# Europos Sąjungos L 72/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 72 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. kovo 14d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 72

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. kovo 14d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 67 – Vienodos nuostatos dėl: I. Specialios variklinių transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, įrangos patvirtinimo II. Transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 110 – Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo: I. Variklinių transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikrų komponentų II. Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) naudoti varomojoje sistemoje | 113 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 67 – Vienodos nuostatos dėl: I. Specialios variklinių transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, įrangos patvirtinimo II. Transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 110 – Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo: I. Variklinių transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikrų komponentų II. Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) naudoti varomojoje sistemoje

113

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 14.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT/EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT/EEK statusą turinčio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 67 – Vienodos nuostatos dėl:

| I. | Specialios variklinių transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, įrangos patvirtinimo |
| --- | --- |

I.

| II. | Transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą |
| --- | --- |

II.

66 papildymas: taisyklė Nr. 67

01 serijos pakeitimų 7 papildymo. Įsigaliojimo data: 2007 m. vasario 2 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sudedamųjų dalių apibrėžtis ir klasifikavimas |
| --- | --- |

2.

1 DALIS

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Įvairių SND įrangos sudedamųjų dalių techniniai reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | SND įrangos tipo pakeitimai ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Nepaskirta) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos įvairioms SND įrangos sudedamosioms dalims |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

13.

II DALIS

| 14. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

14.

| 15. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

15.

| 16. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Specialios suskystintosioms naftos dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje skirtos įrangos įrengimo reikalavimai |
| --- | --- |

17.

| 18. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

18.

| 19. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

19.

| 20. | Transporto priemonės tipo patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas |
| --- | --- |

20.

| 21. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl įvairių SND įrangos sudedamųjų dalių įrengimo ir transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą |
| --- | --- |

22.

| 23. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir administracinių padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

23.

PRIEDAI

| 1 priedas. | Svarbios transporto priemonės, variklio ir su SND susijusios įrangos charakteristikos |
| --- | --- |

1 priedas.

| 2A priedas. | SND įrangos tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

2A priedas.

| 2B priedas. | Pranešimas dėl SND įrangos tipo patvirtinimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal taisyklę Nr. 67 |
| --- | --- |

2B priedas.

| 2C priedas. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2C priedas.

| 2D priedas. | Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo, atsižvelgiant į SND sistemų įrengimą pagal taisyklę Nr. 67 |
| --- | --- |

2D priedas.

| 3 priedas. | SND balionų pagalbinių reikmenų patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

3 priedas.

| 4 priedas. | Degalų siurblio patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4 priedas.

| 5 priedas. | SND filtro įtaiso patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

5 priedas.

| 6 priedas. | Slėgio reguliatoriaus ir garintuvo patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

6 priedas.

| 7 priedas. | Uždarymo vožtuvo, atbulinio vožtuvo, dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvo ir pagalbinės movos patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

7 priedas.

| 8 priedas. | Lanksčiųjų žarnų su movomis patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

8 priedas.

| 9 priedas. | Pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

9 priedas.

| 10 priedas. | SND balionų patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

10 priedas.

| 11 priedas. | Dujų įpurškimo įtaisų, dujų maišiklių arba inžektorių ir degalų tiekimo linijos patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

11 priedas.

| 12 priedas. | Dujų dozavimo įtaiso, nesujungto su dujų įpurškimo įtaisu (-ais), patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

12 priedas.

| 13 priedas. | Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklio patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

13 priedas.

| 14 priedas. | Elektroninio valdymo įtaiso patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

14 priedas.

| 15 priedas. | Bandymo procedūros |
| --- | --- |

15 priedas.

| 16 priedas. | SND identifikavimo ženklo M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms nuostatos |
| --- | --- |

16 priedas.

| 17 priedas. | Pagalbinių movų identifikavimo ženklo nuostatos |
| --- | --- |

17 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| I dalis. | M ir N kategorijų (1) transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, specialios įrangos patvirtinimui |
| --- | --- |

I dalis.

M ir N kategorijų (1) transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, specialios įrangos patvirtinimui

| II dalis. | M ir N (1) kategorijų transporto priemonių, kuriose sumontuota speciali suskystintųjų naftos dujų naudojimo jų varomojoje sistemoje įranga, patvirtinimui, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą. |
| --- | --- |

II dalis.

M ir N (1) kategorijų transporto priemonių, kuriose sumontuota speciali suskystintųjų naftos dujų naudojimo jų varomojoje sistemoje įranga, patvirtinimui, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą.

2.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ APIBRĖŽTIS IR KLASIFIKAVIMAS

Transporto priemonėse naudojamos SND sudedamosios dalys klasifikuojamos atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą pagal 1 brėž.

| 1 klasė | Aukšto slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriose yra SND, kurių garų slėgis arba padidėjęs garų slėgis siekia iki 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| 2 klasė | Žemo slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 450 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį. |
| 2A klasė | Riboto žemo slėgio intervalo dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 120 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį. |
| 3 klasė | Uždarymo vožtuvai ir viršslėgio vožtuvai, eksploatuojami skystosios fazės metu. |

1 klasė

Aukšto slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriose yra SND, kurių garų slėgis arba padidėjęs garų slėgis siekia iki 3 000 kPa.

2 klasė

Žemo slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 450 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį.

2A klasė

Riboto žemo slėgio intervalo dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 120 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį.

3 klasė

Uždarymo vožtuvai ir viršslėgio vožtuvai, eksploatuojami skystosios fazės metu.

Ši taisyklė netaikoma SND sudedamosioms dalims, pritaikytoms aukščiausiam eksploataciniam slėgiui, kuris už atmosferinį slėgį aukštesnis mažiau kaip 20 kPa.

Sudedamąją dalį gali sudaryti keletas dalių, kiekviena dalis priskiriama tam tikrai klasei, atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą.

1 brėž

Klasifikavimas, atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą

Image

Slėgis – santykinis slėgis, palyginti su atmosferiniu slėgiu, jei nenurodyta kitaip.

2.1.1.   Eksploatavimo slėgis – pastovus slėgis laikant vienodomis 15 °C dujų temperatūros sąlygomis.

2.1.2.   Bandymo slėgis – slėgis, kuriuo atliekant patvirtinimo bandymą veikiama sudedamoji dalis.

2.1.3.   Darbinis slėgis – aukščiausias slėgis, kuriam pritaikyta sudedamoji dalis ir pagal kurį nustatomas jos tvirtumas.

2.1.4.   Eksploatacinis slėgis – slėgis įprastomis eksploatacinėmis sąlygomis.

2.1.5.   Aukščiausias eksploatacinis slėgis – aukščiausias slėgis, kuris gali eksploatuojant susidaryti sudedamojoje dalyje.

2.1.6.   Klasifikavimo slėgis – aukščiausias leidžiamas eksploatacinis slėgis sudedamojoje dalyje pagal klasifikaciją.

2.2.   Speciali įranga:

| a) | balionas, |
| --- | --- |

a)

balionas,

| b) | prie baliono tvirtinami pagalbiniai reikmenys, |
| --- | --- |

b)

prie baliono tvirtinami pagalbiniai reikmenys,

| c) | garintuvas ir (arba) slėgio reguliatorius, |
| --- | --- |

c)

garintuvas ir (arba) slėgio reguliatorius,

| d) | Uždarymo vožtuvas, |
| --- | --- |

d)

Uždarymo vožtuvas,

| e) | dujų įpurškimo įtaisas, inžektorius arba dujų maišiklis, |
| --- | --- |

e)

dujų įpurškimo įtaisas, inžektorius arba dujų maišiklis,

| f) | dujų dozavimo įtaisas – atskiras arba kombinuojamas su dujų įpurškimo įtaisu, |
| --- | --- |

f)

dujų dozavimo įtaisas – atskiras arba kombinuojamas su dujų įpurškimo įtaisu,

| g) | lanksčiosios žarnos, |
| --- | --- |

g)

lanksčiosios žarnos,

| h) | pripildymo įrenginys, |
| --- | --- |

h)

pripildymo įrenginys,

| i) | atbulinis vožtuvas, |
| --- | --- |

i)

atbulinis vožtuvas,

| j) | dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas, |
| --- | --- |

j)

dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas,

| k) | filtro įtaisas, |
| --- | --- |

k)

filtro įtaisas,

| l) | slėgio arba temperatūros jutiklis, |
| --- | --- |

l)

slėgio arba temperatūros jutiklis,

| m) | degalų siurblys, |
| --- | --- |

m)

degalų siurblys,

| n) | pagalbinė mova, |
| --- | --- |

n)

pagalbinė mova,

| o) | elektroninis valdymo įtaisas, |
| --- | --- |

o)

elektroninis valdymo įtaisas,

| p) | degalų tiekimo linija, |
| --- | --- |

p)

degalų tiekimo linija,

| q) | slėgio ribotuvas. |
| --- | --- |

q)

slėgio ribotuvas.

Balionas – bet kokia talpykla, naudojama suskystintosioms naftos dujoms laikyti.

2.3.1.   Balionas gali būti:

| i) | standartinis cilindrinė talpykla su cilindriniu korpusu, dviem įdubusiais galais (torasferiniai arba elipsės formos) ir būtinomis angomis; |
| --- | --- |

i)

standartinis cilindrinė talpykla su cilindriniu korpusu, dviem įdubusiais galais (torasferiniai arba elipsės formos) ir būtinomis angomis;

| ii) | specialus balionas: kitos talpyklos, išskyrus standartines cilindrines talpyklas. Matmenys pateikti 10 priedo 5 priedėlyje. |
| --- | --- |

ii)

specialus balionas: kitos talpyklos, išskyrus standartines cilindrines talpyklas. Matmenys pateikti 10 priedo 5 priedėlyje.

2.3.2.   Balionas iš kompozicinės medžiagos – tik iš kompozicinių medžiagų pagaminta talpykla su nemetaliniu tarpikliu.

2.3.3.   Balionų partija – daugiausia 200 tos pačios gamybos linijos vienodo tipo balionų, pagamintų eilės tvarka.

2.4.   Baliono tipas – talpyklos, kurios nesiskiria šiomis charakteristikomis, kaip nurodyta 10 priede:

| a) | prekės pavadinimu (-ais) arba prekės ženklu (-ais), |
| --- | --- |

a)

prekės pavadinimu (-ais) arba prekės ženklu (-ais),

| b) | forma (cilindrinė, speciali forma), |
| --- | --- |

b)

forma (cilindrinė, speciali forma),

| c) | angomis (plokštelė priedams ir (arba) metalinis žiedas), |
| --- | --- |

c)

angomis (plokštelė priedams ir (arba) metalinis žiedas),

| d) | medžiaga, |
| --- | --- |

d)

medžiaga,

| e) | suvirinimo procesu (jei balionai metaliniai), |
| --- | --- |

e)

suvirinimo procesu (jei balionai metaliniai),

| f) | terminiu apdorojimu (jei balionai metaliniai), |
| --- | --- |

f)

terminiu apdorojimu (jei balionai metaliniai),

| g) | gamybos linija, |
| --- | --- |

g)

gamybos linija,

| h) | vardiniu sienelių storiu, |
| --- | --- |

h)

vardiniu sienelių storiu,

| i) | skersmeniu, |
| --- | --- |

i)

skersmeniu,

| j) | aukščiu (jei balionai specialūs). |
| --- | --- |

j)

aukščiu (jei balionai specialūs).

Prie baliono prijungti pagalbiniai reikmenys – įranga, kuri gali būti atskiroji arba kombinuotoji:

| a) | 80 % užpildo ribotuvas, |
| --- | --- |

a)

80 % užpildo ribotuvas,

| b) | lygio rodytuvas, |
| --- | --- |

b)

lygio rodytuvas,

| c) | viršslėgio vožtuvas, |
| --- | --- |

c)

viršslėgio vožtuvas,

| d) | nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su dujų srauto ribotuvu, |
| --- | --- |

d)

nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su dujų srauto ribotuvu,

| e) | degalų siurblys, |
| --- | --- |

e)

degalų siurblys,

| f) | daugiavožtuvė sistema, |
| --- | --- |

f)

daugiavožtuvė sistema,

| g) | dujoms nepralaidus korpusas, |
| --- | --- |

g)

dujoms nepralaidus korpusas,

| h) | maitinimo įvadas, |
| --- | --- |

h)

maitinimo įvadas,

| i) | atbulinis vožtuvas, |
| --- | --- |

i)

atbulinis vožtuvas,

| j) | slėgio ribotuvas. |
| --- | --- |

j)

slėgio ribotuvas.

2.5.1.   80 % užpildo ribotuvas – įtaisas, kuriuo baliono pripildymo talpa ribojama iki 80 % tūrio.

2.5.2.   Lygio rodytuvas – įtaisas skysčio lygiui balione patikrinti.

Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas) – įtaisas slėgio susidarymui balione riboti.

2.5.3.1.   Slėgio ribotuvas – prietaisas balionui apsaugoti nuo galimo sprogimo gaisro atveju, išleidžiant iš baliono SND.

2.5.4.   Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu – įtaisas SND tiekimui į garintuvą ir (arba) slėgio reguliatorių pradėti ir nutraukti; nuotolinis valdymas reiškia, kad pagalbinis vožtuvas valdomas elektroniniu valdymo įtaisu; kai transporto priemonės variklis neveikia, vožtuvas yra uždarytas; perteklinio tekėjimo vožtuvas yra įtaisas, kuriuo ribojamas SND srautas.

2.5.5.   Degalų siurblys – įtaisas skystųjų SND tiekimui į variklį nustatyti, didinant baliono slėgį degalų siurblio tiekiamu slėgiu.

2.5.6.   Daugiavožtuvė sistema – įtaisas, sudarytas iš visų arba iš kai kurių 2.5.1.–2.5.3. punktuose ir 2.5.8. punkte nurodytų pagalbinių reikmenų.

2.5.7.   Dujoms nepralaidus korpusas – pagalbinių reikmenų apsaugos įtaisas bet kokiam ištekiui į orą išleisti.

2.5.8.   Maitinimo įvadas (degalų siurblys, valdikliai ir (arba) degalų lygio jutiklis).

2.5.9.   Atbulinis vožtuvas – įtaisas, kuriuo skystųjų SND srautui leidžiama tekėti viena kryptimi ir neleidžiama jam tekėti priešinga kryptimi.

2.6.   Garintuvas – įtaisas, kuriuo garinant skystosios būsenos SND virsta dujinės būsenos.

2.7.   Slėgio reguliatorius – įtaisas suskystintųjų naftos dujų slėgiui mažinti ir reguliuoti.

2.8.   Uždarymo vožtuvas – įtaisas SND srautui nutraukti.

2.9.   Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas – įtaisas, kuriuo neleidžiama vamzdeliuose susidaryti aukštesniam nei nustatyta slėgiui.

2.10.   Dujų įpurškimo įtaisas, inžektorius arba dujų maišiklis – įtaisas, kuriuo nustatoma, kokias SND dujas (skystosios arba dujinės būsenos) tiekti varikliui.

2.11.   Dujų dozavimo įtaisas – įtaisas, kuriuo matuojamas ir (arba) skirstomas dujų srautas į variklį; jis gali būti jungiamas su dujų įpurškimo įtaisu arba gali veikti atskirai.

2.12.   Elektroninis valdymo įtaisas – įtaisas, kuriuo kontroliuojamas SND suvartojimas variklyje ir automatiškai išjungiamas SND sistemos uždarymo vožtuvų maitinimas, jei per avariją pramušamas degalų tiekimo vamzdelis arba užgęsta variklis.

2.13.   Slėgio arba temperatūros jutiklis – slėgio arba temperatūros matavimo įtaisas.

2.14.   SND filtro įtaisas – SND filtravimo įtaisas, kuris gali būti integruotas į kitas sudedamąsias dalis.

2.15.   Lanksčiosios žarnos – žarnos, kuriomis įvairaus slėgio skystosios arba dujinės būsenos suskystintosios naftos dujos perduodamos iš vieno taško į kitą.

2.16.   Pripildymo įrenginys – įtaisas, kuriuo balionas pripildomas; jis gali būti integruojamas į baliono 80 % užpildo ribotuvą arba montuojamas kaip nuotolinis įrenginys transporto priemonės išorėje.

2.17.   Pagalbinė mova – degalų tiekimo linijos mova tarp degalų baliono ir variklio. Jei vienos rūšies degalus naudojančioje transporto priemonėje baigiasi degalai, varikliui gali būti tiekiami degalai iš pagalbinio baliono, kurį galima prijungti prie pagalbinės movos.

2.18.   Degalų tiekimo linija – degalų įpurškimo įtaisus jungiantis vamzdis arba kanalas.

2.19.   Suskystintosios naftos dujos (SND) – bet koks gaminys, iš esmės sudarytas iš tokių angliavandenilių: propano, propeno (propileno), įprastas butano, izobutano, izobutileno, buteno (butileno) ir etano.

Europos standarte EN 589:1993 apibrėžiami reikalavimai ir automobilinių SND, tiekiamų ir pristatomų į CEN (Europos standartizacijos komitetas) narių šalis, bandymo metodai.

I DALIS

VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIŲ VAROMOJOJE SISTEMOJE NAUDOJAMOS SUSKYSTINTOSIOS NAFTOS DUJOS, SPECIALIOS ĮRANGOS PATVIRTINIMAS

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Specialios įrangos patvirtinimo paraišką pateikia prekės pavadinimo ar ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Prie paraiškos trimis egzemplioriais pridedami toliau minimi dokumentai ir šie duomenys:

3.2.1.   išsamus specialios įrangos tipo aprašas (kaip nurodyta 1 priede);

3.2.2.   pakankamai išsamus ir tinkamo mastelio specialios įrangos brėžinys;

3.2.3.   atitikties patikra pagal šios taisyklės 6 punkte nurodytus techninius reikalavimus;

3.3.   Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingos technikos tarnybos prašymu pateikiami specialios įrangos pavyzdžiai.

Paprašius, pateikiami papildomi pavyzdžiai.

4.   ŽENKLINIMAS

4.1.   Ant visų tvirtinti pateiktų sudedamųjų dalių turi būti nurodytas prekės pavadinimas arba gamintojo prekės ženklas ir tipas; ant nemetalinių sudedamųjų dalių taip pat nurodomas gamybos mėnuo ir metai; šis žymuo turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.

4.2.   Ant bet kokios įrangos turi būti pakankamai vietos, kad tilptų patvirtinimo ženklas ir sudedamosios dalies klasifikavimo duomenys (žr. 2A priedą); ši vieta nurodyta 3.2.2. punkte minėtuose brėžiniuose.

4.3.   Ant kiekvieno baliono taip pat turi būti privirinta ženklinimo plokštelė, kurioje pateikiami šie aiškiai įskaitomi ir neištrinami duomenys:

| a) | serijos numeris, |
| --- | --- |

a)

serijos numeris,

| b) | talpa litrais, |
| --- | --- |

b)

talpa litrais,

| c) | žymuo „LPG“ (SND), |
| --- | --- |

c)

žymuo „LPG“ (SND),

| d) | bandymo slėgis [kPa], |
| --- | --- |

d)

bandymo slėgis [kPa],

| e) | formuluotė: „didžiausias pripildymo lygis: 80 %“, |
| --- | --- |

e)

formuluotė: „didžiausias pripildymo lygis: 80 %“,

| f) | patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 99/01), |
| --- | --- |

f)

patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 99/01),

| g) | patvirtinimo ženklas pagal 5.4 punktą, |
| --- | --- |

g)

patvirtinimo ženklas pagal 5.4 punktą,

| h) | žymuo „PUMP INSIDE“ (SIURBLYS VIDUJE) ir siurblį žymintis ženklas, kuriuo nurodoma, kad siurblys įmontuotas balione. |
| --- | --- |

h)

žymuo „PUMP INSIDE“ (SIURBLYS VIDUJE) ir siurblį žymintis ženklas, kuriuo nurodoma, kad siurblys įmontuotas balione.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Jeigu tvirtinti pateiktos įrangos pavyzdžiai atitinka šios taisyklės 6.1.–6.13. punktų reikalavimus, šios įrangos tipas patvirtinamas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam įrangos tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmi patvirtinimo numerio skaitmenys (šios taisyklės skaičius 01 atitinka pakeitimų, kurie įsigaliojo 1999 m. lapkričio 13 d. 01 seriją) žymi pakeitimų, apimančių naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, priimtus suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitarimo šalis negali šio raidinio skaitmeninio kodo suteikti kitam įrangos tipui.

5.3.   Pranešimas apie SND įrangos tipo ir (arba) dalies patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, naudojant blanką, atitinkantį šios taisyklės 2B priede pateiktą pavyzdį. Jei pranešimas susijęs su balionu, pridedamas 2B priedo 1 priedėlis.

Prie bet kokios įrangos, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, aiškiai matomoje ir 4.2. punkte nurodytoje vietoje, greta 4.1. ir 4.3. punktuose nurodyto ženklo, dedamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.4.1.   Apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2).

5.4.2.   Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 5.4.1. punkte. Šį patvirtinimo numerį sudaro sudedamosios dalies tipo patvirtinimo numeris, kuris nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 5.2. punktą ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaičiai, žymintys naujausią šios taisyklės pakeitimų seriją.

5.5.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.

5.6.   Šios taisyklės 2A priede pateikiami minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

6.   ĮVAIRIŲ SND ĮRANGOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ TECHNINIAI REIKALAVIMAI

6.1.   Bendrosios nuostatos

Transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos SND, speciali įranga turi veikti tinkamai ir saugiai.

Įrangos medžiagos, susiliečiančios su SND, turi būti su jomis suderintos.

Tos įrangos dalys, kurių tinkamam ir saugiam veikimui SND, aukštas slėgis ar vibracija gali turėti įtakos, turi būti pateiktos tam tikriems bandymams, kurie aprašyti šios taisyklės prieduose, atlikti. Visų pirma turi būti įvykdytos 6.2.–6.13. punktų nuostatos.

Pagal šią taisyklę patvirtintos SND įrangos įrengimas turi atitikti susijusius elektromagnetinio suderinamumo reikalavimus pagal taisyklės Nr. 10 (su 02 serijos pakeitimais) arba lygiaverčius reikalavimus.

6.2.   Balionams taikomos nuostatos

SND balionų tipas turi būti tvirtinamas pagal šios taisyklės 10 priede išdėstytas nuostatas.

6.3.   Prie baliono pritvirtintiems pagalbiniams reikmenims taikomos nuostatos

Balione montuojami pagalbiniai reikmenys, kurie gali būti atskirieji ir kombinuojamieji (daugiavožtuvė sistema (-os)):

6.3.1.1.   80 % užpildo ribotuvas,

6.3.1.2.   lygio rodytuvas,

6.3.1.3.   viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas),

6.3.1.4.   nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su dujų srauto ribotuvu,

6.3.2.   Prireikus, balionas gali turėti dujoms nepralaidų korpusą.

6.3.3.   Balione gali būti sumontuotas valdiklių ir (arba) SND degalų siurblio maitinimo įvadas.

6.3.4.   Baliono viduje gali būti sumontuotas SND degalų siurblys.

6.3.5.   Balione gali būti sumontuotas atbulinis vožtuvas.

6.3.6.   Balione montuojamas slėgio ribotuvas (PRD). Įtaisai arba funkcijos, kuriuos galima patvirtinti kaip PRD:

| a) | lydusis saugiklis (įjungiamas temperatūra) (saugiklis); |
| --- | --- |

a)

lydusis saugiklis (įjungiamas temperatūra) (saugiklis);

| b) | viršslėgio vožtuvas, jei atitinka 6.15.8.3. punktą; |
| --- | --- |

b)

viršslėgio vožtuvas, jei atitinka 6.15.8.3. punktą;

| c) | abiejų nurodytų įtaisų derinys arba |
| --- | --- |

c)

abiejų nurodytų įtaisų derinys arba

| d) | bet koks kitas lygiavertis techninis sprendimas, jeigu juo užtikrinamos tokio paties lygio charakteristikos. |
| --- | --- |

d)

bet koks kitas lygiavertis techninis sprendimas, jeigu juo užtikrinamos tokio paties lygio charakteristikos.

6.3.7.   6.3.1.–6.3.6. punktuose minėtų pagalbinių reikmenų tipas tvirtinamas pagal nuostatas, išdėstytas:

| — | šios taisyklės 3 priede – 6.3.1., 6.3.2., 6.3.3. ir 6.3.6. punktuose minėtiems pagalbiniams reikmenims; |
| --- | --- |

—

šios taisyklės 3 priede – 6.3.1., 6.3.2., 6.3.3. ir 6.3.6. punktuose minėtiems pagalbiniams reikmenims;

| — | šios taisyklės 4 priede – 6.3.4. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims; |
| --- | --- |

—

šios taisyklės 4 priede – 6.3.4. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims;

| — | šios taisyklės 7 priede – 6.3.5. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims. |
| --- | --- |

—

šios taisyklės 7 priede – 6.3.5. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims.

6.4.–6.14.   Kitoms sudedamosioms dalims taikomos nuostatos

Kitų 1 lentelėje nurodytų sudedamųjų dalių tipas tvirtinamas pagal lentelėje nurodytų priedų nuostatas.

1 lentelė

| Punktas | Sudedamoji dalis | Priedas |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Degalų siurblys | 4 |
| 6.5. | Garintuvas (3)

  Slėgio reguliatorius (3) | 6 |
| 6.6. | Uždarymo vožtuvai
  Atbuliniai vožtuvai
  Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvai
  Pagalbinės movos | 7 |
| 6.7. | Lanksčiosios žarnos | 8 |
| 6.8. | Pripildymo įrenginys | 9 |
| 6.9. | Dujų įpurškimo įtaisai/Dujų maišiklis (5)

  arba
  Inžektoriai | 11 |
| 6.10. | Dujų dozavimo įtaisai (4) | 12 |
| 6.11. | Slėgio jutikliai
  Temperatūros jutikliai | 13 |
| 6.12. | Elektroninis valdymo įtaisas | 14 |
| 6.13. | SND filtrų įtaisai | 5 |
| 6.14. | Slėgio ribotuvas | 3 |

Punktas

Sudedamoji dalis

Priedas

6.4.

Degalų siurblys

4

6.5.

Garintuvas (3)

Slėgio reguliatorius (3)

6

6.6.

Uždarymo vožtuvai

Atbuliniai vožtuvai

Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvai

Pagalbinės movos

7

6.7.

Lanksčiosios žarnos

8

6.8.

Pripildymo įrenginys

9

6.9.

Dujų įpurškimo įtaisai/Dujų maišiklis (5)

arba

Inžektoriai

11

6.10.

Dujų dozavimo įtaisai (4)

12

6.11.

Slėgio jutikliai

Temperatūros jutikliai

13

6.12.

Elektroninis valdymo įtaisas

14

6.13.

SND filtrų įtaisai

5

6.14.

Slėgio ribotuvas

3

6.15.   Sudedamosioms dalims taikomos bendrosios konstrukcijos taisyklės

80 % užpildo ribotuvui taikomos nuostatos

6.15.1.1.   Įprastomis naudojimo sąlygomis plūdės ir 80 % užpildo ribotuvo uždarymo įtaiso jungtis neturi deformuotis.

6.15.1.2.   Jei baliono 80 % užpildo ribotuvas turi plūdę, ši turi atlaikyti 4 500 kPa dydžio išorinį oro slėgį.

6.15.1.3.   Įtaiso, kuriuo pripildymas ribojamas iki 80 +0/-5 % baliono talpos, uždarymo įtaisas, kuriam buvo sukonstruotas 80 % užpildo ribotuvas, turi atlaikyti 6 750 kPa slėgį. Pildymo sparta uždarymo padėtyje, kai skirtuminis slėgis 700 kPA, neturi būti didesnė kaip 500 cm3/min. Vožtuvas turi būti išbandytas su visais balionais, kuriuose numatoma jį montuoti, arba gamintojas, atlikęs apskaičiavimus, turi nurodyti, kokių tipų balionams šis vožtuvas tinka.

6.15.1.4.   Kai 80 % užpildo ribotuve nėra jokios plūdės, po uždarymo neturi būti įmanoma toliau pildyti didesne kaip 500 cm3/min. sparta.

6.15.1.5.   Ant įtaiso turi būti nuolatinis ženklas, žymintis balionų, kuriems įtaisas buvo sukonstruotas, tipą, skersmenį ir kampą, bei, jei taikoma, montavimo nurodymai.

Siekiant sudedamosios dalies trūkimo atveju apsisaugoti nuo elektros kibirkščių ant įtrūkimo paviršiaus, elektra valdomi įtaisai, kuriuose yra SND, turi:

| i) | būti izoliuoti taip, kad dalimis, kuriose yra SND, netekėtų srovė, |
| --- | --- |

i)

būti izoliuoti taip, kad dalimis, kuriose yra SND, netekėtų srovė,

| ii) | įtaiso elektros sistema turi būti izoliuota:






  — | nuo kėbulo, |
| --- | --- | --- |

ii)

įtaiso elektros sistema turi būti izoliuota:

—

nuo kėbulo,

| — | nuo degalų siurblio talpyklos. |
| --- | --- |

—

nuo degalų siurblio talpyklos.

Izoliavimo varža turi būti > 10 MΩ.

6.15.2.1.   Elektros jungtys bagažinėje ir keleivių skyriuje turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529.

6.15.2.2.   Visos kitos elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 54 pagal IEC 529.

6.15.2.3.   Maitinimo įvadas (degalų siurblys, valdikliai ir (arba) degalų lygio jutiklis) hermetiškai užsandarinamas, kad elektrinė jungtis būtų izoliuota ir sandari.

Specialios nuostatos, taikomos vožtuvams, kurie įjungiami elektra ir (arba) išoriniu (hidrauliniu, pneumatiniu) maitinimo šaltiniu

6.15.3.1.   Kai vožtuvai įjungiami elektra ir (arba) išoriniu maitinimo šaltiniu (pvz., 80 % užpildo ribotuvas, pagalbinis vožtuvas, uždarymo vožtuvai, atbuliniai vožtuvai, dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas, pagalbinė mova), tie vožtuvai turi būti „uždarymo“ padėtyje, kai jų maitinimas išjungiamas.

6.15.3.2.   Degalų siurblio maitinimo šaltinis išjungiamas, kai elektroninis valdymo įtaisas sugenda arba nutrunka jo maitinimas.

Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai)

6.15.4.1.   Įtaisą sudarančios medžiagos, kurios eksploatuojant prietaisą liečiasi su jo šilumos kaitos terpe, turi būti pritaikytos tam skysčiui ir taip sukonstruotos, kad atlaikytų šilumos kaitos terpės 200 kPa slėgį. Medžiaga turi atitikti 15 priedo 17 punkto nurodymus.

6.15.4.2.   Skyrius, kuriame yra garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus šilumos kaitos terpė, turi išlaikyti sandarumą 200 kPa slėgyje.

