännön 7 kohta) edustavaa moottoria. Testauksen vaihtoehtona voidaan hyväksyntäviranomaiselle toimittaa OBD-moottoriperheen OBD-perusjärjestelmää koskeva testausraportti.

| 4.1.1. | Edellä 3.2 kohdassa tarkoitetun ensimmäisen OBD-vaiheen osalta OBD-järjestelmän on |
| --- | --- |

4.1.1.

Edellä 3.2 kohdassa tarkoitetun ensimmäisen OBD-vaiheen osalta OBD-järjestelmän on

| 4.1.1.1. | havaittava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän vika silloin, kun vika johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot ylittäviin päästöihin, tai |
| --- | --- |

4.1.1.1.

havaittava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän vika silloin, kun vika johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot ylittäviin päästöihin, tai

| 4.1.1.2. | soveltuvin osin havaittava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän merkittävät toimintahäiriöt. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

soveltuvin osin havaittava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän merkittävät toimintahäiriöt.

| 4.1.2. | Edellä 3.3 kohdassa tarkoitetun toisen OBD-vaiheen osalta OBD-järjestelmän on havaittava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän vika silloin, kun vika johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot ylittäviin päästöihin. |
| --- | --- |

4.1.2.

Edellä 3.3 kohdassa tarkoitetun toisen OBD-vaiheen osalta OBD-järjestelmän on havaittava päästöihin liittyvän osan tai järjestelmän vika silloin, kun vika johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot ylittäviin päästöihin.

| 4.1.3. | Sekä ensimmäisen että toisen OBD-vaiheen osalta järjestelmän on havaittava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä tarvittavan mahdollisen reagenssin puutteet. |
| --- | --- |

4.1.3.

Sekä ensimmäisen että toisen OBD-vaiheen osalta järjestelmän on havaittava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä tarvittavan mahdollisen reagenssin puutteet.

4.2.   Asennusvaatimukset

| 4.2.1. | OBD-järjestelmällä varustetun moottorin asennuksessa ajoneuvoon on noudatettava seuraavia tämän liitteen säännöksiä ajoneuvon varusteiden osalta:






  a) | virhetoiminnan ilmaisimen ja soveltuvin osin muiden varoitustoimintojen osalta 3.6.1, 3.6.2 ja 3.6.5 kohdan säännökset, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

OBD-järjestelmällä varustetun moottorin asennuksessa ajoneuvoon on noudatettava seuraavia tämän liitteen säännöksiä ajoneuvon varusteiden osalta:

a)

virhetoiminnan ilmaisimen ja soveltuvin osin muiden varoitustoimintojen osalta 3.6.1, 3.6.2 ja 3.6.5 kohdan säännökset,

| b) | tarvittaessa 6.8.3.1 kohdan säännökset ajoneuvossa olevan valvontalaitteen osalta, |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa 6.8.3.1 kohdan säännökset ajoneuvossa olevan valvontalaitteen osalta,

| c) | liitäntärajapinnan osalta 6.8.6 kohdan säännökset. |
| --- | --- |

c)

liitäntärajapinnan osalta 6.8.6 kohdan säännökset.

4.3.   Puutteellisten OBD-järjestelmien hyväksyntä

| 4.3.1. | Valmistaja voi pyytää viranomaiselta, että OBD-järjestelmä hyväksytään hyväksyntää varten, vaikka järjestelmässä on yksi tai useampi sellainen puute, että tämän liitteen erityisvaatimukset eivät täysin täyty. |
| --- | --- |

4.3.1.

Valmistaja voi pyytää viranomaiselta, että OBD-järjestelmä hyväksytään hyväksyntää varten, vaikka järjestelmässä on yksi tai useampi sellainen puute, että tämän liitteen erityisvaatimukset eivät täysin täyty.

| 4.3.2. | Harkitessaan pyyntöä viranomaiset päättävät, onko yhdenmukaisuus tämän liitteen vaatimusten kanssa mahdotonta tai kohtuutonta.
  Viranomaiset ottavat huomioon valmistajan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa tekninen toteutettavuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantojaksot, mukaan luettuina moottorimallien käyttöönotto ja käytöstä poisto ja tietokoneiden ohjelmointipäivitys, OBD-järjestelmän tehokkuus tämän säännön vaatimuksiin nähden ja valmistajan osoittama riittävä pyrkimys täyttää tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

4.3.2.

Harkitessaan pyyntöä viranomaiset päättävät, onko yhdenmukaisuus tämän liitteen vaatimusten kanssa mahdotonta tai kohtuutonta.

Viranomaiset ottavat huomioon valmistajan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa tekninen toteutettavuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantojaksot, mukaan luettuina moottorimallien käyttöönotto ja käytöstä poisto ja tietokoneiden ohjelmointipäivitys, OBD-järjestelmän tehokkuus tämän säännön vaatimuksiin nähden ja valmistajan osoittama riittävä pyrkimys täyttää tämän säännön vaatimukset.

| 4.3.3. | Viranomaiset eivät hyväksy pyyntöä, jos puutteisiin sisältyy vaaditun vianmääritysvalvonnan puuttuminen. |
| --- | --- |

4.3.3.

Viranomaiset eivät hyväksy pyyntöä, jos puutteisiin sisältyy vaaditun vianmääritysvalvonnan puuttuminen.

| 4.3.4. | Viranomainen ei saa hyväksyä puutteellista järjestelmää koskevaa pyyntöä, jos järjestelmä ei vastaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistettuja OBD-kynnysarvoja. |
| --- | --- |

4.3.4.

Viranomainen ei saa hyväksyä puutteellista järjestelmää koskevaa pyyntöä, jos järjestelmä ei vastaa tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistettuja OBD-kynnysarvoja.

| 4.3.5. | Puutteellisuuksista on havaittava ensimmäiseksi tämän liitteen 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 ja 3.4.1.1 kohdassa tarkoitetut ensimmäiseen ja 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 ja 3.4.1.1 kohdassa tarkoitetut toiseen ODB-vaiheeseen liittyvät puutteet. |
| --- | --- |

4.3.5.

Puutteellisuuksista on havaittava ensimmäiseksi tämän liitteen 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 ja 3.4.1.1 kohdassa tarkoitetut ensimmäiseen ja 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 ja 3.4.1.1 kohdassa tarkoitetut toiseen ODB-vaiheeseen liittyvät puutteet.

| 4.3.6. | Ennen hyväksyntää tai sen aikana ei hyväksytä minkäänlaisia tämän liitteen 3.2.3 tai 6 kohdassa tarkoitettua puutetta, lukuun ottamatta 6.8.5 kohtaa. |
| --- | --- |

4.3.6.

Ennen hyväksyntää tai sen aikana ei hyväksytä minkäänlaisia tämän liitteen 3.2.3 tai 6 kohdassa tarkoitettua puutetta, lukuun ottamatta 6.8.5 kohtaa.

| 4.3.7. | Puutejakso |
| --- | --- |

4.3.7.

Puutejakso

| 4.3.7.1. | Puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä kahden vuoden ajan siitä päivästä, jolloin moottorityyppi tai ajoneuvo moottorityypin on hyväksytty, ellei voida riittävällä tavalla osoittaa, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä muutoksia ja että kahta vuotta pidempi aika on tarpeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä enintään kolmen vuoden ajan. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä kahden vuoden ajan siitä päivästä, jolloin moottorityyppi tai ajoneuvo moottorityypin on hyväksytty, ellei voida riittävällä tavalla osoittaa, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä muutoksia ja että kahta vuotta pidempi aika on tarpeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä enintään kolmen vuoden ajan.

| 4.3.7.2. | Valmistaja voi pyytää, että alkuperäisen hyväksynnän myöntänyt viranomainen hyväksyy puutteen jälkikäteen, jos puute havaitaan alkuperäisen hyväksynnän jälkeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä kahden vuoden ajan hyväksyntäviranomaiselle ilmoittamisen päivästä, ellei voida riittävällä tavalla osoittaa, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä laitemuutoksia ja että kahta vuotta pidempi aika on tarpeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä enintään kolmen vuoden ajan. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

Valmistaja voi pyytää, että alkuperäisen hyväksynnän myöntänyt viranomainen hyväksyy puutteen jälkikäteen, jos puute havaitaan alkuperäisen hyväksynnän jälkeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä kahden vuoden ajan hyväksyntäviranomaiselle ilmoittamisen päivästä, ellei voida riittävällä tavalla osoittaa, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä laitemuutoksia ja että kahta vuotta pidempi aika on tarpeen. Tässä tapauksessa puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä enintään kolmen vuoden ajan.

| 4.3.7.3. | Virnaomaiset ilmoittavat puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään kaikille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Virnaomaiset ilmoittavat puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään kaikille sopimuspuolille.

5.   OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS

5.1.   Varaosat sekä vianmääritys- ja testausvälineet

| 5.1.1. | Hyväksyntähakemukseen tai hyväksynnän muuttamista koskevaan hakemukseen on liitettävä ajoneuvon OBD-järjestelmää koskevat asiaan vaikuttavat tiedot. Näiden tietojen avulla varaosien tai jälkeenpäin asennettavien osien valmistajien on pystyttävä valmistamaan OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivia osia, jotta järjestelmä toimii moitteettomasti ja ajoneuvon käyttäjä voi olla varma, että vikatilanteita ei esiinny. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla myös vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistajien on pystyttävä valmistamaan välineitä ja laitteita, joilla päästöjenrajoitusjärjestelmät voidaan testata ja niiden mahdolliset viat määrittää tehokkaasti ja tarkasti. |
| --- | --- |

5.1.1.

Hyväksyntähakemukseen tai hyväksynnän muuttamista koskevaan hakemukseen on liitettävä ajoneuvon OBD-järjestelmää koskevat asiaan vaikuttavat tiedot. Näiden tietojen avulla varaosien tai jälkeenpäin asennettavien osien valmistajien on pystyttävä valmistamaan OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivia osia, jotta järjestelmä toimii moitteettomasti ja ajoneuvon käyttäjä voi olla varma, että vikatilanteita ei esiinny. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla myös vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistajien on pystyttävä valmistamaan välineitä ja laitteita, joilla päästöjenrajoitusjärjestelmät voidaan testata ja niiden mahdolliset viat määrittää tehokkaasti ja tarkasti.

| 5.1.2. | Hyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava liitteen 2A lisäys 1, joka sisältää OBD-järjestelmää koskevat asianomaiset tiedot, osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden valmistajien saataville. |
| --- | --- |

5.1.2.

Hyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava liitteen 2A lisäys 1, joka sisältää OBD-järjestelmää koskevat asianomaiset tiedot, osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden valmistajien saataville.

| 5.1.2.1. | Varaosia ja huollossa tarvittavia osia koskevia tietoja voidaan pyytää vain sellaisista osista, jotka kuuluvat hyväksynnän piiriin tai jotka sisältyvät hyväksynnän piiriin kuuluvaan järjestelmään. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Varaosia ja huollossa tarvittavia osia koskevia tietoja voidaan pyytää vain sellaisista osista, jotka kuuluvat hyväksynnän piiriin tai jotka sisältyvät hyväksynnän piiriin kuuluvaan järjestelmään.

| 5.1.2.2. | Tietopyynnössä on mainittava tarkasti moottorin malli tai tyyppi moottoriperheessä, josta tietoja halutaan. Pyynnössä on vahvistettava, että tietoja pyydetään varaosien, jälkeenpäin asennettavien osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden kehittämistä varten. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Tietopyynnössä on mainittava tarkasti moottorin malli tai tyyppi moottoriperheessä, josta tietoja halutaan. Pyynnössä on vahvistettava, että tietoja pyydetään varaosien, jälkeenpäin asennettavien osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden kehittämistä varten.

5.2   Korjaustiedot

| 5.2.1. | Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun valmistaja on toimittanut korjaustiedot jollekin hyväksymälleen sopimuspuolten alueella toimivalle jälleenmyyjälle tai korjaamolle, valmistajan on annettava kyseiset tiedot (myös kaikki myöhemmät muutokset ja täydennykset) käyttöön kohtuullista ja syrjimätöntä korvausta vastaan. |
| --- | --- |

5.2.1.

Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun valmistaja on toimittanut korjaustiedot jollekin hyväksymälleen sopimuspuolten alueella toimivalle jälleenmyyjälle tai korjaamolle, valmistajan on annettava kyseiset tiedot (myös kaikki myöhemmät muutokset ja täydennykset) käyttöön kohtuullista ja syrjimätöntä korvausta vastaan.

| 5.2.2. | Valmistajan on asetettava ajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen tarpeelliset tekniset tiedot saataville, tarvittaessa maksua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai jollei niihin sisälly olennaista ja salaista taitotietoa, joka on tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia teknisiä tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.
  Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti harjoittavat huolto- tai korjaustoimintaa, tiepelastuspalvelua, ajoneuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennysosien tai testaus- ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyntiä. |
| --- | --- |

5.2.2.

Valmistajan on asetettava ajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen tarpeelliset tekniset tiedot saataville, tarvittaessa maksua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai jollei niihin sisälly olennaista ja salaista taitotietoa, joka on tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia teknisiä tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.

Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti harjoittavat huolto- tai korjaustoimintaa, tiepelastuspalvelua, ajoneuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennysosien tai testaus- ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyntiä.

| 5.2.3. | Jos tätä määräystä ei noudateta, hyväksyntäviranomainen toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä hyväksynnästä ja päästökatsastuksesta säädetyn menettelyn mukaisesti varmistaakseen korjaustietojen saatavuuden. |
| --- | --- |

5.2.3.

Jos tätä määräystä ei noudateta, hyväksyntäviranomainen toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä hyväksynnästä ja päästökatsastuksesta säädetyn menettelyn mukaisesti varmistaakseen korjaustietojen saatavuuden.

6.   VIANMÄÄRITYSSIGNAALIT

| 6.1. | Kun jossakin osassa tai järjestelmässä havaitaan ensimmäinen vika, moottorin senhetkiset tilatiedot on tallennettava tietokoneen muistiin. Moottoritiedoista on tallennettava ainakin laskennallinen kuormitusarvo, moottorin pyörimisnopeus, jäähdytysnesteen lämpötila, imusarjan paine (jos saatavilla) sekä tietojen tallentumisen aiheuttanut vikakoodi. Valmistajan on valittava tallennettaviksi tehokkaan korjaustyön kannalta sopivimmat tilatiedot. |
| --- | --- |

6.1.

Kun jossakin osassa tai järjestelmässä havaitaan ensimmäinen vika, moottorin senhetkiset tilatiedot on tallennettava tietokoneen muistiin. Moottoritiedoista on tallennettava ainakin laskennallinen kuormitusarvo, moottorin pyörimisnopeus, jäähdytysnesteen lämpötila, imusarjan paine (jos saatavilla) sekä tietojen tallentumisen aiheuttanut vikakoodi. Valmistajan on valittava tallennettaviksi tehokkaan korjaustyön kannalta sopivimmat tilatiedot.

| 6.2. | Tilatiedot on tallennettava yhdestä vikatilanteesta. Valmistajat voivat halutessaan tallentaa tilatiedot useammista vikatilanteista, jos ainakin vaaditut tiedot voidaan lukea tavanomaisella, 6.8.3 ja 6.8.4 kohdan vaatimusten mukaisella lukupäätteellä. Jos tietojen tallentumisen aiheuttanut vikakoodi poistetaan tämän liitteen 3.9 kohdan mukaisesti, tallentuneet moottoritiedot voidaan myös poistaa. |
| --- | --- |

6.2.

Tilatiedot on tallennettava yhdestä vikatilanteesta. Valmistajat voivat halutessaan tallentaa tilatiedot useammista vikatilanteista, jos ainakin vaaditut tiedot voidaan lukea tavanomaisella, 6.8.3 ja 6.8.4 kohdan vaatimusten mukaisella lukupäätteellä. Jos tietojen tallentumisen aiheuttanut vikakoodi poistetaan tämän liitteen 3.9 kohdan mukaisesti, tallentuneet moottoritiedot voidaan myös poistaa.

| 6.3. | Jos seuraavat tiedot tuodaan ajoneuvon tietokoneelle tai se kykenee määrittämään ne, niiden on vaadittujen tilatietojen lisäksi oltava pyynnöstä saatavissa sarjaportista standardoidun dataliittimen kautta: valvontajärjestelmän ilmoittamat vikakoodit, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, ruiskutuksen ajoitus, imuilman lämpötila, imusarjan paine, imuilman virtaus, moottorin pyörimisnopeus, polkimen asentoanturin lähtöarvo, laskennallinen kuormitusarvo, ajoneuvon nopeus ja polttoaineen paine.
  Tiedot on annettava 6.8 kohdan määräyksiä noudattaen standardiyksikköinä. Varsinaiset tiedot on yksilöitävä ja erotettava selkeästi oletusarvoista ja varakäyntiarvoista. |
| --- | --- |

6.3.

Jos seuraavat tiedot tuodaan ajoneuvon tietokoneelle tai se kykenee määrittämään ne, niiden on vaadittujen tilatietojen lisäksi oltava pyynnöstä saatavissa sarjaportista standardoidun dataliittimen kautta: valvontajärjestelmän ilmoittamat vikakoodit, moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, ruiskutuksen ajoitus, imuilman lämpötila, imusarjan paine, imuilman virtaus, moottorin pyörimisnopeus, polkimen asentoanturin lähtöarvo, laskennallinen kuormitusarvo, ajoneuvon nopeus ja polttoaineen paine.

Tiedot on annettava 6.8 kohdan määräyksiä noudattaen standardiyksikköinä. Varsinaiset tiedot on yksilöitävä ja erotettava selkeästi oletusarvoista ja varakäyntiarvoista.

| 6.4. | Kaikkien niiden päästöjenrajoitusjärjestelmien osalta, joita testataan erikseen käytön aikana, on tietokoneen muistiin tallennettava erilliset tilakoodit (valmiuskoodit), jotta voidaan tunnistaa oikein toimivat päästöjenrajoitusjärjestelmät ja sellaiset järjestelmät, joiden testauksen loppuun saattaminen edellyttää ajoneuvon käyttämistä edelleen. Valmiuskoodia ei tarvitse tallentaa jatkuvasti toimivien valvontalaitteiden osalta. Valmiuskoodi ei milloinkaan saa mennä asentoon ”ei valmis” silloin, kun virtalukko on väliasennossa tai ”avain pois” -asennossa. Koodien tarkoituksellisen asettamisen ”ei valmis” -tilaan on kohdistuttava kaikkiin kyseisiin koodeihin, ei yksittäisiin koodeihin. |
| --- | --- |

6.4.

Kaikkien niiden päästöjenrajoitusjärjestelmien osalta, joita testataan erikseen käytön aikana, on tietokoneen muistiin tallennettava erilliset tilakoodit (valmiuskoodit), jotta voidaan tunnistaa oikein toimivat päästöjenrajoitusjärjestelmät ja sellaiset järjestelmät, joiden testauksen loppuun saattaminen edellyttää ajoneuvon käyttämistä edelleen. Valmiuskoodia ei tarvitse tallentaa jatkuvasti toimivien valvontalaitteiden osalta. Valmiuskoodi ei milloinkaan saa mennä asentoon ”ei valmis” silloin, kun virtalukko on väliasennossa tai ”avain pois” -asennossa. Koodien tarkoituksellisen asettamisen ”ei valmis” -tilaan on kohdistuttava kaikkiin kyseisiin koodeihin, ei yksittäisiin koodeihin.

| 6.5. | Niiden OBD-tietojen, joiden mukaan ajoneuvo on hyväksytty (ensimmäinen tai toinen OBD-vaihe), sekä OBD-järjestelmän valvomia tärkeimpiä päästöjenrajoitusjärjestelmiä koskevien 6.8.4 kohdan mukaisten tietojen on oltava saatavilla sarjaportista standardoidun dataliittimen kautta 6.8 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.5.

Niiden OBD-tietojen, joiden mukaan ajoneuvo on hyväksytty (ensimmäinen tai toinen OBD-vaihe), sekä OBD-järjestelmän valvomia tärkeimpiä päästöjenrajoitusjärjestelmiä koskevien 6.8.4 kohdan mukaisten tietojen on oltava saatavilla sarjaportista standardoidun dataliittimen kautta 6.8 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 6.6. | Säännön liitteissä 1 ja 2A tarkoitettu ohjelmiston kalibrointitunnuksen on oltava saatavilla standardoidun liittimen sarjaportin kautta. Ohjelmiston kalibrointitunnus esitetään standardoidussa muodossa. |
| --- | --- |

6.6.

Säännön liitteissä 1 ja 2A tarkoitettu ohjelmiston kalibrointitunnuksen on oltava saatavilla standardoidun liittimen sarjaportin kautta. Ohjelmiston kalibrointitunnus esitetään standardoidussa muodossa.

| 6.7. | Ajoneuvon tunnusnumeron (VIN) on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Tunnistusnumero esitetään standardoidussa muodossa. |
| --- | --- |

6.7.

Ajoneuvon tunnusnumeron (VIN) on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Tunnistusnumero esitetään standardoidussa muodossa.

| 6.8. | Päästöjenrajoitusjärjestelmää valvovan järjestelmän on oltava ISO 15765- tai SAE J1939 -standardin mukainen ja järjestelmän tietojen on oltava saatavilla rajoittamattomasti standardoidun tietoliikenneyhteyden kautta jäljempänä olevien kohtien mukaisesti (3). |
| --- | --- |

6.8.

Päästöjenrajoitusjärjestelmää valvovan järjestelmän on oltava ISO 15765- tai SAE J1939 -standardin mukainen ja järjestelmän tietojen on oltava saatavilla rajoittamattomasti standardoidun tietoliikenneyhteyden kautta jäljempänä olevien kohtien mukaisesti (3).

| 6.8.1. | Jäljempänä 6.8.2–6.8.5 kohdan osalta on käytettävä johdonmukaisesti joko ISO 15765- tai SAE J1939 -standardia. |
| --- | --- |

6.8.1.

Jäljempänä 6.8.2–6.8.5 kohdan osalta on käytettävä johdonmukaisesti joko ISO 15765- tai SAE J1939 -standardia.

| 6.8.2. | Ajoneuvosta ajoneuvon ulkopuolelle johtavan tietoliikenneyhteyden on oltava ISO 15765-4 -standardin tai SAE J1939 -sarjan vastaavien lausekkeiden mukainen. |
| --- | --- |

6.8.2.

Ajoneuvosta ajoneuvon ulkopuolelle johtavan tietoliikenneyhteyden on oltava ISO 15765-4 -standardin tai SAE J1939 -sarjan vastaavien lausekkeiden mukainen.

| 6.8.3. | Testauslaitteiden ja vianmäärityslaitteiden, joita tarvitaan OBD-järjestelmien kanssa harjoitettavassa tietoliikenteessä, on täytettävä tai ylitettävä standardissa ISO 15031-4 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 esitetyt toiminnalliset vaatimukset. |
| --- | --- |

6.8.3.

Testauslaitteiden ja vianmäärityslaitteiden, joita tarvitaan OBD-järjestelmien kanssa harjoitettavassa tietoliikenteessä, on täytettävä tai ylitettävä standardissa ISO 15031-4 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 esitetyt toiminnalliset vaatimukset.

| 6.8.3.1. | Ajoneuvossa olevaa valvontalaitetta, kuten kojelaudassa olevaa näyttöruutua, voidaan käyttää OBD-tietojen saamiseksi, mutta vain standardiliittimen käytön lisäksi. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Ajoneuvossa olevaa valvontalaitetta, kuten kojelaudassa olevaa näyttöruutua, voidaan käyttää OBD-tietojen saamiseksi, mutta vain standardiliittimen käytön lisäksi.

| 6.8.4. | Vianmääritystiedot (tämän lisäyksen mukaisesti) sekä kaksisuuntaiset tarkistustiedot on annettava saataville standardissa ISO 15031-5 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 määriteltyä esitystapaa ja yksiköitä käyttäen, ja tietoja on kyettävä lukemaan standardissa ISO 15031-4 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 asetettujen vaatimusten mukaisella välineellä.
  Valmistajan on toimitettava kansalliselle standardointielimelle päästöihin liittyvät vianmääritystiedot, esimerkiksi parametrien tunnistetiedot (PID), OBD-valvontalaitteen tunnistetiedot sekä testien tunnistetiedot, joita ei ole määritelty standardissa ISO 15031-5 mutta jotka liittyvät tähän sääntöön. |
| --- | --- |

6.8.4.

Vianmääritystiedot (tämän lisäyksen mukaisesti) sekä kaksisuuntaiset tarkistustiedot on annettava saataville standardissa ISO 15031-5 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 määriteltyä esitystapaa ja yksiköitä käyttäen, ja tietoja on kyettävä lukemaan standardissa ISO 15031-4 tai standardin SAE J1939-73 kohdassa 5.2.2.1 asetettujen vaatimusten mukaisella välineellä.

Valmistajan on toimitettava kansalliselle standardointielimelle päästöihin liittyvät vianmääritystiedot, esimerkiksi parametrien tunnistetiedot (PID), OBD-valvontalaitteen tunnistetiedot sekä testien tunnistetiedot, joita ei ole määritelty standardissa ISO 15031-5 mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.

| 6.8.5. | Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tarkoitukseen parhaiten soveltuvaa vikakoodia, joka on päästöihin liittyvän järjestelmän vianmäärityskoodeja koskevan standardin ISO 15031-6 kohdan 6.3 mukainen. Jos tämä ei ole mahdollista, valmistaja voi käyttää standardin ISO 15031-6 5.3 ja 5.6 jakson mukaisia vianmäärityskoodeja. Vikakoodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän liitteen 6.8.3 kohdan määräykset.
  Valmistajan on toimitettava kansalliselle standardointielimelle päästöihin liittyvät vianmääritystiedot, esimerkiksi parametrien tunnistetiedot (PID), OBD-valvontalaitteen tunnistetiedot sekä testien tunnistetiedot, joita ei ole määritelty standardissa ISO 15031-5 mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.
  Vaihtoehtoisesti valmistaja voi yksilöidä vian käyttämällä parhaiten soveltuvaa vikakoodia, joka on yhdenmukainen standardissa SAE J2012 tai SAE J1939-73 annettujen koodien kanssa. |
| --- | --- |

6.8.5.

Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tarkoitukseen parhaiten soveltuvaa vikakoodia, joka on päästöihin liittyvän järjestelmän vianmäärityskoodeja koskevan standardin ISO 15031-6 kohdan 6.3 mukainen. Jos tämä ei ole mahdollista, valmistaja voi käyttää standardin ISO 15031-6 5.3 ja 5.6 jakson mukaisia vianmäärityskoodeja. Vikakoodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän liitteen 6.8.3 kohdan määräykset.

Valmistajan on toimitettava kansalliselle standardointielimelle päästöihin liittyvät vianmääritystiedot, esimerkiksi parametrien tunnistetiedot (PID), OBD-valvontalaitteen tunnistetiedot sekä testien tunnistetiedot, joita ei ole määritelty standardissa ISO 15031-5 mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.

Vaihtoehtoisesti valmistaja voi yksilöidä vian käyttämällä parhaiten soveltuvaa vikakoodia, joka on yhdenmukainen standardissa SAE J2012 tai SAE J1939-73 annettujen koodien kanssa.

| 6.8.6. | Ajoneuvon ja lukupäätteen välisen liitäntärajapinnan on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 150313 tai SAE J1939-13 vaatimukset.
  Kun kyseessä on luokan N2, N3, M2 ja M3 ajoneuvo, liitäntä voidaan vaihtoehtoisesti sijoittaa edellä mainituista standardeista poiketen sopivaan paikkaan kuljettajan istuimen viereen, esimerkiksi ohjaamon lattialle, edellyttäen, että kaikki muut standardin ISO 15031-3 vaatimukset täyttyvät. Tässä tapauksessa liittimen on oltava ajoneuvon ulkopuolella seisovan henkilön ulottuvilla, eikä se saa haitata kuljettajan istuimelle pääsyä.
  Asennuskohta on valittava hyväksyntäviranomaisten suostumuksella siten, että huoltohenkilökunnalla on helppo pääsy siihen mutta että se on suojattu tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tapahtuvilta vahingoilta. |
| --- | --- |

6.8.6.

Ajoneuvon ja lukupäätteen välisen liitäntärajapinnan on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 150313 tai SAE J1939-13 vaatimukset.

Kun kyseessä on luokan N2, N3, M2 ja M3 ajoneuvo, liitäntä voidaan vaihtoehtoisesti sijoittaa edellä mainituista standardeista poiketen sopivaan paikkaan kuljettajan istuimen viereen, esimerkiksi ohjaamon lattialle, edellyttäen, että kaikki muut standardin ISO 15031-3 vaatimukset täyttyvät. Tässä tapauksessa liittimen on oltava ajoneuvon ulkopuolella seisovan henkilön ulottuvilla, eikä se saa haitata kuljettajan istuimelle pääsyä.

Asennuskohta on valittava hyväksyntäviranomaisten suostumuksella siten, että huoltohenkilökunnalla on helppo pääsy siihen mutta että se on suojattu tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tapahtuvilta vahingoilta.

---

(1)  Symboli F01 tai F22.

(2)  Symboli F24.

(3)  ISO:n standardin (ISO/PAS 27145), joka on laadittu raskaiden ajoneuvojen OBD-järjestelmää koskevaa maailmanlaajuista yleistä teknistä sääntelyä varten, käyttämistä harkitaan 6 kohdan vaatimusten täyttämiseksi.

Lisäys 1

Ajoneuvojen sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-Järjestelmän) hyväksyntätestaus

1.   JOHDANTO

Tässä lisäyksessä kuvaillaan moottoriin asennetun OBD-järjestelmän toiminnan testaus järjestämällä vikoja niihin moottorin ohjaus- ja päästöjenrajoitusjärjestelmän päästöihin liittyviin osiin, joita OBD-järjestelmä valvoo. Mukana on myös OBD-järjestelmien kestävyyden määrittämistä varten tehtäviä testejä.

1.1.   Kuluneet osat tai järjestelmät

Päästöjenrajoitusjärjestelmän tai päästöihin liittyvän osan vikaantuminen voi aiheuttaa pakokaasupäästöjen lisääntymisen yli säädettyjen OBD-kynnysasrvojen. Valvonnan tehokkuuden osoittamiseksi valmistajan on annettava käyttöön kuluneita osia ja/tai sähkölaitteita vikojen simulointia varten.

Tällaiset kuluneet osat tai laitteet eivät saa aiheuttaa päästöjä, jotka ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla.

Tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisessa OBD-järjestelmän tyyppihyväksynnässä päästöt mitataan ESC-testisyklissä (ks. tämän säännön liitteen 4A lisäys 1). Tämän säännön 5.4.2 kohdan mukaisessa OBD-järjestelmän tyyppihyväksynnässä päästöt mitataan ETC-testisyklissä (ks. tämän säännön liitteen 4A lisäys 2).

| 1.1.1. | Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että vertailua OBD-kynnysarvoihin ei voida tehdä (esimerkiksi siksi, että ETC-testisyklin validoinnin edellyttämät tilastolliset ehdot eivät täyty), kyseisen osan tai laitteen vikaantuminen voidaan katsoa hyväksyttäväksi, jos hyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

1.1.1.

Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että vertailua OBD-kynnysarvoihin ei voida tehdä (esimerkiksi siksi, että ETC-testisyklin validoinnin edellyttämät tilastolliset ehdot eivät täyty), kyseisen osan tai laitteen vikaantuminen voidaan katsoa hyväksyttäväksi, jos hyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

| 1.1.2. | Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että (oikein toimivalle moottorille määriteltyä) täyden kuormituksen käyrää ei voida saavuttaa (edes osittain) testin aikana, kyseinen kulunut osa tai laite katsotaan hyväksyttäväksi, jos hyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että (oikein toimivalle moottorille määriteltyä) täyden kuormituksen käyrää ei voida saavuttaa (edes osittain) testin aikana, kyseinen kulunut osa tai laite katsotaan hyväksyttäväksi, jos hyväksyntäviranomainen hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

| 1.1.3. | Joissakin harvoissa erityistapauksissa (esimerkiksi jos varakäyntijärjestelmä on aktiivisena, jos moottoria ei voida testata tai jos pakokaasun kierrätyksen venttiilit tukkeutuvat) ei ehkä vaadita käyttämään kuluneita osia tai laitteita, jotka aiheuttavat sen, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla. Valmistajan on dokumentoitava tällaiset poikkeukset. Teknisen tutkimuslaitoksen on hyväksyttävä kyseiset poikkeukset. |
| --- | --- |

1.1.3.

Joissakin harvoissa erityistapauksissa (esimerkiksi jos varakäyntijärjestelmä on aktiivisena, jos moottoria ei voida testata tai jos pakokaasun kierrätyksen venttiilit tukkeutuvat) ei ehkä vaadita käyttämään kuluneita osia tai laitteita, jotka aiheuttavat sen, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla. Valmistajan on dokumentoitava tällaiset poikkeukset. Teknisen tutkimuslaitoksen on hyväksyttävä kyseiset poikkeukset.

1.2.   Testausperiaate

Kun ajoneuvo testataan kuluneella osalla tai laitteella varustettuna, OBD-järjestelmä hyväksytään, jos virhetoiminnan ilmaisin aktivoituu. OBD-järjestelmä hyväksytään myös, jos vianilmaisin aktivoituu OBD:n raja-arvojen alapuolella.

Tämän lisäyksen 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 kohdassa kuvailluissa erityistapauksissa ei vaadita käyttämään kuluneita osia tai laitteita, jotka aiheuttavat sen, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla. Tämä koskee myös seurantaa merkittävän toimintahäiriön varalta.

| 1.2.1. | Joissakin harvoissa erityistapauksissa (esimerkiksi jos varakäyntijärjestelmä on aktiivisena, jos moottoria ei voida testata tai jos pakokaasun kierrätyksen venttiilit tukkeutuvat) ei ehkä vaadita käyttämään kuluneita osia tai laitteita, jotka aiheuttavat sen, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla. Valmistajan on dokumentoitava tällaiset poikkeukset. Teknisen tutkimuslaitoksen on hyväksyttävä kyseiset poikkeukset. |
| --- | --- |

1.2.1.

Joissakin harvoissa erityistapauksissa (esimerkiksi jos varakäyntijärjestelmä on aktiivisena, jos moottoria ei voida testata tai jos pakokaasun kierrätyksen venttiilit tukkeutuvat) ei ehkä vaadita käyttämään kuluneita osia tai laitteita, jotka aiheuttavat sen, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa vahvistetut OBD-kynnysarvot yli 20 prosentilla. Valmistajan on dokumentoitava tällaiset poikkeukset. Teknisen tutkimuslaitoksen on hyväksyttävä kyseiset poikkeukset.

2.   TESTIN KUVAUS

| 2.1. | OBD-järjestelmien testaaminen käsittää seuraavat vaiheet:






  a) | moottorin hallintajärjestelmän tai päästöjenrajoitusjärjestelmän osan virhetoiminnan simulointi tämän lisäyksen 1.1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

2.1.

OBD-järjestelmien testaaminen käsittää seuraavat vaiheet:

a)

moottorin hallintajärjestelmän tai päästöjenrajoitusjärjestelmän osan virhetoiminnan simulointi tämän lisäyksen 1.1 kohdan mukaisesti,

| b) | OBD-järjestelmän esivakiointi simuloidulla virhetoiminnalla 6.2 kohdan mukaisessa esivakiointisyklissä, |
| --- | --- |

b)

OBD-järjestelmän esivakiointi simuloidulla virhetoiminnalla 6.2 kohdan mukaisessa esivakiointisyklissä,

| c) | moottorin käyttäminen simuloidulla virhetoiminnalla käyttämällä 6.1 kohdassa tarkoitettua OBD-testisykliä, |
| --- | --- |

c)

moottorin käyttäminen simuloidulla virhetoiminnalla käyttämällä 6.1 kohdassa tarkoitettua OBD-testisykliä,

| d) | sen toteaminen, reagoiko OBD-järjestelmä simuloituun virhetoimintaan ja ilmoittaako se viasta asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

d)

sen toteaminen, reagoiko OBD-järjestelmä simuloituun virhetoimintaan ja ilmoittaako se viasta asianmukaisella tavalla.

| 2.1.1. | Jos virhetoiminta vaikuttaa moottorin suorituskykyyn (esimerkiksi tehokäyrään), OBD-testisyklinä käytetään lyhennettyä versiota ESC-testisyklistä, jonka avulla arvioidaan kyseisen moottorin päästöjä ilman virhetoimintaa. |
| --- | --- |

2.1.1.

Jos virhetoiminta vaikuttaa moottorin suorituskykyyn (esimerkiksi tehokäyrään), OBD-testisyklinä käytetään lyhennettyä versiota ESC-testisyklistä, jonka avulla arvioidaan kyseisen moottorin päästöjä ilman virhetoimintaa.

| 2.2. | Yhden tai useamman osan vikoja voidaan valmistajan pyynnöstä vaihtoehtoisesti simuloida sähköisesti tämän lisäyksen 6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.

Yhden tai useamman osan vikoja voidaan valmistajan pyynnöstä vaihtoehtoisesti simuloida sähköisesti tämän lisäyksen 6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 2.3. | Valmistaja voi pyytää, että valvontaa ei suoriteta 6.1 kohdassa tarkoitetun OBD-testisyklin aikana, jos viranomaiselle voidaan osoittaa, että valvonta OBD-testisyklin aikana olisi rajoitettua normaalikäytössä. |
| --- | --- |

2.3.

Valmistaja voi pyytää, että valvontaa ei suoriteta 6.1 kohdassa tarkoitetun OBD-testisyklin aikana, jos viranomaiselle voidaan osoittaa, että valvonta OBD-testisyklin aikana olisi rajoitettua normaalikäytössä.

3.   TESTIMOOTTORI JA TESTIPOLTTOAINE

3.1.   Moottori

Testimoottorin on oltava tämän säännön liitteessä 1 esitettyjen erittelyjen mukainen.

3.2.   Polttoaine

Testeissä on käytettävä tämän säännön liitteessä 5 kuvattua asianmukaista vertailupolttoainetta.

4.   TESTAUSOLOSUHTEET

Testausolosuhteiden on oltava tässä säännössä kuvaillun päästötestin vaatimusten mukaiset.

5.   TESTIVARUSTUS

Moottoridynamometrin on täytettävä tämän säännön liitteen 4A vaatimukset.

6.   OBD-TESTISYKLI

| 6.1. | OBD-testisykli on yksi lyhennetty ESC-testisykli. Yksittäiset moodit on suoritettava samassa järjestyksessä kuin tämän säännön liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 2.7.1 kohdan mukaisessa ESC-testisyklissä.
  Moottoria on käytettävä kussakin moodissa vähintään 60 sekunnin ajan, ja moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen muutokset on tehtävä moodin 20 ensimmäisen sekunnin aikana. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 50 kierroksen tarkkuudella, ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella kunkin nopeuden suurimmasta vääntömomentista.
  Pakokaasupäästöjä ei tarvitse mitata OBD-testisyklin aikana. |
| --- | --- |

6.1.

OBD-testisykli on yksi lyhennetty ESC-testisykli. Yksittäiset moodit on suoritettava samassa järjestyksessä kuin tämän säännön liitteen 4A lisäyksessä 1 olevan 2.7.1 kohdan mukaisessa ESC-testisyklissä.

Moottoria on käytettävä kussakin moodissa vähintään 60 sekunnin ajan, ja moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen muutokset on tehtävä moodin 20 ensimmäisen sekunnin aikana. Määritetty kierrosnopeus on säilytettävä ± 50 kierroksen tarkkuudella, ja määritetty vääntömomentti on säilytettävä ± 2 prosentin tarkkuudella kunkin nopeuden suurimmasta vääntömomentista.

Pakokaasupäästöjä ei tarvitse mitata OBD-testisyklin aikana.

6.2.   Esivakiointisykli

| 6.2.1. | Kun on aiheutettu jokin 6.3 kohdan mukaisista virhetilanteista, moottori ja sen OBD-järjestelmä on esivakioitava suorittamalla esivakiointisykli. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kun on aiheutettu jokin 6.3 kohdan mukaisista virhetilanteista, moottori ja sen OBD-järjestelmä on esivakioitava suorittamalla esivakiointisykli.

| 6.2.2. | Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan suorittaa vaihtoehtoinen määrä peräkkäisiä OBD-testisyklejä, kuitenkin enintään yhdeksän. |
| --- | --- |

6.2.2.

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan suorittaa vaihtoehtoinen määrä peräkkäisiä OBD-testisyklejä, kuitenkin enintään yhdeksän.

6.3.   OBD-järjestelmän testaus

| 6.3.1. | Dieselmoottorit ja dieselmoottorilla varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

6.3.1.

Dieselmoottorit ja dieselmoottorilla varustetut ajoneuvot

| 6.3.1.1. | Edellä olevan 6.2 kohdan mukaisen esivakioinnin jälkeen testimoottoria käytetään tämän lisäyksen 6.1 kohdan mukaisessa OBD-testisyklissä. Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen 6.3.1.2–6.3.1.7 kohdassa mainituissa olosuhteissa. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla 6.3.1.7 kohdan mukaisesti. Hyväksynnän osalta eri järjestelmien tai osien vikojen yhteismäärä ei saa ylittää neljää.
  Jos testauksen tarkoituksena on sellaisen OBD-moottoriperheen tyyppihyväksyntä, joka koostuu moottoreista, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen, tyyppihyväksyntäviranomainen suurentaa testattavien vikojen määrää. Vikojen enimmäismäärä on tällöin OBD-moottoriperheeseen sisältyvien moottoriperheiden lukumäärä kerrottuna neljällä. Hyväksyntäviranomainen voi päättää supistaa testiä milloin tahansa ennen kuin tämä vikatestien enimmäismäärä on tullut täyteen. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Edellä olevan 6.2 kohdan mukaisen esivakioinnin jälkeen testimoottoria käytetään tämän lisäyksen 6.1 kohdan mukaisessa OBD-testisyklissä. Virhetoiminnan ilmaisimen on aktivoiduttava ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen 6.3.1.2–6.3.1.7 kohdassa mainituissa olosuhteissa. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla 6.3.1.7 kohdan mukaisesti. Hyväksynnän osalta eri järjestelmien tai osien vikojen yhteismäärä ei saa ylittää neljää.

Jos testauksen tarkoituksena on sellaisen OBD-moottoriperheen tyyppihyväksyntä, joka koostuu moottoreista, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen, tyyppihyväksyntäviranomainen suurentaa testattavien vikojen määrää. Vikojen enimmäismäärä on tällöin OBD-moottoriperheeseen sisältyvien moottoriperheiden lukumäärä kerrottuna neljällä. Hyväksyntäviranomainen voi päättää supistaa testiä milloin tahansa ennen kuin tämä vikatestien enimmäismäärä on tullut täyteen.

| 6.3.1.2. | Katalysaattorin korvaaminen kuluneella tai viallisella katalysaattorilla, kun katalysaattori on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko se osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Katalysaattorin korvaaminen kuluneella tai viallisella katalysaattorilla, kun katalysaattori on asennettu erilliseen koteloon, riippumatta siitä onko se osa typen oksidien poistojärjestelmää tai hiukkassuodatinta vai ei.

| 6.3.1.3. | Jos typen oksidien poistojärjestelmä on asennettu, sen (ja mahdollisten järjestelmään olennaisena osana kuuluvien antureiden) korvaaminen sellaisella kuluneella tai viallisella järjestelmällä tai kuluneen tai viallisen järjestelmän simulointi elektronisesti siten, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmän NOx-kynnysarvot.
  Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, typen oksidien poistojärjestelmän testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:






  a) | järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

Jos typen oksidien poistojärjestelmä on asennettu, sen (ja mahdollisten järjestelmään olennaisena osana kuuluvien antureiden) korvaaminen sellaisella kuluneella tai viallisella järjestelmällä tai kuluneen tai viallisen järjestelmän simulointi elektronisesti siten, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmän NOx-kynnysarvot.

Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, typen oksidien poistojärjestelmän testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:

a)

järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä,

| b) | typen oksidien poistojärjestelmässä tarvittavan reagenssin puuttuminen, |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poistojärjestelmässä tarvittavan reagenssin puuttuminen,

| c) | typen oksidien poistojärjestelmän osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen, mukaan lukien soveltuvin osin reagenssin lämmitysjärjestelmä, |
| --- | --- |

c)

typen oksidien poistojärjestelmän osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen, mukaan lukien soveltuvin osin reagenssin lämmitysjärjestelmä,

| d) | typen oksidien poistojärjestelmän reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen), |
| --- | --- |

d)

typen oksidien poistojärjestelmän reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen),

| e) | järjestelmän rikkoutuminen. |
| --- | --- |

e)

järjestelmän rikkoutuminen.

| 6.3.1.4. | Hiukkassuodattimella varustetuissa ajoneuvoissa suodattimen poisto tai sen vaihtaminen vialliseen hiukkassuodattimeen, mikä johtaa siihen, että tämän säännön 5.4.4 kohdan mukainen OBD-kynnysarvo ylittyy hiukkasten osalta.
  Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, hiukkassuodattimen testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:






  a) | hiukkassuodattimen poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

Hiukkassuodattimella varustetuissa ajoneuvoissa suodattimen poisto tai sen vaihtaminen vialliseen hiukkassuodattimeen, mikä johtaa siihen, että tämän säännön 5.4.4 kohdan mukainen OBD-kynnysarvo ylittyy hiukkasten osalta.

Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, hiukkassuodattimen testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:

a)

hiukkassuodattimen poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä,

| b) | hiukkassuodattimen substraatin merkittävä sulaminen, |
| --- | --- |

b)

hiukkassuodattimen substraatin merkittävä sulaminen,

| c) | hiukkassuodattimen substraatin merkittävä murtuminen, |
| --- | --- |

c)

hiukkassuodattimen substraatin merkittävä murtuminen,

| d) | hiukkassuodattimen osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen, |
| --- | --- |

d)

hiukkassuodattimen osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen,

| e) | soveltuvin osin hiukkassuodattimen reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen), |
| --- | --- |

e)

soveltuvin osin hiukkassuodattimen reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen),

| f) | hiukkassuodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta. |
| --- | --- |

f)

hiukkassuodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta.

| 6.3.1.5. | Jos asennettuna on yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja hiukkassuodatin, sen (ja mahdollisten laitteeseen olennaisena osana kuuluvien antureiden) korvaaminen sellaisella kuluneella tai viallisella järjestelmällä tai kuluneen tai viallisen järjestelmän simulointi elektronisesti siten, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa tarkoitetut OBD-kynnysarvot typen oksidien ja hiukkasten osalta.
  Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:






  a) | järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

Jos asennettuna on yhdistetty typen oksidien poistojärjestelmä ja hiukkassuodatin, sen (ja mahdollisten laitteeseen olennaisena osana kuuluvien antureiden) korvaaminen sellaisella kuluneella tai viallisella järjestelmällä tai kuluneen tai viallisen järjestelmän simulointi elektronisesti siten, että päästöt ylittävät tämän säännön 5.4.4 kohdassa tarkoitetut OBD-kynnysarvot typen oksidien ja hiukkasten osalta.

Jos moottori hyväksytään tämän säännön 5.4.1 kohdan mukaisesti merkittävän toimintahäiriön valvonnan osalta, yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän testauksessa on selvitettävä, syttyykö virhetoiminnan ilmaisin seuraavissa tilanteissa:

a)

järjestelmän poistaminen kokonaan tai korvaaminen valejärjestelmällä,

| b) | yhdistetyssä typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmässä tarvittavan reagenssin puuttuminen, |
| --- | --- |

b)

yhdistetyssä typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmässä tarvittavan reagenssin puuttuminen,

| c) | yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen, mukaan lukien soveltuvin osin reagenssin lämmitysjärjestelmä, |
| --- | --- |

c)

yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän osan (esimerkiksi anturin, toimilaitteen tai annostuksen ohjausyksikön) sähköinen vikaantuminen, mukaan lukien soveltuvin osin reagenssin lämmitysjärjestelmä,

| d) | yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen), |
| --- | --- |

d)

yhdistetyn typen oksidien poisto- ja hiukkassuodatinjärjestelmän reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen (esimerkiksi ilman syötön katkeaminen, suuttimen tukkeutuminen tai annostuspumpun vikaantuminen),

| e) | järjestelmän rikkoutuminen, |
| --- | --- |

e)

järjestelmän rikkoutuminen,

| f) | hiukkassuodattimen substraatin merkittävä sulaminen, |
| --- | --- |

f)

hiukkassuodattimen substraatin merkittävä sulaminen,

| g) | hiukkassuodattimen substraatin merkittävä murtuminen, |
| --- | --- |

g)

hiukkassuodattimen substraatin merkittävä murtuminen,

| h) | hiukkassuodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta. |
| --- | --- |

h)

hiukkassuodattimen tukkeutuminen niin, että paine-ero eroaa valmistajan ilmoittamasta.

| 6.3.1.6. | Polttoainejärjestelmässä mahdollisesti olevan sähköisen annostus- ja ajoituslaitteen irtikytkentä, joka johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaisten OBD-kynnysarvojen ylittymiseen. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Polttoainejärjestelmässä mahdollisesti olevan sähköisen annostus- ja ajoituslaitteen irtikytkentä, joka johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaisten OBD-kynnysarvojen ylittymiseen.

| 6.3.1.7. | Jonkin muun päästöihin liittyvän, tietokoneeseen yhteydessä olevan moottorin osan irtikytkentä, joka johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaisten kynnysarvojen ylittymiseen. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Jonkin muun päästöihin liittyvän, tietokoneeseen yhteydessä olevan moottorin osan irtikytkentä, joka johtaa tämän säännön 5.4.4 kohdan mukaisten kynnysarvojen ylittymiseen.

| 6.3.1.8. | Vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 kohdan vaatimusten osalta valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen osoittamiseksi, että OBD-järjestelmä ilmoittaa viasta irtikytkennän tapahtuessa. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

Vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 kohdan vaatimusten osalta valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen osoittamiseksi, että OBD-järjestelmä ilmoittaa viasta irtikytkennän tapahtuessa.

---

LIITE 9B

Ajoneuvon sisäistä dieselmoottorin valvontajärjestelmää (OBD) koskevat tekniset vaatimukset (wwh-obd, gtr n:o 5)

1.   SOVELLETTAVUUS

Tätä liitettä ei toistaiseksi voida soveltaa tähän sääntöön perustuvaan tyyppihyväksyntään. Sitä aletaan soveltaa myöhemmin.

| 2. | Varattu (1). |
| --- | --- |

2.

Varattu (1).

3.   MÄÄRITELMÄT

| 3.1. | ”hälytysjärjestelmällä” ajoneuvon sisäistä järjestelmää, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle tai muulle asianomaiselle osapuolelle, että OBD-järjestelmä on havainnut toimintahäiriön; |
| --- | --- |

3.1.

”hälytysjärjestelmällä” ajoneuvon sisäistä järjestelmää, joka ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle tai muulle asianomaiselle osapuolelle, että OBD-järjestelmä on havainnut toimintahäiriön;

| 3.2. | ”hyväksyntäviranomaisella” viranomaista, joka myöntää tässä liitteessä tarkoitetulle OBD-järjestelmälle vaatimustenmukaisuutta koskevan hyväksynnän. Laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan myös teknistä yksikköä, jolle on annettu valtuudet arvioida OBD-järjestelmän teknistä vaatimustenmukaisuutta; |
| --- | --- |

3.2.

”hyväksyntäviranomaisella” viranomaista, joka myöntää tässä liitteessä tarkoitetulle OBD-järjestelmälle vaatimustenmukaisuutta koskevan hyväksynnän. Laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan myös teknistä yksikköä, jolle on annettu valtuudet arvioida OBD-järjestelmän teknistä vaatimustenmukaisuutta;

| 3.3. | ”kalibroinnin tarkistusnumerolla” moottorijärjestelmän laskemaa ja ilmoittamaa numeroa, jolla varmistetaan kalibroinnin/ohjelmiston eheys; |
| --- | --- |

3.3.

”kalibroinnin tarkistusnumerolla” moottorijärjestelmän laskemaa ja ilmoittamaa numeroa, jolla varmistetaan kalibroinnin/ohjelmiston eheys;

| 3.4. | ”osan vikaantumisen valvonnalla” syöttöosien valvontaa virtapiirin vikojen ja oletusvirheiden varalta sekä tulostusosien valvontaa virtapiirin vikojen ja toimintavirheiden varalta. Se käsittää osat, jotka on kytketty sähköisesti moottorijärjestelmän ohjaimeen tai ohjaimiin; |
| --- | --- |

3.4.

”osan vikaantumisen valvonnalla” syöttöosien valvontaa virtapiirin vikojen ja oletusvirheiden varalta sekä tulostusosien valvontaa virtapiirin vikojen ja toimintavirheiden varalta. Se käsittää osat, jotka on kytketty sähköisesti moottorijärjestelmän ohjaimeen tai ohjaimiin;

| 3.5. | ”vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla” vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes OBD-järjestelmä vahvistaa toimintahäiriön olemassaolon; |
| --- | --- |

3.5.

”vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla” vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes OBD-järjestelmä vahvistaa toimintahäiriön olemassaolon;

| 3.6. | ”jatkuvatoimisella virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa koko ajan, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnissä (virtalukko auki — moottori käynnissä); |
| --- | --- |

3.6.

”jatkuvatoimisella virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa koko ajan, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnissä (virtalukko auki — moottori käynnissä);

| 3.7. | ”puutteella” OBD-valvontastrategiaa tai muuta OBD-ominaisuutta, joka ei täytä kaikkia tämän liitteen yksityiskohtaisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

3.7.

”puutteella” OBD-valvontastrategiaa tai muuta OBD-ominaisuutta, joka ei täytä kaikkia tämän liitteen yksityiskohtaisia vaatimuksia;

| 3.8. | ”vikakoodilla” numero- tai kirjaintunnusta, joka ilmoittaa toimintahäiriöstä tai luokittelee sen; |
| --- | --- |

3.8.

”vikakoodilla” numero- tai kirjaintunnusta, joka ilmoittaa toimintahäiriöstä tai luokittelee sen;

| 3.9. | ”virtapiirin vialla” toimintahäiriötä (esim. tyhjäkäynti tai oikosulku), jonka seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sen alueen ulkopuolella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia; |
| --- | --- |

3.9.

”virtapiirin vialla” toimintahäiriötä (esim. tyhjäkäynti tai oikosulku), jonka seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sen alueen ulkopuolella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia;

| 3.10. | ”päästöihin liittyvällä OBD-perheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottorijärjestelmien ryhmitystä, joilla on samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät; |
| --- | --- |

3.10.

”päästöihin liittyvällä OBD-perheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottorijärjestelmien ryhmitystä, joilla on samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät;

| 3.11. | ”päästörajojen valvonnalla” sellaisen toimintahäiriön tarkkailua, jonka seurauksena OBD:n raja-arvot (OTL) ylittyvät. Siihen sisältyy:






  a) | suora päästömittaus pakokaasupäästöanturin (antureiden) avulla ja malli, jonka avulla määritetään suorien päästöjen ja testisyklin spesifisten päästöjen vastaavuus, ja/tai |
| --- | --- | --- |

3.11.

”päästörajojen valvonnalla” sellaisen toimintahäiriön tarkkailua, jonka seurauksena OBD:n raja-arvot (OTL) ylittyvät. Siihen sisältyy:

a)

suora päästömittaus pakokaasupäästöanturin (antureiden) avulla ja malli, jonka avulla määritetään suorien päästöjen ja testisyklin spesifisten päästöjen vastaavuus, ja/tai

| b) | päästöjen lisääntymisestä kertova ilmoitus, joka perustuu tietokoneen syöttö-/tulostustietojen ja testisyklin spesifisten päästöjen vertailuun. |
| --- | --- |

b)

päästöjen lisääntymisestä kertova ilmoitus, joka perustuu tietokoneen syöttö-/tulostustietojen ja testisyklin spesifisten päästöjen vertailuun.

| 3.12. | ”moottorijärjestelmällä” moottoria siinä kokoonpanossa, jossa se olisi pakokaasupäästötesteissä hyväksyntätestipenkissä, mukaan luettuina:






  a) | moottorin sähköisen hallinnan ohjain (ohjaimet), |
| --- | --- | --- |

3.12.

”moottorijärjestelmällä” moottoria siinä kokoonpanossa, jossa se olisi pakokaasupäästötesteissä hyväksyntätestipenkissä, mukaan luettuina:

a)

moottorin sähköisen hallinnan ohjain (ohjaimet),

| b) | pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä(t), |
| --- | --- |

b)

pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä(t),

| c) | mahdolliset moottorin tai pakojärjestelmän päästöihin liittyvät osat, jotka syöttävät tai vastaanottavat tietoja moottorin sähköiseltä hallinnan ohjaimelta, ja |
| --- | --- |

c)

mahdolliset moottorin tai pakojärjestelmän päästöihin liittyvät osat, jotka syöttävät tai vastaanottavat tietoja moottorin sähköiseltä hallinnan ohjaimelta, ja

| d) | moottorin sähköisen hallinnan ohjaimen (ohjainten) ja mahdollisten muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välinen viestintärajapinta (laite ja viestit), jos vaihdettu tieto vaikuttaa päästöjenrajoitukseen; |
| --- | --- |

d)

moottorin sähköisen hallinnan ohjaimen (ohjainten) ja mahdollisten muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välinen viestintärajapinta (laite ja viestit), jos vaihdettu tieto vaikuttaa päästöjenrajoitukseen;

| 3.13. | ”toimintavirheellä” toimintahäiriötä, jossa tulostuskomponentti ei noudata tietokoneen käskyä oletetulla tavalla; |
| --- | --- |

3.13.

”toimintavirheellä” toimintahäiriötä, jossa tulostuskomponentti ei noudata tietokoneen käskyä oletetulla tavalla;

| 3.14. | ”toimintahäiriöihin perustuvalla päästöjenrajoitusstrategialla (MECS)” moottorijärjestelmän sisäistä strategiaa, joka aktivoituu päästöihin liittyvän toimintahäiriön seurauksena; |
| --- | --- |

3.14.

”toimintahäiriöihin perustuvalla päästöjenrajoitusstrategialla (MECS)” moottorijärjestelmän sisäistä strategiaa, joka aktivoituu päästöihin liittyvän toimintahäiriön seurauksena;

| 3.15. | ”virhetoiminnan ilmaisimella” ilmaisinta, joka antaa toimintahäiriöstä selkeästi tiedon ajoneuvon kuljettajalle. Virhetoiminnan ilmaisin kuuluu hälytysjärjestelmään (ks. ”jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin”, ”päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin” ja ”lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin”); |
| --- | --- |

3.15.

”virhetoiminnan ilmaisimella” ilmaisinta, joka antaa toimintahäiriöstä selkeästi tiedon ajoneuvon kuljettajalle. Virhetoiminnan ilmaisin kuuluu hälytysjärjestelmään (ks. ”jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin”, ”päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin” ja ”lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin”);

| 3.16. | ”toimintahäiriöllä” moottorijärjestelmän, OBD-järjestelmä mukaan luettuna, vikaa tai heikkoutta, jonka seurauksena jokin moottorijärjestelmän tuottamista rajoitetuista päästöistä kasvaa tai OBD-järjestelmän teho heikkenee; |
| --- | --- |

3.16.

”toimintahäiriöllä” moottorijärjestelmän, OBD-järjestelmä mukaan luettuna, vikaa tai heikkoutta, jonka seurauksena jokin moottorijärjestelmän tuottamista rajoitetuista päästöistä kasvaa tai OBD-järjestelmän teho heikkenee;

| 3.17. | ”virhetoiminnan ilmaisimen tilalla” virhetoiminnan ilmaisimen säätöä, joka voi olla jatkuvatoiminen, lyhytkestoinen, päälle kytkettävä tai pois päältä; |
| --- | --- |

3.17.

”virhetoiminnan ilmaisimen tilalla” virhetoiminnan ilmaisimen säätöä, joka voi olla jatkuvatoiminen, lyhytkestoinen, päälle kytkettävä tai pois päältä;

| 3.18. | ”valvonnalla”: ks. ”päästörajojen valvonta”, ”suorituksen valvonta” ja ”täydellisen toimintakatkoksen valvonta”; |
| --- | --- |

3.18.

”valvonnalla”: ks. ”päästörajojen valvonta”, ”suorituksen valvonta” ja ”täydellisen toimintakatkoksen valvonta”;

| 3.19. | ”OBD-testisyklillä” sykliä, jonka ajan moottorijärjestelmää käytetään moottorin testipenkissä sen arvioimiseksi, miten OBD-järjestelmä reagoi hyväksytyn vaurioituneen osan läsnäoloon; |
| --- | --- |

3.19.

”OBD-testisyklillä” sykliä, jonka ajan moottorijärjestelmää käytetään moottorin testipenkissä sen arvioimiseksi, miten OBD-järjestelmä reagoi hyväksytyn vaurioituneen osan läsnäoloon;

| 3.20. | ”OBD-kantamoottorijärjestelmällä” moottorijärjestelmää, joka on valittu päästöihin liittyvästä OBD-perheestä sillä perusteella, että useimmat sen OBD-osista edustavat kyseistä perhettä; |
| --- | --- |

3.20.