6.15.5.   Sudedamoji dalis, turinti aukšto slėgio ir žemo slėgio dalis, turi būti suprojektuota taip, kad slėgis žemo slėgio dalyje didžiausio darbinio slėgio, kuriame atlikti bandymai, neviršytų daugiau kaip 2,25 karto. Tiesiogiai prie baliono jungiamos sudedamosios dalys turi būti pritaikytos 3 000 kPa slėgiui. Neleidžiama išleisti dujų į transporto priemonės variklio skyrių arba į lauką.

Specialios nuostatos dėl apsaugos nuo dujų srauto

6.15.6.1.   Siurblys sukonstruojamas taip, kad išvadinis slėgis niekada nebūtų aukštesnis kaip 3 000 kPa, kai, pvz., užblokuojamas vamzdelis ar neatsidaro uždarymo vožtuvas. Tai galima atlikti išjungiant siurblį arba palaikant balione recirkuliaciją.

6.15.6.2.   Slėgio reguliatorius ir (arba) garintuvas turi būti sukonstruotas taip, kad nebūtų jokio dujų srauto, kai reguliatoriui ir (arba) garintuvui tiekiamos ≤ 4 500 kPa slėgio SND ir kai reguliatorius neveikia.

6.15.7.   Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos

6.15.7.1.   Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai slėgis pasiekia 3 200 ± 100 kPa.

6.15.7.2.   Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuve vidinis nuotėkio slėgis turi būti ne didesnis kaip 3 000 kPa.

Viršslėgio vožtuvui (išleidimo vožtuvas) taikomos nuostatos

6.15.8.1.   Viršslėgio vožtuvas montuojamas baliono viduje arba toje baliono išorinėje vietoje, kurioje degalai yra dujinės būsenos.

6.15.8.2.   Viršslėgio vožtuvas turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai slėgis pasiekia 2 700 ± 100 kPa.

6.15.8.3.   Viršslėgio vožtuvo debito pralaida, nustatoma naudojant suslėgtą orą, kurio slėgis 20 % aukštesnis už įprastą eksploatacinį slėgį, privalo būti bent

Q ≥ 10,66 · A0,82

kur:

| Q | = | oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra) |
| --- | --- | --- |
| A | = | išorinis baliono paviršius, išreikštas m2. |

Q

=

oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra)

A

=

išorinis baliono paviršius, išreikštas m2.

Srauto matavimo rezultatai privalo būti pataisyti atsižvelgiant į standartines sąlygas:

100 kPa absoliutusis oro slėgis ir 15 °C temperatūra.

Kai viršslėgio vožtuvas laikomas slėgio ribotuvu, srautas turi būti bent 17,7 standartinių m3/min.

6.15.8.4.   Viršslėgio vožtuvo vidinio nuotėkio slėgis neturi būti aukštesnis kaip 2 600 kPa.

6.15.8.5.   Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai temperatūra yra 120 ± 10 °C.

6.15.8.6.   Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti sukonstruotas taip, kad debito pralaida (atsidarius) būtų:

Q ≥ 2,73 · A

kur:

| Q | = | oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra) |
| --- | --- | --- |
| A | = | išorinis baliono paviršius, išreikštas m2. |

Q

=

oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra)

A

=

išorinis baliono paviršius, išreikštas m2.

Srauto matavimas turi būti atliekamas priešais srautą 200 kPa absoliučiajame oro slėgyje ir 15 °C temperatūroje.

Srauto matavimo rezultatai turi būti pataisyti atsižvelgiant į standartines sąlygas:

100 kPa absoliutusis oro slėgis ir 15 °C temperatūra.

6.15.8.7.   Slėgio ribotuvas įrengiamas ant baliono dujų zonoje.

6.15.8.8.   Slėgio ribotuvas prie baliono jungiamas taip, kad srautą būtų galima išleisti į dujoms nepralaidų korpusą, kai nurodoma, kad toks korpusas reikalingas.

6.15.8.9.   Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti bandomas pagal 3 priedo 7 punkte išdėstytas nuostatas.

6.15.9.   Degalų siurblio galios sklaida

Kai degalų lygis minimalus, bet variklis dar veikia, viršslėgio vožtuvas niekada neturi atsidaryti dėl susidariusio karščio veikiant degalų siurbliui (-iams).

Pripildymo įrenginiui taikomos nuostatos

6.15.10.1.   Pripildymo įrenginyje turi būti sumontuotas bent vienas lengvai užsidarantis atbulinis vožtuvas, sukonstruotas taip, kad nebūtų galima jo išardyti.

6.15.10.2.   Pripildymo įrenginys turi būti apsaugotas nuo teršalų.

6.15.10.3.   Pripildymo įrenginio prijungimo srities konstrukcija ir matmenys turi atitikti nurodytuosius 9 priedo brėžiniuose.

5 brėž. parodytas pripildymo įrenginys naudojamas tik M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg (6).

6.15.10.4.   4 brėž. pateiktas pripildymo įrenginys taip pat gali būti naudojamas tik M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų variklinėse transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg (6).

6.15.10.5.   Išorinis pripildymo įrenginys prie baliono jungiamas žarna arba vamzdžiu.

Specialios nuostatos, taikomos lengvųjų automobilių europiniam pripildymo įrenginiui (9 priedo 3 brėž.)

6.15.10.6.1.   Neveikos tūris tarp priekinio sandarinamojo paviršiaus ir atbulinio vožtuvo priekio neturi būti didesnis kaip 0,1 cm3.

6.15.10.6.2.   Srautas per jungtį, kai slėgių skirtumas yra 30 kPa, turi būti bent 60 litrų/min., jei bandoma vandeniu.

Specialios nuostatos, taikomos didesnės galios transporto priemonių europinio pripildymo įrenginiui (9 priedo 5 brėž.)

6.15.10.7.1.   Neveikos tūris tarp priekinio sandarinamojo paviršiaus ir atbulinio vožtuvo priekinės dalies neturi būti didesnis kaip 0,5 cm3.

6.15.10.7.2.   Srautas pripildymo įrenginyje, kai atbulinis vožtuvas mechaniškai atidaromas ir kai slėgių skirtumas yra 50 kPa, turi būti bent 200 litrų/min., jei bandoma vandeniu;

6.15.10.7.3.   Europinis pripildymo įrenginys turi atitikti smūgio bandymo reikalavimus, kaip aprašyta 9 priedo 7.4 punkte.

Lygio rodytuvui taikomos nuostatos

6.15.11.1.   Skysčio lygio patikrinimo balione įtaisas turi būti netiesioginio tipo (pvz., magnetinis) ir sumontuotas tarp vidinės ir išorės baliono dalies. Jei skysčio lygio balione tikrinimo įtaisas yra tiesioginio tipo, elektros galios jungtys turėtų atitikti IP54 techninius reikalavimus pagal IEC EN 60529:1997–06.

6.15.11.2.   Jei baliono lygio rodytuvas yra su plūde, ši turi atlaikyti 3 000 kPa dydžio išorės slėgį.

Dujoms nepralaidžiam baliono korpusui taikomos nuostatos

6.15.12.1.   Dujoms nepralaidaus korpuso išėjimo angos bendras laisvasis skerspjūvis turi būti bent 450 mm2.

6.15.12.2.   10 kPA slėgio poveikio sąlygomis ir uždarius angą (-as) dujoms nepralaidus korpusas turi likti sandarus; didžiausias leistinas nuotėkis 100 cm3/h garų, neturi būti ilgalaikės deformacijos.

6.15.12.3.   Dujoms nepralaidus korpusas turi būti sukonstruotas taip, kad išlaikytų 50 kPa slėgį.

Nuotolinio valdymo pagalbiniam vožtuvui su perteklinio tekėjimo vožtuvu taikomos nuostatos

Pagalbiniam vožtuvui taikomos nuostatos

6.15.13.1.1.   Kai pagalbinis vožtuvas kombinuojamas su SND degalų tiekimo siurbliu, siurblys turi būti atpažįstamas iš užrašo „PUMP INSIDE“ (SIURBLYS VIDUJE) ir identifikavimo duomenų ant SND baliono ženklinimo plokštelės arba ant daugiavožtuvės sistemos (jei yra). SND baliono viduje esančios elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529.

6.15.13.1.2.   Pagalbinis vožtuvas turi išlaikyti 6 750 kPa slėgį atidarymo ir uždarymo padėtyse.

6.15.13.1.3.   Uždarius pagalbinį vožtuvą neturi būti vidinio nuotėkio srauto kryptimi. Galimas nuotėkis atbuline kryptimi.

Dujų srauto ribotuvui taikomos nuostatos

6.15.13.2.1.   Dujų srauto ribotuvas montuojamas baliono viduje.

6.15.13.2.2.   Dujų srauto ribotuve turi būti suprojektuotas apeinamasis kanalas slėgiams išlyginti.

6.15.13.2.3.   Dujų srauto ribotuvas turi užsidaryti, kai slėgių skirtumas yra didesnis kaip 90 kPa. Kai slėgių skirtumas yra toks, srautas neturi būti didesnis kaip 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4.   Kai dujų srauto ribotuvas yra uždarytas, apėjimo srautas neturi būti ne didesnis kaip 500 cm3/min., kai skirtuminis slėgis – 700 kPa.

7.   SND ĮRANGOS TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

Apie kiekvieną SND įrangos tipo pakeitimą pranešama tipo patvirtinimą suteikusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali nuspręsti, kad:

7.1.1.   atlikti pakeitimai neturėtų turėti pastebimo neigiamo poveikio ir įranga vis dar atitinka reikalavimus,

7.1.2.   būtina pakartotinai atlikti dalį arba visą bandymą.

7.2.   Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą tvirtinti, apibrėžiant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims pranešama laikantis 5.3 punkte aprašytos tvarkos.

7.3.   Kompetentinga institucija, pratęsdama patvirtinimo galiojimą, kiekvienam pranešimo apie tokį pratęsimą blankui skiria serijos numerį.

8.   (Nepaskirta)

9.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

9.1.   Bet kokia pagal šią taisyklę patvirtinta įranga turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 6 punkto reikalavimus.

9.2.   Siekiant nustatyti, ar laikomasi 9.1 punkto reikalavimų, atliekami atitinkami gaminių patikrinimai.

9.3.   Turi būti laikomasi minimalių gaminių atitikties kontrolinių bandymų reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 8, 10 ir 15 prieduose.

9.4.   Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu kiekvienoje gamybos įmonėje gali patikrinti taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai tokios patikros atliekamos kartą per metus.

9.5.   Be to, kiekvienas balionas išbandomas bent 3 000 kPa slėgyje pagal šios taisyklės 10 priedo 2.3 punkto nurodymus.

9.6.   Kiekviena aukšto slėgio klasei (1 klasė) priskiriama žarnų sąranka pagal šios taisyklės 2 punkte pateiktą klasifikaciją atliekant bandymą pusę minutės turi būti veikiama 3 000 kPa slėgio dujomis.

9.7.   Bent 1 iš 200 suvirintų balionų ir vienam balionui iš likusio kiekio taikoma radiografinė kontrolė pagal 10 priedo 2.4.1 punktą.

9.8.   Gamybos metu su 1 iš 200 balionų ir su 1 balionu iš likusio kiekio atliekami minėti mechaniniai bandymai, kaip aprašyta 10 priedo 2.1.2 punkte.

10.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

10.1.   Pagal šią taisyklę įrangos tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 9 punkte pateiktų reikalavimų.

10.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis paskelbia negaliojančiu patvirtinimą, kurį buvo suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis apie tai ji informuoja pranešimo blanku, atitinkančiu šios taisyklės 2B priede pateiktą pavyzdį.

11.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS, TAIKOMOS ĮVAIRIOMS SND ĮRANGOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS

11.1.   Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

11.2.   Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 3 mėnesiams, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys EEK tipo patvirtinimus turi suteikti tik tais atvejais, kai tvirtinamos sudedamosios dalies tipas atitinka reikalavimus pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

11.3.   Jokia šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti sudedamosios dalies tipo patvirtinimą, jeigu tipas patvirtintas pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

11.4.   12 mėnesių nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti sudedamosios dalies tipo, kuris patvirtintas pagal pirminę taisyklę, patvirtinimo.

11.5.   Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali nesuteikti leidimo prekiauti sudedamąja dalimi, kurios tipas neatitinka šios taisyklės 01 serijos pakeitimų reikalavimų, išskyrus atvejus, kai sudedamoji dalis eksploatuojamose transporto priemonėse skirta naudoti kaip atsarginė dalis.

12.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo įrangos gamybą, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 2B priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis.

13.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamas patvirtinimas, atsisakymas tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimas arba patvirtinimo paskelbimas netekusiu galios, pavadinimus ir adresus.

II DALIS

TRANSPORTO PRIEMONĖS, KURIOJE SUMONTUOTA SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI JOS VAROMOJOJE SISTEMOJE, PATVIRTINIMAS, ATSIŽVELGIANT Į TOKIOS ĮRANGOS ĮRENGIMĄ

14.   APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės II dalyje:

14.1.1.   Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į specialios įrangos, skirtos suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, įrengimą.

Transporto priemonės tipas – transporto priemonė arba transporto priemonių, kuriose sumontuota speciali įranga SND naudoti jos varomojoje sistemoje ir kurios pagal toliau išvardytas sąlygas viena nuo kitos nesiskiria, šeima:

14.1.2.1.   gamintojas;

14.1.2.2.   gamintojo nustatyto tipo pavadinimas;

esminiai projekto ir konstrukcijos aspektai;

14.1.2.3.1.   važiuoklė ir (arba) dugnas (akivaizdūs ir esminiai skirtumai);

14.1.2.3.2.   SND įrangos įrengimas (akivaizdūs ir esminiai skirtumai).

15.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

15.1.   Paraišką suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą atsižvelgiant į specialios įrangos, skirtos naudoti SND jos varomojoje sistemoje, įrengimą teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotasis atstovas.

15.2.   Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais): transporto priemonės aprašas, į kurį įtraukti visi tinkami išsamūs duomenys, minimi šios taisyklės 1 priede.

15.3.   Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai pateikiama tipiška transporto priemonės tipo, kuris turi būti tvirtinamas, transporto priemonė.

16.   PATVIRTINIMAS

16.1.   Jei transporto priemonė, teikiama tvirtinti pagal šią taisyklę, pristatoma su visa suskystintosioms naftos dujoms varomojoje sistemoje naudoti būtina specialia įranga ir atitinka 17 punkto reikalavimus, tam transporto priemonės tipui turi būti suteiktas patvirtinimas.

16.2.   Kiekvienam patvirtintam transporto priemonės tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys žymi pakeitimų, atspindinčių naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, priimtus suteikiant patvirtinimą, seriją.

16.3.   Pranešimas apie SND transporto priemonės tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, naudojant blanką, atitinkantį šios taisyklės 2D priede pateiktą pavyzdį.

Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas transporto priemonių tipas gerai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanko 16.3 punkte, pažymimas tarptautiniu patvirtinimo ženklu, kurį sudaro:

16.4.1.   Apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (7).

16.4.2.   Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir patvirtinimo numeris į dešinę nuo apskritimo, apibūdinto 16.4.1 punkte.

16.5.   Jeigu transporto priemonė atitinka transporto priemonę, kuri pagal vieną arba daugiau prie susitarimo pridėtų taisyklių patvirtinta šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, 16.4.1 punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklė, patvirtinimo numeriai ir papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas buvo suteiktas šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 16.4.1 punkte nurodyto simbolio.

16.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.

16.7.   Patvirtinimo ženklas dedamas greta transporto priemonės duomenų plokštelės arba ant jos.

16.8.   Šios taisyklės 2C priede pateikiami minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

17.   SPECIALIOS ĮRANGOS, SKIRTOS SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI TRANSPORTO PRIEMONĖS VAROMOJOJE SISTEMOJE, ĮRENGIMO REIKALAVIMAI

17.1.   Bendrosios nuostatos

17.1.1.   Transporto priemonėje įrengiama SND įranga turi veikti taip, kad nebūtų viršytas didžiausias eksploatacinis slėgis, kuriam įranga sukonstruota ir patvirtinta.

17.1.2.   Visų atskirų sistemos dalių tipai patvirtinami pagal šios taisyklės I dalį.

17.1.3.   Sistemoje naudojamos medžiagos turi būti tinkamos naudoti su SND.

17.1.4.   Visos sistemos dalys turi būti tinkamai pritvirtintos.

17.1.5.   SND sistemoje neturi būti nuotėkių.

17.1.6.   SND sistema turi būti įrengta taip, kad būtų kuo geriau apsaugota nuo žalos, pvz., sukeltos judančių transporto priemonės dalių, susidūrimo, žvyro arba pakraunant, ar iškraunant transporto priemonę bei perkeliant tuos krovinius.

Prie SND sistemos galima jungti tik tokius prietaisus, kurie būtini tinkamam variklinės transporto priemonės variklio veikimui.

17.1.7.1.   Nepaisant 17.1.7. punkto nuostatų, M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg, gali būti sumontuota keleivių skyriaus šildymo sistema, prijungta prie SND sistemos.

17.1.7.2.   17.1.7.1. punkte minėtą šildymo sistemą leidžiama įrengti, jei, tipo patvirtinimą suteikiančių technikos tarnybų požiūriu, šildymo sistema yra tinkamai apsaugota ir nedaro poveikio nustatytam normalios SND sistemos veikimui.

17.1.7.3.   Nepaisant 17.1.7. punkto nuostatų, vienos rūšies degalus naudojančių transporto priemonių be avarinės sistemos SND sistemoje gali būti sumontuota pagalbinė mova.

17.1.7.4.   17.1.7.3. punkte minėtą pagalbinę movą leidžiama sumontuoti, jei, tipo patvirtinimą suteikiančių technikos tarnybų požiūriu, pagalbinė mova yra tinkamai apsaugota ir nedaro poveikio nustatytam normalios SND sistemos veikimui. Pagalbinė mova turi būti kombinuojama su atskiru dujoms nepralaidžiu atbuliniu vožtuvu, kad būtų galima eksploatuoti variklį.

17.1.7.5.   Vienos rūšies degalus naudojančiose transporto priemonėse, kuriose sumontuota pagalbinė mova, gretos movos turi būti lipdukas, kaip nurodyta 17 priede.

SND naudojančių M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių identifikavimas.

17.1.8.1.   M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėse turi būti plokštelė, kaip nurodyta 16 priede.

17.1.8.2.   Plokštelė turi būti tvirtinama M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės priekyje, gale ir ant durelių iš lauko pusės: kairėje pusėje, kai transporto priemonės vairas dešinėje pusėje, ir dešinėje pusėje, kai transporto priemonės vairas kairėje pusėje.

17.2.   Papildomi reikalavimai

17.2.1.   Jokios SND sistemos sudedamosios dalys, įskaitant visas apsaugines medžiagas, kurios sudaro tokias sudedamąsias dalis, negali kyšoti virš transporto priemonės išorinio paviršiaus, išskyrus pripildymo įrenginį, jeigu šis kyšo virš kėbulo plokštės vardinės linijos ne daugiau kaip 10 mm.

17.2.2.   Jokiame transporto priemonės skerspjūvyje virš apatinio transporto priemonės krašto negali kyšoti jokia SND sistemos dalis (išskyrus SND degalų balioną), įskaitant visas apsaugines medžiagas, kurios sudaro tokias sudedamąsias dalis, išskyrus atvejus, kai ne didesniu kaip 150 mm spinduliu esanti kita transporto priemonės dalis yra žemiau.

17.2.3.   Jokia SND sistemos sudedamoji dalis neturi būti arčiau kaip 100 mm atstumu nuo išmetimo sistemos ar panašaus šilumos šaltinio, išskyrus atvejus, kai tokios sudedamosios dalys yra tinkamai apsaugotos nuo karščio.

17.3.   SND sistema

17.3.1.   SND sistemoje turi būti bent tokios sudedamosios dalys:

17.3.1.1.   degalų balionas;

17.3.1.2.   80 % užpildo ribotuvas;

17.3.1.3.   lygio rodytuvas;

17.3.1.4.   viršslėgio vožtuvas;

17.3.1.5.   nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su pertekliniu tekėjimo vožtuvu;

17.3.1.6.   slėgio reguliatorius ir garintuvas, kurie gali būti kombinuojami;

17.3.1.7.   nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas;

17.3.1.8.   pripildymo įrenginys;

17.3.1.9.   dujų vamzdeliai ir žarnos;

17.3.1.10.   SND sistemos sudedamųjų dalių jungtys, kuriomis teka dujos;

17.3.1.11.   inžektorius, dujų įpurškimo įtaisas arba dujų maišiklis;

17.3.1.12.   elektroninis valdymo įtaisas;

17.3.1.13.   slėgio ribotuvas (saugiklis).

17.3.2.   Sistemoje taip pat gali būti tokios sudedamosios dalys:

17.3.2.1.   dujoms nepralaidus korpusas, kuriuo uždengiami prie degalų baliono prijungti pagalbiniai reikmenys;

17.3.2.2.   atbulinis vožtuvas;

17.3.2.3.   dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas;

17.3.2.4.   dujų dozavimo įtaisas;

17.3.2.5.   SND filtro įtaisas;

17.3.2.6.   slėgio arba temperatūros jutiklis;

17.3.2.7.   SND degalų siurblys;

17.3.2.8.   baliono maitinimo įtaisas (valdikliai, degalų siurblys ir (arba) degalų lygio jutiklis);

17.3.2.9.   pagalbinė mova (tik vienos rūšies degalus naudojančiose transporto priemonėse be avarinės sistemos);

17.3.2.10.   degalų parinkimo sistema ir elektros sistema;

17.3.2.11.   degalų tiekimo linija.

17.3.3.   Galima kombinuoti 17.3.1.2.–17.3.1.5. punktuose paminėtas baliono detales.

17.3.4.   17.3.1.7 punkte nurodytas nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti kombinuojamas su slėgio reguliatoriumi ir (arba) garintuvu.

17.3.5.   SND sistemos dalyje, kurioje slėgis žemesnis kaip 20 kPa, gali būti sumontuotos papildomos efektyvaus variklio eksploatavimui būtinos sudedamosios dalys.

17.4.   Degalų baliono įrengimas

17.4.1.   Degalų balionas transporto priemonėje montuojamas stacionariai, tačiau ne variklio skyriuje.

17.4.2.   Degalų balionas montuojamas tinkamoje vietoje, atsižvelgiant į baliono gamintojo nurodymus.

17.4.3.   Degalų balionas montuojamas taip, kad metalinės dalys nesiliestų, išskyrus stacionaraus baliono tvirtinimo taškuose.

17.4.4.   Degalų balionas turi turėti stacionaraus tvirtinimo prie variklinės transporto priemonės taškus arba prie transporto priemonės turi būti tvirtinamas baliono rėmais ir juostomis.

Kai transporto priemonė yra parengta naudoti, degalų balionas turi būti ne mažesniu kaip 200 mm atstumu virš kelio paviršiaus.

17.4.5.1.   17.4.5. punkto nuostatos netaikomos, jei baliono priekis ir šonai yra tinkamai apsaugoti ir jokia baliono dalis nėra žemiau nei ši apsauginė konstrukcija.

17.4.6.   Degalų balionas (-ai) montuojamas ir tvirtinamas taip, kad būtų galima sugerti tokį pagreitį (nepadarant žalos), kai balionai yra pilni:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms:

| a) | 20 g judėjimo kryptimi |
| --- | --- |

a)

20 g judėjimo kryptimi

| b) | 8 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi |
| --- | --- |

b)

8 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi

M2 ir N2 kategorijų transporto priemonėms:

| a) | 10 g judėjimo kryptimi |
| --- | --- |

a)

10 g judėjimo kryptimi

| b) | 5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi

M3 ir N3 kategorijų transporto priemonėms:

| a) | 6,6 g judėjimo kryptimi |
| --- | --- |

a)

6,6 g judėjimo kryptimi

| b) | 5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi.

Vietoj praktinių bandymų gali būti taikomas apskaičiavimo metodas, jei patvirtinimo paraiškos įteikėjas technikos tarnybai gali įrodyti jo lygiavertiškumą.

17.5.   Papildomi reikalavimai, taikomi degalų balionui

17.5.1.   Jei prie vieno tiekimo vamzdelio yra prijungtas daugiau kaip vienas SND balionas, kiekviename balione pasroviui nuo nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo turi būti montuojamas atbulinis vožtuvas, o vamzdelio viršslėgio vožtuvas montuojamas tiekimo vamzdelyje, pasroviui nuo atbulinio vožtuvo. Prieš srovę nuo atbulinio vožtuvo (-ų) turi būti sumontuota tinkama filtravimo sistema, kuria atbulinis vožtuvas (-ai) apsaugomas nuo užsikimšimo.

17.5.2.   Atbulinio vožtuvo ir vamzdelio viršslėgio vožtuvo nereikia, jei nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo atgalinio srauto slėgis uždarytoje padėtyje yra aukštesnis kaip 500 kPa.

Tokiu atveju nuotolinio valdymo pagalbinių vožtuvų valdymas turi būti sukonstruotas taip, kad bet kuriuo metu negalėtų atsidaryti daugiau kaip vienas nuotolinio valdymo vožtuvas. Perjungimo sutapimo laikas ribojamas iki dviejų minučių.

17.6.   Degalų baliono pagalbiniai reikmenys

17.6.1.   Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su baliono perteklinio tekėjimo vožtuvu

17.6.1.1.   Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu montuojami tiesiogiai ant degalų baliono be jokių tarpinių detalių.

17.6.1.2.   Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu valdomas taip, kad automatiškai užsidarytų, kai variklis neveikia, neatsižvelgiant į uždegimo jungiklio padėtį, ir liktų uždarytas tol, kol variklis neveikia.

17.6.2.   Balione esantis spyruoklinis viršslėgio vožtuvas

17.6.2.1.   Spyruoklinis viršslėgio vožtuvas degalų balione montuojamas taip, kad būtų sujungtas su garų sritimi ir galėtų išleisti dujų srautą į lauką. Spyruoklinis viršslėgio vožtuvas gali išleisti dujų srautą į dujoms nepralaidų korpusą, jei tas korpusas atitinka 17.6.5 punkto reikalavimus.

17.6.3.   80 % užpildo ribotuvas

17.6.3.1.   Automatinis pildymo ribotuvas turi tikti degalų balionui, kuriame jis montuojamas, ir turi būti sumontuotas tinkamoje vietoje, siekiant užtikrinti, kad nebūtų galima pripildyta daugiau kaip 80 % baliono tūrio.

17.6.4.   Lygio rodytuvas

17.6.4.1.   Lygio rodytuvas turi tikti degalų balionui, kuriame jis montuojamas, ir turi būti sumontuotas tinkamoje vietoje.

17.6.5.   Dujoms nepralaidus baliono korpusas

17.6.5.1.   Baliono, kurios atitinka 17.6.5.2.–17.6.5.5. punktų reikalavimus, detalės dengiamos prie degalų baliono tvirtinamu dujoms nepralaidžiu korpusu, išskyrus, kai balionas yra sumontuotas transporto priemonės išorėje ir jo detalės apsaugotos nuo teršalų ir vandens.

17.6.5.2.   Dujoms nepralaidus korpusas turi būti atviras, prireikus per jungiamąją žarną ir jungtį.

17.6.5.3.   Dujoms nepralaidaus korpuso vėdinimo anga turi būti nukreipta žemyn išleidimo iš variklinės transporto priemonės vietoje. Tačiau dujų srautas neturi būti išleidžiamas į rato nišą ar nukreipiamas į šilumos šaltinį, pvz., išmetimo sistemą.

17.6.5.4.   Bet kokios variklinės transporto priemonės kėbulo dugne esančios jungiamosios žarnos ir jungčių, skirtų dujoms nepralaidžiam korpusui vėdinti, angos spindis turi būti ne mažesnis kaip 450 mm2. Jeigu jungiamojoje žarnoje ir jungtyje yra sumontuotas dujų vamzdelis, bet koks kitoks vamzdelis arba bet koks elektros laidas, angos spindis taip pat turi būti bent 450 mm2.

17.6.5.5.   Esant 10 kPa slėgiui ir uždarius angas, dujoms nepralaidus korpusas ir jungiamosios žarnos turi nepraleisti dujų ir neturi įvykti jokia ilgalaikė deformacija, o didžiausias leidžiamas nuotėkis – 100 cm3/h.

17.6.5.6.   Jungiamoji žarna turi būti tinkamai sumontuota dujoms nepralaidžiame korpuse ir jungtyje, kad būtų sudaryta dujoms nepralaidi jungtis.

17.7.   Dujų vamzdeliai ir dujų žarnos

17.7.1.   Dujų vamzdeliai turi būti pagaminti iš vientisos medžiagos: vario, nerūdijančio plieno arba plieno, padengto korozijai atsparia danga.

17.7.2.   Jeigu naudojamas vientisas varis, vamzdelis turi būti apsaugotas gumos arba plastiko mova.

17.7.3.   Išorinis varinių dujų vamzdelių skersmuo turi būti ne didesnis kaip 12 mm, o sienelės storis turi būti bent 0,8 mm; plieninių ir iš nerūdijančio plieno pagamintų dujų vamzdelių skersmuo turi būti didesnis kaip 25 mm ir su dujoms atsparaus storio sienelėmis.

17.7.4.   Dujų vamzdelis gali būti pagamintas iš nemetalo, jei vamzdelis atitinka šios taisyklės 6.7 punkto reikalavimus.

17.7.5.   Dujų vamzdelis gali būti pakeistas dujų žarna, jeigu ji atitinka šios taisyklės 6.7 punkto reikalavimus.

17.7.6.   Dujų vamzdeliai, išskyrus nemetalinius dujų vamzdelius, turi būti sumontuoti taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.

17.7.7.   Dujų žarnos ir nemetaliniai dujų vamzdeliai turi būti sumontuoti taip, kad jų neveiktų įtempiai.

17.7.8.   Tvirtinimo vietoje dujų vamzdelis arba žarna turi būti apsaugoti apsaugine medžiaga.

17.7.9.   Dujų vamzdeliai arba žarnos neturi būti transporto priemonės kėlimo vietose.

17.7.10.   Perėjimuose dujų vamzdeliai arba žarnos, apsaugoti arba neapsaugoti apsaugine mova, montuojami su apsaugine medžiaga.

17.8.   Dujų jungtys tarp SND sistemos sudedamųjų dalių

17.8.1.   Neleidžiama naudoti lituotųjų arba suvirintųjų jungčių ir sukabinamų suspaudžiamųjų jungčių.

17.8.2.   Dujų vamzdeliai jungiami tik korozijos atžvilgiu tinkamomis detalėmis.

17.8.3.   Nerūdijančio plieno vamzdeliai jungiami tik nerūdijančio plieno detalėmis.

17.8.4.   Paskirstymo blokai turi būti pagaminti iš korozijai atsparios medžiagos.

17.8.5.   Dujų vamzdeliai turi būti sujungti tinkamomis jungtimis, pvz., kai vamzdeliai plieniniai – dviejų dalių suspaudžiamosiomis jungtimis, kai vamzdeliai variniai – iš abiejų pusių smailėjančiomis sąsagomis arba dvejomis jungėmis. Dujų vamzdeliai turi būti sujungti tinkamomis jungtimis. Jokiais būdais negalima naudoti movų, kuriomis galima pažeisti vamzdelį. Nustatytas sumontuotų movų trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip vamzdelio.

17.8.6.   Jungčių turi būti kiek įmanoma mažiau.

17.8.7.   Visos jungtys turi būti sumontuotos tikrinant lengvai pasiekiamose vietose.

Keleivių skyriuje arba uždarame bagažo skyriuje įmontuotas dujų vamzdelis arba žarna neturi būti ilgesnė nei pagrįstai reikalaujama; ši sąlyga yra įvykdyta, kai dujų vamzdelis arba žarna nekyšo virš degalų baliono krašto transporto priemonės šone.

17.8.8.1.   Keleivių skyriuje arba uždarame bagažo skyriuje neturi būti dujas tiekiančių jungčių, išskyrus:

| i) | dujoms nepralaidaus korpuso jungtis ir |
| --- | --- |

i)

dujoms nepralaidaus korpuso jungtis ir

| ii) | dujų vamzdelio arba žarnos ir pripildymo įrenginio jungtį, jeigu ši jungtis montuojama su jungiamąja mova, kuri yra atspari SND, o bet koks dujų nuotėkis nukreipiamas tiesiogiai į lauką. |
| --- | --- |

ii)

dujų vamzdelio arba žarnos ir pripildymo įrenginio jungtį, jeigu ši jungtis montuojama su jungiamąja mova, kuri yra atspari SND, o bet koks dujų nuotėkis nukreipiamas tiesiogiai į lauką.

17.8.8.2.   17.8.8. punkto ir 17.8.8.1. punkto nuostatos netaikomos M2 arba M3 kategorijų transporto priemonėms, jei dujų vamzdeliai arba žarnos ir jungtys montuojami su jungiamąja mova, kuri atspari SND ir turi tiesioginį išėjimą į lauką. Atviras jungiamosios movos arba kanalo galas turi būti žemiausiame taške.

17.9.   Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas

17.9.1.   Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas montuojamas dujų vamzdelyje, kuriuo su slėgio reguliatoriumi ir (arba) garintuvu SND balionas jungiamas kuo arčiau prie slėgio reguliatoriaus ir (arba) garintuvo.

17.9.2.   Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti montuojamas slėgio reguliatoriuje ir (arba) garintuve.

17.9.3.   Nepaisant 17.9.1. punkto nuostatų, nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti sumontuotas variklio skyriuje SND sistemos gamintojo nurodytoje vietoje, jei tarp slėgio reguliatoriaus ir SND baliono yra degalų grąžinimo sistema.

17.9.4.   Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas montuojamas taip, kad degalų tiekimas būtų nutraukiamas, kai variklis neveikia arba kai pasirenkami kiti degalai, jei transporto priemonėje sumontuota kita degalų sistema. Diagnostikos tikslais leidžiama 2 sekundžių delsa.

17.10.   Pripildymo įrenginys

17.10.1.   Pripildymo įrenginys turi būti apsaugotas nuo sukimo ir nuo teršalų bei vandens.

17.10.2.   Jei SND balionas sumontuotas keleivių skyriuje arba uždarame (bagažo) skyriuje, pripildymo įrenginys turi būti transporto priemonės išorėje.

17.11.   Degalų parinkimo sistema ir elektros įranga

SND sistemos elektrinės sudedamosios dalys turi būti apsaugotos nuo perkrovų, o maitinimo kabelyje turi būti bent vienas atskiras saugiklis.

17.11.1.1.   Saugiklis turi būti įrengtas žinomoje vietoje, kur jį būtų galima pasiekti be įrankių.

17.11.2.   Elektros energija SND sistemos sudedamosioms dalims, kuriomis taip pat gali tekėti dujos, neturi būti tiekiama dujų vamzdeliu.

17.11.3.   SND sistemos dalyje, kurioje slėgis aukštesnis kaip 20 kPa, sumontuotos elektros sudedamosios dalys turi būti prijungtos ir izoliuotos taip, kad per dalis, kuriose yra SND, netekėtų srovė.

17.11.4.   Elektros kabeliai turi būti tinkamai apsaugoti nuo pažeidimo. Elektros jungtys bagažinėje ir keleivių skyriuje turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529. Visos kitos elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 54 pagal IEC 529.

17.11.5.   Transporto priemonėse, kuriose yra daugiau kaip viena degalų sistema, turi būti degalų parinkimo sistema, kuria užtikrinama, kad vienu metu varikliui būtų tiekiami tik vienos rūšies degalai. Leidžiamas trumpas sutapimo laikas, kol atliekamas perjungimas.

17.11.6.   Nepaisant 17.11.5. punkto nuostatų, kai naudojamas dviem degalų rūšimis varomas variklis, leidžiama tiekti daugiau kaip vienos rūšies degalus.

17.11.7.   Dujoms nepralaidžiame korpuse esančios elektros jungtys ir sudedamosios dalys turi būti sukonstruotos taip, kad nekiltų kibirkščių.

17.12.   Slėgio ribotuvas

17.12.1.   Slėgio ribotuvas prie degalų baliono (-ų) tvirtinamas taip, kad dujų srautą būtų galima išleisti į dujoms nepralaidų korpusą (kai nurodyta, kad korpusas privalomas), jei dujoms nepralaidus korpusas atitinka 17.6.5. punkto reikalavimus.

18.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:

18.1.   Visos pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 17 punkto reikalavimus.

18.2.   Siekiant nustatyti, ar laikomasi 18.1. punkto reikalavimų, gaminiai tinkamai tikrinami.

18.3.   Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai tokie patikrinimai atliekami kartą per metus.

19.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

19.1.   Pagal šią taisyklę transporto priemonės tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 18 punkte nustatytų reikalavimų.

19.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis paskelbia patvirtinimą, kurį buvo suteikusi, negaliojančiu, kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis apie tai ji informuoja naudodama pranešimo blanką, atitinkantį šios taisyklės 2D priede nustatytą pavyzdį.

20.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

Apie kiekvieną specialios įrangos, skirtos suskystintosioms naftos dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje, pakeitimą pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

20.1.1.   laikyti, kad pakeitimai neturėtų turėti pastebimo neigiamo poveikio ir bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba

20.1.2.   reikalauti, kad už bandymų atlikimą atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymo ataskaitą.

20.2.   Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, nurodant pakeitimą, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims pranešama laikantis 16.3. punkte aprašytos tvarkos.

20.3.   Patvirtinimo galiojimo pratęsimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam pratęsimui skiria serijos numerį ir, naudodama šios taisyklės 2D priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką, informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.

21.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonę, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 2D priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis.

22.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS DĖL ĮVAIRIŲ SND ĮRANGOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ĮRENGIMO IR TRANSPORTO PRIEMONĖS, KURIOJE SUMONTUOTA SPECIALI ĮRANGA SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI JOS VAROMOJOJE SISTEMOJE, PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į TOKIOS ĮRANGOS ĮRENGIMĄ

22.1.   Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis neatsisako suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

22.2.   Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis nedraudžia transporto priemonėje montuoti ir naudoti sudedamosios dalies, patvirtintos pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais, kaip pirmosios įrangos.

22.3.   12 mėnesių nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali leisti sudedamųjų dalių tipą, patvirtintą pagal šią pirminės formos taisyklę, naudoti kaip pirmąją įrangą, kai sudedamoji dalis montuojama transporto priemonėje, kuri perdirbta naudoti su SND varomąja trauka.

22.4.   Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys turi uždrausti kaip pirmąją įrangą naudoti sudedamąją dalį, kuri neatitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimų, kai sudedamoji dalis montuojama transporto priemonėje, kuri perdirbta naudoti su SND varomąja trauka.

22.5.   Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali atsisakyti suteikti pirmąją nacionalinę registraciją (eksploatavimo pradžia) transporto priemonei, kuri neatitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais.

23.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamas patvirtinimas, atsisakymas tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimas arba patvirtinimo paskelbimas netekusiu galios, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 skyriuje (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pataisa).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos Bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus savo EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami) ir 56 – Juodkalnija. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitarimo šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(3)  Kombinuotasis arba atskirasis

(4)  Taikoma tik tais atvejais, kai dujų dozavimo valdiklis nėra integruotas į dujų įpurškimo įtaisą.

(5)  Taikoma tik tais atvejais, kai dujų maišiklio eksploatacinis slėgis viršija 20 kPa (2 klasė).

(6)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pataisa).

(7)  Žr. 2 išnašą.

---

1 PRIEDAS

SVARBIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS, VARIKLIO IR SU SND SUSIJUSIOS ĮRANGOS CHARAKTERISTIKOS

Image

Image

Image

Image

---

2A PRIEDAS

SND ĮRANGOS TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

(Žr. šios taisyklės 5.2. punktą)

Image

Pateiktas ant SND įrangos dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad ši įranga buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67, patvirtinimo numeris 012439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys žymi, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus (1).

---

(1)  1, 2, 2A arba 3 klasė.

---

2B PRIEDAS

PRANEŠIMAS

Image

Image

Priedėlis (tik balionai)

Image

Image

---

2C PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A MODELIS

(Žr. šios taisyklės 16.2 punktą)

Image

Pateiktas ant transporto priemonės dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad transporto priemonė pagal sumontuotą specialią SND naudojimo varomajai traukai įrangą buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67 (patvirtinimo numeris 012439). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

B MODELIS

(Žr. šios taisyklės 16.2 punktą)

Image

Pateiktas ant transporto priemonės dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad transporto priemonė pagal sumontuotą specialią SND naudojimo varomajai traukai įrangą buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67 (patvirtinimo numeris 012439). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus, o į taisyklę Nr. 83 buvo įtraukti 04 serijos pakeitimai.

---

2D PRIEDAS

PRANEŠIMAS

Image

---

3 PRIEDAS

SND BALIONIŲ PAGALBINIŲ REIKMENŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

80 % užpildo ribotuvas

1.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.1. punktą.

1.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

1.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

1.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

1.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.1. punktas. 80 % užpildo ribotuvui taikomos nuostatos.

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

1.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas |
| Eksploatacinis bandymas | 15 priedo 10 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

Eksploatacinis bandymas

15 priedo 10 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Lygio rodytuvas

2.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.2. punktą.

2.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.

2.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

2.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

2.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.11. punktas. Lygio rodytuvui taikomos nuostatos.

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

2.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)

3.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.3. punktą.

3.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

3.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

3.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

3.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.8. punktas. Viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos (išleidimo vožtuvas)

3.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas
  (200 eksploatavimo ciklų) |
| Eksploatacinis bandymas | 15 priedo 10 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

(200 eksploatavimo ciklų)

Eksploatacinis bandymas

15 priedo 10 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu

4.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.4. punktą.

4.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

4.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

4.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

4.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams ir (arba) išoriniu maitinimo šaltiniu įjungiamiems vožtuvams taikomos nuostatos.

6.15.13. punktas. Nuotolinio valdymo pagalbiniam vožtuvui su perteklinio tekėjimo vožtuvu taikomos nuostatos.

4.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas |
| Eksploatacinis bandymas | 15 priedo 10 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

Eksploatacinis bandymas

15 priedo 10 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Maitinimo įvadas

5.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.8. punktą.

5.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.

5.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

5.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.2.3. punktas. Maitinimo įvadui taikomos nuostatos.

5.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Dujoms nepralaidus korpusas

6.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.7. punktą.

6.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):

netaikoma.

6.3.   Klasifikavimo slėgis: netaikoma.

6.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

6.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.12. punktas. Dujoms nepralaidžiam korpusui taikomos nuostatos.

6.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas (kai slėgis 50 kPa) |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas (kai slėgis 10 kPa) |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas (kai slėgis 50 kPa)

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas (kai slėgis 10 kPa)

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Slėgio ribotuvo (saugiklio) patvirtinimo nuostatos

7.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.3.1. punktą.

7.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

7.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

7.4.   Projektinė temperatūra:

Saugiklis suprojektuotas atsidaryti 120 ± 10 °C temperatūroje

7.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės

6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos

6.15.3.1 punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos

6.15.7 punktas. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos

7.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo (jei yra) nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklai | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo (jei yra) nuotėkis

15 priedo 8 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklai

15 priedo 16 punktas (1)

7.7.   Slėgio ribotuvo (saugiklio) reikalavimai

Taikant nurodytus bandymus įrodoma, kad gamintojo nurodytas slėgio ribotuvas (saugiklis) yra suderinamas su eksploatavimo sąlygomis:

| a) | Vienas pavyzdys 24 valandas laikomas reguliuojamoje ne žemesnėje kaip 90 °C temperatūroje ir ne žemesniame kaip bandymo slėgyje (3 000 kPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti nuotėkio arba matomų bet kokios konstruojant naudojamos lydžiosios medžiagos išspaudimo požymių. |
| --- | --- |

a)

Vienas pavyzdys 24 valandas laikomas reguliuojamoje ne žemesnėje kaip 90 °C temperatūroje ir ne žemesniame kaip bandymo slėgyje (3 000 kPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti nuotėkio arba matomų bet kokios konstruojant naudojamos lydžiosios medžiagos išspaudimo požymių.

| b) | Taikant ne daugiau kaip 4 slėgio ciklų per minutę spartą, bandomas vieno pavyzdžio nuovargis:






  i) | 82 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa); |
| --- | --- | --- |

b)

Taikant ne daugiau kaip 4 slėgio ciklų per minutę spartą, bandomas vieno pavyzdžio nuovargis:

i)

82 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa);

| ii) | –20 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa). |
| --- | --- |

ii)

–20 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa).

Šio bandymo pabaigoje neturi būti jokių nuotėkio arba matomų bet kokio projektuojant naudoto lydžiojo metalo išspaudimo žymių.

| c) | Varinės slėgio veikiamos slėgio ribotuvo sudedamosios dalys turi išlaikyti (būdamos atsparios korozijai esant įtempiui) gyvsidabrio nitrato bandymą, kaip aprašyta ASTM B154 (3). Slėgio ribotuvas 30 minučių panardinamas į vandeninį gyvsidabrio nitrato tirpalą, kurio viename litre yra 10 g gyvsidabrio nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo tikrinamas slėgio ribotuvo nuotėkis, vieną minutę taikant 3 000 kPa slėgį ir stebint, ar nėra ištekio. Nuotėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Varinės slėgio veikiamos slėgio ribotuvo sudedamosios dalys turi išlaikyti (būdamos atsparios korozijai esant įtempiui) gyvsidabrio nitrato bandymą, kaip aprašyta ASTM B154 (3). Slėgio ribotuvas 30 minučių panardinamas į vandeninį gyvsidabrio nitrato tirpalą, kurio viename litre yra 10 g gyvsidabrio nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo tikrinamas slėgio ribotuvo nuotėkis, vieną minutę taikant 3 000 kPa slėgį ir stebint, ar nėra ištekio. Nuotėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h.

| d) | Slėgio ribotuvo nerūdijančio plieno sudedamosios dalys, veikiamos slėgio, turi būti pagamintos iš lydinio, atsparaus chlorido sukeliamai korozijai esant įtempiui. |
| --- | --- |

d)

Slėgio ribotuvo nerūdijančio plieno sudedamosios dalys, veikiamos slėgio, turi būti pagamintos iš lydinio, atsparaus chlorido sukeliamai korozijai esant įtempiui.

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

(3)  Ši arba kita lygiavertė procedūra bus leidžiama tol, kol nebus tarptautinio standarto.

---

4 PRIEDAS

DEGALŲ SIURBLIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.5. punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.

3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C, kai degalų siurblys sumontuotas balione;

nuo –20 °C iki 120 °C, kai degalų siurblys sumontuotas ne balione.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.2.1. punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.

6.15.3.2. punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.

6.15.6.1. punktas. Apsaugos nuo slėgio susidarymo nuostatos.

Taikomos bandymų procedūros

6.1.   Degalų siurblys sumontuotas balione

| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| --- | --- |

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

6.2.   Degalų siurblys sumontuotas ne balione

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

5 PRIEDAS

SND FILTRO ĮTAISO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.14. punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):

filtro įtaisai gali būti priskiriami 1, 2 arba 2A klasei.

3.   Klasifikavimo slėgis:

| 1 klasės sudedamosios dalys | 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| 2 klasės sudedamosios dalys | 450 kPa. |
| 2A klasės sudedamosios dalys | 120 kPa. |

1 klasės sudedamosios dalys

3 000 kPa.

2 klasės sudedamosios dalys

450 kPa.

2A klasės sudedamosios dalys

120 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės: (netaikomos)

Taikomos bandymų procedūros

6.1.   1 klasės dalims

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

6.2.   2 ir (arba) 2A klasės dalims:

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

6 PRIEDAS

SLĖGIO REGULIATORIAUS IR GARINTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis:

| Garintuvas | : | žr. šios taisyklės 2.6. punktą. |
| --- | --- | --- |
| Slėgio reguliatorius | : | žr. šios taisyklės 2.7. punktą. |

Garintuvas

:

žr. šios taisyklės 2.6. punktą.

Slėgio reguliatorius

:

žr. šios taisyklės 2.7. punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):

| 1 klasė | : | daliai, kuri tiesiogiai veikiama balionų slėgio. |
| --- | --- | --- |
| 2 klasė | : | daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 450 kPa. |
| 2A klasė | : | daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 120 kPa. |

1 klasė

:

daliai, kuri tiesiogiai veikiama balionų slėgio.

2 klasė

:

daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 450 kPa.

2A klasė

:

daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 120 kPa.

3.   Klasifikavimo slėgis:

| 1 klasės dalys: | 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| 2 klasės dalys: | 450 kPa. |
| 2A klasės dalys: | 120 kPa. |

1 klasės dalys:

3 000 kPa.

2 klasės dalys:

450 kPa.

2A klasės dalys:

120 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3..1 punktas. Išoriniu maitinimo šaltiniu įjungiamiems vožtuvams taikomos nuostatos.

6.15.4. punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).

6.15.5. punktas. Viršslėgio apėjimo sauga.

6.15.6.2. punktas. Dujų srauto blokavimas.

Taikomos bandymų procedūros:

6.1.   1 klasės dalims

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

6.2.   2 ir (arba) 2A klasės dalims

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Pastabos:

Uždarymo vožtuvas gali būti sumontuotas garintuve, reguliatoriuje; tokiu atveju taip pat taikomas 7 priedas.

Slėgio reguliatoriaus ir (arba) garintuvo dalys (1, 2 arba 2A klasė) turi būti sandarios, kai tos dalies išleidimo anga (-os) uždaryta.

Per viršslėgio bandymą visos išleidimo angos, įskaitant aušinimo skysčio skyriaus angas, turi būti uždarytos.

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

7 PRIEDAS

UŽDARYMO VOŽTUVO, ATBULINIO VOŽTUVO, DUJŲ VAMZDELIO VIRŠSLĖGIO VOŽTUVO IR PAGALBINĖS MOVOS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

Uždarymo vožtuvo patvirtinimo nuostatos

1.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.8. punktą.

1.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

1.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

1.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

1.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

1.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Atbulinio vožtuvo patvirtinimo nuostatos

2.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.9. punktą.

2.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.

2.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

2.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

2.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

2.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Dujų vamzdelio reguliavimo vožtuvo patvirtinimo nuostatos

3.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.9. punktą.

3.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.

3.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

3.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

3.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

6.15.7. punktas. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos.

3.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| ožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas
  (200 eksploatavimo ciklų) |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

ožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

(200 eksploatavimo ciklų)

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Pagalbinės movos patvirtinimo nuostatos

4.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.17. punktą.

4.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.

4.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

4.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

4.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

4.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 priedas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkis | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas
  (6 000 eksploatavimo ciklų) |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 priedas

Vožtuvo lizdo nuotėkis

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

(6 000 eksploatavimo ciklų)

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

8 PRIEDAS

LANKSČIŲJŲ ŽARNŲ SU MOVOMIS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

TAIKYMO SRITIS

Šiame priede siekiama apibrėžti su SND naudojamų lanksčiųjų žarnų, kurių vidinis skersmuo ne didesnis kaip 20 mm, patvirtinimo nuostatas.

Šiame priede aptariamos trijų rūšių lanksčiosios žarnos:

| i) | aukšto slėgio guminės žarnos (1 klasė, pvz., pildymo žarna) |
| --- | --- |

i)

aukšto slėgio guminės žarnos (1 klasė, pvz., pildymo žarna)

| ii) | žemo slėgio guminės žarna (2 klasė) |
| --- | --- |

ii)

žemo slėgio guminės žarna (2 klasė)

| iii) | aukšto slėgio sintetinės žarnos (1 klasė) |
| --- | --- |

iii)

aukšto slėgio sintetinės žarnos (1 klasė)

1.   AUKŠTO SLĖGIO GUMINĖS ŽARNOS (1 KLASĖ). PILDYMO ŽARNA

1.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

1.1.1.   Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų aukščiausią 3 000 kPa slėgį.

1.1.2.   Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki +80 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai turi būti pritaikyta bandymo temperatūra.

1.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.

1.2.   Žarnos konstrukcija

1.2.1.   Žarna turi būti sudaryta iš vamzdelio lygiu kanalu ir turi būti pagaminta iš tinkamos sintetinės medžiagos, sutvirtintos vienu arba daugiau tarpsluoksnių.

1.2.2.   Armatūrinis tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas antikorozine danga.

Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui (-iams) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.

1.2.3.   Sienelės ir danga turi būti lygios, be akučių, angų ir keistų elementų.

Iš anksto apgalvotas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.

1.2.4.   Danga turi būti iš anksto apgalvotai praduriama, kad būtų išvengta burbulų susidarymo.

1.2.5.   Kai danga pradurta, o tarpsluoksnis pagamintas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpsluoksnis turi būti apsaugomas nuo korozijos.

1.3.   Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai

Tempiamasis stipris ir ištisa

1.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.

1.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-pentanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis – 20 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 %

48 valandas išlaikyta 40 °C temperatūros oro sąlygomis, masė, palyginti su pradine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 168 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 168 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

1.4.   Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas

Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 Mpa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.

1.4.1.1.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-heksanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis yra 30 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis yra 30 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 %

1.4.1.2.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 336 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 336 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

Atsparumas ozonui

1.4.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.

1.4.2.2.   Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi siekti 20 %, 120 valandų laikomi 40 °C temperatūros oro sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

1.4.2.3.   Bandiniai neturi įtrūkti.

1.5.   Atjungtai žarnai taikomi techniniai reikalavimai

Sandarumas dujoms (pralaidumas)

1.5.1.1.   1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.

1.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.

1.5.1.3.   Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.

Atsparumas žemoje temperatūroje

1.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672:1978 standarte aprašyto B metodo.

1.5.2.2.   Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C.

1.5.2.3.   Neturi būti jokio įtrūkimo ar nutrūkimo.

1.5.3.   (Nenaudojama)

Lenkimo bandymas

1.5.4.1.   Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 1.5.5.2. punkte.

1 brėž.

(tik pavyzdys)

Image

| Vidinis žarnos skersmuo [mm] | Lenkimo spindulys [mm] (1 brėž.) | Atstumas tarp centrų [mm] (1 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalus b | Horizontalus a |
| iki 13 | 102 | 241 | 102 |
| nuo 13 iki 16 | 153 | 356 | 153 |
| nuo 16 iki 20 | 178 | 419 | 178 |

Vidinis žarnos skersmuo [mm]

Lenkimo spindulys [mm] (1 brėž.)

Atstumas tarp centrų [mm] (1 brėž.)

Vertikalus b

Horizontalus a

iki 13

102

241

102

nuo 13 iki 16

153

356

153

nuo 16 iki 20

178

419

178

1.5.4.3.   Bandymo įrenginys (žr. 1 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis maždaug130 mm.

Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis žarnai nukreipti. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti toks, kaip nurodyta 1.5.4.2. punkte.

Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 1.5.4.2. punkto reikalavimus.

Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.

Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.

1.5.4.4.   Ant ratų sumontuota žarna įgyja S formą (žr. 1 brėž.).

Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Ties apatiniu ratu esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.

Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas

1.5.5.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.

1.5.5.2.   10 minučių taikomas 6 750 kPa bandymo slėgis, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.

1.5.5.3.   Trūkstamasis slėgis turi būti ne žemesnis kaip 10 000 kPa.

1.6.   Movos

1.6.1.   Movos gaminamos iš plieno arba iš vario, paviršius turi būti atsparus korozijai.

Movos turi būti apspaustųjų movų tipo.

1.6.2.1.   Dantytoji veržlė turi būti su U.N.F. sriegiu.

1.6.2.2.   Dantytosios veržlės sandarinamasis kūgis turi turėti pusiau vertikalų 45° kampą.

1.6.2.3.   Movos gali būti dantytosios veržlės tipo arba sparčiajungės jungties tipo.

1.6.2.4.   Turi būti neįmanoma be specialių priemonių arba įrankių atjungti sparčiajungės jungties tipo jungtį.

1.7.   Žarnos ir movų surinkimas

1.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nulupti dangos, išskyrus atvejus, kai žarnos sutvirtinimas pagamintas iš korozijai atsparios medžiagos.

Su žarnų sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.

1.7.2.1.   Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 3 000 kPa.

1.7.2.2.   Žarna turi būti taikoma 150 000 impulsų.

1.7.2.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 1.5.5.2. punkte.

Sandarumas dujoms

1.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 000 kPa dujų slėgį; neturi būti jokio nuotėkio.

1.8.   Ženklinimas

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.

1.8.1.1.   Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

1.8.1.2.   Pagaminimo metai ir mėnuo.

1.8.1.3.   Dydžio ir tipo ženklinimas.

1.8.1.4.   Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 1“ (SND, 1 klasė).

1.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

2.   ŽEMO SLĖGIO GUMINĖS ŽARNOS, 2 KLASĖ

2.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

2.1.1.   Žarna suprojektuojama taip, kad išlaikytų aukščiausią 450 kPa slėgį.

2.1.2.   Žarna suprojektuojama taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki + 125 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijanti eksploatacinė temperatūra turi būti suderinta su bandymo temperatūra.

2.2.   Žarnos konstrukcija

2.2.1.   Žarna turi būti sudaryta iš vamzdelio lygiu kanalu ir turi būti pagaminta iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpsluoksnių.

2.2.2.   Armatūrinis tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas antikorozine danga.

Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui (-iams) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.

2.2.3.   Sienelės ir danga turi būt lygios, be akučių, angų ir keistų elementų.

Iš anksto numatytas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.

2.3.   Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai

Tempiamasis stipris ir ištisa

2.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.

2.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-pentanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis yra 20 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis yra 20 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra30 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra30 %

48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 168 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 168 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

2.4.   Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas

2.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.

2.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-heksanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis yra 30 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis yra 30 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 %

2.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 336 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 336 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

Atsparumas ozonui

2.4.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1431/1 standarto.

2.4.2.2.   Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi siekti 20 %, turi būti 120 valandų laikomos 40 °C oro temperatūros sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

2.4.2.3.   Bandiniai neturi įtrūkti.

2.5.   Atjungtos žarnos techniniai reikalavimai

Sandarumas dujoms (pralaidumas)

2.5.1.1.   1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.

2.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.

2.5.1.3.   Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.

Atsparumas žemoje temperatūroje

2.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672-1978 standarte aprašyto B metodo.

2.5.2.2.   Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C

2.5.2.3.   Neturi būti jokio įtrūkimo.

Lenkimo bandymas

2.5.3.1.   Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 2.5.4.2. punkte.

2 brėž.

(tik pavyzdys)

Image

| Žarnos vidinis skersmuo [mm] | Lenkimo spindulys [mm] (2 brėž.) | Atstumas tarp centrų [mm] (2 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalus b | Horizontalus a |
| iki 13 | 102 | 241 | 102 |
| nuo 13 iki 16 | 153 | 356 | 153 |
| nuo 16 iki 20 | 178 | 419 | 178 |

Žarnos vidinis skersmuo [mm]

Lenkimo spindulys [mm] (2 brėž.)

Atstumas tarp centrų [mm] (2 brėž.)

Vertikalus b

Horizontalus a

iki 13

102

241

102

nuo 13 iki 16

153

356

153

nuo 16 iki 20

178

419

178

2.5.3.3.   Bandymo įrenginys (žr. 2 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis, kuriuo žarna nukreipiama. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti toks, kaip nurodyta 2.5.3.2. punkte.

Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 2.5.3.2 punkto reikalavimus.

Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.

Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.

2.5.3.4.   Ant ratų sumontuota žarna turi tapti S formos (žr. 2 brėž.).

Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Prie apatinio rato esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.

Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas

2.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.

2.5.4.2.   10 minučių taikomas 1 015 kPa slėgis; neturi būti jokio nuotėkio.

2.5.4.3.   Trūkstamasis slėgis turi būti ne žemesnis kaip 1 800 kPa.

2.6.   Movos

2.6.1.   Movos gaminamos iš korozijai atsparaus metalo.

2.6.2.   Sumontuotos movos trūkstamasis slėgis jokiais atvejais neturi būti žemesnis nei vamzdelio arba žarnos trūkstamasis slėgis.

Sumontuotos movos nuotėkio slėgis jokiais atvejais neturi būti žemesnis nei vamzdelio arba žarnos nuotėkio slėgis.

2.6.3.   Movos turi būti apspaustųjų movų tipo.

2.6.4.   Movos gali būti dantytosios veržlės tipo arba sparčiajungės jungties tipo.

2.6.5.   Turi būti neįmanoma be specialių priemonių arba įrankių atjungti sparčiajungės jungties tipo jungtį.

2.7.   Žarnų ir movų surinkimas

2.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nulupti dangos, išskyrus atvejus, kai žarnos armatūrinė danga pagaminta iš korozijai atsparios medžiagos.

Su žarnos sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.

2.7.2.1.   Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 1 015 kPa.

2.7.2.2.   Žarnai turi būti taikoma 150 000 impulsų.

2.7.2.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 2.5.4.2. punkte.

Sandarumas dujoms

2.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 1 015 kPa dujų slėgį, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.

2.8.   Ženklinimas

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.

2.8.1.1.   Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

2.8.1.2.   Pagaminimo metai ir mėnuo.

2.8.1.3.   Dydžio ir tipo ženklinimas.

2.8.1.4.   Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 2“ (SND, 2 klasė).

2.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

3.   AUKŠTO SLĖGIO SINTETINĖS ŽARNOS, 1 KLASĖ

3.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

3.1.1.   Šio skyriaus paskirtis – apibrėžti sintetinių lanksčiųjų žarnų, kurios turi būti naudojamos su SND ir kurių vidinis skersmuo ne didesnis kaip 10 mm, patvirtinimo nuostatas.

3.1.2.   Be to, šis skyrius apima ne tik sintetinių žarnų bendruosius techninius reikalavimus ir bandymus, bet ir specialaus tipo medžiagoms arba sintetinei žarnai taikomus techninius reikalavimus ir bandymus.

3.1.3.   Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų aukščiausią 3 000 kPa eksploatacinį slėgį.

3.1.4.   Žarna turi būti sukurta taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki + 125 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijanti eksploatacinė temperatūra turi būti suderinta su bandymo temperatūra.

3.1.5.   Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelės reikalavimus.