”OBD-kantamoottorijärjestelmällä” moottorijärjestelmää, joka on valittu päästöihin liittyvästä OBD-perheestä sillä perusteella, että useimmat sen OBD-osista edustavat kyseistä perhettä;

| 3.21. | ”ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD)” ajoneuvon tai moottorin sisäistä järjestelmää, joka






  a) | havaitsee toimintahäiriöt, jotka heikentävät moottorijärjestelmän päästötulosta, |
| --- | --- | --- |

3.21.

”ajoneuvon sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD)” ajoneuvon tai moottorin sisäistä järjestelmää, joka

a)

havaitsee toimintahäiriöt, jotka heikentävät moottorijärjestelmän päästötulosta,

| b) | ilmoittaa niiden esiintymisestä hälytysjärjestelmän avulla, |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa niiden esiintymisestä hälytysjärjestelmän avulla,

| c) | määrittää toimintahäiriöiden todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolella; |
| --- | --- |

c)

määrittää toimintahäiriöiden todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolella;

| 3.22. | ”päälle kytkettävällä virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa ohjaustilasta manuaalisesti sitä pyydettäessä, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori sammutettuna (virtalukko auki — moottori pois päältä); |
| --- | --- |

3.22.

”päälle kytkettävällä virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa ohjaustilasta manuaalisesti sitä pyydettäessä, kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori sammutettuna (virtalukko auki — moottori pois päältä);

| 3.23. | ”käyttöjaksolla” sarjaa, joka koostuu moottorin käynnistyksestä, käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaan käynnistykseen kuluvasta ajasta, jolloin OBD-valvonta on toiminnassa ja mahdollinen virhetoiminta havaitaan; |
| --- | --- |

3.23.

”käyttöjaksolla” sarjaa, joka koostuu moottorin käynnistyksestä, käyntijaksosta, moottorin sammuttamisesta ja seuraavaan käynnistykseen kuluvasta ajasta, jolloin OBD-valvonta on toiminnassa ja mahdollinen virhetoiminta havaitaan;

| 3.24. | ”käsiteltävänä olevalla vikakoodilla” vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö tämänhetkisen tai viimeisen loppuun saatetun käyttöjakson aikana; |
| --- | --- |

3.24.

”käsiteltävänä olevalla vikakoodilla” vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö tämänhetkisen tai viimeisen loppuun saatetun käyttöjakson aikana;

| 3.25. | ”suorituksen valvonnalla” toimintahäiriöiden valvontaa, joka koostuu toimivuustarkistuksista ja valvontaparametreista, jotka eivät ole sidoksissa päästörajoihin. Tällainen valvonta kohdistuu pääasiassa osiin tai järjestelmiin ja siinä varmistetaan, että ne toimivat oikealla toiminta-alueella (esim. dieselhiukkassuodattimen paine-ero); |
| --- | --- |

3.25.

”suorituksen valvonnalla” toimintahäiriöiden valvontaa, joka koostuu toimivuustarkistuksista ja valvontaparametreista, jotka eivät ole sidoksissa päästörajoihin. Tällainen valvonta kohdistuu pääasiassa osiin tai järjestelmiin ja siinä varmistetaan, että ne toimivat oikealla toiminta-alueella (esim. dieselhiukkassuodattimen paine-ero);

| 3.26. | ”potentiaalisella vikakoodilla” vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö, mutta joka edellyttää tarkempaa arviointia. Potentiaalinen vikakoodi on käsiteltävänä oleva vikakoodi, joka ei ole vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi; |
| --- | --- |

3.26.

”potentiaalisella vikakoodilla” vikakoodia, jonka OBD-järjestelmä on tallentanut, koska valvontalaite on havainnut tilanteen, jossa saattaa esiintyä toimintahäiriö, mutta joka edellyttää tarkempaa arviointia. Potentiaalinen vikakoodi on käsiteltävänä oleva vikakoodi, joka ei ole vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi;

| 3.27. | ”aiemmin aktiivisella vikakoodilla” aiemmin vahvistettua ja aktiivista vikakoodia, joka jää muistiin sen jälkeen, kun OBD-järjestelmä on katsonut, ettei vikakoodin aiheuttanutta toimintahäiriötä esiinny enää; |
| --- | --- |

3.27.

”aiemmin aktiivisella vikakoodilla” aiemmin vahvistettua ja aktiivista vikakoodia, joka jää muistiin sen jälkeen, kun OBD-järjestelmä on katsonut, ettei vikakoodin aiheuttanutta toimintahäiriötä esiinny enää;

| 3.28. | ”hyväksytyllä vaurioituneella osalla tai järjestelmällä” osaa tai järjestelmää, jota on vaurioitettu tahallisesti (esim. nopeutettu kuluminen) ja/tai käsitelty ohjatusti ja jonka viranomaisten ovat hyväksyneet tässä liitteessä asetettujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.28.

”hyväksytyllä vaurioituneella osalla tai järjestelmällä” osaa tai järjestelmää, jota on vaurioitettu tahallisesti (esim. nopeutettu kuluminen) ja/tai käsitelty ohjatusti ja jonka viranomaisten ovat hyväksyneet tässä liitteessä asetettujen vaatimusten mukaisesti;

| 3.29. | ”oletusvirheellä” toimintahäiriötä, jossa yksittäisen anturin tai osan signaali poikkeaa oletetusta arvosta, kun sitä verrataan muiden ohjausjärjestelmän antureiden ja osien antamiin signaaleihin. Oletusvirheitä ovat toimintahäiriöt, joiden seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sillä alueella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia; |
| --- | --- |

3.29.

”oletusvirheellä” toimintahäiriötä, jossa yksittäisen anturin tai osan signaali poikkeaa oletetusta arvosta, kun sitä verrataan muiden ohjausjärjestelmän antureiden ja osien antamiin signaaleihin. Oletusvirheitä ovat toimintahäiriöt, joiden seurauksena mitattava signaali (jännite, virta, taajuus jne.) on sillä alueella, jossa anturin siirtotoiminnan on tarkoitus toimia;

| 3.30. | ”valmiudella” tilaa, joka ilmoittaa, onko valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa sen jälkeen, kun OBD-skannauslaite on viimeksi antanut komennon tietojen poistamiseksi; |
| --- | --- |

3.30.

”valmiudella” tilaa, joka ilmoittaa, onko valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa sen jälkeen, kun OBD-skannauslaite on viimeksi antanut komennon tietojen poistamiseksi;

| 3.31. | ”skannauslaitteella” ulkoista testilaitetta, jota käytetään ajoneuvon ulkopuoliseen standardoituun viestintään OBD-järjestelmän kanssa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.31.

”skannauslaitteella” ulkoista testilaitetta, jota käytetään ajoneuvon ulkopuoliseen standardoituun viestintään OBD-järjestelmän kanssa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti;

| 3.32. | ”lyhytkestoisella virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa siltä ajalta, kun virta-avain on käännetty päälle-asentoon ja moottori on käynnistetty (virtalukko auki — moottori käynnissä) ja joka sammuu 15 sekunnin kuluttua tai kun avain irrotetaan, riippuen siitä, kumpi tapahtuu aiemmin; |
| --- | --- |

3.32.

”lyhytkestoisella virhetoiminnan ilmaisimella” virhetoiminnan ilmaisinta, joka näyttää tilannetietoa siltä ajalta, kun virta-avain on käännetty päälle-asentoon ja moottori on käynnistetty (virtalukko auki — moottori käynnissä) ja joka sammuu 15 sekunnin kuluttua tai kun avain irrotetaan, riippuen siitä, kumpi tapahtuu aiemmin;

| 3.33. | ”ohjelmiston kalibrointitunnuksella” kirjain- ja numeromerkeistä muodostuvaa sarjaa, joka ilmoittaa moottorijärjestelmään asennetun päästöihin liittyvän kalibrointi-/ohjelmistoversion (versiot); |
| --- | --- |

3.33.

”ohjelmiston kalibrointitunnuksella” kirjain- ja numeromerkeistä muodostuvaa sarjaa, joka ilmoittaa moottorijärjestelmään asennetun päästöihin liittyvän kalibrointi-/ohjelmistoversion (versiot);

| 3.34. | ”täydellisen toimintakatkoksen valvonnalla” sellaisen toimintahäiriön valvomista, joka johtaa halutun järjestelmän toiminnon täydelliseen lakkaamiseen; |
| --- | --- |

3.34.

”täydellisen toimintakatkoksen valvonnalla” sellaisen toimintahäiriön valvomista, joka johtaa halutun järjestelmän toiminnon täydelliseen lakkaamiseen;

| 3.35. | ”lämmitysjaksolla” jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 295 K (22 oC / 40 oF) moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 333 K:n (60 oC / 140 oF:n) lämpötilan (2); |
| --- | --- |

3.35.

”lämmitysjaksolla” jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 295 K (22 oC / 40 oF) moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 333 K:n (60 oC / 140 oF:n) lämpötilan (2);

| 3.36. | Lyhenteet






  CV | kampikammion tuuletusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| DOC | dieselöljyn hapetuskatalysaattori |
| DPF | dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut |
| DTC | vikakoodi |
| EGR | pakokaasun takaisinkierrätys |
| HC | Hiilivety |
| LNT | NO-loukku (tai NOx-kerääjä) |
| MECS | toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia |
| NOx | typen oksidit |
| OTL | OBD:n raja-arvo |
| PM | hiukkaspäästö |
| SCR | valikoiva katalyyttinen pelkistys |
| TFF | täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| VGT | muuttuvageometrinen turboahdin |
| VVT | vaihtuva venttiilin ajoitus |

3.36.

CV

kampikammion tuuletusjärjestelmä

DOC

dieselöljyn hapetuskatalysaattori

DPF

dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut

DTC

vikakoodi

EGR

pakokaasun takaisinkierrätys

HC

Hiilivety

LNT

NO-loukku (tai NOx-kerääjä)

MECS

toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia

NOx

typen oksidit

OTL

OBD:n raja-arvo

PM

hiukkaspäästö

SCR

valikoiva katalyyttinen pelkistys

TFF

täydellisen toimintakatkoksen valvonta

VGT

muuttuvageometrinen turboahdin

VVT

vaihtuva venttiilin ajoitus

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Tämän liitteen yhteydessä OBD-järjestelmän on pystyttävä havaitsemaan toimintahäiriöt, ilmaisemaan niiden esiintyminen virhetoiminnan ilmaisimen avulla, määrittämään toimintahäiriöiden todennäköisen esiintymisalueen käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja ilmoittamaan tämän tiedon ajoneuvon ulkopuolelle.

OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että se tunnistaa vikatyypitajoneuvon/moottorin koko käyttöiän ajan. Tämän tavoitteen yhteydessä hallinnollinen yksikkö ottaa huomioon, että sellaisten moottorien, joita on käytetty pidempään kuin mikä on niiden säännelty käyttöikä, OBD-järjestelmän suorituskyky ja herkkyys saattavat olla heikentyneet jonkin verran, joten OBD-järjestelmän raja-arvot saattavat ylittyä ennen kuin OBD-järjestelmä ilmoittaa toimintahäiriöstä ajoneuvon kuljettajalle.

Edellä oleva kohta ei merkitse sitä, että moottorin valmistajan vaatimustenmukaisuusvastuu ulottuisi moottorin säänneltyä käyttöikää (aika tai matkaväli, jonka aikana päästöstandardeja tai päästörajoja sovelletaan) pidemmäksi.

4.1.   OBD-järjestelmän hyväksyntää koskeva hakemus

| 4.1.1. | Ensisijainen hyväksyntä
  Moottorijärjestelmän valmistaja voi hakea OBD-järjestelmänsä hyväksymistä jollakin seuraavista kolmesta tavasta:






  a) | Moottorijärjestelmän valmistaja hakee yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Ensisijainen hyväksyntä

Moottorijärjestelmän valmistaja voi hakea OBD-järjestelmänsä hyväksymistä jollakin seuraavista kolmesta tavasta:

a)

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset.

| b) | Moottorijärjestelmän valmistaja hakee päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntää osoittamalla, että perhettä edustava OBD-kantamoottorijärjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntää osoittamalla, että perhettä edustava OBD-kantamoottorijärjestelmä täyttää kaikki tämän liitteen vaatimukset.

| c) | Moottorijärjestelmän valmistaja hakee OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää aiemmin hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-järjestelmään kuulumista koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

c)

Moottorijärjestelmän valmistaja hakee OBD-järjestelmän hyväksyntää osoittamalla, että OBD-järjestelmä täyttää aiemmin hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-järjestelmään kuulumista koskevat edellytykset.

| 4.1.2. | Hyväksynnän laajentaminen/muuttaminen |
| --- | --- |

4.1.2.

Hyväksynnän laajentaminen/muuttaminen

| 4.1.2.1. | Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä
  Uusi moottorijärjestelmä voidaan valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella ottaa hyväksytyn päästöihin liittyvän OBD-perheen jäseneksi, jos kaikilla näin laajennettuun päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvilla moottorijärjestelmillä on edelleen samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät.
  Jos kaikki OBD-kantamoottorijärjestelmän OBD-rakenneosat ovat uuden moottorijärjestelmän osia edustavia, OBD-kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomana ja valmistaja tekee tarvittavat muutokset tämän liitteen 8 kohdan mukaiseen asiakirjapakettiin.
  Jos uusi moottorijärjestelmä sisältää rakenneosia, jotka eivät ole edustettuina OBD-kantamoottorijärjestelmässä, mutta jotka sen sijaan ovat koko perhettä edustavia, uudesta moottorijärjestelmästä tulee uusi OBD-kantamoottorijärjestelmä. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet OBD-rakenneosat ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

Uusi moottorijärjestelmä voidaan valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella ottaa hyväksytyn päästöihin liittyvän OBD-perheen jäseneksi, jos kaikilla näin laajennettuun päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvilla moottorijärjestelmillä on edelleen samat päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät.

Jos kaikki OBD-kantamoottorijärjestelmän OBD-rakenneosat ovat uuden moottorijärjestelmän osia edustavia, OBD-kantamoottorijärjestelmä pysyy muuttumattomana ja valmistaja tekee tarvittavat muutokset tämän liitteen 8 kohdan mukaiseen asiakirjapakettiin.

Jos uusi moottorijärjestelmä sisältää rakenneosia, jotka eivät ole edustettuina OBD-kantamoottorijärjestelmässä, mutta jotka sen sijaan ovat koko perhettä edustavia, uudesta moottorijärjestelmästä tulee uusi OBD-kantamoottorijärjestelmä. Tässä tapauksessa on osoitettava, että uudet OBD-rakenneosat ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

| 4.1.2.2. | Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta
  Olemassa olevaa hyväksyntää voidaan valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella laajentaa OBD-järjestelmään tehdyn rakennemuutoksen johdosta, jos valmistaja pystyy osoittamaan, että rakennemuutos on tämän liitteen vaatimusten mukainen.
  Asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.
  Jos olemassa oleva hyväksyntä on annettu päästöihin liittyvälle OBD-perheelle, valmistajan on osoitettava hallinnolliselle yksikölle, että päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät ovat edelleen samat kaikilla perheen jäsenillä ja että OBD-kantamoottorijärjestelmä on edelleen perhettä edustava. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

Olemassa olevaa hyväksyntää voidaan valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella laajentaa OBD-järjestelmään tehdyn rakennemuutoksen johdosta, jos valmistaja pystyy osoittamaan, että rakennemuutos on tämän liitteen vaatimusten mukainen.

Asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

Jos olemassa oleva hyväksyntä on annettu päästöihin liittyvälle OBD-perheelle, valmistajan on osoitettava hallinnolliselle yksikölle, että päästöihin liittyvien toimintahäiriöiden valvonta-/havaitsemismenetelmät ovat edelleen samat kaikilla perheen jäsenillä ja että OBD-kantamoottorijärjestelmä on edelleen perhettä edustava.

| 4.1.2.3. | Hyväksynnän muutos, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta
  Tätä kohtaa sovelletaan, kun valmistaja hakee hyväksynnän myöntäneen viranomaisen vaatimuksesta tai omasta aloitteestaan muutosta olemassa olevaan hyväksyntään yhden tai useamman virhetoiminnan uudelleen luokittelemiseksi.
  Tässä tapauksessa on osoitettava, että uusi luokitus on vaatimustenmukainen tämän liitteen säännösten perusteella, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Hyväksynnän muutos, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

Tätä kohtaa sovelletaan, kun valmistaja hakee hyväksynnän myöntäneen viranomaisen vaatimuksesta tai omasta aloitteestaan muutosta olemassa olevaan hyväksyntään yhden tai useamman virhetoiminnan uudelleen luokittelemiseksi.

Tässä tapauksessa on osoitettava, että uusi luokitus on vaatimustenmukainen tämän liitteen säännösten perusteella, ja asiakirjapakettiin on tehtävä tämän liitteen 8 kohdan mukaiset muutokset.

4.2.   Valvontavaatimukset

OBD-järjestelmän on valvottava kaikkia päästöihin liittyviä moottorijärjestelmän osia ja järjestelmiä lisäyksessä 3 asetettujen vaatimusten mukaisesti. OBD-järjestelmän ei kuitenkaan edellytetä käyttävän yhtä ainutta valvontalaitetta kaikkien lisäyksessä 3 mainittujen virhetoimintojen havaitsemiseen.

OBD-järjestelmän on valvottava myös omia osiaan.

Lisäyksen 3 kohdissa luetellaan ne järjestelmät tai osat, joita OBD-järjestelmän on valvottava, ja kuvataan, millaista kuhunkin osaan tai järjestelmään kohdistuvan valvonnan on oltava (esim. päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta).

Valmistajan niin halutessa järjestelmä voi valvoa muitakin järjestelmiä ja osia.

| 4.2.1. | Valvontamenetelmän valinta
  Hyväksyntäviranomaiset voivat sallia sen, että valmistaja käyttää muuta kuin lisäyksessä 3 mainittua valvontamenetelmää. Valmistajan on osoitettava, että valittu valvontatapa on kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla).
  Jos jotakin järjestelmää ja/tai osaa ei mainita lisäyksessä 3, valmistajan on esitettävä valvontalähestymistapa hallinnolliselle yksikölle hyväksyttäväksi. Hallinnollinen yksikkö hyväksyy valitun valvontatavan ja -menetelmän (päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta), jos valmistaja on pystynyt osoittamaan, että se on lisäyksessä 3 mainittuihin menetelmiin verrattuna kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla). |
| --- | --- |

4.2.1.

Valvontamenetelmän valinta

Hyväksyntäviranomaiset voivat sallia sen, että valmistaja käyttää muuta kuin lisäyksessä 3 mainittua valvontamenetelmää. Valmistajan on osoitettava, että valittu valvontatapa on kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla).

Jos jotakin järjestelmää ja/tai osaa ei mainita lisäyksessä 3, valmistajan on esitettävä valvontalähestymistapa hallinnolliselle yksikölle hyväksyttäväksi. Hallinnollinen yksikkö hyväksyy valitun valvontatavan ja -menetelmän (päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta), jos valmistaja on pystynyt osoittamaan, että se on lisäyksessä 3 mainittuihin menetelmiin verrattuna kestävä, oikea-aikainen ja tehokas (teknisten asiakirjojen, testitulosten, aiempien hyväksyntien tms. avulla).

| 4.2.1.1. | Vastaavuuden määrittäminen suhteessa todellisiin päästöihin
  Päästörajojen valvonnassa vaaditaan vastaavuuden määrittämistä testisyklin spesifisten päästöjen kanssa. Vastaavuus osoitetaan yleensä testimoottorilla laboratorio-oloissa.
  Muissa valvontatapauksissa (suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) vastaavuutta todellisiin päästöihin ei tarvitse määrittää. Hallinnollinen yksikkö voi kuitenkin pyytää testitietoja tarkistaakseen toimintahäiriön seurausten luokituksen tämän liitteen 6.2 kohdassa kuvatulla tavalla.
  Esimerkkejä:
  Sähkövika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska vika on luonteeltaan kyllä/ei. Deltapaineen avulla havaittu dieselhiukkassuodattimen vika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska se edeltää toimintahäiriötä.
  Jos valmistaja pystyy osoittamaan tämän liitteen demonstraatiovaatimusten mukaisesti, että päästöt eivät ylitä OBD-raja-arvoja, vaikka osan tai järjestelmän toiminta lakkaisi täysin tai se poistettaisiin, sallitaan kyseisen osan tai järjestelmän suorituksen valvonta.
  Jos tietyn pilaannuttavan aineen päästöjä valvotaan pakoputken päästöanturilla, muilta valvontalaitteilta ei vaadita muuta vastaavuuden osoittamista suhteessa kyseisen pilaannuttavan aineen todellisiin päästöihin. Tämä vapautus ei kuitenkaan sulje pois tarvetta sisällyttää näitä valvontalaitteita, jotka käyttävät muita valvontamenetelmiä, osaksi OBD-järjestelmää, sillä valvontalaitteita tarvitaan virhetoiminnan eristämiseksi.
  Virhetoiminta luokitellaan aina 4.5 kohdan mukaisesti sen perusteella, miten se vaikuttaa päästöihin, riippumatta virhetoiminnan havaitsemiseksi käytetystä valvontatavasta. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Vastaavuuden määrittäminen suhteessa todellisiin päästöihin

Päästörajojen valvonnassa vaaditaan vastaavuuden määrittämistä testisyklin spesifisten päästöjen kanssa. Vastaavuus osoitetaan yleensä testimoottorilla laboratorio-oloissa.

Muissa valvontatapauksissa (suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) vastaavuutta todellisiin päästöihin ei tarvitse määrittää. Hallinnollinen yksikkö voi kuitenkin pyytää testitietoja tarkistaakseen toimintahäiriön seurausten luokituksen tämän liitteen 6.2 kohdassa kuvatulla tavalla.

Esimerkkejä:

Sähkövika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska vika on luonteeltaan kyllä/ei. Deltapaineen avulla havaittu dieselhiukkassuodattimen vika ei välttämättä edellytä korrelaatiota, koska se edeltää toimintahäiriötä.

Jos valmistaja pystyy osoittamaan tämän liitteen demonstraatiovaatimusten mukaisesti, että päästöt eivät ylitä OBD-raja-arvoja, vaikka osan tai järjestelmän toiminta lakkaisi täysin tai se poistettaisiin, sallitaan kyseisen osan tai järjestelmän suorituksen valvonta.

Jos tietyn pilaannuttavan aineen päästöjä valvotaan pakoputken päästöanturilla, muilta valvontalaitteilta ei vaadita muuta vastaavuuden osoittamista suhteessa kyseisen pilaannuttavan aineen todellisiin päästöihin. Tämä vapautus ei kuitenkaan sulje pois tarvetta sisällyttää näitä valvontalaitteita, jotka käyttävät muita valvontamenetelmiä, osaksi OBD-järjestelmää, sillä valvontalaitteita tarvitaan virhetoiminnan eristämiseksi.

Virhetoiminta luokitellaan aina 4.5 kohdan mukaisesti sen perusteella, miten se vaikuttaa päästöihin, riippumatta virhetoiminnan havaitsemiseksi käytetystä valvontatavasta.

| 4.2.2. | Osan valvonta (syöttö-/tulostusosat/-järjestelmät)
  OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien syöttöosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, oletusvirheet.
  Oletusvirheen havaitsemiseen kuuluu myös sen tarkistaminen, että anturin antama tulos ei ole epätavallisen korkea tai epätavallisen alhainen (eli määritys on ”kaksipuolinen”).
  OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli hallinnollinen yksikkö sen hyväksyy, havaittava erikseen oletusvirheet (esim. epätavallisen korkea ja epätavallisen alhainen) ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella). Lisäksi tallennetaan jokaisen erillisen virhetoiminnan omat vikakoodit (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella ja oletusvirhe).
  OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien tulostusosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, se, jos toiminnallinen vastaus tietokoneen käskyihin ei ole oikea.
  OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli hallinnollinen yksikkö sen hyväksyy, havaittava erikseen toimintavirheet ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella) ja tallennettava omat vikakoodit jokaiselle erilliselle toimintahäiriölle (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella, toimintavirhe).
  OBD-järjestelmän on myös valvottava moottorijärjestelmään kuulumattomilta osilta tulevien tai niille annettujen tietojen oletuksenmukaisuutta, mikäli tiedot saattavat vaarantaa päästöjenrajoitusjärjestelmän ja/tai moottorijärjestelmän asianmukaisen suorituksen. |
| --- | --- |

4.2.2.

Osan valvonta (syöttö-/tulostusosat/-järjestelmät)

OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien syöttöosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, oletusvirheet.

Oletusvirheen havaitsemiseen kuuluu myös sen tarkistaminen, että anturin antama tulos ei ole epätavallisen korkea tai epätavallisen alhainen (eli määritys on ”kaksipuolinen”).

OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli hallinnollinen yksikkö sen hyväksyy, havaittava erikseen oletusvirheet (esim. epätavallisen korkea ja epätavallisen alhainen) ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella). Lisäksi tallennetaan jokaisen erillisen virhetoiminnan omat vikakoodit (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella ja oletusvirhe).

OBD-järjestelmän on moottorijärjestelmään kuuluvien tulostusosien osalta havaittava vähintään virtapiirin häiriöt ja, mikäli se on mahdollista, se, jos toiminnallinen vastaus tietokoneen käskyihin ei ole oikea.

OBD-järjestelmän on, mikäli se on mahdollista ja mikäli hallinnollinen yksikkö sen hyväksyy, havaittava erikseen toimintavirheet ja virtapiirin häiriöt (esim. toiminta-alueen yläpuolella ja toiminta-alueen alapuolella) ja tallennettava omat vikakoodit jokaiselle erilliselle toimintahäiriölle (esim. toiminta-alueen alapuolella, toiminta-alueen yläpuolella, toimintavirhe).

OBD-järjestelmän on myös valvottava moottorijärjestelmään kuulumattomilta osilta tulevien tai niille annettujen tietojen oletuksenmukaisuutta, mikäli tiedot saattavat vaarantaa päästöjenrajoitusjärjestelmän ja/tai moottorijärjestelmän asianmukaisen suorituksen.

| 4.2.2.1. | Poikkeus osan valvontaan
  Moottorijärjestelmän virtapiirin häiriöiden ja, mahdollisuuksien mukaan, toiminta- ja oletusvirheiden valvontaa ei edellytetä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | virheen seurauksena pilaannuttavan aineen päästöt lisääntyvät alle 50 prosenttia säännellystä päästörajasta, ja |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Poikkeus osan valvontaan

Moottorijärjestelmän virtapiirin häiriöiden ja, mahdollisuuksien mukaan, toiminta- ja oletusvirheiden valvontaa ei edellytetä, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

virheen seurauksena pilaannuttavan aineen päästöt lisääntyvät alle 50 prosenttia säännellystä päästörajasta, ja

| b) | mikään päästö ei virheen seurauksena ylitä säänneltyä päästörajaa (3), ja |
| --- | --- |

b)

mikään päästö ei virheen seurauksena ylitä säänneltyä päästörajaa (3), ja

| c) | virhe ei vaikuta osaan tai järjestelmään, joka mahdollistaa OBD-järjestelmän asianmukaisen suorituksen. |
| --- | --- |

c)

virhe ei vaikuta osaan tai järjestelmään, joka mahdollistaa OBD-järjestelmän asianmukaisen suorituksen.

Päästöjen vaikutusten määrittämisessä käytetään vakioitua moottorijärjestelmää, joka on moottoridynamoajon testisolussa, ja se suoritetaan tämän liitteen demostraatiomenettelyjen mukaisesti.

| 4.2.3. | Valvonnan tiheys
  Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa jatkuvasti aina, kun valvontaedellytykset täyttyvät, tai kerran käyttöjaksoa kohden (esim. valvontalaitteet, jotka lisäävät päästöjä päällä ollessaan).
  Jos valvontalaite ei ole toiminnassa jatkuvasti, valmistajan on ilmoitettava tästä selkeästi hallinnolliselle yksikölle ja kuvailtava olosuhteet, joissa valvontalaite on toiminnassa.
  Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa sovellettavan OBD-testisyklin aikana 7.2.2 kohdan mukaisesti.
  Valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, mikäli se toimii vähintään kerran sekunnissa. Jos tietokoneen syöttö- tai tulostusosaa koskeva näytteenottotaajuus on harvempi kuin yksi näyte sekunnissa moottorin valvonnan osalta, valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, jos osan lähettämä signaali arvioidaan jokaisella näytteenottokerralla.
  Jatkuvasti valvottavien osien tai järjestelmien osalta ei vaadita, että tulostusosa/-järjestelmä aktivoidaan pelkästään kyseisen tulostusosan/-järjestelmän valvomista varten. |
| --- | --- |

4.2.3.

Valvonnan tiheys

Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa jatkuvasti aina, kun valvontaedellytykset täyttyvät, tai kerran käyttöjaksoa kohden (esim. valvontalaitteet, jotka lisäävät päästöjä päällä ollessaan).

Jos valvontalaite ei ole toiminnassa jatkuvasti, valmistajan on ilmoitettava tästä selkeästi hallinnolliselle yksikölle ja kuvailtava olosuhteet, joissa valvontalaite on toiminnassa.

Valvontalaitteiden on oltava toiminnassa sovellettavan OBD-testisyklin aikana 7.2.2 kohdan mukaisesti.

Valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, mikäli se toimii vähintään kerran sekunnissa. Jos tietokoneen syöttö- tai tulostusosaa koskeva näytteenottotaajuus on harvempi kuin yksi näyte sekunnissa moottorin valvonnan osalta, valvontalaitteen katsotaan olevan toiminnassa jatkuvasti, jos osan lähettämä signaali arvioidaan jokaisella näytteenottokerralla.

Jatkuvasti valvottavien osien tai järjestelmien osalta ei vaadita, että tulostusosa/-järjestelmä aktivoidaan pelkästään kyseisen tulostusosan/-järjestelmän valvomista varten.

4.3.   OBD-tietojen tallennusvaatimukset

Kun toimintahäiriö on havaittu, mutta se ei ole vielä varmistunut, mahdollista toimintahäiriötä käsitellään ”potentiaalisena vikakoodina” ja se tallennetaan ”käsiteltävänä olevana vikakoodina”. ”Potentiaalinen vikakoodi” ei johda hälytysjärjestelmän aktivoitumiseen 4.6 kohdan mukaisesti.

Toimintahäiriötä voidaan ensimmäisen käyttöjakson aikana pitää suoraan ”vahvistettuna ja aktiivisena” ilman että sen on täytynyt ensin olla ”potentiaalinen vikakoodi”. Se määritellään ”käsiteltävänä olevaksi vikakoodiksi” ja ”vahvistetuksi ja aktiiviseksi vikakoodiksi”.