3.2.   Žarnos konstrukcija

3.2.1.   Sintetinė žarna turi būti sudaryta iš termoplastinio vamzdelio ir tinkamos termoplastinės medžiagos dangos, atsparios alyvai ir oro pokyčiams, bei turi būti armuota vienu ar daugiau sintetinių tarpsluoksnių. Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.

3.2.2.   Sienelėse ir dangoje neturi būti akučių, angų ir keistų elementų.

Iš anksto apgalvotas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.

3.3.   Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai

Tempiamasis stipris ir ištisa

3.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 200 %.

3.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-pentanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis – 20 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 %

48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 336 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 336 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

Tempiamasis stipris ir ištisa, būdingi poliamido 6 medžiagai

3.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 527–2 tokiomis sąlygomis:

| i) | bandinio tipas: 1 BA tipas |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: 1 BA tipas

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš bandymą medžiaga bent 21 dieną kondicionuojama 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės poveikio sąlygomis.

Reikalavimai

| i) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa

| ii) | trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 50 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 50 %.

3.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-pentanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis – 2 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 %

48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos

Po sendinimo bandiniai bent 21 dieną prieš tempimo bandymą pagal 3.3.2.1. punktą kondicionuojami 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės sąlygomis.

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu;

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 25 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 25 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa.

3.4.   Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas

3.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 Mpa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.

3.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-heksanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis yra 30 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis yra 30 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 35 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 35 %

3.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| i) | poveikio trukmė: 336 valandos |
| --- | --- |

i)

poveikio trukmė: 336 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %

Atsparumas ozonui

3.4.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1431/1 standarto.

3.4.2.2.   Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi pasiekti 20 %, 120 valandų laikomos 40 °C oro temperatūros ir 50 ± 10 % santykinės oro drėgmės poveikio sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

3.4.2.3.   Bandiniai neturi įtrūkti.

Iš poliamido 6 medžiagos pagamintos dangos techniniai reikalavimai ir bandymo metodas

3.4.3.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 527–2 tokiomis sąlygomis:

| i) | bandinio tipas: 1 BA tipas |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: 1 BA tipas

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Medžiaga prieš bandymą bent 21 dieną kondicionuojama 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės sąlygomis.

Reikalavimai

| i) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa

| ii) | trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 100 % |
| --- | --- |

ii)

trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 100 %

3.4.3.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n-heksanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

Reikalavimai

| i) | didžiausias tūrio pokytis – 2 % |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio ribos pokytis – 10 % |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio ribos pokytis – 10 %

| iii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 % |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 %

3.4.3.3.   Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C) |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos

Po sendinimo bandiniai bent 21 dieną prieš tempimo bandymą kondicionuojami pagal 3.3.1.1. punkto reikalavimus.

Reikalavimai

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 20 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 20 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu;

| ii) | didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 50 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 50 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa.

3.5.   Atjungtos žarnos techniniai reikalavimai

Sandarumas dujoms (pralaidumas)

3.5.1.1.   1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.

3.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.

3.5.1.3.   Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.

Atsparumas žemoje temperatūroje

3.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672 standarte aprašyto B metodo.

3.5.2.2.   Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C.

3.5.2.3.   Neturi būti įtrūkimo ar nutrūkimo.

Atsparumas aukštoje temperatūroje

3.5.3.1.   Ne trumpesnė kaip 0,5 m ilgio žarnos dalis, veikiama 3 000 kPa slėgio, 24 valandoms įdedama į orkaitę, kurioje temperatūra 125 ± 2 °C.

3.5.3.2.   Neturi būti nuotėkio.

3.5.3.3.   Po bandymo žarna 10 minučių turi išlaikyti 6 750 kPa bandymo slėgį. Neturi būti nuotėkio.

Lenkimo bandymas

Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 3.5.5.2. punkte.

3 brėž.

(tik pavyzdys) (a = 102 mm; b = 241 mm)

Image

3.5.4.2.   Bandymo įrenginys (žr. 3 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis apytiksliai 130 mm.

Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis, kuriuo žarna nukreipiama. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti 102 mm.

Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje. Vertikalus atstumas tarp ratų centrų turi būti 241 mm, o horizontalus – 102 mm.

Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.

Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.

3.5.4.3.   Ant ratų sumontuota žarna turi būti S formos (žr. 3 brėž.).

Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Prie apatinio rato esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.

Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas

3.5.5.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.

3.5.5.2.   10 minučių taikomas 6 750 kPa slėgis, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.

3.5.5.3.   Trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 10 000 kPa.

3.6.   Movos

3.6.1.   Movos gaminamos iš plieno arba iš vario, paviršius turi būti atsparus korozijai.

3.6.2.   Movos turi būti apspaustųjų movų tipo ir padarytos iš žarnos jungties arba „banjo“ tipo varžto. Sandarinimas turi būti atsparus SND ir atitikti 3.3.1.2. punkto reikalavimus.

3.6.3.   „Banjo“ tipo varžtas turi atitikti DIN 7643.

3.7.   Žarnos ir movų sąranka

Su žarnos sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.

3.7.1.1.   Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 3 000 kPa.

3.7.1.2.   Žarnai turi būti taikoma 150 000 impulsų.

3.7.1.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 3.5.5.2. punkte.

Sandarumas dujoms

3.7.2.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 000 kPa dujų slėgį, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.

3.8.   Ženklinimas

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.

3.8.1.1.   Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

3.8.1.2.   Pagaminimo metai ir mėnuo.

3.8.1.3.   Dydžio ir tipo ženklinimas.

3.8.1.4.   Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 1“ (SND, 1 klasė).

3.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.

---

9 PRIEDAS

PPRIPILDYMO ĮRENGINIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.16 punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):

Pripildymo įrenginys: 3 klasė

Atbulinis vožtuvas: 3 klasė

3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 65 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2 punktas – elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.10 punktas – pripildymo įrenginiui taikomos nuostatos.

6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymas | 15 priedo 8 punktas |
| Patvarumas | 15 priedo 9 punktas
  (6 000 eksploatavimo ciklų) |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |
| Smūgio bandymas | šio priedo 7 punktas |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymas

15 priedo 8 punktas

Patvarumas

15 priedo 9 punktas

(6 000 eksploatavimo ciklų)

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Smūgio bandymas

šio priedo 7 punktas

Reikalavimai europinio pripildymo įrenginio atsparumo smūgiui bandymui

7.1.   Bendrieji reikalavimai

Su pripildymo įrenginiui atliekamas smūgio bandymas 10 J.

7.2.   Bandymo procedūra

1 kg užgrūdinto plieno masė metama iš 1 m aukščio taip, kad smūgio greitis būtų 4,4 m/s. Tai pasiekiama masę dedant ant švytuoklės.

Pripildymo įrenginys statomas horizontaliai ant tvirto pagrindo. Masės smūgis turi būti nukreiptas į kyšančios pripildymo įrenginio dalies centrą.

7.3.   Bandymo aiškinimas

Pripildymo įrenginys turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo ir lizdo nuotėkio bandymo aplinkos temperatūroje reikalavimus.

7.4.   Pakartotinis bandymas

Jeigu pripildymo įrenginys bandymo neišlaiko, smūgio bandymas atliekamas su tos pačios sudedamosios dalies 2 pavyzdžiais. Jeigu abiejų pavyzdžių bandymas pavyksta, į pirmojo bandymo rezultatus neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pavyzdžių pakartotinis bandymas nepavyksta, sudedamoji dalis netvirtinama.

Pastabos:

| — | Viršslėgio bandymas turi būti atliekamas su kiekvienu atbuliniu vožtuvu. |
| --- | --- |

—

Viršslėgio bandymas turi būti atliekamas su kiekvienu atbuliniu vožtuvu.

| — | Patvarumo bandymas atliekamas su purkštuku, kuris yra specialiai skirtas bandomam pripildymo įrenginiui. Laikantis šios procedūros atliekama 6 000 ciklų:






  — | prijunkite purkštuką prie jungties ir atidarykite pripildymo įrenginio sistemą; |
| --- | --- | --- |

—

Patvarumo bandymas atliekamas su purkštuku, kuris yra specialiai skirtas bandomam pripildymo įrenginiui. Laikantis šios procedūros atliekama 6 000 ciklų:

—

prijunkite purkštuką prie jungties ir atidarykite pripildymo įrenginio sistemą;

| — | laikykite ją atidarytą bent 3 sekundes; |
| --- | --- |

—

laikykite ją atidarytą bent 3 sekundes;

| — | uždarykite pripildymo įrenginį ir atjunkite purkštuką. |
| --- | --- |

—

uždarykite pripildymo įrenginį ir atjunkite purkštuką.

1 brėž.

„Bayonet“pripildymo įrenginio prijungimo sritis

Image

2 brėž.

„Dish“ pripildymo įrenginio prijungimo sritis

Image

3 brėž.

Lengvojo automobilio europinio pripildymo įrenginio prijungimo sritis

Image

4 brėž.

ACME pripildymo įrenginio prijungimo sritis

Image

5 brėž.

Didesnės galios transporto priemonės europinio pripildymo įrenginio prijungimo sritis

Image

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

10 PRIEDAS

SND BALIONIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

Šiame priede naudojamų simbolių ir terminų reikšmės:

| Ph | = | hidraulinis bandymo slėgis (kPa); |
| --- | --- | --- |
| Pr | = | baliono trūkstamasis slėgis, išmatuotas per trūkimo bandymą (kPa); |
| Re | = | mažiausia takumo riba (N/mm2), garantuota medžiagos standarte; |
| Rm | = | mažiausias tempiamasis stipris (N/mm2), garantuotas medžiagos standarte; |
| Rmt | = | tikrasis tempiamasis stipris (N/mm2); |
| a | = | apskaičiuotas mažiausias cilindrinio gaubto sienelės storis milimetrais; |
| b | = | apskaičiuotas mažiausias įdubusių galų storis milimetrais; |
| D | = | vardinis išorinis baliono skersmuo milimetrais; |
| R | = | standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus spindulys milimetrais; |
| r | = | standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus lankstas milimetrais; |
| H | = | baliono galo įdubusios dalies išorinis aukštis milimetrais; |
| h | = | įdubusio galo cilindrinės dalies aukštis milimetrais; |
| L | = | baliono gaubto, atsparaus įtempiui, ilgis milimetrais; |
| A | = | pagrindinės medžiagos ištisos vertė (%); |
| V0 | = | pradinis baliono tūris padidėjus slėgiui per trūkimo bandymą (dm3); |
| V | = | galutinis baliono tūris trūkimo metu (dm3); |
| g | = | sunkis (m/s2), |
| c | = | formos koeficientas; |
| Z | = | įtempio mažinimo koeficientas. |

Ph

=

hidraulinis bandymo slėgis (kPa);

Pr

=

baliono trūkstamasis slėgis, išmatuotas per trūkimo bandymą (kPa);

Re

=

mažiausia takumo riba (N/mm2), garantuota medžiagos standarte;

Rm

=

mažiausias tempiamasis stipris (N/mm2), garantuotas medžiagos standarte;

Rmt

=

tikrasis tempiamasis stipris (N/mm2);

a

=

apskaičiuotas mažiausias cilindrinio gaubto sienelės storis milimetrais;

b

=

apskaičiuotas mažiausias įdubusių galų storis milimetrais;

D

=

vardinis išorinis baliono skersmuo milimetrais;

R

=

standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus spindulys milimetrais;

r

=

standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus lankstas milimetrais;

H

=

baliono galo įdubusios dalies išorinis aukštis milimetrais;

h

=

įdubusio galo cilindrinės dalies aukštis milimetrais;

L

=

baliono gaubto, atsparaus įtempiui, ilgis milimetrais;

A

=

pagrindinės medžiagos ištisos vertė (%);

V0

=

pradinis baliono tūris padidėjus slėgiui per trūkimo bandymą (dm3);

V

=

galutinis baliono tūris trūkimo metu (dm3);

g

=

sunkis (m/s2),

c

=

formos koeficientas;

Z

=

įtempio mažinimo koeficientas.

1.   TECHNINIAI REIKALAVIMAI

1.1.   Šiame priede aptariami balionai:

LPG-1 metaliniai balionai

LPG-4 iš kompozicinės medžiagos pagaminti balionai

1.2.   Matmenys

Visiems matmenims, kuriems nenurodytos leidžiamosios nuokrypiai, taikomos bendrosios EN 22768–1 leidžiamosios nuokrypos.

1.3.   Medžiagos

1.3.1.   Balionų gaubtams, atspariems įtempiui, gaminti turi būti naudojamas plienas, kaip nurodyta Europos normoje EN 10120 (tačiau gali būti naudojamos kitos medžiagos, jeigu balionas pasižymi tokiomis pačiomis saugos charakteristikos, kurias turi sertifikuoti tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos).

1.3.2.   Pagrindinė medžiaga reiškia medžiagą prieš bet kokį konkretų virsmą, susijusį su gamybos procesu.

1.3.3.   Visos baliono sudedamosios dalys ir visos prie jo privirintos dalys turi būti pagamintos iš tarpusavyje suderinamų medžiagų.

1.3.4.   Tarpiklių medžiagos turi būti suderinamos su pagrindine medžiaga, kad virintinių siūlių savybės atitiktų apibrėžtas pagrindinės medžiagos savybes (EN 288–39).

1.3.5.   Baliono gamintojas turi gauti ir pateikti:

| a) | metaliniams balionams – cheminės liejinio analizės sertifikatus; |
| --- | --- |

a)

metaliniams balionams – cheminės liejinio analizės sertifikatus;

| b) | iš kompozicinės medžiagos pagamintiems balionams – cheminio atsparumo analizės sertifikatus, susijusius su bandymais, atliktais pagal 6 priedėlio reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

iš kompozicinės medžiagos pagamintiems balionams – cheminio atsparumo analizės sertifikatus, susijusius su bandymais, atliktais pagal 6 priedėlio reikalavimus;

| c) | medžiagos mechanines savybes, atsižvelgiant į plieną ar kitas medžiagas, naudotas slėgio veikiamoms dalims gaminti. |
| --- | --- |

c)

medžiagos mechanines savybes, atsižvelgiant į plieną ar kitas medžiagas, naudotas slėgio veikiamoms dalims gaminti.

1.3.6.   Kontrolės institucijai turi būti suteikta galimybė atlikti nepriklausomas analizes. Šios analizės turi būti atliekamos su medžiagų, tiekiamų baliono gamintojui, pavyzdžiais arba su gatavais balionais.

1.3.7.   Gamintojas turi pateikti kontrolės institucijai virintinėms siūlėms taikytų metalurginių ir mechaninių bandymų ir analizės, susijusios su pagrindine medžiaga ir suvirinimo priedais, rezultatus bei gamybos metu padarytų tipinėmis pripažintinų virintinių siūlių virinimo metodų ir procesų aprašą.

1.4.   Projektinė temperatūra ir slėgis

1.4.1.   Projektinė temperatūra

Projektinė eksploatacinė baliono temperatūra yra nuo –20 °C iki 65 °C. Nurodytas temperatūros vertes viršijančiai kraštutinei eksploatacinei temperatūrai taikomos specialios bandymo sąlygos, dėl kurių susitariama su kompetentinga institucija.

1.4.2.   Projektinis slėgis

Projektinis eksploatacinis baliono slėgis yra 3 000 kPa.

1.5.   Terminio apdorojimo procedūros (tik metalinių balionų) atliekamos laikantis tokių reikalavimų:

1.5.1.   Terminis apdorojimas taikomas dalims arba visam balionui.

1.5.2.   Baliono dalys, kurios deformavosi daugiau kaip 5 %, turi būti apdorotos terminiu būdu: normalizuoti.

Balionai, kurių sienelių storis ≥ 5 mm, turi būti apdorojami tokiu terminiu būdu:

1.5.3.1.   valcuota ir normalizuota medžiaga – įtempio pašalinimu arba normalizavimu;

1.5.3.2.   kitos rūšies medžiaga – normalizavimu.

1.5.4.   Gamintojas turi nurodyti taikytą terminio apdorojimo procedūrą.

1.5.5.   Neleidžiama atlikti lokalizuotojo terminio sukomplektuoto baliono apdorojimo.

1.6.   Slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas

Metalinių balionų slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas

Cilindrinio gaubto sienelės storis turi būti ne mažesnis už apskaičiuotąjį pagal formulę:

1.6.1.1.1.   balionams be išilginių virintinių siūlių:

Formula

1.6.1.1.2.   balionams su išilginėmis virintinėmis siūlėmis:

Formula

| i) | z = 0,85, kai gamintojas atlieka radiografinę kiekvienos virintinių siūlių sankirtos ir 100 m gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės kontrolę.
  Ši kontrolė turi būti taikoma kiekvienam įrenginiui prasidėjus ir baigiantis kiekvienai nenutrūkstamos gamybos darbo pamainai. |
| --- | --- |

i)

z = 0,85, kai gamintojas atlieka radiografinę kiekvienos virintinių siūlių sankirtos ir 100 m gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės kontrolę.

Ši kontrolė turi būti taikoma kiekvienam įrenginiui prasidėjus ir baigiantis kiekvienai nenutrūkstamos gamybos darbo pamainai.

| ii) | z = 1, kai padaroma kiekvienos virintinės siūlės sankirtos ir 100 mm gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės taškinė radiografinė kontrolė.
  Ši kontrolė taikoma 10 % balionų gamybos: bandytini balionai atrenkami atsitiktine tvarka. Jeigu taikant šią radiografinę kontrolę būtų nustatyta nepriimtinų defektų, kaip apibrėžta 2.4.1.4. punkte, turi būti imtasi visų būtinų veiksmų, siekiant patikrinti tam tikrą gamybos ciklą ir pašalinti šiuos defektus. |
| --- | --- |

ii)

z = 1, kai padaroma kiekvienos virintinės siūlės sankirtos ir 100 mm gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės taškinė radiografinė kontrolė.

Ši kontrolė taikoma 10 % balionų gamybos: bandytini balionai atrenkami atsitiktine tvarka. Jeigu taikant šią radiografinę kontrolę būtų nustatyta nepriimtinų defektų, kaip apibrėžta 2.4.1.4. punkte, turi būti imtasi visų būtinų veiksmų, siekiant patikrinti tam tikrą gamybos ciklą ir pašalinti šiuos defektus.

Galų matmenys ir apskaičiavimai (žr. šio priedo 4 priedėlio brėžinius).

1.6.1.2.1.   Baliono galai turi būti vientisi, atsparūs slėgiui ir torasferinės arba elipsės formos (pavyzdžiai pateikti 5 priedėlyje).

1.6.1.2.2.   Baliono galai turi atitikti tokias sąlygas:

Torasferiniai galai

vienalaikės ribos:

| 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D |
| --- |
| r ≥ 0,1 D |
| R ≤ D |
| H ≥ 0,18 D |
| r ≥ 2 b |
| h ≥ 4 b |
| h ≤ 0,15 D | (netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.) |

0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

r ≥ 0,1 D

R ≤ D

H ≥ 0,18 D

r ≥ 2 b

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D

(netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.)

Elipsiniai galai

vienalaikės ribos:

| 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D |
| --- |
| H ≥ 0,18 D |
| h ≥ 4 b |
| h ≤ 0,15 D | (netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.) |

0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D

H ≥ 0,18 D

h ≥ 4 b

h ≤ 0,15 D

(netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.)

1.6.1.2.3.   Šių būgninių galų storis in toto turi būti ne mažesnis už apskaičiuotąjį pagal šią formulę:

Formula

Apvaliems galams taikytinas formos koeficientas C nurodytas lentelėje ir šio priedo 4 priedėlio grafikuose.

Galų cilindrinio krašto sienelės storis negali būti mažesnis kaip arba nuo mažiausio gaubto sienelės storio skirtis daugiau nei 15 %.

1.6.1.3.   Cilindrinės dalies ir būgninio galo vardinis sienelės storis jokiais būdais negali būti mažesnis kaip:

Formula

(min. 1,5 mm).

1.6.1.4.   Baliono gaubtas gali būti pagamintas iš vienos, dviejų arba trijų dalių. Kai gaubtas pagamintas iš dviejų arba trijų dalių, išilginės virintinės siūlės turi būti perkeltos ir (arba) pasuktos bent 10 kartų, palyginti su baliono sienelės storiu (10 · a). Galai turi būti vientisi ir išgaubti.

1.6.2.   Iš kompozicinės medžiagos pagamintų balionų slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas

Įtempiai baliono viduje apskaičiuojami kiekvienam balionų tipui. Atliekant šiuos skaičiavimus remiamasi projektiniu slėgiu ir trūkimo bandymo slėgiu. Siekiant nustatyti įtempių pasiskirstymą balione, atliekant apskaičiavimus turi būti taikomi tinkami analizės metodai.

1.7.   Gamyba ir konstravimas

Bendrieji reikalavimai

1.7.1.1.   Gamintojas turi įrodyti, kad jis įdiegęs tinkamą kokybės kontrolės sistemą bei turi ir prižiūri gamybos įrangą ir procesus, siekdamas užtikrinti, jog pagaminti balionai atitiktų šio priedo reikalavimus.

1.7.1.2.   Atlikdamas tinkamą priežiūrą, gamintojas turi užtikrinti, kad balionams gaminti naudojamos pagrindinės medžiagos ir presuotosios dalys būtų be defektų, galinčių trukdyti saugiai naudotis balionais.

Slėgio veikiamos dalys

1.7.2.1.   Gamintojas turi aprašyti taikytus suvirinimo būdus ir procesus bei nurodyti gamybos metu atliktus tikrinimus.

1.7.2.2.   Techniniai suvirinimo reikalavimai

Sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės turi būti suvirinamos automatinio suvirinimo būdu.

Sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių negali būti įtempiui atsparaus gaubto profilio pasikeitimo vietose.

Kampinio suvirinimo virintinėmis siūlėmis negalima uždengti sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių; atstumas tarp jų turi būti mažiausiai 10 mm.

Baliono gaubtą sudarančias dalis jungiančios virintinės siūlės turi atitikti šias sąlygas (žr. šio priedo 1 priedėlyje pateiktus brėžinius):

išilginė virintinė siūlė: ši virintinė siūlė turi būti sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės formos ir turi būti suvirinama per visą sienelės medžiagos pjūvį;

žiedinė virintinė siūlė:

ši virintinė siūlė turi būti sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės formos, suvirinta per visą sienelės medžiagos pjūvį. Užleidžiamojo suvirinimo virintinė siūlė laikoma tam tikra sandūrinio suvirinimo tipo virintine siūle;

apsagstytos vožtuvo plokštelės arba žiedo virintinės siūlės suvirinamos pagal 1 priedėlio 3 brėžinį.

Virintinė siūlė, kuria pritvirtinamas baliono pavalkėlis arba atramos, turi būti sandorinio suvirinimo arba kampinio suvirinimo tipo siūlė.

Suvirintos montavimo atramos virinamos žiediniu būdu. Virintinės siūlės turi būti pakankamai stiprios, kad išlaikytų vibraciją, stabdymo veiksmus ir bent 30 g bet kurios krypties išorines jėgas.

Sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių atveju sujungimo plokštumų poslinkis neturi būti didesnis kaip viena penktoji sienelių storio (1/5 a).

1.7.2.3.   Virintinių siūlių tikrinimas

Gamintojas turi užtikrinti, kad virintinių siūlių suvirinimo gylis visais atvejais būtų vienodas, kad nebūtų nukrypta nuo siūlės ir kad siūlės būtų be defektų, galinčių trukdyti saugiai naudotis balionais.

Iš dviejų dalių sudarytų balionų atveju ilgesnėms kaip 100 mm sandorinio suvirinimo žiedinėms virintinėms siūlėms, išskyrus šio priedo 1 priedėlio 1 p. pateiktas siūles, taikoma radiografinė kontrolė. Vienas balionas pasirenkamas prasidėjus nenutrūkstamos gamybos pamainai, o kitas – pasibaigus pamainai; jeigu gamyba buvo nutraukta ilgiau kaip 12 valandų, radiografinė kontrolė taikoma taip pat ir pirmam suvirintam balionui.

1.7.2.4.   Nuokrypis nuo cilindriškumo

Baliono cilindrinio gaubto nuokrypis nuo cilindriškumo turi būti apribotas taip, kad to paties skerspjūvio didžiausio ir mažiausio išorinio skersmens skirtumas būtų ne daugiau kaip 1 % didesnis už šių skersmenų vidurkį.

Detalės

1.7.3.1.   Atramos turi būti pagamintos ir tvirtinamos prie baliono korpuso taip, kad dėl jų nesusidarytų pavojingų įtempių koncentracija ir sąlygos vandeniui kauptis.

1.7.3.2.   Baliono pagrindas turi būti pakankamai stiprus ir pagamintas iš metalo, suderinamo su balionams gaminti naudojama plieno rūšimi. Pagrindas turi būti tokios formos, kuria būtų užtikrintas pakankamas baliono stabilumas.

Viršutinė pagrindo briauna turi būti privirinta prie baliono taip, kad dėl jos nesusidarytų sąlygos vandeniui kauptis bei prasiskverbti tarp pagrindo ir baliono.

1.7.3.3.   Prie balionų tvirtinamas informacinis ženklas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad jie būtų tinkamai sumontuoti.

1.7.3.4.   Jeigu yra tvirtinamos atpažinimo plokštelės, jos turi būti nenuimamosios ir tvirtinamos prie įtempiui atsparaus gaubto. Turi būti imtasi visų būtinų apsaugos nuo korozijos priemonių.

1.7.3.5.   Turi būti numatyta, kad ant baliono pagalbinių reikmenų būtų galima sumontuoti dujoms nepralaidų korpusą arba tam tikrą apsaugą.

1.7.3.6.   Atramoms gaminti gali būti naudojama bet kuri kita medžiaga, jeigu užtikrinamas jos stiprumas ir pašalinama baliono galų korozijos rizika.

Apsauga nuo gaisro

1.7.4.1.   Su baliono tipą atitinkančiu balionu, visais prie jo prijungtais pagalbiniais reikmenimis ir bet kokia izoliacine ar apsaugine medžiaga atliekamas šio priedo 2.6. punkte nurodytas deginimo bandymas.

2.   BANDYMAI

1 ir 2 lentelėse pateikiama su SND balionų prototipais, taip pat gamybos proceso metu, atsižvelgiant į jų pobūdį, atliekamų bandymų apžvalga. Visi bandymai atliekami 20 ± 5 °C aplinkos temperatūroje, jei nenurodyta kitaip.

1 lentelė.

Su metaliniais balionais atliekamų bandymų apžvalga

| Atliktinas bandymas | Gaminių partijos
  bandymai | Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius | Bandymo aprašymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Tempimo bandymas | 1 iš partijos | 2 (1) | Žr. 2.1.2.2. punktą |
| Lenkimo bandymas | 1 iš partijos | 2 (1) | Žr. 2.1.2.3. punktą |
| Trūkimo bandymas | | 2 | Žr. 2.2. punktą |
| Hidraulinis bandymas | Kiekvienas balionas | 100 % | Žr. 2.3. punktą |
| Deginimo bandymas | | 1 | Žr. 2.6. punktą |
| Radiografinis tyrimas | 1 iš partijos | 100 % | Žr. 2.4.1. punktą |
| Makroskopinis tyrimas | 1 iš partijos | 2 (1) | Žr. 2.4.2. punktą |
| Virintinių siūlių tikrinimas | 1 iš partijos | 100 % | Žr. 1.7.2.3. punktą |
| Baliono dalių apžiūra | 1 iš partijos | 100 % | |

Atliktinas bandymas

Gaminių partijos

bandymai

Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius

Bandymo aprašymas

Tempimo bandymas

1 iš partijos

2 (1)

Žr. 2.1.2.2. punktą

Lenkimo bandymas

1 iš partijos

2 (1)

Žr. 2.1.2.3. punktą

Trūkimo bandymas

2

Žr. 2.2. punktą

Hidraulinis bandymas

Kiekvienas balionas

100 %

Žr. 2.3. punktą

Deginimo bandymas

1

Žr. 2.6. punktą

Radiografinis tyrimas

1 iš partijos

100 %

Žr. 2.4.1. punktą

Makroskopinis tyrimas

1 iš partijos

2 (1)

Žr. 2.4.2. punktą

Virintinių siūlių tikrinimas

1 iš partijos

100 %

Žr. 1.7.2.3. punktą

Baliono dalių apžiūra

1 iš partijos

100 %

1 pastaba: Tvirtinant tipą pateikiami 6 balionai.

2 pastaba: Pagal vieną iš šių prototipų nustatomas baliono tūris ir kiekvienos baliono dalies sienelės storis.

2 lentelė.

Su balionais, pagamintais iš kompozicinės medžiagos, atliktinų bandymų apžvalga

| Atliktinas bandymas | Gaminių partijos bandymai | Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius | Bandymo aprašymas |
| --- | --- | --- | --- |
| Trūkimo bandymas | 1 iš partijos | 3 | Žr. 2.2. punktą |
| Hidraulinis bandymas | Kiekvienas balionas | Visi balionai | Žr. 2.3. punktą |
| Aplinkos temperatūros slėgio ciklo bandymas | 1 iš 5 partijų | 3 | Žr. 2.3.6.1. punktą |
| Aukštos temperatūros slėgio ciklo bandymas | | 1 | Žr. 2.3.6.2. punktą |
| Išorinio nuotėkio bandymas | | 1 | Žr. 2.3.6.3. punktą |
| Prasiskverbimo bandymas | | 1 | Žr. 2.3.6.4. punktą |
| SND ciklo bandymas | | 1 | Žr. 2.3.6.5. punktą |
| Aukštos temperatūros valkšnumo bandymas | | 1 | Žr. 2.3.6.6. punktą |
| Deginimo bandymas | | 1 | Žr. 2.6. punktą |
| Smūgio bandymas | | 1 | Žr. 2.7. punktą |
| Numetimo bandymas | | 1 | Žr. 2.8. punktą |
| Kyšulio sukimo momento bandymas | | 1 | Žr. 2.9. punktą |
| Rūgštinės aplinkos bandymas | | 1 | Žr. 2.10. punktą |
| Ultravioletinio spinduliavimo bandymas | | 1 | Žr. 2.11. punktą |

Atliktinas bandymas

Gaminių partijos bandymai

Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius

Bandymo aprašymas

Trūkimo bandymas

1 iš partijos

3

Žr. 2.2. punktą

Hidraulinis bandymas

Kiekvienas balionas

Visi balionai

Žr. 2.3. punktą

Aplinkos temperatūros slėgio ciklo bandymas

1 iš 5 partijų

3

Žr. 2.3.6.1. punktą

Aukštos temperatūros slėgio ciklo bandymas

1

Žr. 2.3.6.2. punktą

Išorinio nuotėkio bandymas

1

Žr. 2.3.6.3. punktą

Prasiskverbimo bandymas

1

Žr. 2.3.6.4. punktą

SND ciklo bandymas

1

Žr. 2.3.6.5. punktą

Aukštos temperatūros valkšnumo bandymas

1

Žr. 2.3.6.6. punktą

Deginimo bandymas

1

Žr. 2.6. punktą

Smūgio bandymas

1

Žr. 2.7. punktą

Numetimo bandymas

1

Žr. 2.8. punktą

Kyšulio sukimo momento bandymas

1

Žr. 2.9. punktą

Rūgštinės aplinkos bandymas

1

Žr. 2.10. punktą

Ultravioletinio spinduliavimo bandymas

1

Žr. 2.11. punktą

2.1.   Mechaniniai bandymai

Bendrieji reikalavimai

Mechaninių bandymų atlikimo dažnumas

2.1.1.1.1.   Metalinių balionų bandymų atlikimo dažnumas: 1 balionas iš kiekvienos partijos gamybos metu ir atliekant tipo bandymus, žr. 1 lentelę.

Nelygūs bandiniai ištiesinami šaltojo presavimo būdu.

Visų bandinių virintinės siūlės mechaniniu būdu sulyginamos su pagrindinio metalo paviršiumi, pašalinant perteklinį metalą.

Su metaliniais balionais atliekami 1 lentelėje aprašyti bandymai.

Balionų, turinčių tik vieną žiedinę virintinę siūlę (dvi dalys), bandiniai imami iš 2 priedėlio 1 brėž. nurodytų vietų.

Balionų, turinčių išilgines ir žiedines virintines siūles (trys arba daugiau dalių), bandiniai imami iš 2 priedėlio 2 brėž. nurodytų vietų.

2.1.1.1.2.   Iš kompozicinės medžiagos pagamintų balionų bandymų atlikimo dažnumas:

| a) | gamybos metu – 1 balionas iš kiekvienos partijos, |
| --- | --- |

a)

gamybos metu – 1 balionas iš kiekvienos partijos,

| b) | atliekant tipo bandymus, žr. 2 lentelę. |
| --- | --- |

b)

atliekant tipo bandymus, žr. 2 lentelę.

2.1.1.2.   Visi mechaniniai bandymai, skirti patikrinti įtempiui atsparių baliono gaubtų pirminės medžiagos ir virintinių siūlių savybes, atliekami su gatavų balionų bandiniais.

Bandymų rūšys ir bandymų rezultatų vertinimas

Su kiekvienu baliono pavyzdžiu atliekami bandymai

2.1.2.1.1.   Jei tai balionai su išilginėmis ir žiedinėmis virintinėmis siūlėmis (trys dalys), bandiniai imami iš šio priedo 2 priedėlio 1 brėž. nurodytų vietų:

| a) | vienas pagrindinės medžiagos tempimo bandymas; bandinys imamas išilgine kryptimi (jei neįmanoma, galima paimti žiedine kryptimi); |
| --- | --- |

a)

vienas pagrindinės medžiagos tempimo bandymas; bandinys imamas išilgine kryptimi (jei neįmanoma, galima paimti žiedine kryptimi);

| b) | vienas pagrindinės dugno medžiagos tempimo bandymas; |
| --- | --- |

b)

vienas pagrindinės dugno medžiagos tempimo bandymas;

| c) | vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai išilginei virintinei siūlei; |
| --- | --- |

c)

vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai išilginei virintinei siūlei;

| d) | vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai žiedinei virintinei siūlei; |
| --- | --- |

d)

vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai žiedinei virintinei siūlei;

| e) | vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių; |
| --- | --- |

e)

vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių;

| f) | vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių; |
| --- | --- |

f)

vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių;

| g) | vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių; |
| --- | --- |

g)

vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių;

| h) | vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių; ir |
| --- | --- |

h)

vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių; ir

| i) | vienas virintinės dalies makroskopinis bandymas; |
| --- | --- |

i)

vienas virintinės dalies makroskopinis bandymas;

(ml, m2) Mažiausiai du makroskopiniai vožtuvo kyšulio ir (arba) plokštelės dalių bandymai, kai vožtuvai sumontuoti šoninėje sienelėje, kaip nurodyta 2.4.2. punkte.

2.1.2.1.2.   Jei tai balionai tik su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis (dvi dalys), bandiniai imami iš šio priedo 2 priedėlio 2a ir 2b brėž. nurodytų vietų.

2.1.2.1.1. punkte nurodyti bandymai, išskyrus netaikomus c, e ir f papunkčius. Bandinys pagrindinės medžiagos tempimo bandymui imamas iš 2.1.2.1.1. punkto a arba b papunkčiuose nurodytų vietų.

2.1.2.1.3.   Nepakankamai lygūs bandiniai ištiesinami šaltojo presavimo būdu.

2.1.2.1.4.   Visų bandinių virintinės siūlės mechaniniu būdu sulyginamos su pagrindinio metalo paviršiumi, pašalinant perteklinį metalą.

Tempimo bandymas

Pagrindinio metalo tempimo bandymas

2.1.2.2.1.1.   Tempimo bandymas atliekamas pagal Europos normas EN 876, EN 895 ir EN 10002–1.

2.1.2.2.1.2.   Nustatytos takumo įtempio, tempiamojo stiprio ir trūkstamosios ištįsos vertės turi atitikti šio priedo 1.3. punkte nustatytas metalo charakteristikas.

Virintinių siūlių tempimo bandymas

2.1.2.2.2.1.   Šis tempimo bandymas statmena virintinei siūlei kryptimi turi būti atliekamas naudojant sumažinto skerspjūvio bandinį, kurio plotis yra 25 mm, o ilgis, skaičiuojant nuo virintinės siūlės kraštų, yra ne didesnis nei 15 mm, kaip parodyta šio priedo 3 priedėlio 2 brėžinyje.

Virš šios vidurinės dalies bandinio plotis turi tolydžiai didėti.

2.1.2.2.2.2.   Gauta tempiamojo stiprio vertė turi atitikti minimalius EN 10120 reikalavimus.

Lenkimo bandymas

2.1.2.3.1.   Suvirintųjų dalių lenkimo bandymas atliekamas pagal ISO 7438:2000 ir ISO 7799:2000 standartus bei pagal Europos normą EN 910. Lenkimo bandymai atliekami įtempiant vidinį paviršių ir įtempiant išorinį paviršių.

2.1.2.3.2.   Bandinyje neturi atsirasti įtrūkių, kai jis lenkiamas aplink velenėlį taip, kad atstumas tarp vidinių bandinio kraštų yra didesnis už velenėlio skersmenį + 3a (žr. šio priedo 3 priedėlio 1 brėž.).

2.1.2.3.3.   Velenėlio skersmens ir bandinio storio santykis n neturi viršyti šioje lentelėje pateiktų verčių:

| Tikrasis tempiamasis stipris Rt (N/mm2) | Vertė (n) |
| --- | --- |
| iki 440 (imtinai) | 2 |
| nuo 440 iki 520 (imtinai) | 3 |
| daugiau kaip 520 | 4 |

Tikrasis tempiamasis stipris Rt (N/mm2)

Vertė (n)

iki 440 (imtinai)

2

nuo 440 iki 520 (imtinai)

3

daugiau kaip 520

4

Tempimo ir lenkimo bandymų kartojimas

2.1.2.4.1.   Tempimo ir lenkimo bandymus leidžiama kartoti. Antrajam bandymui naudojami du bandiniai, paimti iš to paties baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai yra priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.2.   Trūkimo bandymas esant hidrauliniam slėgiui

Bandymo sąlygos

Ant balionų, su kuriais atliekamas šis bandymas, turi būti įrašai, kuriuos siūloma dėti ant slėgio veikiamos baliono dalies.

2.2.1.1.   Trūkimo bandymas esant hidrauliniam slėgiui turi būti atliekamas naudojant įrangą, kuria galima slėgį didinti tolygiai, kol balionas įtrūksta, registruojant slėgio pokytį per laiko tarpą. Didžiausias srautas bandymo metu neturėtų viršyti 3 % baliono talpos per minutę.

Bandymo aiškinimas

Patvirtinti trūkimo bandymo aiškinimo kriterijai

2.2.2.1.1.   Metalinio baliono tūrio plėtimasis, kuris yra lygus vandens tūriui, panaudotam nuo slėgio didėjimo pradžios iki įtrūkimo momento;

2.2.2.1.2.   Įtrūkimo ir jo kraštų formos tyrimas;

2.2.2.1.3.   Trūkstamasis slėgis.

Priimamosios bandymų sąlygos

2.2.3.1.   Išmatuotas trūkstamasis slėgis (Pr) neturi būti jokiomis aplinkybėmis mažesnis kaip 2,25 · 3 000 = 6 750 kPa.

2.2.3.2.   Specifinis metalinio baliono tūrio pokytis įtrūkimo momentu neturi būti mažesnis kaip:

20 %, jei metalinio baliono ilgis didesnis nei skersmuo;

17 %, jei metalinio baliono ilgis neviršija skersmens.

8 % specialaus metalinio baliono atveju, kaip nurodyta 5 priedėlio 1 p. A, B ir C brėž.

Per trūkimo bandymą balionas neturi sutrupėti.

2.2.3.3.1.   Pagrindinis trūkis neturi pasižymėti trapumu, t. y. trūkio kraštai turi būti ne spinduliniai, bet nukreipti kampu į skersmeninę plokštumą, o jų plotas turi mažėti per visą storį.

2.2.3.3.2.   Trūkyje neturi būti matoma aiškių metalo defektų. Virintinė siūlė turi būti tokia pat tvirta kaip originalus metalas (geriau dar tvirtesnė).

Kai bandomi iš kompozicinės medžiagos pagaminti balionai, įtrūkyje neturi būti matoma jokių struktūros defektų.

2.2.3.4.   Trūkimo bandymo kartojimas

Trūkimo bandymą leidžiama kartoti. Antrasis trūkimo bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.3.   Hidraulinis bandymas

2.3.1.   Baliono tipą, kuris pateiktas tvirtinimui, atitinkantys balionai (be pagalbinių reikmenų, bet su uždarytomis išleidimo angomis) turi išlaikyti 3 000 kPa vidinį hidraulinį slėgį: neturi atsirasti nuotėkių arba ilgalaikės deformacijos; taikomi nurodyti reikalavimai:

2.3.2.   Vandens slėgis balione turi didėti tolygiai, kol bus pasiektas 3 000 kPa dydžio bandymo slėgis.

2.3.3.   Bandymo sąlygų poveikis balionui turi būti pakankamai ilgas, kad būtų galima nustatyti, ar slėgis nekrenta ir ar galima garantuoti baliono sandarumą.

2.3.4.   Po bandymo neturi būti matoma jokių ilgalaikės baliono deformacijos požymių.

2.3.5.   Atmetamas bet koks bandymo neišlaikęs balionas.

Su balionais, pagamintais iš kompozicinės medžiagos, atliekami papildomi hidrauliniai bandymai

Aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymas

2.3.6.1.1.   Bandymo procedūra

Pagal šią procedūrą gatavam balionui taikomi slėgio ciklai, kurių maksimalus skaičius siekia 20 000 ciklų:

| a) | bandytiną balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio; |
| --- | --- |

a)

bandytiną balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio;

| b) | balionui taikykite ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio ciklus ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta;
  šis ciklas atliekamas bent 10 000 kartų ir tęsiamas tol, kol bus pasiekta 20 000 kartų, jeigu prieš įtrūkstant nenustatoma nuotėkio; |
| --- | --- |

b)

balionui taikykite ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio ciklus ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta;

šis ciklas atliekamas bent 10 000 kartų ir tęsiamas tol, kol bus pasiekta 20 000 kartų, jeigu prieš įtrūkstant nenustatoma nuotėkio;

| c) | pranešama apie ciklų iki suirimo skaičių, taip pat nurodoma suirimo kilimo vieta ir pateikiamas jo aprašymas. |
| --- | --- |

c)

pranešama apie ciklų iki suirimo skaičių, taip pat nurodoma suirimo kilimo vieta ir pateikiamas jo aprašymas.

2.3.6.1.2.   Bandymo aiškinimas

Kol neatlikta 10 000 ciklų, balionas neturi sutrupėti arba neturi būti nuotėkio.

Atlikus 10 000 ciklų, prieš trūkimą neturi būti nuotėkio iš baliono.

2.3.6.1.3.   Pakartotinis bandymas

Aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

Aukštos temperatūros slėgio ciklų bandymas

2.3.6.2.1.   Bandymo procedūra

Su balionais atliekamas ciklinis bandymas, per kurį neturi būti trūkimo, nuotėkio, pluoštas neturi suirti:

| a) | bandomąjį balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio; |
| --- | --- |

a)

bandomąjį balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio;

| b) | 48 valandas kondicionuokite 0 kPa slėgioe, 65 °C temperatūros ir 95 % ar didesnės santykinės drėgmės poveikio sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

48 valandas kondicionuokite 0 kPa slėgioe, 65 °C temperatūros ir 95 % ar didesnės santykinės drėgmės poveikio sąlygomis;

| c) | taikoma 3 600 hidrostatinio slėgio ciklų ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio, 65 °C temperatūros ir 95 % drėgmės poveikio sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

taikoma 3 600 hidrostatinio slėgio ciklų ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio, 65 °C temperatūros ir 95 % drėgmės poveikio sąlygomis.

Po slėgio ciklų aukštoje temperatūroje balionai pateikiami išorinio nuotėkio bandymui; tada pagal trūkimo bandymo tvarką taikomas hidrostatinis slėgis.

2.3.6.2.2.   Bandymo aiškinimas

Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta 2.3.6.3. punkte.

Balione turi būti pasiekta bent 85 % trūkstamojo slėgio.

2.3.6.2.3.   Pakartotinis bandymas

Aukštos temperatūros slėgio ciklų bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

Išorinio nuotėkio bandymas

2.3.6.3.1.   Bandymo procedūra

3 000 kPa slėgio poveikio sąlygomis balionas panardinamas į muiliną vandenį, kad būtų galima aptikti nuotėkį (burbulų bandymas).

2.3.6.3.2.   Bandymo aiškinimas

Balione neturi būti jokio nuotėkio.

2.3.6.3.3.   Pakartotinis bandymas

Išorinio nuotėkio bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama. Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

Prasisunkimo bandymas

2.3.6.4.1.   Bandymo procedūra

Visi bandymai atliekami 40 °C temperatūroje 80 % baliono tūrio užpildant pramoniniu propanu.

Bandymas atliekamas mažiausiai 8 savaites, kol struktūroje bent 500 valandų laikotarpiu pastebimas pastovus sunkimasis.

Tada išmatuojama baliono svorio netekties sparta.

Nubraižomas masės pokyčio per tam tikrą skaičių dienų grafikas.

2.3.6.4.2.   Bandymo aiškinimas

Masės netekties sparta turi būti mažesnė kaip 0,15 g/val.

2.3.6.4.3.   Pakartotinis bandymas

Prasisunkimo bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama. Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

SND ciklų bandymas

2.3.6.5.1.   Bandymo procedūra

Po sėkmingo prasisunkimo bandymo balionas pateikiamas aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymui pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.

Balionas padalijamas į dalis ir apžiūrima tarpiklio ir (arba) galo kyšulio sąsaja.

2.3.6.5.2.   Bandymo aiškinimas

Balionas turi atitikti aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymo reikalavimus.

Apžiūrėjus baliono tarpiklio ir (arba) galo kyšulio sąsają, neturi būti pastebėta jokių nusidėvėjimo požymių, pvz., trūkimo dėl nuovargio arba elektrostatinio išlydžio.

2.3.6.5.3.   Pakartotinis bandymas

SND ciklų bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

Aukštos temperatūros valkšnumo bandymas

2.3.6.6.1.   Bendrosios nuostatos

Šis bandymas atliekamas tik su balionais, kurie pagaminti iš kompozicinės medžiagos, naudojant dervos rišiklį, kurio stiklėjimo temperatūra (TG) žemesnė už projektinę +50 °C temperatūrą.

2.3.6.6.2.   Bandymo procedūra

Vienas gatavas balionas bandomas taip:

| a) | Balionui taikomas 3 000 kPa slėgis ir lentelėje pagal bandymo trukmę nustatyta temperatūra:
  3 lentelė.
  Bandymo temperatūra, susijusi su aukštos temperatūros valkšnumo bandymo trukme






  T (°C) | Poveikio laikas (val.) |
| --- | --- | --- |
| 100 | 200 |
| 95 | 350 |
| 90 | 600 |
| 85 | 1 000 |
| 80 | 1 800 |
| 75 | 3 200 |
| 70 | 5 900 |
| 65 | 11 000 |
| 60 | 21 000 |

a)

Balionui taikomas 3 000 kPa slėgis ir lentelėje pagal bandymo trukmę nustatyta temperatūra:

3 lentelė.

Bandymo temperatūra, susijusi su aukštos temperatūros valkšnumo bandymo trukme

T (°C)

Poveikio laikas (val.)

100

200

95

350

90

600

85

1 000

80

1 800

75

3 200

70

5 900

65

11 000

60

21 000

| b) | Balionas pateikiamas išorinio nuotėkio bandymui. |
| --- | --- |

b)

Balionas pateikiamas išorinio nuotėkio bandymui.

2.3.6.6.3.   Bandymo aiškinimas

Didžiausias leidžiamas tūrio padidėjimas – 5 %. Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.4.3. punkte, ir trūkimo bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.

2.3.6.6.4.   Pakartotinis bandymas

Aukštos temperatūros valkšnumo bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.4.   Neardomasis bandymas

Radiografinis tyrimas

2.4.1.1.   Virintinių siūlių radiografija turi būti atliekama laikantis ISO aprašo R 1106 reikalavimų pagal B kategoriją.

2.4.1.2.   Jeigu naudojamas vielinio tipo indikatorius, mažiausias matomos vielos skersmuo negali būti didesnis kaip 0,10 mm.

Jeigu naudojamas laiptinio ir skylėtojo tipo indikatorius, mažiausios matomos skylės skersmuo negali būti didesnis kaip 0,25 mm.

2.4.1.3.   Virintinių siūlių rentgenogramos vertinimas turi būti grindžiamas originaliomis plėvelėmis, laikantis ISO 2504 standarto 6 punkte nurodytos praktikos.

Nepriimtini tokie defektai:

įtrūkiai, reikalavimų neatitinkančios virintinės siūlės arba nevisiškai suvirinta siūlė.

2.4.1.4.1.   Kai baliono sienelės storis ≥ 4 mm, toliau išvardyti intarpai priimtini:

bet koks ne didesnis kaip a/4 mm dujų intarpas;

bet koks didesnis kaip a/4 mm, bet ne didesnis kaip a/3 mm dujų intarpas, esantis daugiau kaip 25 mm atstumu nuo kito dujų intarpo, didesnio kaip a/4 mm, bet ne didesnio kaip a/3 mm;

bet koks pailgas intarpas ar bet kokios linija išsidėsčiusių apskritųjų intarpų grupelės, jeigu jų ilgis (virintinėje siūlėje, kurios ilgis 12a) yra ne didesnis kaip 6 mm;

dujų intarpai bet kokioje 100 mm ilgio virintinėje siūlėje, jeigu bendras visų porų plotas ne didesnis kaip 2a mm2.

2.4.1.4.2.   Kai baliono sienelės storis < 4 mm, priimtini toliau išvardyti intarpai:

bet koks ne didesnis kaip a/2 mm dujų intarpas;

bet koks didesnis kaip a/2 mm, bet ne didesnis kaip a/1,5 mm dujų intarpas, esantis daugiau kaip 25 mm atstumu nuo kito dujų intarpo, didesnio kaip a/2 mm, bet ne didesnio kaip a/1,5 mm;

bet koks pailgas intarpas ar bet kokios linija išsidėsčiusių apskritųjų intarpų grupelės, jeigu jų ilgis (virintinėje siūlėje, kurios ilgis 12a) yra ne didesnis kaip 6 mm;

dujų intarpai bet kokioje 100 mm ilgio virintinėje siūlėje, jeigu bendras visų porų plotas ne didesnis nei 2a mm2.

2.4.2.   Makroskopinis tyrimas

Atlikus makroskopinį virintinės siūlės, skerspjūvio tyrimą, turi būti nustatyta, kad bet kokia rūgštimi apdorotas paviršius visiškai susilydęs ir nepastebima jokių suvirinimo trūkumų, didesnių intarpų ar kitokių defektų.

Jeigu yra abejonių, įtartinose srityse turi būti atliekamas mikroskopinis tyrimas.

2.5.   Metalinių balionų virintinių siūlių išorės patikrinimas

2.5.1.   Šis tyrimas atliekamas suvirinus virintinę siūlę.

Tiriamas suvirintinis paviršius turi būti gerai apšviestas, nuo jo turi būti nuvalytas tepalas, dulkės, pašalintos liekamosios nuodegos ar bet koks apsauginis sluoksnis.

2.5.2.   Pridėtinis suvirinimo metalas su pagrindiniu metalu turi būti vientisai susilydęs ir neišėsdintas. Suvirintiniame ir šalia jo esančiame baliono sienelės paviršiuje neturi būti įtrūkių, įdubų ar akytų sujungimų. Suvirintinis paviršius turi būti taisyklingas ir lygus. Jei buvo panaudota sandūrinio suvirinimo virintinė siūlė, perteklinis siūlės storis turi neviršyti 1/4 virintinės siūlės pločio.

2.6.   Deginimo bandymas

2.6.1.   Bendrosios nuostatos

Deginimo bandymu siekiama įrodyti, kad balionas turi konstrukcijoje nurodytą apsaugos nuo gaisro sistemą, apsaugančią balioną nuo trūkimo atliekant nustatytomis sąlygomis bandymus su ugnimi. Gamintojas turi aprašyti visos apsaugos nuo gaisro sistemos veikimą, įskaitant suprojektuotą slėgio kritimą iki atmosferinio slėgio lygio. Laikoma, kad bet koks balionas atitiko šio bandymo reikalavimus, jeigu jo savybės atitinka šias pirminio baliono savybes:

| a) | tas pats tipo patvirtinimo turėtojas, |
| --- | --- |

a)

tas pats tipo patvirtinimo turėtojas,

| b) | tokia pati forma (cilindrinė, speciali forma), |
| --- | --- |

b)

tokia pati forma (cilindrinė, speciali forma),

| c) | tokia pati medžiaga, |
| --- | --- |

c)

tokia pati medžiaga,

| d) | tokio paties storio arba storesnė sienelė, |
| --- | --- |

d)

tokio paties storio arba storesnė sienelė,

| e) | toks pat arba mažesnis skersmuo (cilindrinis balionas), |
| --- | --- |

e)

toks pat arba mažesnis skersmuo (cilindrinis balionas),

| f) | toks pat arba mažesnis aukštis (specialios formos balionas), |
| --- | --- |

f)

toks pat arba mažesnis aukštis (specialios formos balionas),

| g) | toks pat arba mažesnis išorės paviršius, |
| --- | --- |

g)

toks pat arba mažesnis išorės paviršius,

| h) | tokia pati prie baliono prijungtų pagalbinių priedų konfigūracija (2). |
| --- | --- |

h)

tokia pati prie baliono prijungtų pagalbinių priedų konfigūracija (2).

2.6.2.   Baliono įrengimas

| a) | Balionas montuojamas gamintojo nustatytoje vietoje, jo dugnas turi būti apie 100 mm virš ugnies šaltinio. |
| --- | --- |

a)

Balionas montuojamas gamintojo nustatytoje vietoje, jo dugnas turi būti apie 100 mm virš ugnies šaltinio.

| b) | Turi būti naudojama uždanga, kuria lydusis kištukas (PRD), jei yra, apsaugomas nuo tiesioginės liepsnos. Apsaugos priemonės neturi liestis su lydžiuoju kištuku. |
| --- | --- |

b)

Turi būti naudojama uždanga, kuria lydusis kištukas (PRD), jei yra, apsaugomas nuo tiesioginės liepsnos. Apsaugos priemonės neturi liestis su lydžiuoju kištuku.

| c) | Bandymo metu suirus bet kokiam vožtuvui, detalei arba vamzdeliui, kurie nėra apsaugos sistemos dalis, rezultatas anuliuojamas. |
| --- | --- |

c)

Bandymo metu suirus bet kokiam vožtuvui, detalei arba vamzdeliui, kurie nėra apsaugos sistemos dalis, rezultatas anuliuojamas.

| d) | Trumpesni kaip 1,65 m balionai: baliono centras turi būti virš ugnies šaltinio centro. |
| --- | --- |

d)

Trumpesni kaip 1,65 m balionai: baliono centras turi būti virš ugnies šaltinio centro.

1,65 m ilgio arba ilgesni balionai: jeigu vienoje baliono pusėje sumontuotas slėgio ribotuvas, ugnies šaltinis turi būti priešingoje baliono pusėje. Jei slėgio ribotuvai yra abejose baliono pusėse ar daugiau kaip vienoje vietoje išilgai baliono, ugnies šaltinio centras turi būti per vidurį tarp toliausiai horizontalioje plokštumoje vienas nuo kito nutolusių slėgio ribotuvų.

2.6.3.   Ugnies šaltinis

Nuolatinio 1,65 m ilgio ugnies šaltinio liepsna turi turėti tiesioginio poveikio baliono paviršiui per visą jo skersmenį.

Ugnies šaltiniui galima naudoti bet kokius degalus, jei šaltinis tiekia vienodą šilumą, kurios pakanka išlaikyti nustatytą bandymo temperatūrą, kol balionas ištuštinamas. Ugnies naudojimas turi būti išsamiai aprašytas, kad būtų galima atgaminti baliono įšilimo spartą. Rezultatas anuliuojamas dėl bet kokio suirimo ar ugnies šaltinio nesuderinamumo bandymo metu.

2.6.4.   Temperatūros ir slėgio matavimai

Per deginimo bandymą matuojami tokie elementai:

| a) | liepsnos temperatūra tiesiogiai po balionu ties jo dugnu mažiausiai dvejose vietose, viena nuo kitos nutolusiose ne didesniu kaip 0,75 m atstumu; |
| --- | --- |

a)

liepsnos temperatūra tiesiogiai po balionu ties jo dugnu mažiausiai dvejose vietose, viena nuo kitos nutolusiose ne didesniu kaip 0,75 m atstumu;

| b) | baliono dugno sienelės temperatūra; |
| --- | --- |

b)

baliono dugno sienelės temperatūra;

| c) | sienelės temperatūra 25 mm atstumu nuo slėgio ribotuvo; |
| --- | --- |

c)

sienelės temperatūra 25 mm atstumu nuo slėgio ribotuvo;

| d) | sienelės temperatūra baliono viršuje, ugnies šaltinio centre; |
| --- | --- |

d)

sienelės temperatūra baliono viršuje, ugnies šaltinio centre;

| e) | slėgis baliono viduje. |
| --- | --- |

e)

slėgis baliono viduje.

Turi būti naudojama metalinė apsauga, apsauganti termoporas nuo tiesioginio ugnies poveikio. Kitu atveju termoporas galima įdėti į metalo blokus, kurių plotas mažesnis kaip 25 mm2. Per bandymą termoporų temperatūra ir baliono slėgis registruojami 2 sekundžių arba mažesniais intervalais.

2.6.5.   Bendrieji bandymo reikalavimai

| a) | 80 % baliono tūrio pripildoma SND (pramoniniai degalai) ir bandoma horizontalioje padėtyje darbinio slėgio poveikio sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

80 % baliono tūrio pripildoma SND (pramoniniai degalai) ir bandoma horizontalioje padėtyje darbinio slėgio poveikio sąlygomis;

| b) | iškart po uždegimo liepsna turi turėti poveikio per visą 1,65 m ilgio ugnies šaltinį skersai baliono paviršiaus; |
| --- | --- |

b)

iškart po uždegimo liepsna turi turėti poveikio per visą 1,65 m ilgio ugnies šaltinį skersai baliono paviršiaus;

| c) | per 5 minutes nuo uždegimo bent viena termopora turi parodyti, kad temperatūra tiesiogiai po balionu yra ne mažesnė kaip 590 °C. Ši temperatūra turi būti palaikoma iki pat bandymo pabaigos, kol balione neliks viršslėgio; |
| --- | --- |

c)

per 5 minutes nuo uždegimo bent viena termopora turi parodyti, kad temperatūra tiesiogiai po balionu yra ne mažesnė kaip 590 °C. Ši temperatūra turi būti palaikoma iki pat bandymo pabaigos, kol balione neliks viršslėgio;

| d) | bandymo sąlygos neturi palengvėti dėl aplinkos sąlygų (pvz., lietaus, vidutinio ir (arba) didelio stiprumo vėjo ir t. t.). |
| --- | --- |

d)

bandymo sąlygos neturi palengvėti dėl aplinkos sąlygų (pvz., lietaus, vidutinio ir (arba) didelio stiprumo vėjo ir t. t.).

2.6.6.   Bandymo rezultatai

| a) | Jei balionas įtrunka, bandymo rezultatai anuliuojami. |
| --- | --- |

a)

Jei balionas įtrunka, bandymo rezultatai anuliuojami.

| b) | Jei slėgis bandymo metu viršija 3 700 kPa, t. y. 136 % nustatytojo PRV slėgio (2 700 kPa), bandymo rezultatas anuliuojamas.
  Jei slėgis būtų nuo 3 000 iki 3 700 kPa, bandymo rezultatas anuliuojamas tik tuo atveju, jei pastebima plastikinių dalių deformacija. |
| --- | --- |

b)

Jei slėgis bandymo metu viršija 3 700 kPa, t. y. 136 % nustatytojo PRV slėgio (2 700 kPa), bandymo rezultatas anuliuojamas.

Jei slėgis būtų nuo 3 000 iki 3 700 kPa, bandymo rezultatas anuliuojamas tik tuo atveju, jei pastebima plastikinių dalių deformacija.

| c) | Tuo atveju, jei apsaugos sistemos veikimas neatitinka gamintojo aprašo ir dėl to palengvėja bandymo sąlygos, rezultatas anuliuojamas. |
| --- | --- |

c)

Tuo atveju, jei apsaugos sistemos veikimas neatitinka gamintojo aprašo ir dėl to palengvėja bandymo sąlygos, rezultatas anuliuojamas.

| d) | SND nuotėkis pro baliono, pagaminto iš kompozicinės medžiagos, paviršių yra leidžiamas, jeigu jis yra kontroliuojamas. Rezultatai anuliuojami, jei nepraėjus 2 minutėms nuo bandymo pradžios pastebimas dujinės būsenos SND nuotėkis arba nuotėkio apimtis yra didesnė kaip 30 litrų per minutę. |
| --- | --- |

d)

SND nuotėkis pro baliono, pagaminto iš kompozicinės medžiagos, paviršių yra leidžiamas, jeigu jis yra kontroliuojamas. Rezultatai anuliuojami, jei nepraėjus 2 minutėms nuo bandymo pradžios pastebimas dujinės būsenos SND nuotėkis arba nuotėkio apimtis yra didesnė kaip 30 litrų per minutę.

| e) | Rezultatai pateikiami bandymo santraukoje, į kurią įtraukiami bent tokie kiekvieno baliono duomenys:






  — | baliono konfigūracijos aprašas, |
| --- | --- | --- |

e)

Rezultatai pateikiami bandymo santraukoje, į kurią įtraukiami bent tokie kiekvieno baliono duomenys:

—

baliono konfigūracijos aprašas,

| — | baliono įrengimo ir PRD nuotrauka, |
| --- | --- |

—

baliono įrengimo ir PRD nuotrauka,

| — | taikytas metodas, įskaitant laiko intervalą tarp matavimų, |
| --- | --- |

—

taikytas metodas, įskaitant laiko intervalą tarp matavimų,

| — | laikas nuo ugnies uždegimo iki SND išleidimo pradžios ir tikrasis slėgis, |
| --- | --- |

—

laikas nuo ugnies uždegimo iki SND išleidimo pradžios ir tikrasis slėgis,

| — | laikas, per kurį pasiekiamas atmosferinis slėgis, |
| --- | --- |

—

laikas, per kurį pasiekiamas atmosferinis slėgis,

| — | slėgio ir temperatūros schemos. |
| --- | --- |

—

slėgio ir temperatūros schemos.