Jos toimintahäiriö, joka on määritelty aiemmin aktiiviseksi, ilmaantuu uudelleen, kyseinen toimintahäiriö voidaan luokitella valmistajan niin halutessa suoraan ”käsiteltävänä olevaksi vikakoodiksi” ja ”vahvistetuksi ja aktiiviseksi vikakoodiksi”, ilman että se määritellään ensin ”potentiaaliseksi vikakoodiksi”. Jos kyseinen toimintahäiriö luokitellaan potentiaaliseksi, se on edelleen myös aiemmin aktiivinen vikakoodi siihen asti, kunnes se määritellään vahvistetuksi tai aktiiviseksi.

Valvontajärjestelmän on katsottava, esiintyykö toimintahäiriö ennen seuraavan käyttöjakson päättymistä sen jälkeen, kun se on havaittu ensimmäisen kerran. Tällä kertaa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi tallennetaan ja hälytysjärjestelmä aktivoituu 4.6 kohdan mukaisesti.

Jos käytössä on palautettavissa oleva toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusjärjestelmä (eli toiminta palautuu automaattisesti normaaliksi ja päästöjenrajoitusjärjestelmä poistuu käytöstä, kun moottori käynnistetään seuraavan kerran), ”vahvistettua ja aktiivista” vikakoodia ei tarvitse tallentaa, ellei päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoidu uudelleen ennen seuraavan käyttöjakson päättymistä. Jos päästöjenrajoitusjärjestelmää ei voi palauttaa, ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi tallennetaan heti, kun päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoituu.

Joissakin erityistapauksissa, joissa valvontalaitteet tarvitsevat enemmän kuin kaksi käyttöjaksoa toimintahäiriön havaitsemiseksi ja varmistamiseksi (esim. valvontalaitteet, jotka käyttävät tilastomalleja tai tarkastelevat ajoneuvon nesteiden kulutusta), hallinnollinen yksikkö voi sallia useamman kuin kahden käyttöjakson käyttämisen valvonnassa, mikäli valmistaja pystyy perustelemaan pidemmän ajan (esim. teknisillä syillä, kokeiden tuloksilla, sisäisillä kokemuksilla jne.).

Kun järjestelmä ei enää havaitse vahvistettua ja aktiivista virhetoimintoa yhden kokonaisen käyttöjakson aikana, se määritellään aiemmin aktiiviseksi virheeksi seuraavan käyttöjakson alusta alkaen ja tämä luokitus säilyy siihen asti, kunnes skannauslaite on poistanut virhetoiminnon tai se on poistettu tietokoneen muistista 4.4 kohdan mukaisesti.

| Huom | : | Tämän kohdan vaatimuksia kuvataan tarkemmin lisäyksessä 2. |
| --- | --- | --- |

Huom

:

Tämän kohdan vaatimuksia kuvataan tarkemmin lisäyksessä 2.

4.4.   OBD-tietojen poistovaatimukset

OBD-järjestelmä ei saa poistaa vikakoodia ja sovellettavia tietoja (kuten tilanteeseen liittyviä tilatietoja) tietokoneen muistista ennen kuin kyseinen vikakoodi on ollut luokiteltuna aiemmin aktiiviseksi virheeksi vähintään 40 lämmityssyklin tai 200 moottorin käyntitunnin ajan sen mukaan, kumpi tulee ensin täyteen. OBD-järjestelmän on poistettava kaikki vikakoodit ja sovellettavat tiedot (mukaan luettuna tilanteeseen liittyvät tilatiedot) skannauslaitteen tai huoltovälineen vaatimuksesta.

4.5.   Virhetoiminnan luokitusvaatimukset

Virhetoiminnan luokitus kertoo, mihin luokkaan virhetoiminta on osoitettu sen havaitsemishetkellä tämän liitteen 4.2 kohdan mukaisesti.

Virhetoiminta osoitetaan yhteen luokkaan ajoneuvon todellisen käyttöiän ajaksi, ellei hyväksynnän myöntänyt viranomainen tai valmistaja katso virhetoiminnan uudelleenluokituksen olevan tarpeen.

Jos virhetoiminta luokiteltaisiin eri luokkaan eri säännellyn pilaannuttavan aineen päästöjen tai muuhun valvontakapasiteettiin kohdistuvien vaikutustensa mukaan, virhetoiminta osoitetaan siihen luokkaan, joka on etusijalla hierarkkisessa näyttöstrategiassa.

Jos toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusjärjestelmä aktivoituu virhetoiminnan havaitsemisen seurauksena, virhetoiminta luokitellaan joko sen perusteella, mikä on aktivoituneen päästöjenrajoitusjärjestelmän vaikutus päästötasoon, tai sen perusteella, mikä on sen vaikutus muuhun valvontakapasiteettiin. Virhetoiminta osoitetaan sen jälkeen siihen luokkaan, joka etusijalla hierarkkisessa näyttöstrategiassa.

| 4.5.1. | Luokan A virhetoiminta
  Virhetoiminta luokitellaan luokkaan A, kun asianomaisten OBD-raja-arvojen (OTL) oletetaan ylittyvän.
  Se voidaan hyväksyä, että päästöt eivät ole ylittäneet OTL-arvoja sillä hetkellä, kun kyseisen luokan virhetoiminta ilmenee. |
| --- | --- |

4.5.1.

Luokan A virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokkaan A, kun asianomaisten OBD-raja-arvojen (OTL) oletetaan ylittyvän.

Se voidaan hyväksyä, että päästöt eivät ole ylittäneet OTL-arvoja sillä hetkellä, kun kyseisen luokan virhetoiminta ilmenee.

| 4.5.2. | Luokan B1 virhetoiminta
  Virhetoiminta luokitellaan luokkaan B1, jos on olemassa edellytykset sille, että päästöt saattaisivat ylittää OTL-rajat, mutta jos täsmällistä vaikutusta päästöihin ei voida arvioida, ja todelliset päästöt saattavat olosuhteista riippuen olla OTL-rajojen ylä- tai alapuolella.
  Esimerkkejä luokan B1 virhetoiminnoista ovat sellaisten valvontalaitteiden havaitsemat virhetoiminnat, jotka päättelevät päästötason antureiden antamien lukemien tai supistuneen valvontakapasiteetin perusteella.
  Luokan B1 virhetoimintoja ovat sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä hoitaa luokan A tai B1 virhetoimintojen valvontaa. |
| --- | --- |

4.5.2.

Luokan B1 virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokkaan B1, jos on olemassa edellytykset sille, että päästöt saattaisivat ylittää OTL-rajat, mutta jos täsmällistä vaikutusta päästöihin ei voida arvioida, ja todelliset päästöt saattavat olosuhteista riippuen olla OTL-rajojen ylä- tai alapuolella.

Esimerkkejä luokan B1 virhetoiminnoista ovat sellaisten valvontalaitteiden havaitsemat virhetoiminnat, jotka päättelevät päästötason antureiden antamien lukemien tai supistuneen valvontakapasiteetin perusteella.

Luokan B1 virhetoimintoja ovat sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä hoitaa luokan A tai B1 virhetoimintojen valvontaa.

| 4.5.3. | Luokan B2 virhetoiminta
  Virhetoiminta luokitellaan luokan B2 virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että OTL-rajat ylittyisivät.
  Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan B2 virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2. |
| --- | --- |

4.5.3.

Luokan B2 virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokan B2 virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että OTL-rajat ylittyisivät.

Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan B2 virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2.

| 4.5.4. | Luokan C virhetoiminta
  Virhetoiminta luokitellaan luokan C virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe, jos sitä tarkkaillaan, oletettavasti vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että säännellyt päästörajat ylittyisivät.
  Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan C virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2. |
| --- | --- |

4.5.4.

Luokan C virhetoiminta

Virhetoiminta luokitellaan luokan C virhetoiminnaksi, kun olosuhteet viittaavat siihen, että virhe, jos sitä tarkkaillaan, oletettavasti vaikuttaa päästöihin, mutta ei niin paljon, että säännellyt päästörajat ylittyisivät.

Sellaiset virhetoiminnat, jotka rajoittavat OBD-järjestelmän kykyä valvoa luokan C virhetoimintoja, luokitellaan luokkaan B1 tai B2.

4.6.   Hälytysjärjestelmä

Hälytysjärjestelmän osan vioittuminen ei saa johtaa OBD-järjestelmän toiminnan pysähtymiseen.

| 4.6.1. | Virhetoiminnan ilmaisinta koskevat vaatimukset
  Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava kuljettajan nähtävissä kuljettajan paikalta kaikissa valaistusolosuhteissa. Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava keltainen (määritelty UNECE-säännön N:o 7 liitteessä 5) tai ruskeankeltainen (määritelty UNECE-säännön N:o 6 liitteessä 5) varoitusmerkki, jonka tunnuksena on F01-symboli ISO-standardin 2575:2004 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.1.

Virhetoiminnan ilmaisinta koskevat vaatimukset

Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava kuljettajan nähtävissä kuljettajan paikalta kaikissa valaistusolosuhteissa. Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava keltainen (määritelty UNECE-säännön N:o 7 liitteessä 5) tai ruskeankeltainen (määritelty UNECE-säännön N:o 6 liitteessä 5) varoitusmerkki, jonka tunnuksena on F01-symboli ISO-standardin 2575:2004 mukaisesti.

| 4.6.2. | Virhetoiminnan ilmaisimen syttymiskaava
  Virhetoiminnan ilmaisin syttyy OBD-järjestelmän havaitsemasta virhetoiminnasta riippuen jollakin seuraavassa taulukossa kuvatuista aktivointitavoista: | Aktivointitila 1 | Aktivointitila 2 | Aktivointitila 3 | Aktivointitila 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivoinnin edellytykset | Ei virhetoimintaa | Luokan C virhetoiminta | Luokan B virhetoiminta ja B1-laskurit < 200 h | Luokan A virhetoiminta tai B1-laskuri > 200 h |
| Virta-avain asennossa moottori päällä | Ei näyttöä | Hierarkkinen näyttöstrategia | Hierarkkinen näyttöstrategia | Hierarkkinen näyttöstrategia |
| Virta-avain väliasennossa moottori sammutettu | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia | Yhdenmukaistettu näyttöstrategia |

4.6.2.

Virhetoiminnan ilmaisimen syttymiskaava

Virhetoiminnan ilmaisin syttyy OBD-järjestelmän havaitsemasta virhetoiminnasta riippuen jollakin seuraavassa taulukossa kuvatuista aktivointitavoista:

Aktivointitila 1

Aktivointitila 2

Aktivointitila 3

Aktivointitila 4

Aktivoinnin edellytykset

Ei virhetoimintaa

Luokan C virhetoiminta

Luokan B virhetoiminta ja B1-laskurit < 200 h

Luokan A virhetoiminta tai B1-laskuri > 200 h

Virta-avain asennossa moottori päällä

Ei näyttöä

Hierarkkinen näyttöstrategia

Hierarkkinen näyttöstrategia

Hierarkkinen näyttöstrategia

Virta-avain väliasennossa moottori sammutettu

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Yhdenmukaistettu näyttöstrategia

Näyttöstrategia edellyttää virhetoiminnan ilmaisimen aktivoitumista sen luokan mukaan, mihin virhetoiminta on luokiteltu. Strategia lukitaan ohjelmistokoodilla, joka ei ole normaalisti saatavilla skannauslaitteen avulla.

Virhetoiminnan aktivointistrategia, kun virta-avain on väliasennossa mutta moottori sammutettu, kuvataan 4.6.4 kohdassa.

Kuvissa B1 ja B2 kuvataan vaaditut aktivointistrategiat, kun virta-avain on paikallaan ja moottori käynnissä tai sammutettuna.

Kuva B1

Lampun testaus ja valmiudenosoitin

Image

Kuva B2

Virhetoiminnan näyttöstrategia: vain hierarkkinen strategia käytettävissä

Image

| 4.6.3. | Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun moottori on päällä
  Kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnistetty (moottori päällä), virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy komennosta pois päältä, elleivät 4.6.3.1 kohdan ja/tai 4.6.3.2 kohdan vaatimukset täyty. |
| --- | --- |

4.6.3.

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun moottori on päällä

Kun virta-avain on päällä-asennossa ja moottori käynnistetty (moottori päällä), virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy komennosta pois päältä, elleivät 4.6.3.1 kohdan ja/tai 4.6.3.2 kohdan vaatimukset täyty.

| 4.6.3.1. | Virhetoiminnan ilmaisimen näyttöstrategia
  Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen lyhytkestoiseen ja päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden. Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Virhetoiminnan ilmaisimen näyttöstrategia

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen lyhytkestoiseen ja päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden. Virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnin yhteydessä lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin on ensisijainen päälle kytkettävään virhetoiminnan ilmaisimeen nähden.

| 4.6.3.1.1. | Luokan A virhetoiminnat
  OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi, kun vahvistettu vikakoodi on tallennettu luokan A virhetoiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Luokan A virhetoiminnat

OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi, kun vahvistettu vikakoodi on tallennettu luokan A virhetoiminnan yhteydessä.

| 4.6.3.1.2. | Luokan B virhetoiminnat
  OBD-järjestelmä antaa komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi seuraavan kerran, kun virta-avain laitetaan päälle-asentoon, kun vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu luokan B virhetoiminnan yhteydessä.
  Jos B1-laskuri saavuttaa 200 tuntia, OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

Luokan B virhetoiminnat

OBD-järjestelmä antaa komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi seuraavan kerran, kun virta-avain laitetaan päälle-asentoon, kun vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu luokan B virhetoiminnan yhteydessä.

Jos B1-laskuri saavuttaa 200 tuntia, OBD-järjestelmä antaa komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöön ottamiseksi.

| 4.6.3.1.3. | Luokan C virhetoiminnat
  Valmistaja voi tarjota mahdollisuuden, jossa luokan C virhetoiminnasta saa tietoa käyttämällä päälle kytkettävää virhetoiminnan ilmaisinta, joka on käytettävissä siihen saakka, kunnes moottori käynnistetään. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Luokan C virhetoiminnat

Valmistaja voi tarjota mahdollisuuden, jossa luokan C virhetoiminnasta saa tietoa käyttämällä päälle kytkettävää virhetoiminnan ilmaisinta, joka on käytettävissä siihen saakka, kunnes moottori käynnistetään.

| 4.6.3.1.4. | Virhetoiminnan ilmaisimen käytöstäpoisto
  ”Jatkuvatoiminen” virhetoiminnan ilmaisin muuttuu ”lyhytkestoiseksi” virhetoiminnan ilmaisimeksi, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma, ja virhetoimintaa, joka alun perin aktivoi jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen, ei havaita käynnissä olevan käyttöjakson aikana eikä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu muun virhetoiminnan vuoksi.
  ”Lyhytkestoinen” virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy pois päältä, jos virhetoimintaa ei havaita kolmen peräkkäisen käyttöjakson aikana eikä virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu muun luokan A tai B virhetoiminnan vuoksi. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Virhetoiminnan ilmaisimen käytöstäpoisto

”Jatkuvatoiminen” virhetoiminnan ilmaisin muuttuu ”lyhytkestoiseksi” virhetoiminnan ilmaisimeksi, jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma, ja virhetoimintaa, joka alun perin aktivoi jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen, ei havaita käynnissä olevan käyttöjakson aikana eikä jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu muun virhetoiminnan vuoksi.

”Lyhytkestoinen” virhetoiminnan ilmaisin kytkeytyy pois päältä, jos virhetoimintaa ei havaita kolmen peräkkäisen käyttöjakson aikana eikä virhetoiminnan ilmaisin aktivoidu muun luokan A tai B virhetoiminnan vuoksi.

| 4.6.4. | Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun virta-avain on väliasennossa/moottori sammutettu
  Kun virta-avain on väliasennossa ja moottori sammutettuna, virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnissa on kaksi jaksoa, joiden väillä on viiden sekunnin jakso, jolloin virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä:






  a) | ensimmäisessä jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan ilmaisimen kytkeytymisestä ja valvottavien osien valmiudesta, |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi, kun virta-avain on väliasennossa/moottori sammutettu

Kun virta-avain on väliasennossa ja moottori sammutettuna, virhetoiminnan ilmaisimen aktivoinnissa on kaksi jaksoa, joiden väillä on viiden sekunnin jakso, jolloin virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä:

a)

ensimmäisessä jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan ilmaisimen kytkeytymisestä ja valvottavien osien valmiudesta,

| b) | toisessa jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan havaitsemisesta. |
| --- | --- |

b)

toisessa jaksossa annetaan tieto virhetoiminnan havaitsemisesta.

Toista jaksoa toistetaan, kunnes moottori käynnistetään (moottori päällä) tai avain siirretään off-asentoon.

| 4.6.4.1. | Virhetoiminnan ilmaisimen toimivuus/valmius
  Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava 5 sekuntia kestävä näyttö, joka osoittaa, että virhetoiminnan ilmaisin on toiminnassa.
  Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava off-asennossa 10 sekunnin ajan.
  Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin pysyy päällä viiden sekunnin ajan sen osoittamiseksi, että valmius kaikkien valvottavien osien osalta on täydellinen.
  Virhetoiminnan ilmaisimen on vilkuttava kerran sekunnissa viiden sekunnin ajan sen ilmaisemiseksi, että valmius yhden tai useamman valvottavan osan osalta ei ole täydellinen.
  Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin on off-asennossa viiden sekunnin ajan. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Virhetoiminnan ilmaisimen toimivuus/valmius

Virhetoiminnan ilmaisimessa on oltava 5 sekuntia kestävä näyttö, joka osoittaa, että virhetoiminnan ilmaisin on toiminnassa.

Virhetoiminnan ilmaisimen on oltava off-asennossa 10 sekunnin ajan.

Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin pysyy päällä viiden sekunnin ajan sen osoittamiseksi, että valmius kaikkien valvottavien osien osalta on täydellinen.

Virhetoiminnan ilmaisimen on vilkuttava kerran sekunnissa viiden sekunnin ajan sen ilmaisemiseksi, että valmius yhden tai useamman valvottavan osan osalta ei ole täydellinen.

Sen jälkeen virhetoiminnan ilmaisin on off-asennossa viiden sekunnin ajan.

| 4.6.4.2. | Virhetoiminnan esiintyminen/puuttuminen
  Edellä 4.6.4.1 kohdassa kuvatun jakson jälkeen virhetoiminnan ilmaisin osoittaa virhetoiminnan esiintymisen välähdyssarjoin tai palamalla yhtäjaksoisesti riippuen sovellettavasta aktivointitilasta seuraavien kohtien mukaisesti, tai virhetoimintojen puuttumisen yksittäisin välähdyksin. Tarvittaessa virhetoiminnan ilmaisin on jokaisen välähdyksen yhteydessä päällä yhden sekunnin ajan ja pois päältä yhden sekunnin ajan, ja välähdyssarjaa seuraa viiden sekunnin jakso, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.
  Aktivointitiloja on neljä: aktivointitila 4 on ensisijainen aktivointitiloihin 1, 2 ja 3 nähden, aktivointitila on ensisijainen aktivointitiloihin 1 ja 2 nähden ja aktivointitila 2 on ensisijainen aktivointitilaan 1 nähden. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Virhetoiminnan esiintyminen/puuttuminen

Edellä 4.6.4.1 kohdassa kuvatun jakson jälkeen virhetoiminnan ilmaisin osoittaa virhetoiminnan esiintymisen välähdyssarjoin tai palamalla yhtäjaksoisesti riippuen sovellettavasta aktivointitilasta seuraavien kohtien mukaisesti, tai virhetoimintojen puuttumisen yksittäisin välähdyksin. Tarvittaessa virhetoiminnan ilmaisin on jokaisen välähdyksen yhteydessä päällä yhden sekunnin ajan ja pois päältä yhden sekunnin ajan, ja välähdyssarjaa seuraa viiden sekunnin jakso, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Aktivointitiloja on neljä: aktivointitila 4 on ensisijainen aktivointitiloihin 1, 2 ja 3 nähden, aktivointitila on ensisijainen aktivointitiloihin 1 ja 2 nähden ja aktivointitila 2 on ensisijainen aktivointitilaan 1 nähden.

| 4.6.4.2.1. | Aktivointitila 1 — ei virhetoimintoja
  Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kerran. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Aktivointitila 1 — ei virhetoimintoja

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kerran.

| 4.6.4.2.2. | Aktivointitila 2 — ”Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin”
  Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kaksi kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon päälle kytkettävän virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Aktivointitila 2 — ”Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kaksi kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon päälle kytkettävän virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

| 4.6.4.2.3. | Aktivointitila 3 — ”Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin”
  Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kolme kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Aktivointitila 3 — ”Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin välähtää kolme kertaa, jos OBD-järjestelmä on antanut komennon lyhytkestoisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

| 4.6.4.2.4. | Aktivointitila 4 — ”Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin”
  Virhetoiminnan ilmaisin jää pysyvästi päälle (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin), jos OBD-järjestelmä on antanut komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Aktivointitila 4 — ”Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin”

Virhetoiminnan ilmaisin jää pysyvästi päälle (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin), jos OBD-järjestelmä on antanut komennon jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen käyttöönotosta 4.6.3.1 kohdassa kuvatun hierarkkisen näyttöstrategian mukaisesti.

| 4.6.5. | Virhetoimintoihin liittyvät laskurit |
| --- | --- |

4.6.5.

Virhetoimintoihin liittyvät laskurit

| 4.6.5.1. | Virhetoiminnan ilmaisimen laskurit |
| --- | --- |

4.6.5.1.

Virhetoiminnan ilmaisimen laskurit

| 4.6.5.1.1. | Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri
  OBD-järjestelmässä on oltava jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.
  Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa siihen saakka, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.
  Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:






  a) | jos laskeminen aloitetaan nollasta, jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa siihen saakka, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.

Jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:

a)

jos laskeminen aloitetaan nollasta, jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu,

| b) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna, |
| --- | --- |

b)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna,

| c) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se jäi, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, havaitaan kolmen käyttöjakson ajan, |
| --- | --- |

c)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se jäi, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, havaitaan kolmen käyttöjakson ajan,

| d) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen uudelleen nollasta, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, on havaittu kolmen käyttöjakson jälkeen siitä, kun laskuri viimeksi pysäytettiin, |
| --- | --- |

d)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen uudelleen nollasta, jos virhetoiminta, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, on havaittu kolmen käyttöjakson jälkeen siitä, kun laskuri viimeksi pysäytettiin,

| e) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri nollataan, kun






  i) | virhetoimintaa, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, ei ole havaittu 40 lämmitysjakson tai 200 moottorin käyttötunnin aikana siitä, kun laskurin viimeksi pysäytettiin, riippuen siitä, kumpi tulee ensin, |
| --- | --- | --- |

e)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri nollataan, kun

i)

virhetoimintaa, joka ilmenee jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa, ei ole havaittu 40 lämmitysjakson tai 200 moottorin käyttötunnin aikana siitä, kun laskurin viimeksi pysäytettiin, riippuen siitä, kumpi tulee ensin,

| ii) | OBD-skannauslaite antaa OBD-järjestelmälle käskyn tyhjentää OBD-tiedot. |
| --- | --- |

ii)

OBD-skannauslaite antaa OBD-järjestelmälle käskyn tyhjentää OBD-tiedot.

Kuva C1

Virhetoiminnan ilmaisimen laskurien aktivointiperiaatteiden kuvaus

Image

Kuva C2

B1-laskurien aktivointiperiaatteiden kuvaus

Image

| 4.6.5.1.2. | Kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri
  OBD-järjestelmässä on oltava kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien kumulatiivisen lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty sen käyttöiän aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.
  Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon ja säilytettävä kyseinen arvo.
  Moottorijärjestelmä, skannauslaite tai akun irrottaminen ei saa nollata kumulatiivista jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuria.
  Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:






  a) | kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, joka laskee niiden tuntien kumulatiivisen lukumäärän, joiden ajan moottoria on käytetty sen käyttöiän aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoituna.

Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-bittisen laskurin enimmäisarvoon ja säilytettävä kyseinen arvo.

Moottorijärjestelmä, skannauslaite tai akun irrottaminen ei saa nollata kumulatiivista jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuria.

Kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on toimittava seuraavasti:

a)

kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on aloitettava laskeminen, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan,

| b) | kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna, |
| --- | --- |

b)

kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on pysähdyttävä ja pidettävä saavutettu arvo tallessa, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ei enää ole aktivoituna,

| c) | kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli jäänyt, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan. |
| --- | --- |

c)

kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli jäänyt, kun jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin aktivoidaan.

Kuvassa C1 esitetään kumulatiivisen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskurin toimintaperiaate, ja lisäyksessä 2 on esimerkkejä laskurin toiminnasta.

| 4.6.5.2. | Luokan B1 virhetoimintoihin liittyvät laskurit |
| --- | --- |

4.6.5.2.

Luokan B1 virhetoimintoihin liittyvät laskurit

| 4.6.5.2.1. | Yksittäinen B1-laskuri
  OBD-järjestelmässä on oltava B1-laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottori on ollut käynnissä samaan aikaan, kun on esiintynyt luokan B1 virhetoiminta.
  B1-laskurin on toimittava seuraavasti:






  a) | B1-laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun luokan B1 virhetoiminta on havaittu ja vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu muistiin, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Yksittäinen B1-laskuri

OBD-järjestelmässä on oltava B1-laskuri, joka laskee niiden tuntien lukumäärän, joiden ajan moottori on ollut käynnissä samaan aikaan, kun on esiintynyt luokan B1 virhetoiminta.

B1-laskurin on toimittava seuraavasti:

a)

B1-laskurin on aloitettava laskeminen heti, kun luokan B1 virhetoiminta on havaittu ja vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi on tallennettu muistiin,

| b) | B1-laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen arvo, jos luokan B1 virhetoimintaa ei vahvisteta ja aktivoida, tai jos luokan B1 virhetoiminta on poistettu skannauslaitteella, |
| --- | --- |

b)

B1-laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen arvo, jos luokan B1 virhetoimintaa ei vahvisteta ja aktivoida, tai jos luokan B1 virhetoiminta on poistettu skannauslaitteella,

| c) | B1-laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli pysähtynyt, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa. |
| --- | --- |

c)

B1-laskurin on jatkettava laskemista siitä pisteestä, johon se oli pysähtynyt, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa.

Jos B1-laskuri on ylittänyt 200 moottorin käyttötuntia, OBD-järjestelmän on säädettävä laskuri 190 moottorin käyttötuntiin, kun OBD-järjestelmä on määrittänyt, että luokan B1 virhetoiminta ei enää ole vahvistettu ja aktiivinen, tai kun kaikki luokan B1 virhetoiminnat on poistettu skannauslaitteella. B1-laskurin on aloitettava laskeminen 190 moottorin käyttötunnista, jos myöhempi luokan B1 virhetoiminta havaitaan kolmen käyttöjakson kuluessa.

B1-laskuri on nollattava kolmen sellaisen peräkkäisen käyttöjakson jälkeen, joiden aikana ei ole havaittu luokan B1 virhetoimintoja.

| Huom | : | B1-laskuri ei ilmoita moottorin käyttötuntien lukumäärää yhden ainoan havaitun luokan B1 virhetoiminnan osalta.
  B1-laskuri voi laskea yhteen kahden tai useamman erillisen luokan B1 virhetoiminnan tuntimäärän, joista kumpikaan ei ole saavuttanut laskurin ilmoittamaa tuntimäärää.
  B1-laskurin tarkoituksena on ainoastaan määrittää, milloin jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitava.
  Kuvassa C2 esitetään B1-laskurin toimintaperiaate, ja lisäyksessä 2 on esimerkkejä laskurin toiminnasta. |
| --- | --- | --- |

Huom

:

B1-laskuri ei ilmoita moottorin käyttötuntien lukumäärää yhden ainoan havaitun luokan B1 virhetoiminnan osalta.

B1-laskuri voi laskea yhteen kahden tai useamman erillisen luokan B1 virhetoiminnan tuntimäärän, joista kumpikaan ei ole saavuttanut laskurin ilmoittamaa tuntimäärää.

B1-laskurin tarkoituksena on ainoastaan määrittää, milloin jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitava.

Kuvassa C2 esitetään B1-laskurin toimintaperiaate, ja lisäyksessä 2 on esimerkkejä laskurin toiminnasta.

| 4.6.5.2.2. | B1-laskurien yhdistelmä
  Valmistaja voi asentaa useita B1-laskureita. Tällöin järjestelmän on pystyttävä osoittamaan tietty B1-laskuri kutakin luokan B1 virhetoimintaa varten.
  Tietyn B1-laskurin ohjauksen on noudatettava samoja sääntöjä kuin yksittäisen B1-laskurin, eli kunkin B1-laskurin on aloitettava laskeminen, kun sille osoitettu luokan B1 virhetoiminta on havaittu. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

B1-laskurien yhdistelmä

Valmistaja voi asentaa useita B1-laskureita. Tällöin järjestelmän on pystyttävä osoittamaan tietty B1-laskuri kutakin luokan B1 virhetoimintaa varten.

Tietyn B1-laskurin ohjauksen on noudatettava samoja sääntöjä kuin yksittäisen B1-laskurin, eli kunkin B1-laskurin on aloitettava laskeminen, kun sille osoitettu luokan B1 virhetoiminta on havaittu.

4.7.   OBD-tiedot

| 4.7.1. | Tallennetut tiedot
  OBD-järjestelmän tallentamien tietojen on oltava saatavilla ajoneuvon ulkopuolisen tahon sitä pyytäessä seuraavina kokonaisuuksina:






  a) | tiedot moottorin tilasta, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Tallennetut tiedot

OBD-järjestelmän tallentamien tietojen on oltava saatavilla ajoneuvon ulkopuolisen tahon sitä pyytäessä seuraavina kokonaisuuksina:

a)

tiedot moottorin tilasta,

| b) | tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista, |
| --- | --- |

b)

tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista,

| c) | tiedot korjausta varten. |
| --- | --- |

c)

tiedot korjausta varten.

| 4.7.1.1. | Tiedot moottorin tilasta
  Näiden tietojen avulla valvontaviranomainen (4) saa tietoonsa virhetoiminnan ilmaisimen tilan ja siihen liittyvät tiedot (esim. jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, valmius).
  OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tienvarsitestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät valvontavirastolle seuraavat tiedot:






  a) | hierarkkinen/yhdenmukaistettunäyttöstrategia, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Tiedot moottorin tilasta

Näiden tietojen avulla valvontaviranomainen (4) saa tietoonsa virhetoiminnan ilmaisimen tilan ja siihen liittyvät tiedot (esim. jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri, valmius).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tienvarsitestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät valvontavirastolle seuraavat tiedot:

a)

hierarkkinen/yhdenmukaistettunäyttöstrategia,

| b) | ajoneuvon tunnusnumero (VIN), |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon tunnusnumero (VIN),

| c) | jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen olemassaolo, |
| --- | --- |

c)

jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen olemassaolo,

| d) | OBD-järjestelmän valmius, |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän valmius,

| e) | niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri). |
| --- | --- |

e)

niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri).