2.7.   Smūgio bandymas

2.7.1.   Bendrosios nuostatos

Gamintojo nuožiūra visi smūgio bandymai atliekami su vienu balionu arba kiekvienas bandymas atliekamas su skirtingu balionu.

Bandymo procedūra

Šiam bandymui kaip skystoji terpė naudojamas vandens ir (arba) glikolio mišinys arba kitas skystis, kurio užšalimo temperatūra žema ir kuris nedaro poveikio baliono medžiagos savybėms.

Balionas pripildomas skystosios terpės tiek, kad svoris būtų lygus 80 % SND, kurių etaloninė masė 0,568 kg/l, užpildo, statomas lygiagrečiai transporto priemonės, kurioje jį ketinama naudoti (greitis V – 50 km/h), ilgio ašiai (1 brėž. x ašis) priešais horizontaliai ir statmenai baliono judėjimo krypčiai pritvirtintą masyvų pleištą.

Pleištas montuojamas taip, kad baliono sunkio centras susidurtų su pleišto centru.

Pleišto kampas α turi būti 90 laipsnių, o smūgio taškas suapvalinamas iki maksimalaus 2,5 mm spindulio. L pleištas turi būti bent tokio ilgio kaip baliono plotis, atsižvelgiant į baliono judėjimą bandymo metu. Pleišto aukštis H turi būti bent 600 milimetrų.

1 brėž.

Smūgio bandymo procedūros aprašas

Image

Tuo atveju, jei balioną transporto priemonėje galima sumontuoti daugiau kaip vienoje padėtyje, turi būti išbandyta kiekviena padėtis.

Po šio bandymo balionas pateikiamas išorinio nuotėkio bandymui, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.

2.7.3.   Bandymo aiškinimas

Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.

2.7.4.   Pakartotinis bandymas

Smūgio bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.8.   Numetimo bandymas

2.8.1.   Bandymo procedūra

Su vienu gatavu balionu turi būti atliekamas numetimo bandymas aplinkos temperatūroje (neveikiant vidiniam slėgiui ir neprijungus vožtuvų). Paviršius, ant kurio balionai metami, turi būti lygus horizontalus betono pagrindas arba grindys.

Numetimo aukštis (Hd) turi būti 2 m (matuojama iki žemiausio baliono taško).

Tas pats tuščias balionas metamas:

| — | horizontalioje padėtyje; |
| --- | --- |

—

horizontalioje padėtyje;

| — | vertikalioje padėtyje ant kiekvieno galo; |
| --- | --- |

—

vertikalioje padėtyje ant kiekvieno galo;

| — | 45° kampu. |
| --- | --- |

—

45° kampu.

Po numetimo bandymo balionas pateikiamas ciklų bandymui aplinkos temperatūros slėgio poveikio sąlygomis pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.

2.8.2.   Bandymo aiškinimas

Balionai turi atitikti ciklų bandymo aplinkos temperatūros slėgio poveikio sąlygomis reikalavimus pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.

2.8.3.   Pakartotinis bandymas

Numetimo bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.9.   Kyšulio sukimo momento bandymas

2.9.1.   Bandymo procedūra

Baliono korpusas laikomas taip, kad nesisuktų, ir kiekvieno galo kyšuliui taikomas sukimo momentas, du kartus didesnis už gamintojo nurodytą vožtuvo arba PRD įrengimo sukimo momentą: pirmiau sukama srieginės jungties priveržimo kryptimi, po to – atveržimo kryptimi ir galiausiai vėl priveržimo kryptimi.

Tada balionui taikomas išorinio nuotėkio bandymas pagal šio priedo 2.3.6.3. punkto reikalavimus.

2.9.2.   Bandymo aiškinimas

Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.

2.9.3.   Pakartotinis bandymas

Kyšulio sukimo momento bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.10.   Rūgštinės aplinkos bandymas

2.10.1.   Bandymo procedūra

Užbaigtas balionas 100 valandų veikiamas 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorių rūgštis, kurios specifinis sunkis 1,219) ir taikomas 3 000 kPa slėgis. Per bandymą bent 20 % bendro baliono ploto turi pasidengto sieros rūgšties tirpalu.

Tada balionas pateikiamas trūkimo bandymui, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.

2.10.2.   Bandymo aiškinimas

Išmatuotas trūkstamasis slėgis turi siekti bent 85 % baliono trūkstamojo slėgio.

2.10.3.   Pakartotinis bandymas

Rūgštinės aplinkos bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

2.11.   Ultravioletinės (UV) spinduliuotės bandymas

2.11.1.   Bandymo procedūra

Kai balionas veikiamas tiesioginės saulės šviesos (taip pat ir per stiklą), UV spinduliuotė gali paveikti polimerines medžiagas. Todėl gamintojas turi įrodyti, kad išorinio sluoksnio medžiaga gali būti atspari UV spinduliuotei visą 20 metų naudojimo trukmę.

| a) | Jei išorinis sluoksnis atlieka mechaninę (svorio laikymo) funkciją, po tipinės UV spinduliuotės poveikio su balionu atliekamas trūkimo bandymas pagal šio priedo 2.2. punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

a)

Jei išorinis sluoksnis atlieka mechaninę (svorio laikymo) funkciją, po tipinės UV spinduliuotės poveikio su balionu atliekamas trūkimo bandymas pagal šio priedo 2.2. punkto reikalavimus.

| b) | Jei išorinis sluoksnis atlieka apsauginę funkciją, gamintojas turi įrodyti, kad danga 20 metų išliks sveika ir apatinius struktūros sluoksnius apsaugos nuo atitinkamos UV spinduliuotės. |
| --- | --- |

b)

Jei išorinis sluoksnis atlieka apsauginę funkciją, gamintojas turi įrodyti, kad danga 20 metų išliks sveika ir apatinius struktūros sluoksnius apsaugos nuo atitinkamos UV spinduliuotės.

2.11.2.   Bandymo aiškinimas

Kai išorinis sluoksnis atlieka mechaninę funkciją, balionas turi atitikti trūkimo bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.

2.11.3.   Pakartotinis bandymas

Ultravioletinio spinduliavimo bandymą leidžiama kartoti.

Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.

Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.

Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.

---

(1)  Šiuos bandinius galima paimti iš vieno baliono.

(2)  Prie baliono galima tvirtinti papildomus pagalbinius reikmenis, atlikti jų pakeitimus ir išplėtimus, neatliekant pakartotinių bandymų, jei apie tai pranešama balionui patvirtinimą suteikusiam administracijos padaliniui ir pripažįstama, kad tai neturės pastebimo neigiamo poveikio. Administracijos padalinys gali prašyti, kad atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą. Balionas ir jo pagalbinių reikmenų konfigūracija nurodomi 2B priedo 1 priedėlyje.

1 priedėlis

1 brėž.

Pagrindinių išilginių sandūrinio suvirinimo siūlių tipai

Image

2 brėž.

Žiedinio sandūriniio suvirinimo siūlė

Image

3 brėž.

Apsagstytų suvirintų plokštelių pavyzdžiai

Image

4 brėž.

Suvirintų žiedų su jungtimi pavyzdžiai

Image

2 priedėlis

1 brėž.

Balionai su išilginėmis ir žiedinėms virintinėmis siūlėmis, bandinių vieta

Image

2a brėž.

Tik balionai su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis ir šone sumontuotais vožtuvų blokais; bandinių vieta

Image

2b brėž.

Tik balionai su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis ir prie galo pritvirtintu vožtuvo kyšuliu ir (arba) plokštele.

Image

3 priedėlis

1 brėž.

Lenkimo bandymo schema

Image

2 brėž.

Bandinys tempimo bandymą atliekant statmenai virintinei siūlei

Image

4 priedėlis

Image

Pastaba: Torasferiniams galams

Formula

H/D ir formos koeficiento C santykis

Image

Formos koeficiento C, skirto H/D, vertės nuo 0,20 iki 0,25

H/D ir formos koeficiento C santykis

Image

Formos koeficiento C, skirto H/D, vertės nuo 0,25 iki 0,50

5 priedėlis

SPECIALIŲJŲ TALPYKLŲ PAVYZDŽIAI

Image

Image

6 priedėlis

MEDŽIAGŲ BANDYMO METODAI

Cheminis atsparumas

Iš kompozicinės medžiagos gaminamo baliono medžiagos bandomos 72 valandas kambario temperatūroje pagal ISO 175 standartą.

Cheminį atsparumą taip pat leidžiama įrodyti naudojant literatūroje pateiktus duomenis.

Patikrinamas suderinamumas su šia terpe:

| a) | stabdžių skysčiu; |
| --- | --- |

a)

stabdžių skysčiu;

| b) | stiklų valikliu; |
| --- | --- |

b)

stiklų valikliu;

| c) | aušinimo skysčiu; |
| --- | --- |

c)

aušinimo skysčiu;

| d) | bešviniu benzinu; |
| --- | --- |

d)

bešviniu benzinu;

| e) | dejonizuoto vandens tirpalu, natrio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %), (kalcio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %) ir sieros rūgštimi, kad pakaktų pasiekti pH 4,0 ± 0,2 tirpalą. |
| --- | --- |

e)

dejonizuoto vandens tirpalu, natrio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %), (kalcio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %) ir sieros rūgštimi, kad pakaktų pasiekti pH 4,0 ± 0,2 tirpalą.

Bandymo priėmimo kriterijai:

| a) | Ištisa
  Termoplastinės medžiagos ištisa po bandymo turi siekti bent 85 % pradinės ištisos. Elastomero ištisa po bandymo turi būti bent kiek didesnė nei 100 %. |
| --- | --- |

a)

Ištisa

Termoplastinės medžiagos ištisa po bandymo turi siekti bent 85 % pradinės ištisos. Elastomero ištisa po bandymo turi būti bent kiek didesnė nei 100 %.

| b) | Sudedamosioms struktūros dalims (pvz., pluoštui)
  Sudedamosios struktūros dalies likutinis stipris po bandymo turi būti bent 80 % pradinio tempiamojo stiprio. |
| --- | --- |

b)

Sudedamosioms struktūros dalims (pvz., pluoštui)

Sudedamosios struktūros dalies likutinis stipris po bandymo turi būti bent 80 % pradinio tempiamojo stiprio.

| c) | Nestruktūrinės sudedamosios dalys (pvz., danga)
  Neturi būti jokių matomų įtrūkių. |
| --- | --- |

c)

Nestruktūrinės sudedamosios dalys (pvz., danga)

Neturi būti jokių matomų įtrūkių.

2.   Kompozicinės medžiagos struktūra

| a) | Rišiklyje įterpti pluoštai







  Tempimo savybės: | ASTM 3039 | Pluošto ir gumos kompozitai |
| --- | --- | --- | --- |
| ASTM D2343 | Stiklas, aramidas (stiklo verpalų tempimo savybės) |
| ASTM D4018.81 | Anglis (nenutrūkstamos gijos tempimo savybės) su specialia pastaba dėl rišiklio |
| Šlyties savybės: | ASTM D2344 | (Lygiagretus tarpsluoksninio pluošto šlyties stiprumas, išmatuotas trumpojo strypo metodu) |

a)

Rišiklyje įterpti pluoštai

Tempimo savybės:

ASTM 3039

Pluošto ir gumos kompozitai

ASTM D2343

Stiklas, aramidas (stiklo verpalų tempimo savybės)

ASTM D4018.81

Anglis (nenutrūkstamos gijos tempimo savybės) su specialia pastaba dėl rišiklio

Šlyties savybės:

ASTM D2344

(Lygiagretus tarpsluoksninio pluošto šlyties stiprumas, išmatuotas trumpojo strypo metodu)

| b) | Sausi pluoštai ant izotensoido formos







  Tempimo savybės: | ASTM D4018.81 | Anglis (nenutrūkstama gija), kiti pluoštai. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Sausi pluoštai ant izotensoido formos

Tempimo savybės:

ASTM D4018.81

Anglis (nenutrūkstama gija), kiti pluoštai.

3.   Apsauginė danga

Tiesioginėje saulės šviesoje UV spinduliuotė kenkia polimerinei medžiagai. Atsižvelgiant į įrengimą, gamintojas turi įrodyti dangos „naudojimo saugumą“.

4.   Termoplastinės sudedamosios dalys

Termoplastinės sudedamosios dalies minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti aukštesnė kaip 70 °C. Struktūros sudedamųjų dalių minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti bent 75 °C.

5.   Termoreaktyviosios sudedamosios dalys

Termoreaktyviosios sudedamosios dalies minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti aukštesnė kaip 70 °C.

6.   Elastomerinės sudedamosios dalys

Elastomerinės sudedamosios dalies stiklėjimo temperatūra (Tg) turi būti žemesnė kaip –40 °C. Stiklėjimo temperatūra turi būti bandoma pagal ISO 6721 „Plastikai. Dinaminių mechaninių savybių nustatymas“. Tg pradžia apskaičiuojama pagal nubraižytą dinaminio standumo ir temperatūros grafiką; nustatant temperatūrą, kai susikerta dvi liestinės, atitinkančios grafiko nuolydžius prieš didelę standumo netektį ir po jos.

---

11 PRIEDAS

DUJŲ ĮPURŠKIMO ĮTAISŲ, DUJŲ MAIŠIKLIŲ ARBA INŽEKTORIŲ IR DEGALŲ TIEKIMO LINIJOS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

Dujų įpurškimo įtaisas arba inžektorius

1.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.10. punktą.

1.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė

1.3.   Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.

1.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

1.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.2.1 punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.

6.15.3.1 punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.

6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).

1.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

Dujų įpurškimo įtaisas arba dujų maišiklis

2.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.10 punktą.

2.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)

| 2 klasė | : | daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| 2A klasė | : | daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 120 kPa. |

2 klasė

:

daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 450 kPa.

2A klasė

:

daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 120 kPa.

2.3.   Klasifikavimo slėgis:

| 2 klasės dalys: | 450 kPa. |
| --- | --- |
| 2A klasės dalys: | 120 kPa. |

2 klasės dalys:

450 kPa.

2A klasės dalys:

120 kPa.

2.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C, kai degalų siurblys sumontuotas baliono išorėje.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

2.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.2.1 punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.

6.15.3.1 punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.

6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).

2.6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Degalų tiekimo linija

3.1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.18. punktą.

3.2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)

Degalų tiekimo linijos gali būti priskiriamos 1, 2 arba 2A klasei.

3.3.   Klasifikavimo slėgis:

| 1 klasės dalys | 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| 2 klasės dalys | 450 kPa. |
| 2A klasės dalys | 120 kPa. |

1 klasės dalys

3 000 kPa.

2 klasės dalys

450 kPa.

2A klasės dalys

120 kPa.

3.4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

3.5.   Bendrosios projektavimo taisyklės: (netaikomos)

Taikomos bandymų procedūros

3.6.1.   1 klasės degalų tiekimo linijoms

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

3.6.2.   2 ir (arba) 2A klasės degalų tiekimo linijoms

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

12 PRIEDAS

DUJŲ DOZAVIMO ĮTAISO, NESUJUNGTO SU DUJŲ ĮPURŠKIMO ĮTAISU (-AIS), PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.11 punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)

| 2 klasė | : | daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 450 kPa. |
| --- | --- | --- |
| 2A klasė | : | daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 120 kPa. |

2 klasė

:

daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 450 kPa.

2A klasė

:

daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 120 kPa.

3.   Klasifikavimo slėgis:

| 2 klasės dalys | 450 kPa. |
| --- | --- |
| 2A klasės dalys | 120 kPa. |

2 klasės dalys

450 kPa.

2A klasės dalys

120 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.3.1 punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.

6.15.4 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).

6.15.5 punktas. Viršslėgio apeinamasis kanalas.

6.   Taikomos bandymų procedūros

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Pastabos:

Dujų dozavimo įtaiso dalys (2 arba 2A klasė) turi būti sandarios, kai tos dalies išleidimo anga (-os) uždaryta (-os).

Per viršslėgio bandymą visos išleidimo angos, įskaitant aušinimo skysčio skyriaus, turi būti uždarytos.

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

13 PRIEDAS

SLĖGIO IR (ARBA) TEMPERATŪROS JUTIKLIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Apibrėžtis

Slėgio jutiklis: žr. šios taisyklės 2.13. punktą.

Temperatūros jutiklis: žr. šios taisyklės 2.13. punktą.

2.   Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):

Slėgio ir temperatūros jutikliai gali būti priskirti 1, 2 arba 2A klasei.

3.   Klasifikavimo slėgis:

| 1 klasės dalys: | 3 000 kPa. |
| --- | --- |
| 2 klasės dalys: | 450 kPa. |
| 2A klasės dalys: | 120 kPa. |

1 klasės dalys:

3 000 kPa.

2 klasės dalys:

450 kPa.

2A klasės dalys:

120 kPa.

4.   Projektinė temperatūra:

nuo –20 °C iki 120 °C.

Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.

5.   Bendrosios projektavimo taisyklės:

6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.

6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).

6.15.6.2 punktas. Dujų srauto blokavimas.

Taikomos bandymų procedūros

6.1.   1 klasės dalims

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |
| Atsparumas sausam karščiui | 15 priedo 13 punktas (1) |
| Sendinimas ozonu | 15 priedo 14 punktas (1) |
| Valkšnumas | 15 priedo 15 punktas (1) |
| Temperatūros ciklas | 15 priedo 16 punktas (1) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

Atsparumas sausam karščiui

15 priedo 13 punktas (1)

Sendinimas ozonu

15 priedo 14 punktas (1)

Valkšnumas

15 priedo 15 punktas (1)

Temperatūros ciklas

15 priedo 16 punktas (1)

6.2.   2 arba 2A klasės dalims

| Viršslėgio bandymas | 15 priedo 4 punktas |
| --- | --- |
| Išorinis nuotėkis | 15 priedo 5 punktas |
| Aukšta temperatūra | 15 priedo 6 punktas |
| Žema temperatūra | 15 priedo 7 punktas |
| SND suderinamumas | 15 priedo 11 punktas (1) |
| Atsparumas korozijai | 15 priedo 12 punktas (2) |

Viršslėgio bandymas

15 priedo 4 punktas

Išorinis nuotėkis

15 priedo 5 punktas

Aukšta temperatūra

15 priedo 6 punktas

Žema temperatūra

15 priedo 7 punktas

SND suderinamumas

15 priedo 11 punktas (1)

Atsparumas korozijai

15 priedo 12 punktas (2)

---

(1)  Tik nemetalinėms dalims.

(2)  Tik metalinėms dalims.

---

14 PRIEDAS

ELEKTRONINIO VALDYMO ĮTAISO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Elektroninis valdymo įtaisas gali būti bet koks įtaisas, kuriuo kontroliuojamas SND suvartojimas variklyje ir išjungiamas SND sistemos nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo(-ų), išjungimo vožtuvų ir degalų siurblio išjungimą, jei pramušamas degalų tiekimo vamzdelis ir (arba) užgęsta variklis.

2.   Pagalbinių išjungimo vožtuvų išjungimo delsa užgesus varikliui gali būti ne ilgesnė kaip 5 sekundės.

3.   Elektroninis valdymo įtaisas turi atitikti svarbius elektromagnetinio suderinamumo (EMC) reikalavimus pagal taisyklę Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais arba lygiaverčius reikalavimus.

4.   Joks vožtuvas neturi atsidaryti nekontroliuojant tais atvejais, kai įvyksta transporto priemonės elektros sistemos gedimas.

5.   Kai elektros maitinimas išjungtas arba jo nėra, elektroninio valdymo įtaiso gali turi būti neaktyvuota.

---

15 PRIEDAS

BANDYMO PROCEDŪROS

1.   Klasifikavimas

1.1.   Transporto priemonėse naudojamos SND sudedamosios dalys klasifikuojamos atsižvelgiant į didžiausią eksploatacinį slėgį ir funkciją pagal šios taisyklės 2 skyrių.

1.2.   Sudedamųjų dalių klasifikavimas lemia, kokius bandymus reikės atlikti tvirtinant sudedamųjų dalių arba jų pačių dalių tipą.

2.   Taikomos bandymų procedūros

1 lentelėje parodyta taikoma bandymų tvarka, kuri priklauso nuo klasifikavimo.

1 lentelė

| Bandymas | 1 klasė | 2(A) klasė | 3 klasė | Punktas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viršslėgis | x | x | x | 4. |
| Išorinis nuotėkis | x | x | x | 5. |
| Aukšta temperatūra | x | x | x | 6. |
| Žema temperatūra | x | x | x | 7. |
| Lizdo nuotėkis | x | | x | 8. |
| Patvarumo ir (arba) funkciniai bandymai | x | | x | 9. |
| Veikimo bandymas | | | x | 10. |
| SND suderinamumas | x | x | x | 11. |
| Atsparumas korozijai | x | x | x | 12. |
| Atsparumas sausam karščiui | x | | x | 13. |
| Sendinimas ozonu | x | | x | 14. |
| Valkšnumas | x | | x | 15. |
| Temperatūros ciklas | x | | x | 16. |
| Suderinamumas su šilumos kaitos skysčiu | | x | | |

Bandymas

1 klasė

2(A) klasė

3 klasė

Punktas

Viršslėgis

x

x

x

4.

Išorinis nuotėkis

x

x

x

5.

Aukšta temperatūra

x

x

x

6.

Žema temperatūra

x

x

x

7.

Lizdo nuotėkis

x

x

8.

Patvarumo ir (arba) funkciniai bandymai

x

x

9.

Veikimo bandymas

x

10.

SND suderinamumas

x

x

x

11.

Atsparumas korozijai

x

x

x

12.

Atsparumas sausam karščiui

x

x

13.

Sendinimas ozonu

x

x

14.

Valkšnumas

x

x

15.

Temperatūros ciklas

x

x

16.

Suderinamumas su šilumos kaitos skysčiu

x

3.   Bendrieji reikalavimai

3.1.   Nuotėkio bandymai turi būti atliekami naudojant suslėgtąsias dujas, pvz., orą arba azotą.

3.2.   Norint pasiekti hidrostatinio stiprumo bandymui būtiną slėgį, galima naudoti vandenį ar kitą skystį.

3.3.   Visos bandymo vertės turi rodyti naudotos bandymo terpės tipą, jei taikoma.

3.4.   Nuotėkio ir hidrostatinio stiprumo bandymai turi būti atliekami ne trumpiau kaip 1 minutę.

3.5.   Visi bandymai atliekami 20 ± 5 °C kambario temperatūroje, jei nenurodyta kitaip.

4.   Viršslėgio bandymas hidraulinėmis sąlygomis

Atliekant 1 lentelėje nustatytą hidraulinį bandymą (slėgis 2,25 karto aukštesnis už didžiausią klasifikavimo slėgį) sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi bent 1 minutę išlikti be jokių matomų trūkimo arba ilgalaikės deformacijos požymių, kai aukšto slėgio dalies išleidimo anga uždengta).

Pavyzdžiai, su kuriais jau atliktas 9 punkte nurodytas patvarumo bandymas, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį.

2 lentelėje parodytas klasifikavimo slėgis ir slėgiai, kurie turi būti taikomi per viršslėgio bandymą pagal klases

2 lentelė

| Sudedamosios dalies klasifikavimas | Klasifikavimo slėgis
  [kPa] | Hidraulinio bandymo slėgis viršslėgio bandymui
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| 1, 3 klasė | 3 000 | 6 750 |
| 2A klasė | 120 | 270 |
| 2 klasė | 450 | 1 015 |

Sudedamosios dalies klasifikavimas

Klasifikavimo slėgis

[kPa]

Hidraulinio bandymo slėgis viršslėgio bandymui

[kPa]

1, 3 klasė

3 000

6 750

2A klasė

120

270

2 klasė

450

1 015

5.   Išorinio nuotėkio bandymas

5.1.   Sudedamojoje dalyje neturi būti nuotėkio per pagrindo arba korpuso sandariklius ar kitas jungtis, liejinyje neturi būti akytumo, kai bandoma pagal 5.3. punktą, taikant bet kokį slėgį nuo 0 iki 3 lentelėje nurodyto slėgio. Pirmiau pateikti nurodymai laikomi įvykdyti, jei laikomasi 5.4. punkto nuostatų.

5.2.   Bandymas atliekamas laikantis tokių sąlygų:

| i) | patalpos temperatūra |
| --- | --- |

i)

patalpos temperatūra

| ii) | mažiausia eksploatacinė temperatūra |
| --- | --- |

ii)

mažiausia eksploatacinė temperatūra

| iii) | didžiausia eksploatacinė temperatūra |
| --- | --- |

iii)

didžiausia eksploatacinė temperatūra

Didžiausia ir mažiausia eksploatacinė temperatūra pateikta prieduose.

5.3.   Per šį bandymą bandoma įranga (EUT) bus prijungta prie aerostatinio slėgio šaltinio, 1,5 karto didesnio už aukščiausią slėgį, o 3 klasės sudedamosios dalies atveju 2,25 karto didesnio už aukščiausią klasifikavimo slėgį. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas tarp automatiškai užsidarančio vožtuvo ir bandomo pavyzdžio. Taikant bandymo slėgį, pavyzdys turėtų būti panardinamas į vandenį, kad būtų nustatytas nuotėkis, arba turėtų būti taikomas kitas lygiavertis bandymo metodas (srauto matavimo arba slėgio kritimo).

3 lentelė

Nuotėkio bandymo slėgių klasifikavimas pagal klases

| Sudedamosios dalies klasifikavimas | Klasifikavimo slėgis
  [kPa] | Bandymo slėgis nuotėkio bandymui
  [kPa] |
| --- | --- | --- |
| 1 klasė | 3 000 | 4 500 |
| 2A klasė | 120 | 180 |
| 2 klasė | 450 | 675 |
| 3 klasė | 3 000 | 6 750 |

Sudedamosios dalies klasifikavimas

Klasifikavimo slėgis

[kPa]

Bandymo slėgis nuotėkio bandymui

[kPa]

1 klasė

3 000

4 500

2A klasė

120

180

2 klasė

450

675

3 klasė

3 000

6 750

5.4.   Išorinis nuotėkis turi būti mažesnis nei prieduose nustatyti reikalavimai arba, jei reikalavimai nepaminėti, turi būti mažesnis kaip 15 cm3/valandą, jei išleidimo anga uždengta, o dujų slėgis lygus nuotėkio bandymo slėgiui.

6.   Aukštos temperatūros bandymas

Sudedamojoje dalyje, kurioje yra SND, neturi būti didesnio kaip 15 cm3/valandą nuotėkio, kai išleidimo anga uždengta, eksploatacinė temperatūra maksimali, o dujų slėgis, kaip nurodyta prieduose, toks pat, kaip ir atliekant nuotėkio bandymą (5.3 punkto 3 lentelė). Sudedamoji dalis tokioje temperatūroje kondicionuojama mažiausiai 8 valandas.

7.   Žemos temperatūros bandymas

Sudedamojoje dalyje, kurioje yra SND, neturi būti didesnio kaip 15 cm3/valandą nuotėkio, kai išleidimo anga uždengta, eksploatacinė temperatūra minimali (–20 °C), o dujų slėgis toks pat, kaip ir atliekant nuotėkio bandymą (5.3 punkto 3 lentelė). Sudedamoji dalis šioje temperatūroje kondicionuojama mažiausiai 8 valandas.

8.   Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymas

Pateikti lizdo nuotėkio bandymai atliekami su pagalbinio vožtuvo arba pripildymo įrenginio pavyzdžiais, su kuriais prieš tai buvo atliktas 5 punkte aprašytas išorinio nuotėkio bandymas.

8.1.1.   Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymai atliekami bandomą vožtuvą prijungus prie aerostatinio slėgio šaltinio: vožtuvas yra uždarymo padėtyje, jo išleidimo anga atidaryta. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas tarp automatiškai užsidarančio vožtuvo ir bandomo pavyzdžio. Bandymo slėgio poveikio sąlygomis, atliekamas nuotėkio stebėjimas, atvertą išleidimo angą panardinus į vandenį, jei nenurodyta kitaip.

8.1.2.   Atitiktis 8.2.–8.8. punkto reikalavimams nustatoma vamzdyno galą prijungus prie vožtuvo išleidimo angos. Atvira šio vamzdžio išleidimo anga dedama į apverstą sugraduotą cilindrą, kuris sukalibruotas kubiniais centimetrais. Apverstas cilindras užsandarinamas hidroizoliacija. Aparatas turi būti įrengiamas taip, kad:

| 1) | išleidimo angos vamzdelis būtų apytiksliai 13 mm virš vandens lygio apverstame sugraduotame cilindre, ir |
| --- | --- |

1)

išleidimo angos vamzdelis būtų apytiksliai 13 mm virš vandens lygio apverstame sugraduotame cilindre, ir

| 2) | vanduo sugraduoto cilindro viduje ir išorėje būtų tame pačiame lygyje. Po tokio įrengimo registruojamas vandens lygis sugraduotame cilindre. Kai vožtuvas uždarytas, kaip įprasto naudojimo metu, į jo įleidimo angą ne trumpiau kaip 2 minutes tiekiamas nustatyto bandymo slėgio oras arba azotas. Šiuo momentu, jei būtina, pakoreguojama sugraduoto cilindro vertikali padėtis, kad vandens lygis jo viduje ir išorėje būtų toks pat. |
| --- | --- |

2)

vanduo sugraduoto cilindro viduje ir išorėje būtų tame pačiame lygyje. Po tokio įrengimo registruojamas vandens lygis sugraduotame cilindre. Kai vožtuvas uždarytas, kaip įprasto naudojimo metu, į jo įleidimo angą ne trumpiau kaip 2 minutes tiekiamas nustatyto bandymo slėgio oras arba azotas. Šiuo momentu, jei būtina, pakoreguojama sugraduoto cilindro vertikali padėtis, kad vandens lygis jo viduje ir išorėje būtų toks pat.

Bandymo pabaigoje, kai vandens lygis sugraduoto cilindro viduje ir išorėje yra vienodas, vėl registruojamas vandens lygis cilindro viduje. Pasikeitus tūriui sugraduotame cilindre, nuotėkio greitis apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kur:

| V1 | = | nuotėkio greitis, oro arba azoto kubiniai centimetrai per valandą. |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | tūrio padidėjimas sugraduotame cilindre atliekant bandymą. |
| t | = | bandymo laikas minutėmis. |
| P | = | barometrinis slėgis atliekant bandymą (kPa). |
| T | = | aplinkos temperatūra atliekant bandymą (K). |

V1

=

nuotėkio greitis, oro arba azoto kubiniai centimetrai per valandą.

Vt

=

tūrio padidėjimas sugraduotame cilindre atliekant bandymą.

t

=

bandymo laikas minutėmis.

P

=

barometrinis slėgis atliekant bandymą (kPa).

T

=

aplinkos temperatūra atliekant bandymą (K).

8.1.3.   Užuot taikant pirmiau aprašytą būdą, nuotėkis gali būti matuojamas srauto matuokliu, įtaisytu bandomo vožtuvo įleidimo pusėje. Srauto matuoklis turi rodyti tiksliai, atsižvelgiant į naudojamą bandymo skystį, leidžiamos didžiausios nuotėkio normos.

8.2.   Uždarymo vožtuvo lizde, kai uždarymo vožtuvas uždarytas, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 0 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.

8.3.   Atbuliniame vožtuve su elastingu lizdu, kai vožtuvas uždarytas, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 50 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.

8.4.   Atbuliniame vožtuve su metalo trinčiai su metalu pritaikytu lizdu, kai vožtuvas uždarytas, neturi būti didesnio kaip 0,50 dm3/valandą nuotėkio, kai įleidimo slėgis pakyla iki bandymo slėgio pagal 5.3. punkte pateiktą 3 lentelę.

8.5.   Viršutinio atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio mazge, lizde neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 50 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.

8.6.   Pagalbinės movos lizde, kai mova uždaryta, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 0 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.

8.7.   Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvo vidinis nuotėkis turi būti ne didesnis kaip 3 000 kPa.

8.8.   Viršslėgio vožtuve (išleidimo vožtuve) vidinis nuotėkis neturi būti didesnis kaip 2 600 kPa.

9.   Patvarumo bandymas

9.1.   Pripildymo įrenginys arba pagalbinis vožtuvas turi atitikti 5 ir 8 punktuose aprašyto nuotėkio bandymo reikalavimus po tam tikro skaičiaus atidarymo ir uždarymo ciklų, kaip minėta prieduose.

9.2.   Uždarymo vožtuvas turi būti bandomas užkimšus vožtuvo išleidimo angą. Vožtuvo korpusas pripildomas n-heksano, vožtuvo įleidimo angoje taikomas 3 000 kPa slėgis.

9.3.   Patvarumo bandymas atliekamas ne didesne kaip 10 kartų per minutę sparta. Uždarymo vožtuvo uždarymo sukimo momentas turi būti suderintas su smagračio, veržliarakčio arba kitų vožtuvą valdyti naudojamų priemonių dydžiu.

9.4.   Iš karto po patvarumo bandymo atliekami atitinkami išorinio ir lizdo nuotėkio bandymai, kaip aprašyta 5 ir 8 punktuose.

80 % užpildo ribotuvo patvarumas

9.5.1.   80 % užpildo ribotuvas turi išlaikyti 6 000 pilnutinių pripildymo ciklų iki didžiausio pripildymo laipsnio.

10.   Eksploatavimo bandymai

Viršslėgio vožtuvo (dujų vamzdelio) eksploatavimo bandymas

10.1.1.   Viršslėgio vožtuvų atveju išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgio bandymams naudojami trys visų dydžių, konstrukcijų ir nustatymo pavyzdžiai. Tas pats trijų vožtuvų rinkinys turi būti naudojamas srauto pralaidumo bandymams ir atliekant kitokį pateiktuose punktuose nurodytą stebėjimą.

Atliekant 10.1.2. ir 10.1.4. punktuose aprašytus 1 ir 3 bandymus, su kiekvienu iš trijų bandymo vožtuvų atliekami ne mažiau kaip du nuoseklūs išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgio stebėjimo tyrimai.

Viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgis. 1 bandymas

10.1.2.1.   Prieš srauto pralaidumo bandymą kiekvieno iš trijų specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios slėgis nuo slėgių vidurkio turi skirtis ne daugiau kaip ±3 %, bet kiekvieno iš trijų vožtuvų išleidimo pradžios slėgis turi siekti ne mažiau kaip 95 % ir ne daugiau kaip 105 % ant vožtuvo pažymėto nustatytojo slėgio.

10.1.2.2.   Viršslėgio vožtuvo pakartotinio sandarinimo slėgis prieš srauto pralaidumo bandymą turi siekti ne mažiau kaip 50 % iš pradžių nustatyto išleidimo pradžios slėgio.

10.1.2.3.   Viršslėgio vožtuvas prijungiamas prie oro arba kito aerostatinio tiekimo šaltinio, galinčio išlaikyti bent 500 kPa aukštesnį efektyvųjį slėgį, palyginti su pažymėtu bandomo vožtuvo nustatytuoju slėgiu. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas vamzdyne tarp bandomo vožtuvo ir automatiškai užsidarančio vožtuvo. Išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgis turi būti stebimas per vandens nepraleidžiančią sklendę, kurios gylis ne didesnis kaip 100 mm.

10.1.2.4.   Užregistravus vožtuvo išleidimo pradžios slėgį, slėgis, palyginti su išleidimo pradžios slėgiu, turi būti padidintas tiek, kad vožtuvas pajudėtų nuo lizdo. Tada uždarymo vožtuvas sandariai uždaromas, o vandens nepraleidžianti sklendė ir slėgio matuoklis atidžiai stebimi. Slėgis, kuriam esant burbulai pro vandens nepraleidžiančią sklendę nebesiveržia, registruojamas kaip vožtuvo pakartotinio sandarinimo slėgis.

Viršslėgio vožtuvų srauto pralaidumas. 2 bandymas

10.1.3.1.   Kiekvieno iš trijų specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo viršslėgio vožtuvų srauto pralaidumas turi patekti į 10 % didžiausio pastebėto pralaidumo intervalą.

10.1.3.2.   Atliekant srauto pralaidumo bandymus su kiekvienu vožtuvu, neturi būti pastebėta jokių vibravimo arba kitokių neįprasto veikimo požymių.

10.1.3.3.   Kiekvieno vožtuvo išleidimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip 65 % iš pradžių užregistruoto išleidimo pradžios slėgio.

10.1.3.4.   Srauto pralaidumo bandymas su viršslėgio vožtuvu atliekamas tuomet, kai srauto slėgis didžiausią nustatytą slėgį viršija 120 %.

10.1.3.5.   Viršslėgio vožtuvo srauto pralaidumo bandymas atliekamas naudojant prie atitinkamo pajėgumo ir slėgio oro tiekimo šaltinio prijungus tinkamai suprojektuotą ir sukalibruotą diafragminį srauto matuoklį su jungtimi. Jeigu galutiniai rezultatai bus tokie patys, galima atlikti kitokius nei čia aprašyta srauto matuoklio pakeitimus ir naudoti kitokią aerostatinio srauto terpę.

10.1.3.6.   Srauto matuoklis tvirtinamas prie pakankamo ilgio vamzdžio prieš diafragmą ir už jos arba naudojami kitokie įtaisai, įskaitant stabilizavimo įtaisus, kuriais užtikrinama, kad diafragmos vietoje nebūtų jokių trikdžių atsižvelgiant į diafragmos ir vamzdžio skersmens santykį.

Jungtys, tarp kurių išdėstoma ir priveržiama diafragma, turi būti su slėgio mažinimo prietaiso linijomis, prijungtomis prie slėgmačio. Šis prietaisas rodo diafragmos slėgio skirtumą, o rodmuo naudojamas srautui apskaičiuoti. Sukalibruotas slėgio matuoklis montuojamas matavimo vamzdžio dalyje pasroviui nuo diskinės diafragmos. Šis matuoklis rodo srauto slėgį, o rodmuo taip pat naudojamas srautui apskaičiuoti.

10.1.3.7.   Temperatūros rodytuvas turi būti prijungiamas prie matavimo vamzdžio pasroviui nuo diskinės diafragmos, kad rodytų į apsauginį vožtuvą patenkančio oro temperatūrą. Šio prietaiso rodmeniu turi būti remiamasi atliekant apskaičiavimus, kad oro srauto temperatūra būtų pataisyta iki 15 °C pagrindinės temperatūros. Turi būti naudojamas barometras, rodantis vyraujantį atmosferinį slėgį.

Barometro rodmuo pridedamas prie rodomo oro srauto matuoklio slėgio. Šiuo absoliučiuoju slėgiu panašiai remiamasi atliekant srauto apskaičiavimus. Srauto matuoklį pasiekiančio oro slėgis valdomas tinkamu vožtuvu, įtaisytu oro tiekimo vamzdyne prieš srauto matuoklį. Bandomas viršslėgio vožtuvas turi būti prijungiamas prie srauto matuoklio išleidimo galo.

10.1.3.8.   Atlikus visus pasirengimo srauto pralaidumo bandymams darbus, oro tiekimo linijoje esantis vožtuvas lėtai atidaromas ir bandomam vožtuvui taikomas slėgis didinamas iki atitinkamo srauto slėgio. Per šį intervalą slėgis, kurį pasiekus vožtuvas atsiveria su garsu, registruojamas kaip pokštelėjimo slėgis.

10.1.3.9.   Iš anksto nustatytas srauto slėgis trumpam išlaikomas pastovus, kol prietaisų rodmenys stabilizuojami. Srauto slėgio matuoklio, slėgių skirtumo slėgmačio ir oro srauto temperatūros indikatoriaus rodmenys registruojami vienu metu. Tada slėgis sumažinamas, kol nebėra srauto iš vožtuvo.

Slėgis, kuriam esant visa tai vyksta, registruojamas kaip vožtuvo išleidimo slėgis.

10.1.3.10.   Naudojant užregistruotus duomenis ir žinomą srauto matuoklio diafragmos koeficientą, bandomo viršslėgio vožtuvo oro srauto pralaidumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

kur:

| Q | = | viršslėgio vožtuvo srauto pralaidumas – m3/min. oro 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis. |
| --- | --- | --- |
| Fb | = | pagrindinis srauto matuoklio diafragmos koeficientas 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis. |
| Ft | = | oro srauto temperatūros koeficientas užregistruotai temperatūrai pakeisti į pagrindinę 15 °C temperatūrą. |
| h | = | slėgių skirtumas matuoklio diafragmoje (kPa). |
| p | = | į viršslėgio vožtuvą patenkančio oro srauto absoliutusis slėgis kPa (užregistruotas matuoklio slėgis ir užregistruotas barometrinis slėgis). |
| 60 | = | daliklis lygčiai pakeisti iš m3/valandą į m3/minutę. |

Q

=

viršslėgio vožtuvo srauto pralaidumas – m3/min. oro 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis.

Fb

=

pagrindinis srauto matuoklio diafragmos koeficientas 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis.

Ft

=

oro srauto temperatūros koeficientas užregistruotai temperatūrai pakeisti į pagrindinę 15 °C temperatūrą.

h

=

slėgių skirtumas matuoklio diafragmoje (kPa).

p

=

į viršslėgio vožtuvą patenkančio oro srauto absoliutusis slėgis kPa (užregistruotas matuoklio slėgis ir užregistruotas barometrinis slėgis).

60

=

daliklis lygčiai pakeisti iš m3/valandą į m3/minutę.

10.1.3.11.   Trijų viršslėgio vožtuvų vidutinis srauto pralaidumas apvalinamas iki artimiausių penkių vienetų ir laikomas to specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo vožtuvo srauto pralaidumu.

Viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgių pakartotinis patikrinimas. 3 bandymas

10.1.4.1.   Po srauto pralaidumo bandymų viršslėgio vožtuvo išleidimo pradžios slėgis turi būti ne žemesnis kaip 85 %, o pakartotinio sandarinimo slėgis turi būti ne žemesnis kaip 80 % pirminio išleidimo pradžios slėgio ir pakartotinio sandarinimo slėgio, užregistruoto atlikus 10.1.2. punkto 1 bandymą.

10.1.4.2.   Šie bandymai atliekami praėjus maždaug 1 valandai po srauto pralaidumo bandymo; bandymo procedūra yra tokia pati, kaip aprašytoji 10.1.2. punkto 1 bandyme.

Dujų srauto ribotuvo eksploatavimo bandymas

10.2.1.   Dujų srauto ribotuvas turi veikti ne daugiau kaip 10 % virš ir ne mažiau kaip 20 % žemiau gamintojo nustatyto projektinio uždarymo srauto pralaidumo ir turi automatiškai užsidaryti, kai slėgio skirtumas, atliekant toliau aprašytus eksploatavimo bandymus, palyginti su vožtuvu, yra ne didesnis kaip 100 kPa.

10.2.2.   Šie bandymai atliekami su trimis kiekvieno dydžio ir tipo vožtuvų pavyzdžiais. Tik skysčiui pritaikytas vožtuvas bandomas su vandeniu, kitais atvejais bandymai atliekami ir su oru, ir su vandeniu. Išskyrus 10.2.3. punkto nurodymus, atskiri bandymai atliekami su kiekvienu pavyzdžiu, įtaisytu vertikalioje ir horizontalioje padėtyse bei apvertus. Bandymai su oru turi būti atliekami prie bandymų pavyzdžio neprijungus vamzdyno arba bet kitokio apribojimo.

10.2.3.   Tik vienai padėčiai pritaikytas vožtuvas gali būti bandomas tik toje padėtyje.

10.2.4.   Bandymas su oru turi būti atliekamas naudojant tinkamai sukonstruotą ir sukalibruotą jungties tipo diafragminį srauto matuoklį, prijungtą prie tinkamo pajėgumo ir slėgio oro tiekimo šaltinio.

10.2.5.   Bandymo pavyzdys turi būti prijungiamas prie srauto matuoklio išleidimo angos. Turi būti sumontuotas slėgmatis arba ne didesniais kaip 3 kPa padalomis sukalibruotas slėgio matuoklis uždarymo slėgiui rodyti prieš srovę nuo bandymo pavyzdžio.

10.2.6.   Bandymas atliekamas lėtai didinant pro slėgmatį tekančio oro srautą, kol užsidaro kontrolinis vožtuvas. Užsidarymo momentu turi būti registruojamas diafragminio srauto matuoklio rodomo slėgio ir matuoklio rodomo uždarymo slėgio skirtumas. Tada apskaičiuojama srauto sparta uždarymo metu.

10.2.7.   Galima naudoti kitokių rūšių srauto matuoklius ir dujas (išskyrus orą).

10.2.8.   Bandymas su vandeniu atliekamas naudojant skysčio srauto matuoklį (arba jam lygiavertį), montuojamą vamzdyno sistemoje, kurio slėgio pakanka reikiamam srautui užtikrinti. Į sistemą įtraukiamas įleidimo angos pjezometras arba vamzdis, kuris bent vieno vamzdžio dydžiu didesnis už bandytiną vožtuvą; srauto reguliavimo vožtuvas prijungiamas tarp srauto matuoklio ir pjezometro. Siekiant sumažinti staigaus slėgio pokyčio poveikį užsidarant dujų srauto ribotuvui, galima naudoti žarną, hidrostatinio reguliavimo vožtuvą arba juos abu.

10.2.9.   Bandymo pavyzdys turi būti prijungtas prie pjezometro išleidimo angos. Prie slėgio mažinimo prietaiso prieš srovę nuo bandymo pavyzdžio turi būti prijungiamas slėgmatis arba sukalibruotas lėtinimo tipo slėgio matuoklis, leidžiantis matuoti rodmenis 0–1 440 kPa intervalu. Prijungiama tarp slėgio matuoklio ir slėgio mažinimo prietaiso naudojant guminę žarną, kai vožtuvas sumontuotas matuoklio įleidimo angoje, kad iš sistemos būtų galima išleisti orą.

10.2.10.   Prieš bandymą srauto reguliavimo vožtuvas turi būti iš lėto atidaromas, kai išleidimo vožtuvas greta slėgio matuoklio atidarytas, kad iš sistemos būtų pašalintas oras. Tada išleidimo vožtuvas uždaromas ir bandymas atliekamas iš lėto didinant srautą, kol užsidaro kontrolinis vožtuvas. Per bandymą slėgio matuoklis montuojamas tokiame pačiame lygyje kaip bandymo pavyzdys. Uždarymo momentu registruojama srauto sparta ir uždarymo slėgis. Kai dujų srauto ribotuvas yra uždarymo padėtyje, turi būti registruojamas nuotėkis arba srauto apėjimo sparta.

10.2.11.   Pripildymo įrenginyje naudojamas dujų srauto ribotuvas uždaromas automatiškai, kai slėgio skirtumas ne didesnis kaip 138 kPa, jei bandoma taip, kaip aprašyta toliau.

10.2.12.   Šie bandymai atliekami su trimis kiekvieno dydžio vožtuvų pavyzdžiais. Bandymai turi būti atliekami naudojant orą, o su kiekvienu vertikaliai ir horizontaliai įtaisytu pavyzdžiu atliekami atskiri bandymai. Bandymai atliekami taip, kaip aprašyta 10.2.4.–10.2.7. punktuose, pripildymo įrenginio žarnos jungtį prijungus prie bandymo pavyzdžio, o viršutinį atbulinis vožtuvą atidarius.

Išleidimo spartos bandymas

10.3.1.   Baliono pripildymą ribojančio įtaiso veikimas išbandomas taikant 20, 50 ir 80 l/min. pripildymo greičius arba iki didžiausios srauto spartos, kai absoliutusis slėgis iki vožtuvo yra 700 kPa.

Pildymo ribotuvo patvarumo bandymas

Baliono pripildymą ribojantis įtaisas turi išlaikyti 6 000 pilnutinių pripildymo ciklų iki didžiausio pripildymo laipsnio.

10.4.1.   Taikymo sritis

Bet koks baliono pripildymą ribojantis įtaisas su plūde po bandymų patikrinamas, siekiant nustatyti, ar:

| — | galima juo baliono pripildymą apriboti iki 80 % jo tūrio arba mažiau; |
| --- | --- |

—

galima juo baliono pripildymą apriboti iki 80 % jo tūrio arba mažiau;

| — | jį uždarius, baliono neleidžiama pildyti didesne kaip 0,5 litro/minutę sparta; |
| --- | --- |

—

jį uždarius, baliono neleidžiama pildyti didesne kaip 0,5 litro/minutę sparta;

siekiant užtikrinti, kad įtaisas būtų sukonstruotas išlaikyti tikėtiną dinaminės vibracijos įtampius ir garantuoti, kad eksploatavimo vibracijos aplinkoje nepablogės eksploatavimo savybės bei nebus gedimų, taikoma viena iš 10.5.5. punkte pateiktų bandymo procedūrų.

Vibracijos bandymo procedūra

10.5.1.   Įrangos ir montavimo metodikos

Bandymo elementas tvirtinamas prie vibracijos įrangos įprastomis montavimo priemonėmis arba tiesiogiai prie vibracijos sužadinimo generatoriaus ar perėjimų lentelės, arba naudojant tikslų įtaisą, kuriuo galima sudaryti nustatytos vibracijos sąlygas. Pagreičio lygiui arba amplitudės lygiui ir dažniui matuoti ir (arba) registruoti naudojama įranga turi veikti bent 10 % išmatuotos vertės tikslumu.

10.5.2.   Procedūros pasirinkimas

Tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos nuožiūra bandymai atliekami taikant bet kurią iš procedūrų: arba 10.5.5. punkte aprašytą A procedūrą, arba 10.5.6. punkte aprašytą B procedūrą.

10.5.3.   Bendrosios nuostatos

Nurodyti bandymai atliekami išilgai kiekvienos iš trijų bandymo elemento stačiakampio ašių.

A procedūra

10.5.4.1.   Rezonanso paieška

Pildymo ribotuvo rezonanso dažniai nustatomi lėtai kaitaliojant taikomos vibracijos dažnį nustatytame intervale, esant sumažintiems bandymo lygiams, tačiau amplitudė turi būti pakankama, kad aktyvuotų elementą. Sinusoidinio rezonanso paieška gali būti atliekama naudojant bandymo lygį ir taikant ciklų bandymui nustatytą ciklų laiką, jei rezonanso paieškos laikas įtrauktas į 10.5.5.3. punkte nurodytą būtiną ciklų bandymo laiką.

10.5.4.2.   Rezonanso intervalo bandymas

Bandymo elementas turi vibruoti 30 minučių išilgai kiekvienos ašies pačių didžiausių 10.5.5.1. punkte nustatytų rezonanso dažnių sąlygomis. Bandymo lygis turi būti 1,5 g (14,7 m/s2). Jei bet kurioje iš ašių nustatomi daugiau kaip keturi reikšmingi rezonanso dažniai, šiam bandymui turi būti pasirinkti keturi intensyviausi rezonanso dažniai. Jei atliekant bandymą įvyksta rezonanso dažnio pokytis, registruojamas jo atsiradimo laikas ir dažnis nedelsiant koreguojamas, kad būtų išlaikyta didžiausio rezonanso sąlyga. Užregistruojamas galutinis rezonanso dažnis. Bendras intervalo bandymo laikas įtraukiamas į būtiną 15.5.5.3. punkto ciklų bandymo laiką.

10.5.4.3.   Sinusoidės ciklų bandymas

Bandymo elementas turi sinusoidiškai vibruoti tris valandas išilgai kiekvienos savo stačiakampės ašies, kai:

| — | pagreičio lygis 1,5 g. (14,7 m/s2), |
| --- | --- |

—

pagreičio lygis 1,5 g. (14,7 m/s2),

| — | dažnio intervalas nuo 5 iki 200 Hz, |
| --- | --- |

—

dažnio intervalas nuo 5 iki 200 Hz,

| — | signalo intervalas 12 minučių. |
| --- | --- |

—

signalo intervalas 12 minučių.

Taikomos vibracijos dažnis turi būti logaritmiškai paskirstytas nustatytu intervalu.

Nustatytą signalo intervalo laikas sudarytas iš didėjančio ir mažėjančio signalo laiko.

B procedūra

10.5.5.1.   Bandymas atliekamas naudojant sinusoidinį vibravimo stendą, taikant pastovų 1,5 g pagreitį ir nuo 5 iki 200 Hz dažnį. Bandymas kiekvienos iš 10.5.4. punkte nurodytų ašių atžvilgiu turi trukti 5 valandas. 5–200 Hz dažnių juosta abiem kryptimis turi būti apimta per 15 minučių.

10.5.5.2.   Kitu atveju, kai bandymas atliekamas nenaudojant pastovaus greitėjimo stendo, 5–200 Hz dažnių juosta turi būti padalyta į 11 pusės oktavos juostų, kurių kiekvienai nustatyta vienoda amplitudė, kad teoriškai pagreitis būtų įtrauktas tarp 1 ir 2 g (g = 9,8 m/s2).

Kiekvienos juostos vibravimo amplitudės:

| Amplitudė mm (didžiausioji reikšmė) | Dažnis Hz (pagreičiui = 1 g) | Dažnis Hz (pagreičiui = 2 g) |
| --- | --- | --- |
| 10 | 5 | 7 |
| 5 | 7 | 10 |
| 2,50 | 10 | 14 |
| 1,25 | 14 | 20 |
| 0,60 | 20 | 29 |
| 0,30 | 29 | 41 |
| 0,15 | 41 | 57 |
| 0,08 | 57 | 79 |
| 0,04 | 79 | 111 |
| 0,02 | 111 | 157 |
| 0,01 | 157 | 222 |

Amplitudė mm (didžiausioji reikšmė)

Dažnis Hz (pagreičiui = 1 g)

Dažnis Hz (pagreičiui = 2 g)

10

5

7

5

7

10

2,50

10

14

1,25

14

20

0,60

20

29

0,30

29

41

0,15

41

57

0,08

57

79

0,04

79

111

0,02

111

157

0,01

157

222

Kiekviena juosta turi būti apimta abejomis kryptimis per 2 minutes; iš viso 30 minučių kiekvienai juostai.

10.5.6.   Aprašas

Po vienos iš pirmiau aprašytų vibracijos bandymo procedūrų neturi būti jokių įtaiso mechaninių trūkumų; pripažįstama, kad jis atitinka vibracijos bandymo reikalavimus, tik jeigu jo vertės atitinka būdinguosius parametrus:

| — | pripildymo laipsnį uždarymo padėtyje, |
| --- | --- |

—

pripildymo laipsnį uždarymo padėtyje,

| — | uždarymo padėtyje leidžiamą pripildymo spartą, |
| --- | --- |

—

uždarymo padėtyje leidžiamą pripildymo spartą,

neviršyti nurodytų ribų ir daugiau kaip 10 % neviršyti verčių prieš vibracijos bandymo procedūrą.

11.   Sintetinių medžiagų ir SND suderinamumo bandymai

11.1.   Neturi pernelyg pasikeisti su SND susiliečiančios sintetinės dalies tūris ar sumažėti svoris.

Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:

| i) | terpė: n pentanas |
| --- | --- |

i)

terpė: n pentanas

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamosios nuokrypos pagal ISO 1817) |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamosios nuokrypos pagal ISO 1817)

| iii) | panardinimo trukmė: 72 valandos |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 valandos

11.2.   Reikalavimai:

| — | didžiausias tūrio pokytis – 20 %. |
| --- | --- |

—

didžiausias tūrio pokytis – 20 %.

48 valandas 40 °C temperatūroje išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.

12.   Atsparumas korozijai

Metalinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat atlikus su ja 144 valandų trukmės druskos rūko bandymą pagal ISO 9227, kai visos jungtys uždarytos.

Arba neprivalomas bandymas:

Metalinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat atlikus su ja sūraus rūko atmosferos bandymą pagal IEC 68–2–52 Kb: sūraus rūko atmosferos bandymas.

Bandymo procedūra

Prieš bandymą sudedamoji dalis nuvaloma pagal gamintojo nurodymus. Visos jungtys turi būti uždarytos. Bandymo metu sudedamoji dalis nėra eksploatuojama.

Iškart po to per 2 valandas sudedamoji dalis pateikiama apipurkšti druskos tirpalu, kurio sudėtyje yra 5 % NaCl (masės %), teršalų ne daugiau kaip 0,3 %, ir 95 % distiliuoto arba demineralizuoto vandens 20 °C temperatūros sąlygomis. Apipurkšta sudedamoji dalis 168 valandas laikoma 40 °C temperatūros ir 90–95 % santykinės drėgmės poveikio sąlygomis. Ši seka turi būti kartojamas 4 kartus.

Po bandymo sudedamoji dalis nuvaloma ir 1 valandą džiovinama 55 °C temperatūroje. Tada sudedamoji dalis kondicionuojama 4 valandas, kol atitiks standartines sąlygas, paskui pateikiama tolesniems bandymams.

12.2.   Varinė arba žalvarinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat ją palaikius 24 valandas panardintą amoniake pagal ISO 6957, prieš tai uždarius visas jungtis.

13.   Atsparumas sausam karščiui

Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 188. Bandinys turi būti 168 valandas laikomas oro temperatūros, kuri yra lygi didžiausiai eksploatacinei temperatūrai, sąlygomis.

Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis neturėtų būti didesnis kaip +25 %.

Leidžiamas didžiausias ištisos pokytis neturi viršyti šių verčių:

didžiausias padidėjimas 10 %

didžiausias sumažėjimas 30 %

14.   Sendinimas ozonu

14.1.   Bandymas turi atitikti ISO 1431/1 standartą.

Bandinys, kuris turi būti ištemptas iki 20 % ištisos, 72 valandas laikomas 40 °C oro temperatūros sąlygomis, kuriomis ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

14.2.   Bandinys neturi įtrūkti.

15.   Valkšnumas

Nemetalinė dalis, kurioje yra skystųjų SND, turi atitikti 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus po 96 valandų trukmės poveikio hidrauliniu slėgiu, 2,25 karto viršijančiu didžiausią eksploatacinį slėgį 120 °C temperatūros sąlygomis. Kaip bandymo terpę galima naudoti vandenį arba bet kurį kitą tinkamą hidraulinį skystį.

16.   Temperatūros ciklų bandymas

Nemetalinė dalis, kurioje yra skystųjų SND, turi atitikti 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus po to, kai 96 valandas ji veikiama temperatūros ciklo nuo mažiausios eksploatacinės temperatūros iki didžiausios eksploatacinės temperatūros (ciklo laikas 120 minučių) didžiausio darbinio slėgio poveikio sąlygomis.

17.   Suderinamumas su nemetalinių dalių šilumos kaitos skysčiais

17.1.   Bandymo pavyzdžiai 168 valandoms panardinami į 90 °C temperatūros šilumos kaitos terpę; tada jie 48 valandas džiovinami 40 °C temperatūroje. Bandymui naudojama šilumos kaitos terpė sudaryta iš vandens arba etileno glikolio skysčio (atitinkamai, 50 % ir 50 %).

17.2.   Laikoma, kad bandymo reikalavimai įvykdyti, jei tūrio pokytis yra mažesnis kaip 20 %, masės pokytis mažesnis kaip 5 %, tempiamojo stiprio pokytis mažesnis kaip –25 %, o trūkstamosios ištisos pokytis yra nuo –30 % iki +10 %.

---

16 PRIEDAS

SND IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO M2 IR M3 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONĖMS NUOSTATOS

Image

Ženklą sudaro vandeniui atsparus lipdukas.

Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:

| Spalvos: |
| --- |
| | Fonas: | žalias |
| Kraštas: | baltas arba atspindintis baltą spalvą |
| Raidės: | baltos arba atspindinčios baltą spalvą |
| Matmenys |
| | Kraštelio plotis: | 4–6 mm |
| Simbolių aukštis: | ≥ 25 mm |
| Simbolių storis: | ≥ 4 mm |
| Lipduko plotis: | 110–150 mm |
| Lipduko aukštis: | 80–110 mm |

Spalvos:

Fonas:

žalias

Kraštas:

baltas arba atspindintis baltą spalvą

Raidės:

baltos arba atspindinčios baltą spalvą

Matmenys

Kraštelio plotis:

4–6 mm

Simbolių aukštis:

≥ 25 mm

Simbolių storis:

≥ 4 mm

Lipduko plotis:

110–150 mm

Lipduko aukštis:

80–110 mm

Trumpinys LPG (SND) turi būti lipduko viduryje.

---

17 PRIEDAS

PAGALBINIŲ MOVŲ IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO NUOSTATOS TIK TARNYBINIAMS TIKSLAMS

Image

Ženklą sudaro vandeniui atsparus lipdukas.

Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:

| Spalvos: |
| --- |
| | Fonas: | raudonas |
| Raidės: | baltos arba atspindinčios baltą spalvą |
| Matmenys |
| | Simbolių aukštis: | ≥ 5 mm |
| Simbolių storis: | ≥ 1 mm |
| Lipduko plotis: | 70–90 mm |
| Lipduko aukštis: | 20–30 mm |

Spalvos:

Fonas:

raudonas

Raidės:

baltos arba atspindinčios baltą spalvą

Matmenys

Simbolių aukštis:

≥ 5 mm

Simbolių storis:

≥ 1 mm

Lipduko plotis:

70–90 mm

Lipduko aukštis:

20–30 mm

Tekstas „TIK TARNYBINIAMS TIKSLAMS“ turi būti lipduko viduryje.

---

| 14.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/113

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT/EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusą ir įsigaliojimo data reikėtų tikrinti JT/EEK statuso dokumento TRANS/WP.29/343 paskutinėje versijoje, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 110 – Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo:

| I. | Variklinių transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikrų komponentų |
| --- | --- |

I.

| II. | Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) naudoti varomojoje sistemoje |
| --- | --- |

II.