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

| 4.7.1.2. | Tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista
  Nämä tiedot antavat mahdolliselle tarkastusasemalle (5) katsauksen moottoriin liittyviä OBD-tietoja, joita ovat muun muassa virhetoiminnan ilmaisimen tila ja siihen liittyvät tiedot (virhetoiminnan ilmaisimen laskurit), luettelo aktiivisista/vahvistetuista luokan A ja B virhetoiminnoista ja niihin liittyvät tiedot (esim. B1-laskuri).
  OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tarkastustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät tarkastajalle seuraavat tiedot:






  a) | gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön N:o 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Tiedot aktiivisista päästöihin liittyvistä virhetoiminnoista

Nämä tiedot antavat mahdolliselle tarkastusasemalle (5) katsauksen moottoriin liittyviä OBD-tietoja, joita ovat muun muassa virhetoiminnan ilmaisimen tila ja siihen liittyvät tiedot (virhetoiminnan ilmaisimen laskurit), luettelo aktiivisista/vahvistetuista luokan A ja B virhetoiminnoista ja niihin liittyvät tiedot (esim. B1-laskuri).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille tarkastustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät tarkastajalle seuraavat tiedot:

a)

gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön N:o 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin,

| b) | hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia, |
| --- | --- |

b)

hierarkkinen/yhdenmukaistettu näyttöstrategia,

| c) | ajoneuvon tunnusnumero (VIN), |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon tunnusnumero (VIN),

| d) | virhetoiminnan ilmaisimen tila, |
| --- | --- |

d)

virhetoiminnan ilmaisimen tila,

| e) | OBD-järjestelmän valmius, |
| --- | --- |

e)

OBD-järjestelmän valmius,

| f) | lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi, |
| --- | --- |

f)

lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi,

| g) | niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

g)

niiden moottorin käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin oli viimeksi aktivoituna (jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| h) | kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

h)

kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| i) | B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää, |
| --- | --- |

i)

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää,

| j) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

j)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| k) | luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

k)

luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| l) | luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

l)

luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| m) | ohjelmiston kalibrointitunnus (tunnukset), |
| --- | --- |

m)

ohjelmiston kalibrointitunnus (tunnukset),

| n) | kalibroinnin tarkistusnumero(t). |
| --- | --- |

n)

kalibroinnin tarkistusnumero(t).

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

| 4.7.1.3. | Tiedot korjausta varten
  Näistä tiedoista korjaajat saavat kaikki tässä liitteessä määritetyt OBD-tiedot (esim. tilatiedot).
  OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille korjaustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät korjaajalle seuraavat tiedot:






  a) | gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön N:o 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Tiedot korjausta varten

Näistä tiedoista korjaajat saavat kaikki tässä liitteessä määritetyt OBD-tiedot (esim. tilatiedot).

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille korjaustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät korjaajalle seuraavat tiedot:

a)

gtr-säännön (ja tarkistuksen) numero, joka sisällytetään säännön N:o 49 mukaiseen tyyppihyväksyntämerkkiin,

| b) | ajoneuvon tunnusnumero (VIN), |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon tunnusnumero (VIN),

| c) | virhetoiminnan ilmaisimen tila, |
| --- | --- |

c)

virhetoiminnan ilmaisimen tila,

| d) | OBD-järjestelmän valmius, |
| --- | --- |

d)

OBD-järjestelmän valmius,

| e) | lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi, |
| --- | --- |

e)

lämmityssyklien ja moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun tallennetut OBD-tiedot tyhjennettiin viimeksi,

| f) | valvontalaitteen tila (eli poistettu käytöstä käynnissä olevan ajosyklin loppuajaksi, täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä tai ei täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä) sen jälkeen, kun moottori on viimeksi sammutettu, jokaisen valmiustilan valvontaan käytettävän laitteen osalta, |
| --- | --- |

f)

valvontalaitteen tila (eli poistettu käytöstä käynnissä olevan ajosyklin loppuajaksi, täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä tai ei täydellinen käynnissä olevalla ajosyklillä) sen jälkeen, kun moottori on viimeksi sammutettu, jokaisen valmiustilan valvontaan käytettävän laitteen osalta,

| g) | moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

g)

moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| h) | luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

h)

luokan A virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| i) | luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

i)

luokan B (B1 ja B2) virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| j) | kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri), |
| --- | --- |

j)

kumulatiivinen käyttötuntimäärä jatkuvatoimisessa virhetoiminnan ilmaisimessa (kumulatiivinen jatkuvatoimisen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri),

| k) | B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää, |
| --- | --- |

k)

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää,

| l) | luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit ja moottorin käyttötuntimäärä B1-laskur(e)issa, |
| --- | --- |

l)

luokan B1 virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit ja moottorin käyttötuntimäärä B1-laskur(e)issa,

| m) | luokan C virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit, |
| --- | --- |

m)

luokan C virhetoimintojen vahvistetut ja aktiiviset vikakoodit,

| n) | käsiteltävänä olevat vikakoodit ja niiden luokat, |
| --- | --- |

n)

käsiteltävänä olevat vikakoodit ja niiden luokat,

| o) | aiemmin aktiiviset vikakoodit ja niiden luokat, |
| --- | --- |

o)

aiemmin aktiiviset vikakoodit ja niiden luokat,

| p) | reaaliaikaiset tiedot OEM:n valitsemista ja tukemista anturisignaaleista, sisäisistä ja tulostussignaaleista (ks. 4.7.2 kohta ja lisäys 5), |
| --- | --- |

p)

reaaliaikaiset tiedot OEM:n valitsemista ja tukemista anturisignaaleista, sisäisistä ja tulostussignaaleista (ks. 4.7.2 kohta ja lisäys 5),

| q) | tässä liitteessä vaaditut tilatiedot (ks. 4.7.1.4 kohta ja lisäys 5), |
| --- | --- |

q)

tässä liitteessä vaaditut tilatiedot (ks. 4.7.1.4 kohta ja lisäys 5),

| r) | ohjelmiston kalibrointitunnus (tunnukset), |
| --- | --- |

r)

ohjelmiston kalibrointitunnus (tunnukset),

| s) | kalibroinnin tarkistusnumero(t). |
| --- | --- |

s)

kalibroinnin tarkistusnumero(t).

OBD-järjestelmän on tyhjennettävä kaikki tallennetut moottorijärjestelmän virhetoiminnat ja niihin liittyvät tiedot (käyttöaikatiedot, tilatiedot jne.) tämän liitteen vaatimusten mukaisesti, kun tällaisen pyynnön esittää ulkoinen korjaustestilaite lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti.

| 4.7.1.4. | Tilatiedot
  Ainakin yksi tilatietonäyttö on tallennettava hetkellä, jolloin joko potentiaalinen vikakoodi tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan valmistajan päätöksestä. Valmistaja saa päivittää tilatiedot aina, kun käsiteltävänä oleva vikakoodi havaitaan uudelleen.
  Tilatiedoista käy ilmi ajoneuvon käyttöolosuhteet virhetoiminnan havaitsemishetkellä ja tallennettuihin tietoihin liittyvä vikakoodi. Tilatiedoissa on oltava tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 1 olevat tiedot. Tilatiedoissa on oltava myös kaikki tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoiden 2 ja 3 tiedot, joita käytetään valvonnassa tai seurannassa siinä valvontayksikössä, joka tallensi vikakoodin.
  Luokan A virhetoimintaan liittyvien tilatietojen tallentaminen on ensisijaista luokan B1 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, ja luokan B1 virhetoimintaan liittyvät tiedot ovat ensisijaisia luokan B2 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, jotka puolestaan ovat ensisijaisia luokan C virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden. Ensimmäinen havaittu virhetoiminta on ensisijainen viimeksi havaittuun virhetoimintaan nähden, ellei viimeisin virhetoiminta ole luokitukseltaan ylempi.
  Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly lisäykseen 5, tilatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava hallinnollisen yksikön hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Tilatiedot

Ainakin yksi tilatietonäyttö on tallennettava hetkellä, jolloin joko potentiaalinen vikakoodi tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan valmistajan päätöksestä. Valmistaja saa päivittää tilatiedot aina, kun käsiteltävänä oleva vikakoodi havaitaan uudelleen.

Tilatiedoista käy ilmi ajoneuvon käyttöolosuhteet virhetoiminnan havaitsemishetkellä ja tallennettuihin tietoihin liittyvä vikakoodi. Tilatiedoissa on oltava tämän liitteen lisäyksen 5 taulukossa 1 olevat tiedot. Tilatiedoissa on oltava myös kaikki tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoiden 2 ja 3 tiedot, joita käytetään valvonnassa tai seurannassa siinä valvontayksikössä, joka tallensi vikakoodin.

Luokan A virhetoimintaan liittyvien tilatietojen tallentaminen on ensisijaista luokan B1 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, ja luokan B1 virhetoimintaan liittyvät tiedot ovat ensisijaisia luokan B2 virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden, jotka puolestaan ovat ensisijaisia luokan C virhetoimintaan liittyviin tietoihin nähden. Ensimmäinen havaittu virhetoiminta on ensisijainen viimeksi havaittuun virhetoimintaan nähden, ellei viimeisin virhetoiminta ole luokitukseltaan ylempi.

Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly lisäykseen 5, tilatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava hallinnollisen yksikön hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

| 4.7.1.5. | Valmius
  Valmius määritellään ”täydelliseksi”, kun käsiteltävänä olevaan tilaan liittyvä valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa siitä lähtien, kun ulkoinen OBD-skannauslaite viimeksi antoi komennon tietojen poistamiseksi. Valmius määritellään ”ei täydelliseksi” pyyhkimällä valvontalaitteen tai valvontalaiteryhmän vikakoodimuisti ulkoisen skannauslaitteen käskystä.
  Normaali moottorin sammutus ei aiheuta muutosta valmiuteen.
  Valmistaja voi pyytää hallinnollisen yksikön suostumusta siihen, että valvontalaitteen valmiustilaksi määritellään ”täydellinen”, vaikka valvontaa ei olisi suoritettu loppuun, jos valvonta on keskeytetty useiden käyttöjaksojen ajaksi johtuen siitä, että käyttöolosuhteet ovat olleet yhtäjaksoisesti äärimmäiset (esim. kylmä ulkolämpötila, suuri korkeus merenpinnasta). Tällaisessa pyynnössä on täsmennettävä valvontajärjestelmän käytöstä poistumisen edellytykset ja niiden käyttöjaksojen lukumäärä, joiden aikana valvontalaite ei ole saanut valvontaa suoritettua, ennen kuin valmiustilaksi määritellään ”täydellinen”. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Valmius

Valmius määritellään ”täydelliseksi”, kun käsiteltävänä olevaan tilaan liittyvä valvontalaite tai valvontalaitteiden ryhmä ollut toiminnassa siitä lähtien, kun ulkoinen OBD-skannauslaite viimeksi antoi komennon tietojen poistamiseksi. Valmius määritellään ”ei täydelliseksi” pyyhkimällä valvontalaitteen tai valvontalaiteryhmän vikakoodimuisti ulkoisen skannauslaitteen käskystä.

Normaali moottorin sammutus ei aiheuta muutosta valmiuteen.

Valmistaja voi pyytää hallinnollisen yksikön suostumusta siihen, että valvontalaitteen valmiustilaksi määritellään ”täydellinen”, vaikka valvontaa ei olisi suoritettu loppuun, jos valvonta on keskeytetty useiden käyttöjaksojen ajaksi johtuen siitä, että käyttöolosuhteet ovat olleet yhtäjaksoisesti äärimmäiset (esim. kylmä ulkolämpötila, suuri korkeus merenpinnasta). Tällaisessa pyynnössä on täsmennettävä valvontajärjestelmän käytöstä poistumisen edellytykset ja niiden käyttöjaksojen lukumäärä, joiden aikana valvontalaite ei ole saanut valvontaa suoritettua, ennen kuin valmiustilaksi määritellään ”täydellinen”.

| 4.7.2 | Datavirtatiedot
  OBD-järjestelmän on annettava skannauslaitteen käyttöön reaaliaikaisesti tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoissa 1–4 mainitut tiedot pyynnöstä (todellisia signaaliarvoja pitäisi käyttää sijaistietojen sijasta).
  OBD-järjestelmän on ilmoitettava laskettavia kuormitus- ja vääntömomenttimuuttujia varten tarkimmat arvot, jotka on laskettu käytettävän sähköisen hallintayksikön puitteissa (esim. moottorin ohjaintietokone).
  Lisäyksen 5 taulukossa 1 on luettelo pakollisista OBD-tiedoista, jotka liittyvät moottorin kuormitukseen ja kierrosnopeuteen.
  Lisäyksen 5 taulukossa 2 on muut OBD-tiedot, jotka on ilmoitettava, jos päästö- tai OBD-järjestelmä käyttää niitä jonkun OBD-valvontalaitteen käynnistämiseen tai sammuttamiseen.
  Lisäyksen 5 taulukossa 3 esitetään tiedot, jotka on ilmoitettava, jos moottori on varustettu kyseisillä osilla, havainnoi tai laskee kyseiset tiedot (6). Muitakin tilatietoja tai datavirtatietoja voidaan esittää valmistajan niin päättäessä.
  Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly lisäykseen 5 (esim. SCR), datavirtatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava hallinnollisen yksikön hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

4.7.2

Datavirtatiedot

OBD-järjestelmän on annettava skannauslaitteen käyttöön reaaliaikaisesti tämän liitteen lisäyksen 5 taulukoissa 1–4 mainitut tiedot pyynnöstä (todellisia signaaliarvoja pitäisi käyttää sijaistietojen sijasta).

OBD-järjestelmän on ilmoitettava laskettavia kuormitus- ja vääntömomenttimuuttujia varten tarkimmat arvot, jotka on laskettu käytettävän sähköisen hallintayksikön puitteissa (esim. moottorin ohjaintietokone).

Lisäyksen 5 taulukossa 1 on luettelo pakollisista OBD-tiedoista, jotka liittyvät moottorin kuormitukseen ja kierrosnopeuteen.

Lisäyksen 5 taulukossa 2 on muut OBD-tiedot, jotka on ilmoitettava, jos päästö- tai OBD-järjestelmä käyttää niitä jonkun OBD-valvontalaitteen käynnistämiseen tai sammuttamiseen.

Lisäyksen 5 taulukossa 3 esitetään tiedot, jotka on ilmoitettava, jos moottori on varustettu kyseisillä osilla, havainnoi tai laskee kyseiset tiedot (6). Muitakin tilatietoja tai datavirtatietoja voidaan esittää valmistajan niin päättäessä.

Jos OBD-järjestelmä valvoo laitetta, joka ei sisälly lisäykseen 5 (esim. SCR), datavirtatiedoissa on oltava kyseisen laitteen antureiden ja toimilaitteiden tiedot lisäyksessä 5 esitettyä kuvausta vastaavalla tavalla. Tälle on haettava hallinnollisen yksikön hyväksyntää hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

| 4.7.3. | OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuus
  OBD-tiedot ovat saatavilla vain tämän liitteen lisäyksessä 6 ja seuraavissa alakohdissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti (7).
  OBD-tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän hankkijoilta. OBD-tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.
  OBD-tietoja koskeva yhden pääsyliittymän menetelmä (eli yksi ainoa pääsypiste/solmukohta) on suotava haettaessa kaikkia OBD-tietoja. Kyseisen menetelmän kautta voidaan tutustua kaikkiin tässä liitteessä vaadittuihin OBD-tietoihin. Menetelmä sallii myös tiettyjen tässä liitteessä määriteltyjen pienempien tietokokonaisuuksien hankkimisen (esim. ajokelpoisuuteen liittyvät tietokokonaisuudet päästöihin liittyvän OBD:n yhteydessä).
  OBD-tietoihin tutustumista koskeva oikeus annetaan käyttäen ainakin yhtä seuraavista lisäyksessä 6 mainituista standardisarjoista:






  a) | ISO/PAS 27145 (CAN-perusta) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuus

OBD-tiedot ovat saatavilla vain tämän liitteen lisäyksessä 6 ja seuraavissa alakohdissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti (7).

OBD-tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän hankkijoilta. OBD-tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.

OBD-tietoja koskeva yhden pääsyliittymän menetelmä (eli yksi ainoa pääsypiste/solmukohta) on suotava haettaessa kaikkia OBD-tietoja. Kyseisen menetelmän kautta voidaan tutustua kaikkiin tässä liitteessä vaadittuihin OBD-tietoihin. Menetelmä sallii myös tiettyjen tässä liitteessä määriteltyjen pienempien tietokokonaisuuksien hankkimisen (esim. ajokelpoisuuteen liittyvät tietokokonaisuudet päästöihin liittyvän OBD:n yhteydessä).

OBD-tietoihin tutustumista koskeva oikeus annetaan käyttäen ainakin yhtä seuraavista lisäyksessä 6 mainituista standardisarjoista:

a)

ISO/PAS 27145 (CAN-perusta)

| b) | ISO 27145 (TCP/IP-perusta) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 (TCP/IP-perusta)

| c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-71

OBD-tietojen on oltava saatavilla langoitetun yhteyden kautta.

OBD-tiedot on voitava saada OBD-järjestelmästä pyynnöstä käyttämällä skannauslaitetta, joka on lisäyksessä 6 mainittujen sovellettavien standardien vaatimusten mukainen (viestintä ulkoisen testaajan kanssa).

| 4.7.3.1. | CAN-pohjainen langoitettu yhteys
  Yhteysnopeus OBD-järjestelmän datalinkkijohtoa pitkin on oltava joko 250 kbps tai 500 kbps.
  Valmistajan tehtävänä on valita modulointinopeus ja suunnitella OBD-järjestelmä lisäyksessä 6 mainittujen ja tämän liitteen lähteinä käytettyjen standardien vaatimusten mukaiseksi. OBD-järjestelmän on sallittava näiden kahden modulointinopeuden automaattinen havaitseminen ulkoisen testilaitteen toimesta.
  Liittymärajapinta ajoneuvon ja ulkoisen valvontatestilaitteiston (esim. skannauslaite) välillä on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 15031-3 Tyypin A (12 VDC:n virtalähde), Tyypin B (24:n VDC virtalähde) tai SAE J1939-13 (12 tai 24 VDC:n virtalähde) vaatimukset. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN-pohjainen langoitettu yhteys

Yhteysnopeus OBD-järjestelmän datalinkkijohtoa pitkin on oltava joko 250 kbps tai 500 kbps.

Valmistajan tehtävänä on valita modulointinopeus ja suunnitella OBD-järjestelmä lisäyksessä 6 mainittujen ja tämän liitteen lähteinä käytettyjen standardien vaatimusten mukaiseksi. OBD-järjestelmän on sallittava näiden kahden modulointinopeuden automaattinen havaitseminen ulkoisen testilaitteen toimesta.

Liittymärajapinta ajoneuvon ja ulkoisen valvontatestilaitteiston (esim. skannauslaite) välillä on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 15031-3 Tyypin A (12 VDC:n virtalähde), Tyypin B (24:n VDC virtalähde) tai SAE J1939-13 (12 tai 24 VDC:n virtalähde) vaatimukset.

| 4.7.3.2. | (Varattu TCP/IP-pohjaiselle (Ethernet) langoitetulle yhteydelle.) |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(Varattu TCP/IP-pohjaiselle (Ethernet) langoitetulle yhteydelle.)

| 4.7.3.3. | Liittimen sijainti
  Liittimen on sijaittava ajoneuvon sisällä kuljettajan puolella jalkatilassa alueella, joka rajoittuu ajoneuvon kuljettajan puoleiseen kylkeen ja kuljettajan puoleiseen keskikappaleen reunaan (tai ajoneuvon keskiviivaan, jos ajoneuvossa ei ole keskikappaletta) ja korkeussuunnassa enintään ratin alareunaan, kun se on alimmassa mahdollisessa säätöasennossa. Liitin ei voi sijaita keskikappaleen päällä tai sisällä (eli ei vaakapinnoilla lattiaan asennetun vaihdetangon, käsijarrun tai juomapullopitimen läheisyydessä eikä pystypinnoilla stereoiden/radion, ilmastointijärjestelmän tai paikannusjärjestelmän ohjainten läheisyydessä). Liittimen sijainti on voitava havaita helposti ja sitä on voitava käyttää helposti (esim. ajoneuvon ulkopuolisen laitteen kytkemiseksi). Ajoneuvoissa, joissa on kuljettajan puoleinen ovi, kuljettajan puolella ajoneuvon ulkopuolella seisovan (tai kumartuvan) henkilön on voitava helposti havaita liitin ja käyttää sitä, kun kuljettajan puoleinen ovi on auki.
  Hallinnollinen yksikkö voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä vaihtoehtoisen sijaintipaikan, mikäli asennuspaikka on helposti saatavilla ja suojassa tahattomalta vaurioitumiselta normaaleissa käyttöolosuhteissa, eli sijainti on standardisarjassa ISO 15031 kuvatun kaltainen.
  Jos liitin on peitetty tai sen sijaitsee erillisessä laiterasiassa, kannen tai rasian oven on oltava sellainen, että se voidaan avata käsin käyttämättä työkaluja, ja siinä on oltava selvästi merkittynä ”OBD” liittimen sijainnin löytämisen helpottamiseksi.
  Valmistaja voi varustaa ajoneuvot muilla valvontaliittimillä ja datayhteyksillä muita valmistajan omia tarpeita kuin OBD-toimintoja varten. Jos toinen liitin on samanlainen kuin lisäyksessä 6 sallittu vakiomallinen valvontaliitin, vain tässä liitteessä vaadittuun liittimeen on liitettävä selvä merkintä ”OBD”, jotta se voidaan erottaa muista vastaavista liittimistä. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Liittimen sijainti

Liittimen on sijaittava ajoneuvon sisällä kuljettajan puolella jalkatilassa alueella, joka rajoittuu ajoneuvon kuljettajan puoleiseen kylkeen ja kuljettajan puoleiseen keskikappaleen reunaan (tai ajoneuvon keskiviivaan, jos ajoneuvossa ei ole keskikappaletta) ja korkeussuunnassa enintään ratin alareunaan, kun se on alimmassa mahdollisessa säätöasennossa. Liitin ei voi sijaita keskikappaleen päällä tai sisällä (eli ei vaakapinnoilla lattiaan asennetun vaihdetangon, käsijarrun tai juomapullopitimen läheisyydessä eikä pystypinnoilla stereoiden/radion, ilmastointijärjestelmän tai paikannusjärjestelmän ohjainten läheisyydessä). Liittimen sijainti on voitava havaita helposti ja sitä on voitava käyttää helposti (esim. ajoneuvon ulkopuolisen laitteen kytkemiseksi). Ajoneuvoissa, joissa on kuljettajan puoleinen ovi, kuljettajan puolella ajoneuvon ulkopuolella seisovan (tai kumartuvan) henkilön on voitava helposti havaita liitin ja käyttää sitä, kun kuljettajan puoleinen ovi on auki.

Hallinnollinen yksikkö voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä vaihtoehtoisen sijaintipaikan, mikäli asennuspaikka on helposti saatavilla ja suojassa tahattomalta vaurioitumiselta normaaleissa käyttöolosuhteissa, eli sijainti on standardisarjassa ISO 15031 kuvatun kaltainen.

Jos liitin on peitetty tai sen sijaitsee erillisessä laiterasiassa, kannen tai rasian oven on oltava sellainen, että se voidaan avata käsin käyttämättä työkaluja, ja siinä on oltava selvästi merkittynä ”OBD” liittimen sijainnin löytämisen helpottamiseksi.

Valmistaja voi varustaa ajoneuvot muilla valvontaliittimillä ja datayhteyksillä muita valmistajan omia tarpeita kuin OBD-toimintoja varten. Jos toinen liitin on samanlainen kuin lisäyksessä 6 sallittu vakiomallinen valvontaliitin, vain tässä liitteessä vaadittuun liittimeen on liitettävä selvä merkintä ”OBD”, jotta se voidaan erottaa muista vastaavista liittimistä.

| 4.7.4. | OBD-tietojen poisto/uudelleenlataus skannauslaitteella
  Seuraavat tiedot on poistettava tai ladattava uudelleen tässä liitteessä mainittuun arvoon tietokoneen muistista skannauslaitteen vaatimuksesta:







  OBD-tieto | Poistetaan | Ladataan uudelleen (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| virhetoiminnan ilmaisimen tila | | X |
| OBD-järjestelmän valmius | | X |
| moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri) | X | |
| kaikki vikakoodit | X | |
| B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää | | X |
| moottorin käyttötuntien määrä B1-laskur(e)issa | | X |
| tässä liitteessä vaaditut tilatiedot | X | |

4.7.4.

OBD-tietojen poisto/uudelleenlataus skannauslaitteella

Seuraavat tiedot on poistettava tai ladattava uudelleen tässä liitteessä mainittuun arvoon tietokoneen muistista skannauslaitteen vaatimuksesta:

OBD-tieto

Poistetaan

Ladataan uudelleen (8)

virhetoiminnan ilmaisimen tila

X

OBD-järjestelmän valmius

X

moottorin käyttötuntien lukumäärä sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin on aktivoitu (jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisimen laskuri)

X

kaikki vikakoodit

X

B1-laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää

X

moottorin käyttötuntien määrä B1-laskur(e)issa

X

tässä liitteessä vaaditut tilatiedot

X

OBD-tiedot eivät saa pyyhkiytyä, jos ajoneuvon akku tai akut irrotetaan.

4.8.   Sähköinen turvallisuus

Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkikäteen tapahtuvan vaihto-osien asentamisen tai korjauksen kannalta.

Uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava ja suojan on oltava vähintään standardin ISO 15031–7 (SAE J2186) tai J1939-73 vaatimusten tasoinen sillä edellytyksellä, että suojan vaihto toteutetaan käyttämällä tässä liitteessä kuvattuja protokollia ja diagnostiikkaliitäntöjä. Kalibrointiin käytettävien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa tai ne on suojattava sähköisillä algoritmeilla eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.

Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen osat tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).

Valmistajan on varmistettava polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.

Valmistajat voivat hakea hallinnolliselta yksiköltä vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä hallinnollinen yksikkö ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennäköisen myyntimäärän, mutta viranomaiset voivat ottaa huomioon muitakin tekijöitä.

Uudelleenohjelmoitavia muisteja (esimerkiksi Electrical Erasable Programmable Read-Only Memory, EEPROM) käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä, ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen. Hallinnollinen yksikkö voi hyväksyä vaihtoehtoisia menetelmiä, joilla varmistetaan vastaavan tasoinen suojaus.

4.9.   OBD-järjestelmän kestävyys

OBD-järjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että se tunnistaa vikatyypit ajoneuvon tai moottorijärjestelmän koko käyttöiän ajan.

Tässä liitteessä on muita OBD-järjestelmien kestävyyteen liittyviä vaatimuksia.

OBD-järjestelmää ei saa ohjelmoida tai muutoin säätää siten, että sen aktivointi poistuu osittain tai kokonaan ajoneuvon iän ja/tai kilometrimäärän mukaan ajoneuvon todellisen käyttöiän aikana, eikä järjestelmä saa sisältää algoritmejä tai strategioita, joiden tehtävänä on alentaa OBD-järjestelmän tehoa ajan mittaan.

5.   SUORITUSVAATIMUKSET

5.1.   Raja-arvot

Lisäyksessä 3 määritettyihin valvontaperusteisiin sovellettavat OBD-järjestelmän raja-arvot on vahvistettu tämän säännön pääosassa.

5.2.   OBD-järjestelmän käytöstä poistaminen tilapäisesti

Hyväksyntäviranomaiset voivat sallia, että OBD-järjestelmän toiminta keskeytetään tilapäisesti seuraavissa alakohdissa kuvatuissa olosuhteissa.

Valmistajan on annettava hallinnolliselle yksikölle hyväksyntää tai tyyppihyväksyntää haettaessa yksityiskohtainen kuvaus jokaisesta OBD-järjestelmän tilapäisen käytöstäpoiston strategiasta ja tiedoista ja/tai teknisistä arvioista, jotka osoittavat, että valvonta on asianomaisissa olosuhteissa epäluotettavaa tai mahdotonta.

Valvonnan on joka tapauksessa jatkuttava, kun tilapäisen keskeyttämisen oikeuttaneet olosuhteet ovat poistuneet.

| 5.2.1. | Moottorin/ajoneuvon käyttöturvallisuus
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että kohteeksi joutuva OBD-valvontajärjestelmä lakkaa toimimasta, kun käyttöturvallisuusstrategiat aktivoituvat.
  OBD-valvontajärjestelmän ei edellytetä valvovan osien toimintaa virhetoiminnan aikana, jos valvonta saattaisi vaarantaa ajoneuvon käyttöturvallisuuden. |
| --- | --- |

5.2.1.

Moottorin/ajoneuvon käyttöturvallisuus

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että kohteeksi joutuva OBD-valvontajärjestelmä lakkaa toimimasta, kun käyttöturvallisuusstrategiat aktivoituvat.

OBD-valvontajärjestelmän ei edellytetä valvovan osien toimintaa virhetoiminnan aikana, jos valvonta saattaisi vaarantaa ajoneuvon käyttöturvallisuuden.

| 5.2.2. | Ulkoilman lämpötila ja korkeusolosuhteet
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta, kun moottorin käynnistyslämpötila ulkoilmassa on alle 266 K (-7 celsiusastetta tai 20 Fahrenheitastetta) tai yli 308 K (35 celsiusastetta tai 95 Fahrenheitastetta) tai kun korkeus on yli 2 500 metriä (8 202 jalkaa) merenpinnan yläpuolella.
  Valmistaja voi hakea hyväksyntää myös sille, että OBD-järjestelmän valvontalaite lakkaa toimimasta muissa moottorin käynnistyslämpötiloissa, jos voidaan katsoa, että valmistaja on pystynyt osoittamaan tietojen ja/tai teknisten arvioiden perusteella, että kyseisissä ulkoilman lämpötiloissa aiheutuisi virheellisiä vianmäärityksiä itse osaan kohdistuvien vaikutusten vuoksi (esim. osan jäätyminen).








  Huom | : | Ympäröivät olosuhteet voidaan arvioida epäsuorasti. Esimerkiksi ulkoilman lämpötilaolosuhteet voidaan määritellä imuilman lämpötilan perusteella. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Ulkoilman lämpötila ja korkeusolosuhteet

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta, kun moottorin käynnistyslämpötila ulkoilmassa on alle 266 K (-7 celsiusastetta tai 20 Fahrenheitastetta) tai yli 308 K (35 celsiusastetta tai 95 Fahrenheitastetta) tai kun korkeus on yli 2 500 metriä (8 202 jalkaa) merenpinnan yläpuolella.

Valmistaja voi hakea hyväksyntää myös sille, että OBD-järjestelmän valvontalaite lakkaa toimimasta muissa moottorin käynnistyslämpötiloissa, jos voidaan katsoa, että valmistaja on pystynyt osoittamaan tietojen ja/tai teknisten arvioiden perusteella, että kyseisissä ulkoilman lämpötiloissa aiheutuisi virheellisiä vianmäärityksiä itse osaan kohdistuvien vaikutusten vuoksi (esim. osan jäätyminen).

Huom

:

Ympäröivät olosuhteet voidaan arvioida epäsuorasti. Esimerkiksi ulkoilman lämpötilaolosuhteet voidaan määritellä imuilman lämpötilan perusteella.

| 5.2.3. | Alhainen polttoainetaso
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmä, johon alhainen polttoainetaso tai polttoaineen loppuminen vaikuttaa (esim. polttoainejärjestelmän virhetoiminnan tai katkon havaitseminen), lakkaa toimimasta. Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on vähemmän. |
| --- | --- |

5.2.3.

Alhainen polttoainetaso

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmä, johon alhainen polttoainetaso tai polttoaineen loppuminen vaikuttaa (esim. polttoainejärjestelmän virhetoiminnan tai katkon havaitseminen), lakkaa toimimasta. Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on vähemmän.

| 5.2.4. | Ajoneuvon akun tai järjestelmän jännitteen tasot
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin ajoneuvon akku tai järjestelmän jännitetasot voivat vaikuttaa, lakkaavat toimimasta. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ajoneuvon akun tai järjestelmän jännitteen tasot

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin ajoneuvon akku tai järjestelmän jännitetasot voivat vaikuttaa, lakkaavat toimimasta.

| 5.2.4.1. | Alhainen jännite
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin alhainen ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite on laskenut alle 90 prosenttiin nimellisjännitteestä (tai 11,0 volttiin 12 voltin akussa tai 22 volttiin 24 voltin akussa). Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että käytetään tätä arvoa korkeampia jännitteen raja-arvoja järjestelmän valvonnan käytöstä poistamiseksi.
  Valmistajan on osoitettava, että valvonta kyseisillä jännitteillä olisi epäluotettavaa ja että joko ajoneuvon pitkäaikainen toiminta käytöstäpoistoedellytysten mukaisissa olosuhteissa olisi epätodennäköistä tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka aiheuttaa muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Alhainen jännite

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmät, joihin alhainen ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite on laskenut alle 90 prosenttiin nimellisjännitteestä (tai 11,0 volttiin 12 voltin akussa tai 22 volttiin 24 voltin akussa). Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että käytetään tätä arvoa korkeampia jännitteen raja-arvoja järjestelmän valvonnan käytöstä poistamiseksi.

Valmistajan on osoitettava, että valvonta kyseisillä jännitteillä olisi epäluotettavaa ja että joko ajoneuvon pitkäaikainen toiminta käytöstäpoistoedellytysten mukaisissa olosuhteissa olisi epätodennäköistä tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka aiheuttaa muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen.

| 5.2.4.2. | Suuri jännite
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että päästöihin liittyvät valvontajärjestelmät, joihin korkea ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite ylittää valmistajan määrittämän jännitteen.
  Valmistajan on osoitettava, että valvonta valmistajan määrittelemää jännitettä suuremmalla jännitteellä olisi epäluotettavaa ja että joko sähköisen latausjärjestelmän/vaihtovirtageneraattorin varoitusvalot palavat (tai jännitemittari näyttää punaista) tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka on aiheuttanut muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Suuri jännite

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että päästöihin liittyvät valvontajärjestelmät, joihin korkea ajoneuvon akun tai järjestelmän jännite vaikuttaa, lakkaavat toimimasta, kun akun tai järjestelmän jännite ylittää valmistajan määrittämän jännitteen.

Valmistajan on osoitettava, että valvonta valmistajan määrittelemää jännitettä suuremmalla jännitteellä olisi epäluotettavaa ja että joko sähköisen latausjärjestelmän/vaihtovirtageneraattorin varoitusvalot palavat (tai jännitemittari näyttää punaista) tai että OBD-järjestemä valvoo akun tai järjestelmän jännitettä ja havaitsee virhetoiminnan jännitteellä, joka on aiheuttanut muiden valvontalaitteiden käytöstä poistamisen.

| 5.2.5. | Aktiiviset voimanottolaitteet
  Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että voimanottolaitteella varustetun ajoneuvon valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta tilapäisesti tilanteessa, jossa voimanottolaite on tilapäisesti aktiivisena. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktiiviset voimanottolaitteet

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että voimanottolaitteella varustetun ajoneuvon valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta tilapäisesti tilanteessa, jossa voimanottolaite on tilapäisesti aktiivisena.

| 5.2.6. | Pakotettu regenerointi
  Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta moottorin jälkeen tapahtuvan päästöjenrajoitusjärjestelmän pakotetun regeneroinnin ajaksi (esim. hiukkassuodatin). |
| --- | --- |

5.2.6.

Pakotettu regenerointi

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-valvontajärjestelmät lakkaavat toimimasta moottorin jälkeen tapahtuvan päästöjenrajoitusjärjestelmän pakotetun regeneroinnin ajaksi (esim. hiukkassuodatin).

| 5.2.7. | AECS
  Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta AECS:n (mukaan luettuna MECS) käytön ajaksi sellaisissa olosuhteissa, joita 2.5 kohta ei kata, jos AECS:n toiminta häiritsee valvontalaitetta. |
| --- | --- |

5.2.7.

AECS

Valmistaja voi hakea hyväksyntää sille, että OBD-järjestelmän valvontalaitteet lakkaavat toimimasta AECS:n (mukaan luettuna MECS) käytön ajaksi sellaisissa olosuhteissa, joita 2.5 kohta ei kata, jos AECS:n toiminta häiritsee valvontalaitetta.

6.   DEMONSTRAATIOVAATIMUKSET

Perustekijät, joiden avulla voidaan osoittaa, että OBD-järjestelmä on tämän liitteen vaatimusten mukainen, ovat:

| a) | OBD-kantamoottorijärjestelmän valintamenettely. Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän yhteistuumin hallinnollisen yksikön kanssa. |
| --- | --- |

a)

OBD-kantamoottorijärjestelmän valintamenettely. Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän yhteistuumin hallinnollisen yksikön kanssa.

| b) | virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettely. Valmistaja esittää hallinnolliselle yksikölle kunkin kyseistä OBD-kantamoottorijärjestelmää koskevan virhetoiminnan luokituksen ja tarvittavat taustatiedot luokitusten perustelemiseksi. |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettely. Valmistaja esittää hallinnolliselle yksikölle kunkin kyseistä OBD-kantamoottorijärjestelmää koskevan virhetoiminnan luokituksen ja tarvittavat taustatiedot luokitusten perustelemiseksi.

| c) | vaurioituneen osan hyväksyntämenettely. Valmistajan on toimitettava hallinnollisen yksikön pyynnöstä vaurioituneita osia OBD-testausta varten. Osat hyväksytään valmistajan toimittamien todisteiden perusteella. |
| --- | --- |

c)

vaurioituneen osan hyväksyntämenettely. Valmistajan on toimitettava hallinnollisen yksikön pyynnöstä vaurioituneita osia OBD-testausta varten. Osat hyväksytään valmistajan toimittamien todisteiden perusteella.

6.1.   Päästöihin liittyvä OBD-perhe

Valmistajan tehtävänä on määritellä päästöihin liittyvän OBD-perheen kokoonpano. Moottorijärjestelmien ryhmitteleminen päästöihin liittyväksi OBD-perheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja hallinnollisen yksikön hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen voivat kuitenkin kuulua samaan päästöihin liittyvään OBD-moottoriperheeseen.

| 6.1.1. | Päästöihin liittyvän OBD-perheen määrittelevät muuttujat
  Päästöihin liittyvän OBD-perheen voi määritellä tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden tulee olla samat saman perheen moottorijärjestelmille.
  Jotta moottorijärjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan OBD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:






  a) | päästöjenrajoitusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Päästöihin liittyvän OBD-perheen määrittelevät muuttujat

Päästöihin liittyvän OBD-perheen voi määritellä tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden tulee olla samat saman perheen moottorijärjestelmille.

Jotta moottorijärjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan OBD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

a)

päästöjenrajoitusjärjestelmä

| b) | OBD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

OBD-valvonnan menetelmät

| c) | suoritusta ja osien valvontaa koskevat kriteerit |
| --- | --- |

c)

suoritusta ja osien valvontaa koskevat kriteerit

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

Valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle hallinnollisen yksikön hyväksyntä.

Valmistaja voi hakea hallinnolliselta yksiköltä hyväksyntää vähäisille moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmän valvonta-/havaitsemismenetelmiin liittyville eroille, jotka johtuvat moottorijärjestelmän erilaisista kokoonpanoista, mikäli valmistaja pitää menetelmiä samanlaisina, ja:

| a) | ne eroavat toisistaan ainoastaan sopiakseen asianomaisten osien ominaisuuksiin (esim. koko, pakovirta jne.) |
| --- | --- |

a)

ne eroavat toisistaan ainoastaan sopiakseen asianomaisten osien ominaisuuksiin (esim. koko, pakovirta jne.)

| b) | niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja. |
| --- | --- |

b)

niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja.

| 6.1.2. | OBD-kantamoottorijärjestelmä
  Päästöihin liittyvän OBD-perheen katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset, jos pystytään osoittamaan, että kyseisen perheen OBD-kantamoottorijärjestelmä on vaatimusten mukainen.
  Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän hallinnollisen yksikön suostumuksella.
  Hallinnollinen yksikkö voi ennen testejä vaatia valmistajaa valitsemaan toisen moottorin demonstraatiota varten.
  Valmistaja voi myös ehdottaa hallinnolliselle yksikölle muiden moottoreiden testaamista koko päästöihin liittyvän OBD-perheen kattamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.2.

OBD-kantamoottorijärjestelmä

Päästöihin liittyvän OBD-perheen katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset, jos pystytään osoittamaan, että kyseisen perheen OBD-kantamoottorijärjestelmä on vaatimusten mukainen.

Valmistaja valitsee OBD-kantamoottorijärjestelmän hallinnollisen yksikön suostumuksella.

Hallinnollinen yksikkö voi ennen testejä vaatia valmistajaa valitsemaan toisen moottorin demonstraatiota varten.

Valmistaja voi myös ehdottaa hallinnolliselle yksikölle muiden moottoreiden testaamista koko päästöihin liittyvän OBD-perheen kattamiseksi.

6.2.   Virhetoiminnan luokituksen demonstraatiomenettelyt

Valmistajan on toimitettava hallinnolliselle yksikölle asiakirjat, jotka osoittavat kunkin virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden. Aineistossa on oltava vika-analyysi (esimerkiksi ”vikatilan ja vaikutusanalyysin” osatekijät) ja siihen voi kuulua myös:

| a) | simulaatiotuloksia |
| --- | --- |

a)

simulaatiotuloksia

| b) | testituloksia |
| --- | --- |

b)

testituloksia

| c) | viittauksia aiemmin hyväksyttyihin luokituksiin. |
| --- | --- |

c)

viittauksia aiemmin hyväksyttyihin luokituksiin.

Seuraavissa kohdissa luetellaan oikean luokituksen demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien vähimmäismäärä on neljä ja enimmäismäärä neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä. Hallinnollinen yksikkö voi päättää supistaa testiä milloin tahansa ennen kuin tämä vikatestien enimmäismäärä on tullut täyteen.

Erityistapauksissa, kun luokituksen testaus ei ole mahdollista (esimerkiksi jos MECS-järjestelmä on aktivoitu eikä moottorilla voida suorittaa tarvittavaa testiä, jne.), virhetoiminta voidaan luokitella teknisten perustelujen pohjalta. Valmistajan on perusteltava asiakirjoin tällainen poikkeustilanne, ja se edellyttää hallinnollisen yksikön hyväksyntää.

| 6.2.1. | Luokkaan A luokittelemisen demonstroiminen
  Niille virhetoiminnoille, jotka valmistaja luokittelee luokkaan A, ei tehdä demonstraatiotestiä.
  Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan ehdottamasta virhetoiminnan luokittelemisesta luokkaan A, hallinnollinen yksikkö voi vaatia virhetoiminnan luokittelemista luokkiin B1, B2 ja C sen mukaan, mikä on tarkoituksenmukaista.
  Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäasiakirjaan merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan. |
| --- | --- |

6.2.1.

Luokkaan A luokittelemisen demonstroiminen

Niille virhetoiminnoille, jotka valmistaja luokittelee luokkaan A, ei tehdä demonstraatiotestiä.

Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan ehdottamasta virhetoiminnan luokittelemisesta luokkaan A, hallinnollinen yksikkö voi vaatia virhetoiminnan luokittelemista luokkiin B1, B2 ja C sen mukaan, mikä on tarkoituksenmukaista.

Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäasiakirjaan merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan.

| 6.2.2. | Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero A:n ja B1:n välillä)
  Jotta virhetoiminnan luokitteleminen luokaan B1 olisi perusteltua, asiakirjojen on selvästi osoitettava, että tietyissä olosuhteissa (9) virhetoiminnan aiheuttamat päästöt jäävät OBD:n raja-arvojen alapuolelle.
  Jos hallinnollinen yksikkö vaatii päästötestin suorittamista virhetoiminnan luokittelemiseksi luokkaan B1, valmistajan on osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:






  a) | valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä hallinnollisen yksikön kanssa, |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero A:n ja B1:n välillä)

Jotta virhetoiminnan luokitteleminen luokaan B1 olisi perusteltua, asiakirjojen on selvästi osoitettava, että tietyissä olosuhteissa (9) virhetoiminnan aiheuttamat päästöt jäävät OBD:n raja-arvojen alapuolelle.

Jos hallinnollinen yksikkö vaatii päästötestin suorittamista virhetoiminnan luokittelemiseksi luokkaan B1, valmistajan on osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:

a)

valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä hallinnollisen yksikön kanssa,

| b) | valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella. |
| --- | --- |

b)

valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella.

Jos valmistaja ei pysty perustelemaan virhetoiminnan luokittelemista luokkaan B1, se luokitellaan luokkaan A.

| 6.2.3. | Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)
  Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B1, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot eivät ylity, hallinnollinen yksikkö voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan B2 tai C. Siinä tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan. |
| --- | --- |

6.2.3.

Luokkaan B1 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)

Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B1, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot eivät ylity, hallinnollinen yksikkö voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan B2 tai C. Siinä tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan.

| 6.2.4. | Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)
  Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan B2 osoittamalla, että päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella.
  Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot ylittyvät, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella. Jos testi epäonnistuu, hallinnollinen yksikkö vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan A tai B1, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

6.2.4.

Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja B1:n välillä)

Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan B2 osoittamalla, että päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella.

Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että OBD:n raja-arvot ylittyvät, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat OBD:n raja-arvojen alapuolella. Jos testi epäonnistuu, hallinnollinen yksikkö vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan A tai B1, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto.

| 6.2.5. | Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja C:n välillä)
  Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että säännellyt päästörajat eivät ylity, hallinnollinen yksikkö voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan C. Siinä tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan. |
| --- | --- |

6.2.5.

Luokkaan B2 luokittelemisen demonstroiminen (ero B2:n ja C:n välillä)

Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä valmistajan esittämästä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan B2, koska se katsoo, että säännellyt päästörajat eivät ylity, hallinnollinen yksikkö voi vaatia kyseisen virhetoiminnan luokittelemista luokkaan C. Siinä tapauksessa hyväksyntäasiakirjoihin merkitään, että virhetoiminnan luokitus on määritetty hallinnollisen yksikön vaatimuksen mukaan.

| 6.2.6. | Luokkaan C luokittelemisen demonstroiminen
  Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan C osoittamalla, että päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.
  Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan C, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.
  Jos testi epäonnistuu, hallinnollinen yksikkö vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista uudelleen, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava uuden luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto. |
| --- | --- |

6.2.6.

Luokkaan C luokittelemisen demonstroiminen

Valmistajan on perusteltava virhetoiminnan luokitteleminen luokkaan C osoittamalla, että päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.

Jos hallinnollinen yksikkö on eri mieltä virhetoiminnan luokituksesta luokkaan C, valmistajaa voidaan vaatia osoittamaan testien avulla, että virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat säänneltyjen päästörajojen alapuolella.

Jos testi epäonnistuu, hallinnollinen yksikkö vaatii kyseisen virhetoiminnan luokittelemista uudelleen, ja valmistajan on sen jälkeen osoitettava uuden luokituksen soveltuvuus ja päivitettävä asiakirja-aineisto.

6.3.   OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatiomenettelyt

Valmistajan on toimitettava hallinnolliselle yksikölle täydellinen asiakirja-aineisto, joka osoittaa, että OBD-järjestelmän valvontakapasiteetti on vaatimusten mukainen. Aineistoon voi kuulua

| a) | algoritmeja ja päätöskaavioita |
| --- | --- |

a)

algoritmeja ja päätöskaavioita

| b) | testi- ja/tai simulaatiotuloksia |
| --- | --- |

b)

testi- ja/tai simulaatiotuloksia

| c) | viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne. |
| --- | --- |

c)

viittauksia aiemmin hyväksyttyihin valvontajärjestelmiin jne.

Seuraavissa kohdissa luetellaan OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien vähimmäismäärä on neljä ja enimmäismäärä neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä. Hallinnollinen yksikkö voi päättää supistaa testiä milloin tahansa ennen kuin tämä vikatestien enimmäismäärä on tullut täyteen.

| 6.3.1. | OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi testien avulla
  Edellä 6.3 kohdassa tarkoitettujen taustatietojen lisäksi valmistajan on osoitettava spesifisten päästöjenrajoitusjärjestelmien tai osien riittävän valvonnan toteutuminen testaamalla ne moottoritestipenkissä tämän liitteen 7.2 kohdassa vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.
  Tällöin valmistaja toimittaa hyväksytyt vaurioituneet osat tai sähkölaitteet, joita tarvitaan virhetoiminnan simuloimiseen.
  Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti on osoitettava, että OBD-järjestelmä havaitsee virhetoiminnan asianmukaisesti ja reagoi siihen oikealla tavalla (ks. virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.). |
| --- | --- |

6.3.1.

OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstrointi testien avulla

Edellä 6.3 kohdassa tarkoitettujen taustatietojen lisäksi valmistajan on osoitettava spesifisten päästöjenrajoitusjärjestelmien tai osien riittävän valvonnan toteutuminen testaamalla ne moottoritestipenkissä tämän liitteen 7.2 kohdassa vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

Tällöin valmistaja toimittaa hyväksytyt vaurioituneet osat tai sähkölaitteet, joita tarvitaan virhetoiminnan simuloimiseen.

Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti on osoitettava, että OBD-järjestelmä havaitsee virhetoiminnan asianmukaisesti ja reagoi siihen oikealla tavalla (ks. virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.).

| 6.3.2. | Vaurioituneen osan (tai järjestelmän) hyväksyntämenettely.
  Tätä kohtaa sovelletaan tapauksissa, joissa OBD-järjestelmän demonstraatiotestiin valittua virhetoimintaa valvotaan suhteessa pakoputken päästöihin (10) (päästöjen raja-arvojen valvonta — ks. 4.2 kohta) päästötestillä kyseisen vaurioituneen osan kvalifiointia varten.
  Erityistapauksissa vaurioituneiden osien tai järjestelmien hyväksyntä testaamalla ei ole mahdollista (esim. jos MECS-järjestelmä on aktivoitu eikä moottori voi suorittaa soveltuvaa testiä jne.). Tällaisissa tapauksissa vaurioitunut osa hyväksytään ilman testiä. Valmistajan on perusteltava asiakirjoin tällainen poikkeustilanne, ja se edellyttää hallinnollisen yksikön hyväksyntää. |
| --- | --- |

6.3.2.

Vaurioituneen osan (tai järjestelmän) hyväksyntämenettely.

Tätä kohtaa sovelletaan tapauksissa, joissa OBD-järjestelmän demonstraatiotestiin valittua virhetoimintaa valvotaan suhteessa pakoputken päästöihin (10) (päästöjen raja-arvojen valvonta — ks. 4.2 kohta) päästötestillä kyseisen vaurioituneen osan kvalifiointia varten.

Erityistapauksissa vaurioituneiden osien tai järjestelmien hyväksyntä testaamalla ei ole mahdollista (esim. jos MECS-järjestelmä on aktivoitu eikä moottori voi suorittaa soveltuvaa testiä jne.). Tällaisissa tapauksissa vaurioitunut osa hyväksytään ilman testiä. Valmistajan on perusteltava asiakirjoin tällainen poikkeustilanne, ja se edellyttää hallinnollisen yksikön hyväksyntää.

| 6.3.2.1. | Luokkien A ja B1 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävän vaurioituneen osan hyväksymismenettely
  Jos hallinnollisen yksikön valitsema virhetoiminta aiheuttaa pakokaasupäästöjä, jotka voivat ylittää OBD:n raja-arvot, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvon ylittymistä enempää kuin 20 prosentilla. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Luokkien A ja B1 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävän vaurioituneen osan hyväksymismenettely

Jos hallinnollisen yksikön valitsema virhetoiminta aiheuttaa pakokaasupäästöjä, jotka voivat ylittää OBD:n raja-arvot, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvon ylittymistä enempää kuin 20 prosentilla.

| 6.3.2.2. | Luokan B2 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien hyväksyntä
  Jos on kyse luokan B2 virhetoiminnoista ja jos hallinnollinen yksikkö niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvojen ylittymistä. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Luokan B2 virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien hyväksyntä

Jos on kyse luokan B2 virhetoiminnoista ja jos hallinnollinen yksikkö niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön OBD-raja-arvojen ylittymistä.

| 6.3.2.3. | Luokan C virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien hyväksyntä
  Jos on kyse luokan C virhetoiminnoista ja jos hallinnollinen yksikkö niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön säännellyn raja-arvon ylittymistä. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Luokan C virhetoimintojen havaitsemisen demonstroimiseen käytettävien vaurioituneiden osien hyväksyntä

Jos on kyse luokan C virhetoiminnoista ja jos hallinnollinen yksikkö niin vaatii, valmistajan on osoitettava 7 kohdan mukaisella päästötestillä, että vaurioitunut osa tai laite ei aiheuta asianomaisen päästön säännellyn raja-arvon ylittymistä.

| 6.3.3. | Testikertomus
  Testikertomuksessa on oltava vähintään lisäyksessä 4 vaaditut tiedot. |
| --- | --- |

6.3.3.

Testikertomus

Testikertomuksessa on oltava vähintään lisäyksessä 4 vaaditut tiedot.

6.4.   Puutteellisten OBD-järjestelmien hyväksyntä

| 6.4.1. | Hyväksyntäviranomaiset voivat hyväksyä valmistajan pyynnöstä OBD-järjestelmän, vaikka siinä olisi yksi tai useampi puute.
  Harkitessaan pyyntöä hallinnollinen yksikkö päättää, onko yhdenmukaisuus tämän liitteen vaatimusten kanssa mahdotonta tai kohtuutonta.
  Hallinnollinen yksikkö ottaa huomioon valmistajan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa tekninen toteutettavuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantojaksot, mukaan luettuina moottorimallien käyttöönotto ja käytöstä poisto ja tietokoneiden ohjelmointipäivitys, OBD-järjestelmän tehokkuus tämän liitteen vaatimuksiin nähden ja valmistajan osoittama riittävä pyrkimys täyttää tämän liitteen vaatimukset.
  Hallinnollinen yksikkö ei hyväksy sellaisia puutteellisuushakemuksia, joista puuttuu kokonaan vaadittu valvontalaite (esim. lisäyksessä 3 vaaditun valvontalaitteen puuttuminen). |
| --- | --- |

6.4.1.

Hyväksyntäviranomaiset voivat hyväksyä valmistajan pyynnöstä OBD-järjestelmän, vaikka siinä olisi yksi tai useampi puute.

Harkitessaan pyyntöä hallinnollinen yksikkö päättää, onko yhdenmukaisuus tämän liitteen vaatimusten kanssa mahdotonta tai kohtuutonta.

Hallinnollinen yksikkö ottaa huomioon valmistajan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa tekninen toteutettavuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantojaksot, mukaan luettuina moottorimallien käyttöönotto ja käytöstä poisto ja tietokoneiden ohjelmointipäivitys, OBD-järjestelmän tehokkuus tämän liitteen vaatimuksiin nähden ja valmistajan osoittama riittävä pyrkimys täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Hallinnollinen yksikkö ei hyväksy sellaisia puutteellisuushakemuksia, joista puuttuu kokonaan vaadittu valvontalaite (esim. lisäyksessä 3 vaaditun valvontalaitteen puuttuminen).

| 6.4.2. | Puutejakso
  Puute myönnetään yhdeksi vuodeksi alkaen moottorijärjestelmän hyväksymispäivästä.
  Jos valmistaja pystyy osoittamaan riittävällä tavalla hallinnolliselle yksikölle, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä laitemuutoksia ja että pidempi aika on tarpeen, puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä vielä yhden vuoden ajan, edellyttäen, että puutejakso ei kaiken kaikkiaan ylitä kolmea vuotta (eli vuoden pituinen puutejakso voidaan uusia kolme kertaa).
  Valmistaja ei voi hakea puutejakson uusimista. |
| --- | --- |

6.4.2.

Puutejakso

Puute myönnetään yhdeksi vuodeksi alkaen moottorijärjestelmän hyväksymispäivästä.

Jos valmistaja pystyy osoittamaan riittävällä tavalla hallinnolliselle yksikölle, että puutteen korjaamiseksi moottoriin on tehtävä merkittäviä laitemuutoksia ja että pidempi aika on tarpeen, puutetta voidaan pitää hyväksyttävänä vielä yhden vuoden ajan, edellyttäen, että puutejakso ei kaiken kaikkiaan ylitä kolmea vuotta (eli vuoden pituinen puutejakso voidaan uusia kolme kertaa).

Valmistaja ei voi hakea puutejakson uusimista.

7.   TESTIMENETTELYT

7.1.   Testausprosessi

Virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden ja OBD-järjestelmän valvontasuorituksen riittävyyden demonstroiminen testien avulla ovat asioita, joita käsitellään erikseen testausprosessin aikana. Esimerkiksi luokan A virhetoiminta ei edellytä luokitustestiä, mutta sen avulla voidaan testata OBD-järjestelmän suorituskykyä.

Tarvittaessa samaa testiä voidaan käyttää virhetoiminnan luokituksen oikeellisuuden, valmistajan toimittaman vaurioituneen osan hyväksynnän ja OBD-järjestelmän valvonnan moitteettomuuden osoittamiseen.

Moottorijärjestelmän, jossa OBD-järjestelmää testataan, on oltava tämän säännön päästövaatimusten mukainen

| 7.1.1. | Testausprosessi virhetoiminnan luokituksen demonstroimiseksi
  Jos hallinnollinen yksikkö vaatii 6.2 kohdan mukaisesti valmistajaa perustelemaan testein tietyn virhetoiminnan luokituksen, vaatimustenmukaisuus osoitetaan erilaisin päästötestein.
  Kun hallinnollinen yksikkö vaatii testiä virhetoiminnan luokkaan B1, eikä luokkaan A, luokittelemisen demonstroimiseksi, valmistajan on 6.2.2 kohdan mukaan osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:






  a) | valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä hallinnollisen yksikön kanssa, |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Testausprosessi virhetoiminnan luokituksen demonstroimiseksi

Jos hallinnollinen yksikkö vaatii 6.2 kohdan mukaisesti valmistajaa perustelemaan testein tietyn virhetoiminnan luokituksen, vaatimustenmukaisuus osoitetaan erilaisin päästötestein.

Kun hallinnollinen yksikkö vaatii testiä virhetoiminnan luokkaan B1, eikä luokkaan A, luokittelemisen demonstroimiseksi, valmistajan on 6.2.2 kohdan mukaan osoitettava, että kyseisestä virhetoiminnasta aiheutuvat päästöt ovat tietyissä olosuhteissa OBD:n raja-arvojen alapuolella:

a)

valmistaja valitsee testausolosuhteet yhdessä hallinnollisen yksikön kanssa,

| b) | valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella. |
| --- | --- |

b)

valmistajaa ei voi vaatia osoittamaan, että muissa olosuhteissa virhetoiminnan aiheuttamat päästöt ovat todellisuudessa OBD:n raja-arvojen yläpuolella.

Päästötesti voidaan toistaa valmistajan pyynnöstä enintään kolme kertaa.

Jos jokin testeistä johtaa päästöihin, jotka ovat tarkasteltavan OBD:n raja-arvon alapuolella, virhetoiminnan luokitus luokkaan B1 hyväksytään.

Jos hallinnollinen yksikkö vaatii testiä virhetoiminnan luokkaan B2, eikä luokkaan B1, tai luokkaan C eikä luokkaan B2 luokittelemisen perustelemiseksi, päästötestiä ei toisteta. Jos testissä mitatut päästöt ylittävät OBD:n raja-arvon tai päästörajan, virhetoiminta on luokiteltava uudelleen.

| Huom | : | Edellä olevan 6.2.1 kohdan mukaan tätä kohtaa ei sovelleta luokkaan A luokiteltuihin virhetoimintoihin. |
| --- | --- | --- |

Huom

:

Edellä olevan 6.2.1 kohdan mukaan tätä kohtaa ei sovelleta luokkaan A luokiteltuihin virhetoimintoihin.

| 7.1.2. | Testausprosessi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimiseksi
  Jos hallinnollinen yksikkö vaatii 6.3 kohdan mukaisesti OBD-järjestelmän suorituskyvyn testaamista, vaatimustenmukaisuus osoitetaan seuraavien vaiheiden kautta:






  a) | hallinnollinen yksikkö valitsee virhetoiminnan ja valmistaja toimittaa vastaavan vaurioituneen osan tai järjestelmän, |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Testausprosessi OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimiseksi

Jos hallinnollinen yksikkö vaatii 6.3 kohdan mukaisesti OBD-järjestelmän suorituskyvyn testaamista, vaatimustenmukaisuus osoitetaan seuraavien vaiheiden kautta:

a)

hallinnollinen yksikkö valitsee virhetoiminnan ja valmistaja toimittaa vastaavan vaurioituneen osan tai järjestelmän,

| b) | tarvittaessa ja niin vaadittaessa valmistajan on osoitettava päästötestein, että vaurioitunut osa kelpaa valvontakyvyn osoittamiseen, |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa ja niin vaadittaessa valmistajan on osoitettava päästötestein, että vaurioitunut osa kelpaa valvontakyvyn osoittamiseen,

| c) | valmistajan on osoitettava, että OBD-järjestelmä reagoi tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla (virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.) viimeistään ennen OBD-testisyklin sarjan päättymistä. |
| --- | --- |

c)

valmistajan on osoitettava, että OBD-järjestelmä reagoi tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla (virhetoiminnan ilmaisimen näyttö, vikakoodin tallennus jne.) viimeistään ennen OBD-testisyklin sarjan päättymistä.

| 7.1.2.1. | Vaurioituneen osan hyväksyntä
  Kun hallinnollinen yksikkö pyytää valmistajaa osoittamaan vaurioituneen osan kelpoisuuden testein 6.3.2 kohdan mukaisesti, demonstraatiot tehdään suorittamalla päästötesti.
  Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottorijärjestelmään merkitsee sitä, että vertailua OBD-kynnysarvoihin ei voida tehdä (esimerkiksi siksi, että asianomaisen päästötestisyklin validoinnin edellyttämät tilastolliset ehdot eivät täyty), kyseisen osan tai laitteen vikaantuminen voidaan katsoa hyväksyttäväksi, jos hallinnollinen yksikkö hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.
  Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että (oikein toimivalle moottorille määriteltyä) täyden kuormituksen käyrää ei voida saavuttaa testin aikana, kyseinen kulunut osa tai laite katsotaan hyväksyttäväksi, jos hallinnollinen yksikkö hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Vaurioituneen osan hyväksyntä

Kun hallinnollinen yksikkö pyytää valmistajaa osoittamaan vaurioituneen osan kelpoisuuden testein 6.3.2 kohdan mukaisesti, demonstraatiot tehdään suorittamalla päästötesti.

Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottorijärjestelmään merkitsee sitä, että vertailua OBD-kynnysarvoihin ei voida tehdä (esimerkiksi siksi, että asianomaisen päästötestisyklin validoinnin edellyttämät tilastolliset ehdot eivät täyty), kyseisen osan tai laitteen vikaantuminen voidaan katsoa hyväksyttäväksi, jos hallinnollinen yksikkö hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

Jos todetaan, että kuluneen osan tai laitteen asentaminen moottoriin merkitsee sitä, että (oikein toimivalle moottorille määriteltyä) täyden kuormituksen käyrää ei voida saavuttaa testin aikana, kyseinen kulunut osa tai laite katsotaan hyväksyttäväksi, jos hallinnollinen yksikkö hyväksyy asian valmistajan esittämien teknisten perustelujen pohjalta.

| 7.1.2.2. | Virhetoiminnan havaitseminen
  Jokaisen hallinnollisen yksikön moottorin testipenkissä testattavaksi valitseman valvontalaitteen on reagoitava hyväksytyn vaurioituneen osan ilmaantumiseen tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla ennen kahden peräkkäisen OBD-testisyklin päättymistä tämän liitteen 7.2.2 kohdan mukaisesti.
  Jos valvonnan kuvauksessa on todettu ja hallinnollinen yksikkö on hyväksynyt, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi käyttöjaksoa valvonnan loppuun saattamiseksi, OBD-testisyklien määrää voidaan lisätä valmistajan pyynnön mukaisesti.
  Jokainen yksittäinen OBD-testisykli erotetaan demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.
  Testin katsotaan päättyneen heti, kun OBD-järjestelmä on reagoinut tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Virhetoiminnan havaitseminen

Jokaisen hallinnollisen yksikön moottorin testipenkissä testattavaksi valitseman valvontalaitteen on reagoitava hyväksytyn vaurioituneen osan ilmaantumiseen tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla ennen kahden peräkkäisen OBD-testisyklin päättymistä tämän liitteen 7.2.2 kohdan mukaisesti.

Jos valvonnan kuvauksessa on todettu ja hallinnollinen yksikkö on hyväksynyt, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi käyttöjaksoa valvonnan loppuun saattamiseksi, OBD-testisyklien määrää voidaan lisätä valmistajan pyynnön mukaisesti.

Jokainen yksittäinen OBD-testisykli erotetaan demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.

Testin katsotaan päättyneen heti, kun OBD-järjestelmä on reagoinut tämän liitteen vaatimusten mukaisella tavalla.

7.2.   Sovellettavat testit

Päästötesti on säänneltyjen päästöjen mittaamiseen käytettävä testisykli.

OBD-testisykli on OBD:n valvontatoiminnon suorituskyvyn arviointiin käytettävä testisykli. Monissa tapauksissa nämä testisyklit ovat samoja.

| 7.2.1. | Päästötestisykli
  Tässä liitteessä tarkoitettu päästöjen mittaamiseen soveltuva testisykli on liitteessä 10 kuvattu WHTC-testisykli. |
| --- | --- |

7.2.1.

Päästötestisykli

Tässä liitteessä tarkoitettu päästöjen mittaamiseen soveltuva testisykli on liitteessä 10 kuvattu WHTC-testisykli.

| 7.2.2. | OBD-testisykli
  Tässä liitteessä tarkoitettu maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu OBD-testisykli on liitteessä 10 kuvatun WHTC-testisyklin lämmin käynnistys -osio.
  Valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella vaihtoehtoisena OBD-testisyklinä voidaan käyttää WHTC-syklin kylmä käynnistys -osiota. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käy ilmi






  a) | vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

OBD-testisykli

Tässä liitteessä tarkoitettu maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu OBD-testisykli on liitteessä 10 kuvatun WHTC-testisyklin lämmin käynnistys -osio.

Valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella vaihtoehtoisena OBD-testisyklinä voidaan käyttää WHTC-syklin kylmä käynnistys -osiota. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käy ilmi

a)

vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja

| b) | että sovellettava maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu tai alueellisesti hyväksytty OBD-testisykli soveltuu huonommin tarkasteltavana olevaan valvontatapahtumaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta). |
| --- | --- |

b)

että sovellettava maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu tai alueellisesti hyväksytty OBD-testisykli soveltuu huonommin tarkasteltavana olevaan valvontatapahtumaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta).

| 7.2.3. | Testausolosuhteet
  Edellä 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa mainittujen testien suorittamisolosuhteiden (eli lämpötila, korkeus, polttoaineen laatu jne.) on oltava samat kuin liitteessä 10 kuvatussa WHTC-testisyklissä.
  Jos päästötestillä pyritään vain perustelemaan tietyn virhetoiminnan luokitus luokkaan B1, testin suorittamisolosuhteet voivat valmistajan niin halutessa poiketa edellä olevista kohdista 6.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

7.2.3.

Testausolosuhteet

Edellä 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa mainittujen testien suorittamisolosuhteiden (eli lämpötila, korkeus, polttoaineen laatu jne.) on oltava samat kuin liitteessä 10 kuvatussa WHTC-testisyklissä.

Jos päästötestillä pyritään vain perustelemaan tietyn virhetoiminnan luokitus luokkaan B1, testin suorittamisolosuhteet voivat valmistajan niin halutessa poiketa edellä olevista kohdista 6.2.2 kohdan mukaisesti.

7.3.   Testiselvitykset

Testiselvityksessä on oltava vähintään lisäyksessä 4 vaaditut tiedot.

8.   VAADITTAVAT ASIAKIRJAT

8.1.   Hyväksyntää varten vaadittavat asiakirjat

Valmistajan on toimitettava asiakirjapaketti, jossa on täydellinen kuvaus OBD-järjestelmästä. Asiakirja-aineisto koostuu kahdesta osasta:

| a) | ensimmäinen osa, joka voi olla lyhyt, edellyttäen, että siinä osoitetaan valvontalaitteiden, antureiden/toimilaitteiden väliset suhteet ja käyttöolosuhteet (eli kuvataan kaikki valvontalaitteiden käyttöönoton ja käytöstäpoiston edellytykset). Asiakirjoissa kuvataan OBD-järjestelmän toiminta sekä virhetoimintojen luokitteleminen hierarkkisessa järjestelmässä. Hallinnollisen yksikön on säilytettävä asiakirjat. Tiedot ovat pyynnöstä kiinnostuneiden osapuolten saatavilla. |
| --- | --- |

a)

ensimmäinen osa, joka voi olla lyhyt, edellyttäen, että siinä osoitetaan valvontalaitteiden, antureiden/toimilaitteiden väliset suhteet ja käyttöolosuhteet (eli kuvataan kaikki valvontalaitteiden käyttöönoton ja käytöstäpoiston edellytykset). Asiakirjoissa kuvataan OBD-järjestelmän toiminta sekä virhetoimintojen luokitteleminen hierarkkisessa järjestelmässä. Hallinnollisen yksikön on säilytettävä asiakirjat. Tiedot ovat pyynnöstä kiinnostuneiden osapuolten saatavilla.

| b) | toinen osa, jossa on mahdolliset tiedot, mukaan luettuina yksityiskohdat hyväksytyistä vaurioituneista osista tai järjestelmistä ja niihin liittyvät testitulokset, joita käytetään edellä esitettyä päätöksentekoprosessia tukevana näyttönä, sekä luettelo kaikista syöttö- ja tulostussignaaleista, jotka ovat moottorijärjestelmän käytössä ja joita OBD-järjestelmä valvoo. Toisessa osassa kuvataan myös jokainen valvontastrategia ja päätöksentekoprosessi. |
| --- | --- |

b)

toinen osa, jossa on mahdolliset tiedot, mukaan luettuina yksityiskohdat hyväksytyistä vaurioituneista osista tai järjestelmistä ja niihin liittyvät testitulokset, joita käytetään edellä esitettyä päätöksentekoprosessia tukevana näyttönä, sekä luettelo kaikista syöttö- ja tulostussignaaleista, jotka ovat moottorijärjestelmän käytössä ja joita OBD-järjestelmä valvoo. Toisessa osassa kuvataan myös jokainen valvontastrategia ja päätöksentekoprosessi.

Toinen osa on ehdottoman luottamuksellinen. Hallinnollinen yksikkö tai hallinnollisen yksikön harkinnan mukaan valmistaja säilyttää aineiston, mutta se annetaan hallinnollisen yksikön tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.

| 8.1.1. | Jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvä asiakirja-aineisto
  Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, jokaisesta valvottavasta osasta tai järjestelmästä:






  a) | virhetoiminnat ja niihin liittyvä(t) vikakoodi(t), |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvä asiakirja-aineisto

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, jokaisesta valvottavasta osasta tai järjestelmästä:

a)

virhetoiminnat ja niihin liittyvä(t) vikakoodi(t),

| b) | virhetoiminnan havaitsemiseen käytetty valvontamenetelmä, |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan havaitsemiseen käytetty valvontamenetelmä,

| c) | virhetoiminnan havaitsemisessa käytetyt parametrit ja siihen tarvittavat edellytykset sekä tarvittaessa vianmääritysperusteiden rajat (suorituksen ja osan valvonta), |
| --- | --- |

c)

virhetoiminnan havaitsemisessa käytetyt parametrit ja siihen tarvittavat edellytykset sekä tarvittaessa vianmääritysperusteiden rajat (suorituksen ja osan valvonta),

| d) | vikakoodin tallennuskriteerit, |
| --- | --- |

d)

vikakoodin tallennuskriteerit,

| e) | valvonnan ”ajallinen pituus” (eli käyttöaika / valvonnan suorittamiseen tarvittava menettely) ja valvonnan ”taajuus” (esim. jatkuvatoiminen, kerran matkan aikana jne.). |
| --- | --- |

e)

valvonnan ”ajallinen pituus” (eli käyttöaika / valvonnan suorittamiseen tarvittava menettely) ja valvonnan ”taajuus” (esim. jatkuvatoiminen, kerran matkan aikana jne.).

| 8.1.2. | Virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat
  Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, virhetoimintojen luokituksesta:
  Jokaisen vikakoodin virhetoiminnan luokitus on perusteltava asiakirjoin. Luokitus voi vaihdella samassa päästöihin liittyvässä OBD-perheessä moottorityypistä riippuen (esim. erilaiset moottoriluokitukset).
  Nämä tiedot on sisällytettävä tämän liitteen 4.2 kohdassa vaadittuihin teknisiin perusteluihin luokkaan A, luokkaan B1 tai luokkaan B2 luokituksen osalta. |
| --- | --- |

8.1.2.

Virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, virhetoimintojen luokituksesta:

Jokaisen vikakoodin virhetoiminnan luokitus on perusteltava asiakirjoin. Luokitus voi vaihdella samassa päästöihin liittyvässä OBD-perheessä moottorityypistä riippuen (esim. erilaiset moottoriluokitukset).

Nämä tiedot on sisällytettävä tämän liitteen 4.2 kohdassa vaadittuihin teknisiin perusteluihin luokkaan A, luokkaan B1 tai luokkaan B2 luokituksen osalta.

| 8.1.3. | Päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat
  Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, päästöihin liittyvästä OBD-perheestä:
  Päästöihin liittyvän OBD-perheen kuvaus on esitettävä. Kuvauksessa on oltava luettelo ja kuvaus perheeseen kuuluvista moottorityypeistä, kuvaus OBD-kantamoottorijärjestelmästä sekä kaikista tekijöistä, jotka ovat ominaisia perheelle tämän liitteen 6.1.1 kohdan mukaisesti.
  Jos päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluu moottoreita, jotka kuuluvat eri moottoriperheisiin, on esitettävä tiivistetty kuvaus kyseisistä moottoriperheistä.
  Valmistajan on lisäksi annettava luettelo kaikista sähköisistä syötteistä ja tulosteista ja kuvattava kunkin päästöihin liittyvän OBD-perheen käyttämät viestintäprotokollat. |
| --- | --- |

8.1.3.

Päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat

Toisen osan asiakirjapaketissa on oltava vähintään seuraavat tiedot, mutta tietoja voi olla enemmänkin, päästöihin liittyvästä OBD-perheestä:

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kuvaus on esitettävä. Kuvauksessa on oltava luettelo ja kuvaus perheeseen kuuluvista moottorityypeistä, kuvaus OBD-kantamoottorijärjestelmästä sekä kaikista tekijöistä, jotka ovat ominaisia perheelle tämän liitteen 6.1.1 kohdan mukaisesti.

Jos päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluu moottoreita, jotka kuuluvat eri moottoriperheisiin, on esitettävä tiivistetty kuvaus kyseisistä moottoriperheistä.

Valmistajan on lisäksi annettava luettelo kaikista sähköisistä syötteistä ja tulosteista ja kuvattava kunkin päästöihin liittyvän OBD-perheen käyttämät viestintäprotokollat.

8.2.   OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asentamista ajoneuvoon koskevat asiakirjat

Moottorin valmistajan on sisällytettävä moottorijärjestelmänsä asennusasiakirjoihin tarvittavat vaatimukset, joilla varmistetaan, että ajoneuvo, kun sitä käytetään tiellä tai tarvittaessa muissa olosuhteissa, täyttää tämän liitteen vaatimukset. Asiakirjoissa on kuvattava vähintään:

| a) | yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus, |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuus,

| b) | suoritettava varmistusmenettely. |
| --- | --- |

b)

suoritettava varmistusmenettely.

Tällaisten asennusvaatimusten olemassaolo ja tarkoituksenmukaisuus voidaan varmistaa moottorijärjestelmän hyväksyntäprosessin yhteydessä.

| Huom | : | Jos ajoneuvon valmistaja hakee suoraan hyväksyntää OBD-järjestelmän asentamiselle ajoneuvoon, näitä asiakirjoja ei tarvita. |
| --- | --- | --- |

Huom

:

Jos ajoneuvon valmistaja hakee suoraan hyväksyntää OBD-järjestelmän asentamiselle ajoneuvoon, näitä asiakirjoja ei tarvita.

8.3.   OBD-järjestelmään liittyvien tietojen dokumentointi

Lisäyksen 7 vaatimuksia on noudatettava.

9.   LISÄYKSET

| Lisäys 1 | : | OBD-järjestelmän asennuksen hyväksyntä |
| --- | --- | --- |
| Lisäys 2 | : | Virhetoiminnat — Vikakooditilan kuvaaminen — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivoinnin kuvaaminen |
| Lisäys 3 | : | Valvontavaatimukset |
| Lisäys 4 | : | Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta |
| Lisäys 5 | : | Tila- ja datavirtatiedot |
| Lisäys 6 | : | Lähdestandardit |
| Lisäys 7 | : | OBD-järjestelmään liittyvien tietojen dokumentointi |

Lisäys 1

:

OBD-järjestelmän asennuksen hyväksyntä

Lisäys 2

:

Virhetoiminnat — Vikakooditilan kuvaaminen — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivoinnin kuvaaminen

Lisäys 3

:

Valvontavaatimukset

Lisäys 4

:

Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta

Lisäys 5

:

Tila- ja datavirtatiedot

Lisäys 6

:

Lähdestandardit

Lisäys 7

:

OBD-järjestelmään liittyvien tietojen dokumentointi

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa WWH-OBD gtr:n luonnoksen numerointia. Joitakin WWH-OBD gtr:n kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

(2)  Tämä määritelmä ei merkitse sitä, että lämpötila-anturi olisi välttämätön jäähdytyslämpötilan mittaamiseksi.

(3)  Mitattua arvoa tarkastellaan ottaen huomioon testisolujärjestelmän asiaankuuluva sallittu tarkkuusväli ja toimintahäiriöstä johtuva testitulosten suurempi vaihtelevuus.

(4)  Tätä tietokokonaisuutta käytetään tyypillisesti moottorijärjestelmän ajokelpoisuuden määrittämiseen peruspäästöjen osalta.

(5)  Tätä tietokokonaisuutta käytetään tyypillisesti moottorijärjestelmän päästöihin perustuvan ajokelpoisuuden yksityiskohtaiseen hahmottamiseen.

(6)  Moottoria ei tarvitse varustaa osilla ainoastaan liitteen 5 taulukoissa 2 ja 3 mainittujen tietojen antamista varten.

(7)  Valmistajalla on oikeus käyttää täydentävää ajoneuvon sisäistä valvontalaitetta, kuten kojelautaan asennettua videonäyttöä, jonka kautta OBD-järjestelmän tiedot ovat saatavilla. Tällaiseen lisälaitteeseen ei sovelleta tämän liitteen vaatimuksia.

(8)  Arvoon, jonka on ilmoitettu tämän liitteen asiaankuuluvassa kohdassa.

(9)  Esimerkkejä olosuhteista, jotka voivat vaikuttaa asiaan ja joissa OBD:n raja-arvot ylittyvät, ovat moottorijärjestelmän ikä ja se, onko testi tehty uudella vai kuluneella osalla.

(10)  Tämä kohta laajennetaan myöhemmin koskemaan muitakin valvontalaitteita kuin päästöjenrajoitusvalvontaa.

Liite 9B — Lisäys 1

OBD-järjestelmän asennuksen hyväksyntä

Tässä lisäyksessä käsitellään tapausta, jossa ajoneuvon valmistaja hakee hyväksyntää sellaisen päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän (järjestelmien) asentamiselle ajoneuvoon, joka on hyväksytty tämän liitteen vaatimusten mukaisesti.

Tällöin on osoitettava tämän liitteen yleisten vaatimusten lisäksi asennuksen moitteettomuus. Demonstraatio perustuu soveltuviin rakenneosiin, varmennustestien tuloksiin jne., ja siinä osoitetaan, että seuraavat osat ovat tämän liitteen vaatimusten mukaisia:

| a) | asennus ajoneuvoon moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuuden näkökulmasta, |
| --- | --- |

a)

asennus ajoneuvoon moottorijärjestelmän ja OBD-järjestelmän yhteensopivuuden näkökulmasta,

| b) | virhetoiminnan ilmaisin (kuva, aktivointikaavio jne.), |
| --- | --- |

b)

virhetoiminnan ilmaisin (kuva, aktivointikaavio jne.),

| c) | langoitetun viestinnän rajapinta. |
| --- | --- |

c)

langoitetun viestinnän rajapinta.

Virhetoiminnan ilmaisimen syttymisen, tietojen tallennuksen ja ajoneuvon sisäisen ja ulkopuolisen OBD-viestinnän moitteettomuus tarkistetaan. Tarkistukset eivät kuitenkaan saa edellyttää moottorijärjestelmän purkamista (esim. voidaan valita sähköinen irti kytkeminen).

Lisäys 2

Virhetoiminnat

Vikakooditilan kuvaaminen

Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivoinnin kuvaaminen

Tämän lisäyksen tarkoituksena on kuvata tarkemmin tämän liitteen 4.3 ja 4.6.6 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

Siinä on seuraavat kuvat:

| Kuva 1 | : | Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä |
| --- | --- | --- |
| Kuva 2 | : | Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä |
| Kuva 3 | : | Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä |
| Kuva 4 | : | Luokan A virhetoiminta — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi |
| Kuva 5 | : | Luokan B1 virhetoiminta — B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa. |

Kuva 1

:

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Kuva 2

:

Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Kuva 3

:

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä

Kuva 4

:

Luokan A virhetoiminta — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi

Kuva 5

:

Luokan B1 virhetoiminta — B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa.

Kuva 1

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Image

Huom.

| | — | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M.
  Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |

Image

—

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan

N, M

—

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M.

Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Kuva 2

Vikakooditila kahden erilaisen peräkkäisen luokan B1 virhetoiminnan yhteydessä

Image

Huom.

| | — | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M ensimmäisen virhetoiminnan yhteydessä ja N' ja M' toisen virhetoiminnan yhteydessä.
  Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |
| N + 40 | — | neljäskymmenes käyttöjakso sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin ensimmäisen kerran sammui, tai 200 moottorin käyttötunnin jälkeen sen mukaan, kumpi on aikaisempi. |

Image

—

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan

N, M, N', M'

—

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M ensimmäisen virhetoiminnan yhteydessä ja N' ja M' toisen virhetoiminnan yhteydessä.

Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

N + 40

—

neljäskymmenes käyttöjakso sen jälkeen, kun virhetoiminnan ilmaisin ensimmäisen kerran sammui, tai 200 moottorin käyttötunnin jälkeen sen mukaan, kumpi on aikaisempi.

Kuva 3

Vikakooditila luokan B1 virhetoiminnan uudelleen ilmenemisen yhteydessä

Image

Huom.

| | — | tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M virhetoiminnan ensimmäisen ilmaantumisen yhteydessä ja N' ja M' toisen ilmaantumisen yhteydessä.
  Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä. |

Image

—

tarkoittaa pistettä, jossa valvontalaite huomaa asianomaisen virhetoiminnan

N, M, N', M'

—

Liitteessä vaaditaan niiden ”keskeisten” käyttöjaksojen määrittämistä, joiden aikana tapahtumia ilmenee, ja seuraavien käyttöjaksojen laskemista. Tämän vaatimuksen kuvaamiseksi ”keskeisille” käyttöjaksoille on annettu arvot N ja M virhetoiminnan ensimmäisen ilmaantumisen yhteydessä ja N' ja M' toisen ilmaantumisen yhteydessä.

Esim. M tarkoittaa ensimmäistä käyttöjaksoa sen jälkeen, kun potentiaalinen virhetoiminta on havaittu, ja N käyttöjaksoa, jonka aikana virhetoiminnan ilmaisin on pois päältä.

Kuva 4

Luokan A virhetoiminta — Virhetoiminnan ilmaisimen ja laskurien aktivointi

Image

Kuva 5

Luokan B1 virhetoiminta — B1-laskurin aktivointi viidessä käyttötapauksessa.

Image

Huom:

Tässä esimerkissä oletetaan, että B1-laskureita on vain yksi.

Lisäys 3

Valvontavaatimukset

Tämän lisäyksen kohdissa luetellaan järjestelmät ja osat, joita OBD-järjestelmän on valvottava 4.2 kohdan mukaisesti.

KOHTA 1

SÄHKÖISTEN / ELEKTRONISTEN OSIEN VALVONTA

Tässä lisäyksessä kuvattujen päästöjenrajoitusjärjestelmän valvomiseen tai tarkkailemiseen käytettyjen sähköisten/elektronisten osien on oltava tämän liitteen 4.1 kohdan mukaisen ”osan valvonnan” alaisia. Näitä ovat muun muassa, mutta ei ainoastaan, paineanturit, lämpötila-anturit, pakokaasuanturit, pakojärjestelmän sisäiset polttoaineruiskut tai pelkistävän aineen ruiskut, pakojärjestelmän sisäiset polttimet tai lämmitysosat, hehkutulpat ja imuilman lämmittimet.

Jos järjestelmässä on takaisinkytkennän säätöpiiri, OBD-järjestelmän on valvottava järjestelmän kykyä pitää takaisinkytkennän säätö suunnitelman mukaisena (esim. takaisinkytkennän säätö käynnistyy valmistajan asettaman ajan kuluttua, järjestelmä ei pysty ylläpitämään takaisinkytkennän säätöä, takaisinkytkennän säätö on käyttänyt kaikki valmistajan sallimat mukautusvarat) — osan valvonta.

KOHTA 2

DIESELHIUKKASSUODATIN TAI HIUKKASLOUKKU

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun dieselhiukkassuodatinjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo — täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo — täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen — täydellinen toimintakatkos |
| --- | --- |

b)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen — täydellinen toimintakatkos

| c) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) — suorituksen valvonta (esimerkiksi mitattavien hiukkassuodattimen ominaisuuksien, kuten vastapaineen tai paine-eron, arvioiminen, jossa ei välttämättä havaita kaikkia vikatiloja, jotka heikentävät keräämistehoa). |
| --- | --- |

c)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) — suorituksen valvonta (esimerkiksi mitattavien hiukkassuodattimen ominaisuuksien, kuten vastapaineen tai paine-eron, arvioiminen, jossa ei välttämättä havaita kaikkia vikatiloja, jotka heikentävät keräämistehoa).

KOHTA 3

VALIKOIVAN KATALYYTTISEN PELKISTYKSEN (SCR) VALVONTA

Tässä kohdassa SCR:llä tarkoitetaan valikoivaa katalyyttistä pelkistystä tai muuta LNC-katalysaattoreita. OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun SCR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | aktiivinen/hyökkäävä pelkistävän aineen ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä pelkistävän aineen syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

aktiivinen/hyökkäävä pelkistävän aineen ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä pelkistävän aineen syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla — suorituksen valvonta

| b) | aktiivinen/hyökkäävä pelkistävä aine: pelkistävän aineen saatavuus ajoneuvossa, pelkistävän aineen asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta pelkistävää aihetta kuin polttoainetta (esim. urea) — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

aktiivinen/hyökkäävä pelkistävä aine: pelkistävän aineen saatavuus ajoneuvossa, pelkistävän aineen asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta pelkistävää aihetta kuin polttoainetta (esim. urea) — suorituksen valvonta

| c) | aktiivinen/hyökkäävä pelkistävä aine: mahdollisuuksien mukaan pelkistävän aineen laatu, jos käytetään muuta pelkistävää aihetta kuin polttoainetta (esim. urea) — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

aktiivinen/hyökkäävä pelkistävä aine: mahdollisuuksien mukaan pelkistävän aineen laatu, jos käytetään muuta pelkistävää aihetta kuin polttoainetta (esim. urea) — suorituksen valvonta

KOHTA 4

NOx-LOUKKU (LNT TAI NOx-KERÄÄJÄ)

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun LNT-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja — suorituksen valvonta

| b) | LNT:n aktiivinen/hyökkäävä pelkistävän aineen ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä pelkistävän aineen syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

LNT:n aktiivinen/hyökkäävä pelkistävän aineen ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä pelkistävän aineen syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla — suorituksen valvonta

KOHTA 5

DIESELÖLJYN HAPETUSKATALYSAATTORIN (DOC) VALVONTA

Tätä kohtaa sovelletaan DOC-järjestelmiin, jotka ovat erillisiä muista jälkikäsittelyjärjestelmistä. Jälkikäsittelyjärjestelmän kuoren sisäisiin järjestelmiin sovelletaan asiaankuuluvaa tämän lisäyksen kohtaa.

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun DOC-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | hiilivetyjen muuntamisteho: DOC-järjestelmän kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita — täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

hiilivetyjen muuntamisteho: DOC-järjestelmän kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita — täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | hiilivetyjen muuntamisteho: DOC-järjestelmän kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen — täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

b)

hiilivetyjen muuntamisteho: DOC-järjestelmän kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen — täydellisen toimintakatkoksen valvonta

KOHTA 6

PAKOKAASUJEN TAKAISINKIERRÄTYSJÄRJESTELMÄN (EGR) VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun EGR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian alhainen virtaus” tai ”liian korkea virtaus” — päästörajojen valvonta |
| --- | --- |

a)

EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian alhainen virtaus” tai ”liian korkea virtaus” — päästörajojen valvonta

| b) | EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta — suorituksen valvonta

| c) | EGR-jäähdyttimen alijäähtymissuoritus: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos — suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

c)

EGR-jäähdyttimen alijäähtymissuoritus: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos — suorituksen valvonta.

KOHTA 7

POLTTOAINEJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen polttoainejärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä — suorituksen valvonta

| b) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreistä riippumatta — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreistä riippumatta — suorituksen valvonta

| c) | Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla — suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

c)

Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla — suorituksen valvonta.

KOHTA 8

ILMAKÄSITTELYLAITE JA TURBOAHDIN / AHTOPAINEEN SÄÄTÖJÄRJESTELMÄ

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen ilmankäsittelylaitteen ja turboahtimen / ahtopaineen säätöjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian alhainen ahtopaine” tai ”liian korkea ahtopaine” — päästörajojen valvonta |
| --- | --- |

a)

Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ”liian alhainen ahtopaine” tai ”liian korkea ahtopaine” — päästörajojen valvonta

| b) | Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa — suorituksen valvonta

| c) | Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho — täydellisen toimintakatkoksen valvonta. |
| --- | --- |

c)

Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho — täydellisen toimintakatkoksen valvonta.

KOHTA 9

VAIHTUVA VENTTIILIN AJOITUSJÄRJESTELMÄ (VVT)

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun vaihtuvan venttiilin ajoitusjärjestelmän (VVT) osien moitteetonta toimintaa:

| a) | VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus — suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus — suorituksen valvonta

| b) | VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta — suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta — suorituksen valvonta.

KOHTA 10

SYTYTYSKATKOJEN VALVONTA

Ei vaatimuksia.

KOHTA 11

KAMPIKAMMION TUULETUSJÄRJESTELMÄN VALVONTA

Ei vaatimuksia.

KOHTA 12

MOOTTORIN JÄÄHDYTYSJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottorin jäähdytysjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan — täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan — täydellisen toimintakatkoksen valvonta

Valmistajien ei tarvitse valvoa moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia, jos moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia ei käytetä minkään päästöjen rajoitusjärjestelmän suljetun säätöpiirin / takaisinkytkennän säädön aktivoinnissa ja/tai se ei aiheuta minkään muun valvontalaitteen toiminnan pysähtymistä.

Valmistajat voivat keskeyttää valvontalaitteen toiminnan tai viivyttää sitä sen ajan, kunnes suljetun säätöpiirin aktivoimiseen tarvittava lämpötila on saavutettu, jos moottori on sellaisissa olosuhteissa, jotka aiheuttaisivat virheellisen tilannemäärityksen (esim. ajoneuvon käyttö joutokäynnillä yli 50–75 prosenttia lämmitysajasta).

KOHTA 13

PAKOKAASUANTURIN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennettujen pakokaasuanturien sähköisten osien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti.

KOHTA 14

JOUTOKÄYNTINOPEUDEN SÄÄTÖJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennettujen joutokäyntinopeuden säätöjärjestelmien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti.

Lisäys 4

Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta

Selvityksen antaa hallinnollinen yksikkö 6.3.3 ja 7.3 kohdan mukaisesti tutkittuaan OBD-järjestelmän tai päästöihin liittyvää OBD-perheen, kun järjestelmä tai perhe on tämän lisäyksen vaatimusten mukainen.

Selvityksessä on mainittava tämän lisäyksen täsmälliset lähdetiedot (mukaan luettuna version numero).

Lisäksi on mainittava tämän säännön täsmälliset lähdetiedot (mukaan luettuna version numero).

Selvityksessä on kansilehti, jossa ilmoitetaan OBD-järjestelmän tai päästöihin liittyvän OBD-perheen lopullisesta vaatimustenmukaisuudesta, sekä viisi muuta lukua:

| Luku 1 | OBD-JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT TIEDOT |
| --- | --- |
| Luku 2 | OBD-JÄRJESTELMÄN VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAT TIEDOT |
| Luku 3 | PUUTTEITA KOSKEVAT TIEDOT |
| Luku 4 | OBD-JÄRJESTELMÄN DEMONSTRAATIOTESTEJÄ KOSKEVAT TIEDOT |
| Luku 5 | TESTAUSMENETTELY |

Luku 1

OBD-JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT TIEDOT

Luku 2

OBD-JÄRJESTELMÄN VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAT TIEDOT

Luku 3

PUUTTEITA KOSKEVAT TIEDOT

Luku 4

OBD-JÄRJESTELMÄN DEMONSTRAATIOTESTEJÄ KOSKEVAT TIEDOT

Luku 5

TESTAUSMENETTELY

Teknisen selvityksen ja kaikkien sen lukujen sisällön on katettava ainakin seuraavissa esimerkeissä annetut osat.

Selvityksessä on todettava, että selvityksen otteiden jäljentäminen tai julkaiseminen ei ole sallittua ilman allekirjoittaneen hallinnollisen yksikön kirjallista suostumusta.

SELVITYS LOPULLISESTA VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA

Asiakirja-aineisto ja tässä kuvattu OBD-järjestelmä / päästöihin liittyvä OBD-perhe on seuraavan säännön vaatimusten mukainen:

Sääntö ... / versio .../ voimaantulopäivä ...

gtr .../ A + B / versio .../ päiväys ...

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevassa selvityksessä on ... sivua.

Paikka, päiväys:...

Laatija (nimi ja allekirjoitus)

Hallinnollinen yksikkö (nimi, leima)

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 1 (esimerkki)

OBD-JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT TIEDOT

1.   Haetun hyväksynnän tyyppi

| Haettu hyväksyntä | |
| --- | --- |
| — | Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä |

Haettu hyväksyntä

—

Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä |
| --- | --- |

—

Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä |
| --- | --- |

—

Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta |
| --- | --- |

—

Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

KYLLÄ/EI

| — | Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta |
| --- | --- |

—

Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

KYLLÄ/EI

2.   OBD-järjestelmää koskevat tiedot

| Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä | |
| --- | --- |
| — | moottorijärjestelmäperheen tyyppi(tyypit) (1) (tarvittaessa ks. tämän liitteen 6.1 kohta), tai yksittäisen moottorijärjestelmän tyyppi (tyypit) (1) |

Yksittäisen OBD-järjestelmän hyväksyntä

—

moottorijärjestelmäperheen tyyppi(tyypit) (1) (tarvittaessa ks. tämän liitteen 6.1 kohta), tai yksittäisen moottorijärjestelmän tyyppi (tyypit) (1)

...

| — | OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Päästöihin liittyvän OBD-perheen hyväksyntä

| — | Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1)

...

| — | OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Hyväksyttyyn päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvan OBD-järjestelmän hyväksyntä

| — | Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän tyyppi (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (1)

...

| — | Sen moottorijärjestelmäperheen nimi, johon uusi OBD-järjestelmä liittyy (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

Sen moottorijärjestelmäperheen nimi, johon uusi OBD-järjestelmä liittyy (tarvittaessa)

...

| — | Sen moottorijärjestelmän tyyppi (1) johon uusi OBD-järjestelmä liittyy |
| --- | --- |

—

Sen moottorijärjestelmän tyyppi (1) johon uusi OBD-järjestelmä liittyy

...

| — | Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, jolla päästöihin liittyvään OBD-perheeseen sisällytetään uusi moottorijärjestelmä

| — | Luettelo (laajennettu tarvittaessa) päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta) |
| --- | --- |

—

Luettelo (laajennettu tarvittaessa) päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvista moottoriperheistä (tarvittaessa ks. 6.1 kohta)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (laajennettu tarvittaessa) (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen moottorityyppien luettelo (laajennettu tarvittaessa) (1)

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (uusi tai muuttumaton) tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (uusi tai muuttumaton) tyyppi (1)

...

| — | Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Laajennettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, joka koskee OBD-järjestelmään vaikuttavaa rakennemuutosta

| — | Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita rakennemuutos koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita rakennemuutos koskee

...

| — | Luettelo moottorityypeistä (1), joita rakennemuutos koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottorityypeistä (1), joita rakennemuutos koskee

...

| — | Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (tarvittaessa, uusi tai muuttumaton) tyyppi (1) |
| --- | --- |

—

Päästöihin liittyvän OBD-perheen kantamoottorijärjestelmän ajantasaistettu (tarvittaessa, uusi tai muuttumaton) tyyppi (1)

...

| — | Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Laajennus, joka koskee virhetoiminnan uudelleenluokitusta

| — | Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita uudelleenluokitus koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottoriperheistä (tarvittaessa), joita uudelleenluokitus koskee

...

| — | Luettelo moottorityypeistä (1), joita uudelleenluokitus koskee |
| --- | --- |

—

Luettelo moottorityypeistä (1), joita uudelleenluokitus koskee

...

| — | Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys |
| --- | --- |

—

Muutettu OBD:n kuvaus (valmistajan antama): viitetiedot ja päiväys

...

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 2 (esimerkki)

OBD-JÄRJESTELMÄN VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAT TIEDOT

1.   Asiakirja-aineisto

| Valmistajan päästöihin liittyvän OBD-perheen asiakirja-aineistossa toimittamat tiedot ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen 8 kohdan vaatimukset seuraavilta osin: | |
| --- | --- |
| — | jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvät asiakirjat |

Valmistajan päästöihin liittyvän OBD-perheen asiakirja-aineistossa toimittamat tiedot ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen 8 kohdan vaatimukset seuraavilta osin:

—

jokaiseen valvottavan osaan tai järjestelmään liittyvät asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | jokaiseen vikakoodiin liittyvät asiakirjat |
| --- | --- |

—

jokaiseen vikakoodiin liittyvät asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat |
| --- | --- |

—

virhetoimintojen luokitukseen liittyvät asiakirjat

KYLLÄ/EI

| — | päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat |
| --- | --- |

—

päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat

KYLLÄ/EI

Valmistaja on toimittanut asiakirja-aineiston mukana tämän liitteen 8.2 kohdassa vaaditut asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmän asentamista ajoneuvoon, ja ne ovat täydellisiä ja täyttävät tämän liitteen vaatimukset.

KYLLÄ/EI

OBD-järjestelmällä varustetun moottorijärjestelmän asennus täyttää tämän liitteen lisäyksen 1 vaatimukset.

KYLLÄ/EI

2.   Asiakirjojen sisältö

| Valvonta | |
| --- | --- |
| — | Valvontalaitteet täyttävät tämän liitteen 4.2 kohdan vaatimukset |

Valvonta

—

Valvontalaitteet täyttävät tämän liitteen 4.2 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Luokitus

| — | Virhetoimintojen luokitus täyttää tämän liitteen 4.5 kohdan vaatimukset |
| --- | --- |

—

Virhetoimintojen luokitus täyttää tämän liitteen 4.5 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi

| — | Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointiperiaate on tämän liitteen 4.6.3 kohdan mukaisesti: |
| --- | --- |

—

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointiperiaate on tämän liitteen 4.6.3 kohdan mukaisesti:

Hierarkkinen/ei hierarkkinen

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi ja sammuttaminen täyttää tämän liitteen 4.6 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Vikakoodien tallennus ja poisto

| — | Vikakoodien tallennus ja poisto täyttää tämän liitteen 4.3 ja 4.4 kohdan vaatimukset |
| --- | --- |

—

Vikakoodien tallennus ja poisto täyttää tämän liitteen 4.3 ja 4.4 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

OBD-järjestelmän käytöstä poisto

| — | Asiakirja-aineistossa kuvatut strategiat OBD-järjestelmän tilapäiseksi irti kytkemiseksi tai käytöstä poistamiseksi täyttävät tämän liitteen 5.2 kohdan vaatimukset |
| --- | --- |

—

Asiakirja-aineistossa kuvatut strategiat OBD-järjestelmän tilapäiseksi irti kytkemiseksi tai käytöstä poistamiseksi täyttävät tämän liitteen 5.2 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Järjestelmän sähköinen turvallisuus

| — | Valmistajan kuvaamat järjestelmän sähköistä turvallisuutta koskevat toimenpiteet täyttävät tämän liitteen 4.8 kohdan vaatimukset |
| --- | --- |

—

Valmistajan kuvaamat järjestelmän sähköistä turvallisuutta koskevat toimenpiteet täyttävät tämän liitteen 4.8 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 3 (esimerkki)

PUUTTEITA KOSKEVAT TIEDOT

| Puutteiden lukumäärä OBD-järjestelmässä | (esim. 4 puutetta) |
| --- | --- |
| Puutteet täyttävät tämän liitteen 6.4 kohdan vaatimukset | KYLLÄ/EI |
| Puute nro 1 | |
| — | Puutteen kohde |

Puutteiden lukumäärä OBD-järjestelmässä

(esim. 4 puutetta)

Puutteet täyttävät tämän liitteen 6.4 kohdan vaatimukset

KYLLÄ/EI

Puute nro 1

—

Puutteen kohde

esim. ureapitoisuuden mittaus (SCR) määritetyssä vaihteluvälissä

| — | Puutteen esiintymisaika |
| --- | --- |

—

Puutteen esiintymisaika

esim. yksi vuosi / 6 kk hyväksyntäpäivästä

(Puutteiden 2 — n-1 kuvaus)

Puute nro n

| — | Puutteen kohde |
| --- | --- |

—

Puutteen kohde

esim. NH3-pitoisuuden mittaus SCR-järjestelmän takana

| — | Puutteen esiintymisaika |
| --- | --- |

—

Puutteen esiintymisaika

esim. yksi vuosi / 6 kk hyväksyntäpäivästä

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 4 (esimerkki)

OBD-JÄRJESTELMÄN DEMONSTRAATIOTESTIT

1.   OBD-järjestelmän testitulokset

| Testien tulokset | |
| --- | --- |
| Edellä olevassa vaatimustenmukaisessa asiakirja-aineistossa kuvattu OBD-järjestelmä on läpäissyt tämän liitteen 6 kohdan mukaiset testit, joilla osoitetaan 5 kohdassa lueteltujen valvontalaitteiden ja virhetoimintojen luokitusten vaatimustenmukaisuus: | KYLLÄ/EI |

Testien tulokset

Edellä olevassa vaatimustenmukaisessa asiakirja-aineistossa kuvattu OBD-järjestelmä on läpäissyt tämän liitteen 6 kohdan mukaiset testit, joilla osoitetaan 5 kohdassa lueteltujen valvontalaitteiden ja virhetoimintojen luokitusten vaatimustenmukaisuus:

KYLLÄ/EI

Kohdassa 5 kuvataan yksityiskohtaisesti suoritetut demonstraatiotestit.

1.1.   Moottorin testipenkissä testattu OBD-järjestelmä

| Moottori | |
| --- | --- |
| — | Moottorin nimi (valmistaja ja kauppanimet): |

Moottori

—

Moottorin nimi (valmistaja ja kauppanimet):

...

| — | Moottorin tyyppi (kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa): |
| --- | --- |

—

Moottorin tyyppi (kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa):

...

| — | Moottorin numero (sarjanumero): |
| --- | --- |

—

Moottorin numero (sarjanumero):

...

Tämän liitteen piiriin kuuluvat valvontayksiköt (sis. moottorin ECU:t)

| — | Päätoiminto: |
| --- | --- |

—

Päätoiminto:

...

| — | Tunnistenumero (ohjelmisto ja kalibrointi): |
| --- | --- |

—

Tunnistenumero (ohjelmisto ja kalibrointi):

...

Määrityslaite (testauksessa käytetty skannauslaite)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tyyppi: |
| --- | --- |

—

Tyyppi:

...

| — | Ohjelmisto / versio |
| --- | --- |

—

Ohjelmisto / versio

...

Testitiedot

| — | Testiolosuhteet (lämpötila, kosteus, paine): |
| --- | --- |

—

Testiolosuhteet (lämpötila, kosteus, paine):

...

| — | Testauspaikka (myös korkeus merenpinnasta): |
| --- | --- |

—

Testauspaikka (myös korkeus merenpinnasta):

...

| — | Testipolttoaine: |
| --- | --- |

—

Testipolttoaine:

...

| — | Moottorin voiteluöljy: |
| --- | --- |

—

Moottorin voiteluöljy:

...

| — | Testauspäivämäärä: |
| --- | --- |

—

Testauspäivämäärä:

...

2.   OBD-järjestelmän asennusta koskevat demonstraatiotestit

| OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvän OBD-perheen demonstraation lisäksi on testattu OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvien OBD-järjestelmien asennus ajoneuvoon lähteenä olevan liitteen 1 lisäyksen vaatimusten mukaisesti: | KYLLÄ/EI |
| --- | --- |

OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvän OBD-perheen demonstraation lisäksi on testattu OBD-järjestelmän / päästöihin liittyvään OBD-perheeseen kuuluvien OBD-järjestelmien asennus ajoneuvoon lähteenä olevan liitteen 1 lisäyksen vaatimusten mukaisesti:

KYLLÄ/EI

2.1.   OBD-järjestelmän asennusta koskeva testitulos

| Testin tulokset | |
| --- | --- |
| Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa, OBD-järjestelmän asennus on läpäissyt testin lähteenä olevan liitteen lisäyksen 1 mukaisesti: | KYLLÄ/EI |

Testin tulokset

Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa, OBD-järjestelmän asennus on läpäissyt testin lähteenä olevan liitteen lisäyksen 1 mukaisesti:

KYLLÄ/EI

2.2.   Testattu asennus

Jos OBD-järjestelmän asennus on testattu ajoneuvossa:

| Testattu ajoneuvo | |
| --- | --- |
| — | Ajoneuvon nimi (valmistaja ja kauppanimet) |

Testattu ajoneuvo

—

Ajoneuvon nimi (valmistaja ja kauppanimet)

...

| — | Ajoneuvotyyppi: |
| --- | --- |

—

Ajoneuvotyyppi:

...

| — | Ajoneuvon tunnusnumero (VIN): |
| --- | --- |

—

Ajoneuvon tunnusnumero (VIN):

...

Määrityslaite (testauksessa käytetty skannauslaite)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tyyppi: |
| --- | --- |

—

Tyyppi:

...

| — | Ohjelmisto / versio: |
| --- | --- |

—

Ohjelmisto / versio:

...

Testitiedot

| — | Paikka, päiväys: |
| --- | --- |

—

Paikka, päiväys:

...

Teknistä vaatimustenmukaisuutta koskevan selvityksen luku 5 (esimerkki)

TESTAUSMENETTELY

OBD-järjestelmän demonstraatiotesti

| Yleistä | Vikaluokituksen demonstraatio | OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatio |
| --- | --- | --- |
| | Testi | Päästötaso | Luokitus | Vaurioituneen osan hyväksyntä | Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi |
| Vikatila | Vikakoodi | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Ylittää OTL-rajan | Alittaa OTL-rajan | Alittaa päästörajan + X | Valmistajan ehdottama luokitus | Lopullinen luokitus (1) | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Hyväksytty | Testattu kohdan mukaan | Testisykli | Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen | Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen | Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen |
| SCR-järjestelmän annostelu-venttiili | P2... | ei testattu | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| EGR:n sähkö- venttiili | P1... | ei testattu | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | ei testattu | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | ei testattu | | kyllä | | | | | |
| EGR:n mekaaninen venttiili | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Ilman lämpötilan sähköanturi | P1... | ei testattu | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | kyllä | 6.3.1. | WHTC | | 1 | |
| Öljyn lämpötilan sähköanturi | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | ei testattu | | kyllä | | | | | |
| Huomautuksia: 1) Hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta vika voidaan luokitella uudelleen muuhun kuin valmistajan ehdottamaan luokkaan.
  Vain viat, jotka on testattu joko luokituksen tai suorituskyvyn osalta, ja viat, jotka on luokiteltu uudelleen hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta, on lueteltu tällä lomakkeella.
  Virhetoiminta voidaan testata luokituksen, suorituskyvyn tai molempien osalta.
  Taulukossa on esimerkki näistä kolmesta tapaukseesta EGR-järjestelmän mekaanisen venttiilin osalta. |

Yleistä

Vikaluokituksen demonstraatio

OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatio

Testi

Päästötaso

Luokitus

Vaurioituneen osan hyväksyntä

Virhetoiminnan ilmaisimen aktivointi

Vikatila

Vikakoodi

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Ylittää OTL-rajan

Alittaa OTL-rajan

Alittaa päästörajan + X

Valmistajan ehdottama luokitus

Lopullinen luokitus (1)

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Hyväksytty

Testattu kohdan mukaan

Testisykli

Jatkuvatoiminen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

Lyhytkestoinen virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

Päälle kytkettävä virhetoiminnan ilmaisin ... syklin jälkeen

SCR-järjestelmän annostelu-venttiili

P2...

ei testattu

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

EGR:n sähkö- venttiili

P1...

ei testattu

A

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

1.

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

ei testattu

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

ei testattu

kyllä

EGR:n mekaaninen venttiili

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

2.

Ilman lämpötilan sähköanturi

P1...

ei testattu

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

kyllä

6.3.1.

WHTC

1

Öljyn lämpötilan sähköanturi

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

ei testattu

kyllä

Huomautuksia: 1) Hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta vika voidaan luokitella uudelleen muuhun kuin valmistajan ehdottamaan luokkaan.

Vain viat, jotka on testattu joko luokituksen tai suorituskyvyn osalta, ja viat, jotka on luokiteltu uudelleen hyväksyntäviranomaisen vaatimuksesta, on lueteltu tällä lomakkeella.

Virhetoiminta voidaan testata luokituksen, suorituskyvyn tai molempien osalta.

Taulukossa on esimerkki näistä kolmesta tapaukseesta EGR-järjestelmän mekaanisen venttiilin osalta.

---

(1)  Kuten ilmoitettu hyväksyntäasiakirjassa.

Lisäys 5

Tila- ja datavirtatiedot

Seuraavissa taulukoissa luetellaan tämän liitteen 4.7.1.4 ja 4.7.2 kohdassa käsitellyt tiedot.

Taulukko 1:

Pakolliset vaatimukset:

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Laskettu kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista kyseisellä moottorin kierrosnopeudella) | x | x |
| Moottorin kierrosnopeus | x | x |
| Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (tai vastaava) | x | x |
| Barometrinen paine (mitattuna suoraan tai arvioituna) | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Laskettu kuormitus (moottorin vääntömomentti prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista kyseisellä moottorin kierrosnopeudella)

x

x

Moottorin kierrosnopeus

x

x

Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (tai vastaava)

x

x

Barometrinen paine (mitattuna suoraan tai arvioituna)

x

x

Taulukko 2:

Valinnaiset moottorin kierrosnopeus- ja kuormitustiedot

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| kuljettajan haluama moottorin vääntömomentti (prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista) | x | x |
| todellinen moottorin vääntömomentti (laskettuna prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista, esim. laskettu halutusta ruiskutetun polttoaineen määrästä) | x | x |
| moottorin suurin viitevääntömomentti | | x |
| moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin kierrosnopeuden funktiona | | x |
| moottorin käynnistämisestä kulunut aika | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

kuljettajan haluama moottorin vääntömomentti (prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista)

x

x

todellinen moottorin vääntömomentti (laskettuna prosenttiosuutena suurimmasta moottorin vääntömomentista, esim. laskettu halutusta ruiskutetun polttoaineen määrästä)

x

x

moottorin suurin viitevääntömomentti

x

moottorin suurin viitevääntömomentti moottorin kierrosnopeuden funktiona

x

moottorin käynnistämisestä kulunut aika

x

x

Taulukko 3:

Valinnaiset tiedot, jos päästö- tai OBD-järjestelmä käyttää niitä obd-tietojen käyttöön ottamiseen tai käytöstä poistamiseen

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| polttoaineen taso | x | x |
| moottoriöljyn lämpötila | x | x |
| ajoneuvon nopeus | x | x |
| moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla) | x | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

polttoaineen taso

x

x

moottoriöljyn lämpötila

x

x

ajoneuvon nopeus

x

x

moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla)

x

x

Taulukko 4:

Valinnaiset tiedot, jos moottori on varustettu laitteilla, jotka havaitsevat tai laskevat tietoja:

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Kaasupolkimen absoluuttinen asento / kaasupolkimen asento imuilman yhteydessä (imuilman säätöventtiilin asento) | x | x |
| Dieselpolttoaineen säätöjärjestelmän tila suljetussa säätöpiirissä (esim. polttoaineen paineeseen liittyvä suljettu säätöpiiri) | x | x |
| Polttoaineruiskutuksen paine | x | x |
| Ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine) | x | x |
| Edustava polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätö (alkaa ensimmäisestä pääruiskutuksesta) | x | x |
| Haluttu polttoaineruiskutuksen paine | x | x |
| Haluttu ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine) | x | x |
| Imuilman lämpötila | x | x |
| Ulkoilman lämpötila | x | x |
| Turboahtimen imuilman/poistoilman lämpötila (kompressori ja turbiini) | x | x |
| Turboahtimen otto-/poistopaine (kompressori ja turbiini) | x | x |
| Ahtoilman lämpötila (mahdollisen välijäähdyttimen jälkeen) | x | x |
| Todellinen ahtopaine | x | x |
| Ilmavirtaus massailmavirta-anturista | x | x |
| Haluttu EGR-venttiilin käyttösykli/-asento (mikäli tämä EGR:n säätö on käytössä) | x | x |
| Todellinen EGR-venttiilin käyttösykli/-asento | x | x |
| Voimanottolaitteen tila (aktiivinen tai ei aktiivinen) | x | x |
| Kaasupolkimen asento | x | x |
| Ylimääräinen absoluuttinen polkimen asento | x | jos havaitaan |
| Hetkellinen polttoaineenkulutus | x | x |
| Haluttu/tavoiteltu ahtopaine (jos ahtopainetta käytetään turbotoiminnan säätelyyn) | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen syöttöpaine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen lähtöpaine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen deltapaine | x | x |
| Moottorin ulkopuolinen pakokaasun paine | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen syöttölämpötila | x | x |
| Dieselhiukkassuodattimen lähtölämpötila | x | x |
| Moottorin ulkopuolinen pakokaasun lämpötila | x | x |
| Turboahtimen/turbiinin kierrosnopeus | x | x |
| Muuttuvageometrisen turboahtimen asento | x | x |
| Haluttu muuttuvageometrisen turboahtimen asento | x | x |
| Hukkaportin venttiilin asento | x | x |
| Ilman ja polttoaineen suhteen anturin tuotos | | x |
| Happianturin tuotos | | x |
| NOx-anturin tuotos | | x |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Kaasupolkimen absoluuttinen asento / kaasupolkimen asento imuilman yhteydessä (imuilman säätöventtiilin asento)

x

x

Dieselpolttoaineen säätöjärjestelmän tila suljetussa säätöpiirissä (esim. polttoaineen paineeseen liittyvä suljettu säätöpiiri)

x

x

Polttoaineruiskutuksen paine

x

x

Ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine)

x

x

Edustava polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätö (alkaa ensimmäisestä pääruiskutuksesta)

x

x

Haluttu polttoaineruiskutuksen paine

x

x

Haluttu ruiskutuksen ohjauspaine (eli nestettä ohjaavan polttoaineruiskun paine)

x

x

Imuilman lämpötila

x

x

Ulkoilman lämpötila

x

x

Turboahtimen imuilman/poistoilman lämpötila (kompressori ja turbiini)

x

x

Turboahtimen otto-/poistopaine (kompressori ja turbiini)

x

x

Ahtoilman lämpötila (mahdollisen välijäähdyttimen jälkeen)

x

x

Todellinen ahtopaine

x

x

Ilmavirtaus massailmavirta-anturista

x

x

Haluttu EGR-venttiilin käyttösykli/-asento (mikäli tämä EGR:n säätö on käytössä)

x

x

Todellinen EGR-venttiilin käyttösykli/-asento

x

x

Voimanottolaitteen tila (aktiivinen tai ei aktiivinen)

x

x

Kaasupolkimen asento

x

x

Ylimääräinen absoluuttinen polkimen asento

x

jos havaitaan

Hetkellinen polttoaineenkulutus

x

x

Haluttu/tavoiteltu ahtopaine (jos ahtopainetta käytetään turbotoiminnan säätelyyn)

x

x

Dieselhiukkassuodattimen syöttöpaine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen lähtöpaine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen deltapaine

x

x

Moottorin ulkopuolinen pakokaasun paine

x

x

Dieselhiukkassuodattimen syöttölämpötila

x

x

Dieselhiukkassuodattimen lähtölämpötila

x

x

Moottorin ulkopuolinen pakokaasun lämpötila

x

x

Turboahtimen/turbiinin kierrosnopeus

x

x

Muuttuvageometrisen turboahtimen asento

x

x

Haluttu muuttuvageometrisen turboahtimen asento

x

x

Hukkaportin venttiilin asento

x

x

Ilman ja polttoaineen suhteen anturin tuotos

x

Happianturin tuotos

x

NOx-anturin tuotos

x

Lisäys 6

Lähdestandardit

Tässä lisäyksessä luetellaan ne teollisuusstandardit, joita käytetään tämän liitteen vaatimusten mukaisesti ajoneuvon/moottorin sarjaviestintäliittymän määrittelyyn. Sallittuja ratkaisuja on kolme, ISO 15765-4 tai SAE J1939-73 tai ISO/PAS 27145. Lisäksi on olemassa muita ISO- tai SAE-standardeja, joita voidaan soveltaa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti.

ISO 15765-4 ja siihen viittauksin sisältyvät vaatimukset WWH-OBD:n vaatimusten täyttämistä varten.

ISO 15765-4 ”Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems”, vuodelta 2006.

SAE J1939-73 ja siihen viittauksin sisältyvät vaatimukset WWH-OBD:n vaatimusten täyttämistä varten.

J1939-73 ”APPLICATION LAYER — DIAGNOSTICS”, vuodelta 2006.

ISO/PAS 27145 ja siihen viittauksin sisältyvät vaatimukset WWH-OBD:n vaatimusten täyttämistä varten.

| i) | ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles — On board diagnostics (WWH-OBD) implementation — Part 1 — General Information and use case definitions |
| --- | --- |

i)

ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles — On board diagnostics (WWH-OBD) implementation — Part 1 — General Information and use case definitions

| ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary; |
| --- | --- |

ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary;

| iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary; |
| --- | --- |

iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary;

| iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment; |
| --- | --- |

iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment;

Seuraavat Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) asiakirjat on sisällytetty viittein tähän sääntöön.

ISO 15031-3:2004 ”Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions-related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use”.

Seuraavat Autoinsinöörien yhdistyksen (SAE) asiakirjat on sisällytetty viittein tähän sääntöön.

SAE J2403 ”Medium/Heavy-Duty E/E Systems Diagnosis Nomenclature”, elokuu 2004.

SAE J1939-13 ”Off-Board Diagnostic Connector”, maaliskuu 2004.

Lisäys 7

OBD-järjestelmään liittyvien tietojen dokumentointi

Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tässä lisäyksessä vaaditut OBD-järjestelmään liittyvät tiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista tässä säännössä esitettyjen keskeisten määräysten mukaisesti.

Varaosat sekä vianmääritys- ja testausvälineet

Näiden tietojen avulla varaosien tai jälkeenpäin asennettavien osien valmistajien on pystyttävä valmistamaan OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivia osia, jotta järjestelmä toimii moitteettomasti ja ajoneuvon käyttäjä voi olla varma, että vikatilanteita ei esiinny. Näiden asiaan vaikuttavien tietojen avulla myös vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistajien on pystyttävä valmistamaan välineitä ja laitteita, joilla päästöjenrajoitusjärjestelmät voidaan testata ja niiden mahdolliset viat määrittää tehokkaasti ja tarkasti.

Varaosia ja huollossa tarvittavia osia koskevia tietoja voidaan pyytää vain sellaisista osista, jotka kuuluvat tyyppihyväksynnän piiriin tai jotka sisältyvät tyyppihyväksynnän piiriin kuuluvaan järjestelmään.

Tietopyynnössä on mainittava tarkasti moottorin malli tai tyyppi moottoriperheessä, josta tietoja halutaan. Pyynnössä on vahvistettava, että tietoja pyydetään varaosien, jälkeenpäin asennettavien osien, vianmääritykseen käytettävien välineiden tai testilaitteiden kehittämistä varten.

Korjaustiedot

Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun valmistaja on toimittanut korjaustiedot jollekin hyväksymälleen jälleenmyyjälle tai korjaamolle, valmistajan on annettava kyseiset tiedot (myös kaikki myöhemmät muutokset ja täydennykset) käyttöön kohtuullista ja syrjimätöntä korvausta vastaan.

Valmistajan on asetettava ajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen tarpeelliset tekniset tiedot saataville, tarvittaessa maksua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai jollei niihin sisälly olennaista ja salaista taitotietoa, joka on tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia teknisiä tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.

Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti harjoittavat huolto- tai korjaustoimintaa, tiepelastuspalvelua, ajoneuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennysosien tai testaus- ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyntiä.

Jos tätä määräystä ei noudateta, hallinnollinen yksikkö toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä tyyppihyväksynnästä ja käytön aikaisesta tarkastuksesta säädetyn menettelyn mukaisesti varmistaakseen korjaustietojen saatavuuden.

---