109 papildymas: Taisyklė Nr. 110

Taisyklės pradinės versijos 6 papildymas. Įsigaliojimo data – 2007 m. birželio 18 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komponentų apibrėžtys ir klasifikavimas |
| --- | --- |

2.

I DALIS

| 3. | Paraiška dėl patvirtinimo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | SGD komponentų specifikacijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | SGD komponento tipo pakeitimai ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškai nutraukta gamyba |
| --- | --- |

12.

| 13. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

13.

II DALIS

| 14. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

14.

| 15. | Paraiška dėl patvirtinimo |
| --- | --- |

15.

| 16. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Reikalavimai dėl tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje |
| --- | --- |

17.

| 18. | Gaminių atitiktis |
| --- | --- |

18.

| 19. | Baudos už gaminių neatitiktį |
| --- | --- |

19.

| 20. | Transporto priemonės tipo pakeitimas ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas |
| --- | --- |

20.

| 21. | Visiškai nutraukta gamyba |
| --- | --- |

21.

| 22. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

22.

PRIEDAI

| 1A priedas | Esminės SGD komponento charakteristikos |
| --- | --- |

1A priedas

| 1B priedas | Transporto priemonės, variklio ir su SGD susijusios sistemos esminės charakteristikos |
| --- | --- |

1B priedas

| 2A priedas | SGD komponento tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

2A priedas

| 2B priedas | Pranešimas apie SGD komponento tipo patvirtinimą arba galiojimo pratęsimą arba atmetimą arba panaikinimą arba apie galutinį gamybos nutraukimą pagal taisyklę Nr. 110 |
| --- | --- |

2B priedas

| Papildymas – | Papildoma informacija dėl SGD komponento tipo patvirtinimo pagal taisyklę Nr. 110 |
| --- | --- |

Papildymas –

| 2C priedas | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2C priedas

| 2D priedas | Pranešimas apie transporto priemonės tipo dėl SGD sistemos įrengimo patvirtinimą arba jo galiojimo pratęsimą arba atmetimą arba panaikinimą arba apie galutinį gamybos nutraukimą pagal taisyklę Nr. 110 |
| --- | --- |

2D priedas

| 3 priedas | Dujų balionai. Didelio slėgio automobilių gabenamieji balionai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti |
| --- | --- |

3 priedas

| A priedėlis – | Bandymų metodai |
| --- | --- |

A priedėlis –

| B priedėlis – | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

B priedėlis –

| C priedėlis – | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

C priedėlis –

| D priedėlis – | Ataskaitų formos |
| --- | --- |

D priedėlis –

| E priedėlis – | Įtempių santykių tikrinimas, naudojant tenzometrus |
| --- | --- |

E priedėlis –

| F priedėlis – | Atsparumo trūkimui charakteristikų nustatymo metodai |
| --- | --- |

F priedėlis –

| G priedėlis – | Talpyklų gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo |
| --- | --- |

G priedėlis –

| H priedėlis – | Aplinkosauginio veiksmingumo bandymas |
| --- | --- |

H priedėlis –

| 4A priedas | Automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso ir reguliavimo vožtuvo patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4A priedas

| 4B priedas | Lanksčiųjų degalų tiekimo linijų arba žarnų patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4B priedas

| 4C priedas | SGD filtro patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4C priedas

| 4D priedas | Slėgio reguliatoriaus patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4D priedas

| 4E priedas | Slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4E priedas

| 4F priedas | Pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4F priedas

| 4G priedas | Dujų srauto reguliatoriaus bei dujų ir oro maišytuvo arba purkštuvo patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4G priedas

| 4H priedas | Elektroninio valdymo bloko patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4H priedas

| 5 priedas | Bandymų procedūros |
| --- | --- |

5 priedas

| 5A priedas | Viršslėgio bandymas (stiprio bandymas) |
| --- | --- |

5A priedas

| 5B priedas | Išorinio protėkio bandymas |
| --- | --- |

5B priedas

| 5C priedas | Vidinio protėkio bandymas |
| --- | --- |

5C priedas

| 5D priedas | Suderinamumo su SGD bandymas |
| --- | --- |

5D priedas

| 5E priedas | Atsparumo korozijai bandymas |
| --- | --- |

5E priedas

| 5F priedas | Atsparumo sausajai šilumai bandymas |
| --- | --- |

5F priedas

| 5G priedas | Senėjimo ozone bandymas |
| --- | --- |

5G priedas

| 5H priedas | Bandymas temperatūros ciklais |
| --- | --- |

5H priedas

| 5I priedas | Bandymas slėgio ciklais, taikomas tik balionams (žr. 3 priedą) |
| --- | --- |

5I priedas

| 5J priedas | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

5J priedas

| 5K priedas | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

5K priedas

| 5L priedas | Ilgaamžiškumo bandymas (nepertraukiamas eksploatavimas) |
| --- | --- |

5L priedas

| 5M priedas | Trūkimo (ardomasis) bandymas, taikomas tik balionams (žr. 3 priedą) |
| --- | --- |

5M priedas

| 5N priedas | Atsparumo vibracijai bandymas |
| --- | --- |

5N priedas

| 5O priedas | Eksploatavimo temperatūra |
| --- | --- |

5O priedas

| 6 priedas | Visuomeninio transporto automobilių SGD identifikavimo že nklo nuostatos |
| --- | --- |

6 priedas

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| I dalis. | : | M ir N kategorijų transporto priemonių (1), varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikriems komponentam; |
| --- | --- | --- |

I dalis.

:

M ir N kategorijų transporto priemonių (1), varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikriems komponentam;

| II dalis. | : | M ir N (1) kategorijos transporto priemonėms, varomojoje sistemoje naudojančioms suslėgtas gamtines dujas (SGD), dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo. |
| --- | --- | --- |

II dalis.

:

M ir N (1) kategorijos transporto priemonėms, varomojoje sistemoje naudojančioms suslėgtas gamtines dujas (SGD), dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo.

2.   KOMPONENTŲ APIBRĖŽTIS IR KLASIFIKAVIMAS

SGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal darbinį slėgį ir funkciją, kaip parodyta 1–1 paveiksle.

| 0 klasė | Didelio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 3 MPa, bet ne didesnis kaip 26 MPa. |
| --- | --- |
| 1 klasė | Vidutinio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa). |
| 2 klasė | Mažo slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 20 kPa, bet ne didesnis kaip 450 kPa. |
| 3 klasė | Vidutinio slėgio dalys, pvz., apsauginiai vožtuvai arba apsauginių vožtuvų saugomos dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa). |
| 4 klasė | Dalys, kurios liečiasi su mažesnio kaip 20 kPa slėgio dujomis. |

0 klasė

Didelio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 3 MPa, bet ne didesnis kaip 26 MPa.

1 klasė

Vidutinio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).

2 klasė

Mažo slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 20 kPa, bet ne didesnis kaip 450 kPa.

3 klasė

Vidutinio slėgio dalys, pvz., apsauginiai vožtuvai arba apsauginių vožtuvų saugomos dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).

4 klasė

Dalys, kurios liečiasi su mažesnio kaip 20 kPa slėgio dujomis.

Komponentą gali sudaryti kelios dalys, kurių kiekviena priskiriama ją atitinkančiai klasei pagal didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.

„Slėgis“ – santykinis slėgis, palyginti su atmosferos slėgiu, jei nenurodyta kitaip.

2.1.1.   „Eksploatavimo slėgis“ – nusistovėjęs slėgis pastovioje 15 °C dujų temperatūroje.

2.1.2.   „Bandymo slėgis“ – slėgis, kuris veikia komponentą atliekant priimamuosius bandymus.

2.1.3.   „Darbinis slėgis“ – didžiausias slėgis, kuriuo pagal projektą komponentas yra veikiamas ir pagal kurį nustatomas tiriamo komponento stipris.

2.1.4.   „Eksploatavimo temperatūros vertės“ – didžiausios 5O priede nurodytų temperatūros diapazonų vertės, kuriomis užtikrinamas saugus ir tinkamas tam tikro komponento poveikis ir kurioms jis yra suprojektuotas ir patvirtintas.

„Tam tikri komponentai“ – tai:

| a) | talpykla (arba balionas), |
| --- | --- |

a)

talpykla (arba balionas),

| b) | prie baliono tvirtinami priedai, |
| --- | --- |

b)

prie baliono tvirtinami priedai,

| c) | slėgio reguliatorius, |
| --- | --- |

c)

slėgio reguliatorius,

| d) | automatinis vožtuvas, |
| --- | --- |

d)

automatinis vožtuvas,

| e) | ranka valdomas vožtuvas, |
| --- | --- |

e)

ranka valdomas vožtuvas,

| f) | dujų tiekimo įtaisas, |
| --- | --- |

f)

dujų tiekimo įtaisas,

| g) | dujų srauto reguliatorius, |
| --- | --- |

g)

dujų srauto reguliatorius,

| h) | lanksčioji degalų tiekimo linija, |
| --- | --- |

h)

lanksčioji degalų tiekimo linija,

| i) | standžioji degalų tiekimo linija, |
| --- | --- |

i)

standžioji degalų tiekimo linija,

| j) | pripildymo įrenginys arba talpykla, |
| --- | --- |

j)

pripildymo įrenginys arba talpykla,

| k) | atbulinis vožtuvas, |
| --- | --- |

k)

atbulinis vožtuvas,

| l) | viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas), |
| --- | --- |

l)

viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas),

| m) | viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros), |
| --- | --- |

m)

viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros),

| n) | filtras, |
| --- | --- |

n)

filtras,

| o) | slėgio arba temperatūros jutiklis (rodytuvas), |
| --- | --- |

o)

slėgio arba temperatūros jutiklis (rodytuvas),

| p) | reguliavimo vožtuvas, |
| --- | --- |

p)

reguliavimo vožtuvas,

| q) | techninės priežiūros vožtuvas, |
| --- | --- |

q)

techninės priežiūros vožtuvas,

| r) | elektroninis valdymo blokas, |
| --- | --- |

r)

elektroninis valdymo blokas,

| s) | sandarusis gaubtas, |
| --- | --- |

s)

sandarusis gaubtas,

| t) | jungtis, |
| --- | --- |

t)

jungtis,

| u) | ventiliavimo žarna. |
| --- | --- |

u)

ventiliavimo žarna.

Daugelis pirmiau išvardytų komponentų gali būti sujungti arba įrengti kartu kaip daugiafunkcinis komponentas.

1-1 pav.

SGD komponentų klasifikavimo eigos schema

Image

1-2 pav.

Bandymai, taikomi tam tikroms komponentų (išskyrus balionus) klasėms

| Eksploatavimo charakteristikų bandymas | Virš slėgio stiprio bandymas | Protėkio bandymas (išorinio) | Protėkio bandymas (vidinio) | Nepertraukiamo eksploatavimo ilgaamžiškumo bandymas | Atsparumas korozijai | Senėjimo ozone bandymas | Suderinamumas su SGD | Atsparumas vibracijai | Atsparumas sausajai šilumai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 5A priedas | 5B priedas | 5C priedas | 5L priedas | 5E priedas | 5G priedas | 5D priedas | 5N priedas | 5F priedas |
| 0 klasė | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| 1 klasė | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| 2 klasė | X | X | A | A | X | A | X | X | A |
| 3 klasė | X | X | A | A | X | X | X | X | X |
| 4 klasė | O | O | O | O | X | A | X | O | A |
| X | = | taikomas |
| O | = | netaikomas |
| A | = | pagal aplinkybes. |

Eksploatavimo charakteristikų bandymas

Virš slėgio stiprio bandymas

Protėkio bandymas (išorinio)

Protėkio bandymas (vidinio)

Nepertraukiamo eksploatavimo ilgaamžiškumo bandymas

Atsparumas korozijai

Senėjimo ozone bandymas

Suderinamumas su SGD

Atsparumas vibracijai

Atsparumas sausajai šilumai

5A priedas

5B priedas

5C priedas

5L priedas

5E priedas

5G priedas

5D priedas

5N priedas

5F priedas

0 klasė

X

X

A

A

X

X

X

X

X

1 klasė

X

X

A

A

X

X

X

X

X

2 klasė

X

X

A

A

X

A

X

X

A

3 klasė

X

X

A

A

X

X

X

X

X

4 klasė

O

O

O

O

X

A

X

O

A

X

=

taikomas

O

=

netaikomas

A

=

pagal aplinkybes.

„Talpykla“ (arba balionas) – bet koks indas suslėgtosioms gamtinėms dujoms laikyti;

2.3.1.   Balionas gali būti:

| SGD-1 | : | metalinis; |
| --- | --- | --- |
| SGD-2 | : | metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu); |
| SGD-3 | : | metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniotas); |
| SGD-4 | : | nemetalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisinis kompozitas). |

SGD-1

:

metalinis;

SGD-2

:

metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu);

SGD-3

:

metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniotas);

SGD-4

:

nemetalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisinis kompozitas).

2.4.   „Talpyklos tipas“ – talpyklos, kurių matmenų ir medžiagų charakteristikos nesiskiria, kaip nurodyta 3 priede.

„Prie talpyklos tvirtinami priedai“ – prie talpyklos atskirai arba kaip sąranka tvirtinami komponentai (bet jais neapsiribojama). Komponentai – tai:

2.5.1.   Ranka valdomas vožtuvas;

2.5.2.   slėgio jutiklis (rodytuvas);

2.5.3.   viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas);

2.5.4.   Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros);

2.5.5.   Automatinis baliono vožtuvas;

2.5.6.   reguliavimo vožtuvas;

2.5.7.   sandarusis gaubtas.

2.6.   „Vožtuvas“ – įtaisas, kuriuo galima valdyti takiosios terpės srautą.

2.7.   „Automatinis vožtuvas“ – ne ranka valdomas vožtuvas..

2.8.   „Automatinis baliono vožtuvas“ – prie baliono standžiai pritvirtintas automatinis vožtuvas, kuriuo reguliuojamas dujų srautas į degalų tiekimo sistemą. Automatinis baliono vožtuvas kitaip vadinamas nuotolinio valdymo techninės priežiūros vožtuvu.

2.9.   „Atbulinis vožtuvas“ – automatinis vožtuvas, kurį įmontavus dujos gali tekėti tik viena kryptimi.

2.10.   „Reguliavimo vožtuvas“ (reguliavimo įtaisas) – įtaisas, kuris automatiškai atjungia arba riboja dujų tekėjimą, kai srautas viršija nustatytą projektinę vertę.

2.11.   „Ranka valdomas vožtuvas“ – ranka valdomas vožtuvas, standžiai tvirtinamas prie baliono.

2.12.   „Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)“ – įtaisas, kurį įmontavus slėgis negali viršyti iš anksto nustatytos vertės.

2.13.   „Techninės priežiūros vožtuvas“ – uždarymo vožtuvas, kuris uždaromas tik atliekant transporto priemonės priežiūrą.

2.14.   „Filtras“ – apsauginis tinklelis svetimkūniams iš dujų srauto pašalinti.

2.15.   „Jungtis“ – jungtis, naudojama vamzdžiams, vamzdeliams arba žarnų sistemoms sujungti.

Degalų tiekimo linijos

2.16.1.   „Lanksčioji degalų tiekimo linija“ – lankstūs vamzdžiai arba žarna, kuriais teka gamtinės dujos.

2.16.2.   „Standžioji degalų tiekimo linija“ – vamzdžiai, kurie pagal projektą neturėtų būti lankstomi įprastomis eksploatavimo sąlygomis ir kuriais teka gamtinės dujos.

„Dujų tiekimo įtaisas“ – įtaisas dujoms tiekti į variklio įsiurbimo kolektorių (karbiuratorių arba purkštuvą).

2.17.1.   „Dujų ir oro maišytuvas“ – įtaisas dujiniams degalams ir į variklį įsiurbiamam orui maišyti.

2.17.2.   „Dujų purkštuvas“ – įtaisas dujiniam kurui tiekti į variklį arba į tam tikrą įsiurbimo sistemą.

2.18.   „Dujų srauto reguliatorius“ – dujų srautą ribojantis įtaisas, įrengtas pasroviui nuo slėgio reguliatoriaus, dujų srautui į variklį reguliuoti.

2.19.   „Sandarusis gaubtas“ – įtaisas, įskaitant dujų ventiliavimo žarną, kuriuo nutekėjusios dujos pašalinamos lauk iš transporto priemonės.

2.20.   „Slėgmatis“ – slėginis įtaisas, rodantis dujų slėgį.

2.21.   „Slėgio reguliatorius“ – įtaisas, naudojamas į variklį tiekiamų dujinių degalų slėgiui reguliuoti.

2.22.   „Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros)“ – dėl per didelės temperatūros ir (arba) slėgio įsijungiantis vienkartinio naudojimo įtaisas, kuriuo išleidžiamos dujos, kad balionas būtų apsaugotas nuo trūkimo.

2.23.   „Pripildymo įrenginys arba talpykla“ – transporto priemonės išorėje arba viduje (variklio skyriuje) įrengtas įtaisas talpyklai pripildyti degalinėje.

2.24.   „Elektroninis valdymo blokas (SGD – degalų tiekimas)“ – įtaisas, reguliuojantis variklio dujų naudojimą bei kitus variklio parametrus ir automatiškai nutraukiantis tiekimą automatiniu vožtuvu, reikalingu dėl saugos priežasčių.

2.25.   „Komponentų tipas“ – komponentai, išvardyti 2.6 iki 2.23 skirsniuose. Šie komponentai nesiskiria tokiais svarbiais aspektais, kaip medžiagos, darbinis slėgis ir eksploatavimo temperatūra.

2.26.   „Elektroninio valdymo bloko tipas“ – komponentai, nurodyti 2.24 skirsnyje, kurie nesiskiria tokiu svarbiu aspektu, kaip pagrindiniai programinės įrangos principai, išskyrus nedidelius pakeitimus.

I DALIS

VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ, VAROMOJOJE SISTEMOJE NAUDOJANČIŲ SUSLĖGTĄSIAS GAMTINES DUJAS (SGD), TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ PATVIRTINIMAS

3.   PARAIŠKA DĖL PATVIRTINIMO

3.1.   Paraišką dėl tam tikro komponento arba daugiafunkcinio komponento patvirtinimo pateikia prekės pavadinimo arba prekės ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Prie paraiškos turi būti pridėti trys egzemplioriai toliau išvardytų dokumentų ir tokia informacija:

3.2.1.   transporto priemonės aprašymas, įskaitant visas atitinkamas detales, nurodytas šios taisyklės 1A priede,

3.2.2.   detalus tam tikro komponento tipo aprašymas,

3.2.3.   labai detalus ir nustatyto mastelio tam tikro komponento brėžinys,

3.2.4.   šios taisyklės 6 skyriuje nustatytų specifikacijų atitikties tikrinimo liudijimas.

Techninės tarnybos, atsakingos už patvirtinimo bandymų atlikimą, prašymu pateikiami tam tikro komponento bandiniai. Jei prašoma, pateikiami papildomi bandiniai (ne daugiau kaip 3).

3.3.1.   Vykdant bandomąją talpyklų gamybą, turi būti bandoma [n] (2), talpyklų iš kiekvienų 50 talpyklų (sertifikavimo partijos), atliekant 3 priede nurodytus neardomuosius bandymus.

4.   ŽENKLAI

4.1.   Ant tvirtinti pateikto tam tikro komponento bandinio turi būti gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas ir tipas, įskaitant eksploatavimo temperatūros žymenį („M“ arba „C“ vidutinės arba žemos temperatūros (kaip tinka), be to, lanksčiųjų žarnų gamybos metus ir mėnesį; šis ženklinimas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.2.   Ant visų komponentų turi būti pakankamai vietos patvirtinimo ženklui; ši vieta turi būti nurodoma pirmiau nurodytame 3.2.3 skirsnyje pateiktuose brėžiniuose.

4.3.   Be to, ant kiekvienos talpyklos turi būti ženklinimo plokštė, kurioje turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami duomenys:

| a) | gamyklinis numeris; |
| --- | --- |

a)

gamyklinis numeris;

| b) | talpa litrais; |
| --- | --- |

b)

talpa litrais;

| c) | ženklas „SGD“; |
| --- | --- |

c)

ženklas „SGD“;

| d) | darbinis slėgis (bandymo slėgis) [MPa]; |
| --- | --- |

d)

darbinis slėgis (bandymo slėgis) [MPa];

| e) | masė (kg); |
| --- | --- |

e)

masė (kg);

| f) | patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01); |
| --- | --- |

f)

patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01);

| g) | patvirtinimo ženklas pagal 5.4 skirsnį. |
| --- | --- |

g)

patvirtinimo ženklas pagal 5.4 skirsnį.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Jei tvirtinti pateikti komponento bandiniai atitinka šios taisyklės 6.1–6.11 skirsniuose nurodytus reikalavimus, turi būti išduotas komponento tipo patvirtinimas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam komponento arba daugiafunkcinio komponento tipui turi būti suteiktas patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu pirminę taisyklę nurodo 00) rodo keitinių, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo išdavimą padaryti naujausi taisyklės techniniai pakeitimai, eilės numerį. Ta pati Susitariančioji Šalis neturi suteikti to paties raidinio skaitmeninio kodo kitam komponento tipui.

5.3.   Šią taisyklę taikančioms sutarties šalims turi būti išsiųstas SGD komponento tipo patvirtinimo, arba atmetimo arba patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2B priedo modelį.

Be ženklo, nustatyto pagal 4.1 ir 4.3 skirsnius, prie visų komponentų, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, 4.2 skirsnyje nurodytoje vietoje tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.4.1.   apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (3);

5.4.2.   į dešinę nuo 5.4.1 skirsnyje nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. Šį patvirtinimo numerį sudaro komponento tipo patvirtinimo numeris, nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 5.2 skirsnį ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaitmenys, rodantys šios taisyklės paskutinio keitinio eilės numerį.

5.5.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

5.6.   Šios taisyklės 2A priede pateikti pirmiau nurodyto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

6.   SGD KOMPONENTŲ SPECIFIKACIJOS

6.1.   Bendrosios nuostatos

6.1.1.   Transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių SGD, tam tikri komponentai turi veikti tinkamai ir saugiai, kaip nurodyta šioje taisyklėje.

Komponentų medžiagos, kurios liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).

Tos komponentų dalys, kurių tinkamam ir saugiam veikimui gali turėti įtakos SGD, didelis slėgis arba vibracija, turi būti bandomos pagal atitinkamas bandymų procedūras, aprašytas šios taisyklės prieduose. Pirmiausia, turi būti vykdomos 6.2–6.11 skirsnių nuostatos.

Transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių SGD, tam tikri komponentai turi atitikti reikiamus elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimus pagal taisyklės Nr. 10 keitinio 02 numerį arba lygiaverčius reikalavimus.

6.2.   Nuostatos dėl talpyklų

6.2.1.   SGD talpyklų tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 3 priede pateiktas nuostatas.

6.3.   Nuostatos dėl komponentų, pritvirtintų prie ant talpyklų

Talpykla turi turėti bent šiuos komponentus, kurie gali būti naudojami atskirai arba kaip sąranka:

6.3.1.1.   ranka valdomas vožtuvas,

6.3.1.2.   automatinis baliono vožtuvas,

6.3.1.3.   viršslėgio įtaisas,

6.3.1.4.   reguliavimo vožtuvas.

6.3.2.   Prireikus talpykloje gali būti įrengtas sandarus gaubtas.

6.3.3.   Komponentų, išvardytų 6.3.1–6.3.2 skirsniuose, tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 4 priede nurodytas nuostatas.

6.4.–6.11.   Nuostatos dėl kitų komponentų

Nurodyti komponentai turi būti patvirtinto tipo pagal nuostatas, pateiktas prieduose, kuriuos galima nustatyti pagal šią lentelę:

| Skirsnis | Komponentas | Priedas |
| --- | --- | --- |
| 6.4. | Automatinis vožtuvas
  Atbulinis vožtuvas
  Viršslėgio vožtuvas
  Viršslėgio įtaisas
  Reguliavimo vožtuvas | 4A |
| 6.5. | Lanksčioji degalų tiekimo linijos žarna | 4B |
| 6.6. | SGD filtras | 4C |
| 6.7. | Slėgio reguliatorius | 4D |
| 6.8. | Slėgio ir temperatūros jutikliai | 4E |
| 6.9. | Pripildymo įrenginys arba talpykla | 4F |
| 6.10. | Dujų srauto reguliatorius, dujų ir oro maišytuvas arba purkštuvas | 4G |
| 6.11. | Elektroninis valdymo blokas | 4H |

Skirsnis

Komponentas

Priedas

6.4.

Automatinis vožtuvas

Atbulinis vožtuvas

Viršslėgio vožtuvas

Viršslėgio įtaisas

Reguliavimo vožtuvas

4A

6.5.

Lanksčioji degalų tiekimo linijos žarna

4B

6.6.

SGD filtras

4C

6.7.

Slėgio reguliatorius

4D

6.8.

Slėgio ir temperatūros jutikliai

4E

6.9.

Pripildymo įrenginys arba talpykla

4F

6.10.

Dujų srauto reguliatorius, dujų ir oro maišytuvas arba purkštuvas

4G

6.11.

Elektroninis valdymo blokas

4H

7.   SGD KOMPONENTO TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

Apie kiekvieną SGD komponento tipo pakeitimą turi būti pranešta tipo patvirtinimą išdavusiam administraciniam skyriui. Atsižvelgdamas į tai, skyrius gali:

7.1.1.   laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad komponentas tebeatitinka reikalavimus; arba

7.1.2.   nustatyti, ar kompetentinga institucija turi parengti dalinį arba visą pakartotinį bandymą.

7.2.   Apie pakeitimus apibrėžiančio tipo patvirtinimą arba atmetimą pagal 5.3 skirsnyje nurodytą procedūrą turi būti pranešta pagal Sutarties šalims, kurios taiko šią taisyklę.

7.3.   Kompetentinga institucija, išduodanti patvirtinimo galiojimo pratęsimą, kiekvienai pranešimo formai, parengtai dėl tokio patvirtinimo galiojimo pratęsimo, suteikia eilės numerį.

8.   (Paliktas tuščias)

9.   GAMINIŲ ATITIKTIS

Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas Sutarties 2 priedėlyje (E/EEK/324-E/EEK/TRANS/505/Rev.2), taikant šiuos reikalavimus:

9.1.   Kiekviena talpykla pagal šios taisyklės 3 priedo nurodymus turi būti bandoma mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis.

9.2.   Trūkimo bandymas hidrauliniu slėgiu pagal 3 priedo 3.2 skirsnyje nurodytus reikalavimus turi būti atliekamas kiekvienai partijai, kurią sudaro ne daugiau kaip 200 talpyklų, pagamintų iš tos pačios žaliavų partijos.

9.3.   Kiekviena lanksčiosios degalų tiekimo linijos sąranka, naudojama dideliam ir vidutiniam slėgiui (0, 1 klasės) pagal klasifikaciją, aprašytą šios taisyklės 2 skyriuje, turi būti bandoma slėgiu, kuris būtų du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

10.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

10.1.   Patvirtinimas, išduotas komponento tipui pagal šią Taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 9 skyriuje nustatyti reikalavimai.

10.2.   Jei šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina savo anksčiau išduotą patvirtinimą, ji pranešimu, kuris yra tokios formos, kaip nurodyta šios taisyklės 2B priede, nedelsdama turi apie tai pranešti kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

11.   (Paliktas tuščias)

12.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto komponento tipo gamybą, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą išdavusiai institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip yra nurodyta šios taisyklės 2B priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Sutarties šalims.

13.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ SKYRIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių, kurie išduoda patvirtinimą ir kuriems turi būti siunčiamos formos, liudijančios kitose šalyse išduotą patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą, arba atmetimą, arba patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

II DALIS

TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS DĖL PATVIRTINTO TIPO TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ ĮRENGIMO SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS (SGD) NAUDOTI VAROMOJOJE SISTEMOJE

14.   APIBRĖŽTYS

Šios taisyklės II dalyje taikomos apibrėžtys:

14.1.1.   „transporto priemonės patvirtinimas“ – M ir N kategorijų transporto priemonių tipo patvirtinimas dėl SGD sistemos, kaip originalios įrangos, skirtos naudoti jos varomojoje sistemoje;

„transporto priemonės tipas“ – transporto priemonė su įrengtais tam tikrais komponentais, skirtais SGD naudoti jos varomojoje sistemoje, kuri nesiskiria pagal šias sąlygas:

14.1.2.1.   gamintoją;

14.1.2.2.   gamintojo nustatytą tipo žymėjimą;

esminius projektavimo ir konstrukcijos aspektus:

14.1.2.3.1.   važiuoklės (kėbulo) dugno (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai);

14.1.2.3.2.   SGD įrangos įrengimo (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai).

14.1.3.   „SGD sistema“ – komponentų (talpyklos (-ų) arba baliono (-ų), vožtuvų, lanksčiųjų degalų tiekimo linijų ir t. t.) ir jungiamųjų dalių (standžiųjų degalų tiekimo linijų, vamzdžių jungčių ir t. t.) sąranka, įrengta variklinėse transporto priemonėse, varomojoje sistemoje naudojančiose SGD.

15.   PARAIŠKA DĖL PATVIRTINIMO

15.1.   Paraišką dėl transporto priemonės, kurioje įrengti tam tikri komponentai suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, tipo patvirtinimo pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

15.2.   Su paraiška turi būti pateikti toliau išvardytų dokumentų trys egzemplioriai: transporto priemonės aprašymo, kuriame būtų visos šios taisyklės 1B priede nurodytos atitinkamos detalės.

15.3.   Patvirtinimo bandymus atliekančiai techninei tarnybai turi būti pristatyta tvirtinamą transporto priemonės tipą atitinkanti transporto priemonė.

16.   PATVIRTINIMAS

16.1.   Jei transporto priemonė, pristatyta patvirtinti pagal šią taisyklę, turi visus tam tikrus komponentus, būtinus suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, ir atitinka 17 skirsnyje nurodytus reikalavimus, tos transporto priemonės tipo patvirtinimas turi būti išduotas.

16.2.   Kiekvienam patvirtintam transporto priemonės tipui turi būti suteikiamas patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys rodo keitinių, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo išdavimą padaryti naujausi pagrindiniai techniniai taisyklės pakeitimai, eilės numerį.

16.3.   Šią taisyklę taikančioms sutarties šalims turi būti išsiųstas SGD transporto priemonės tipo patvirtinimo, arba atmetimo arba patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2D priedo modelį.

Prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto transporto priemonės tipo, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, pažymėtoje taip, kaip nurodyta 16.2 skirsnyje, tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

16.4.1.   apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (3);

16.4.2.   į dešinę nuo 16.4.1 skirsnyje nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

16.5.   Jei patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje transporto priemonė atitinka transporto priemonę, patvirtintą pagal vieną arba daugiau prie Sutarties pridedamų taisyklių, 16.4.1 skirsnyje nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklės bei patvirtinimo numeriai ir papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas yra išduotas patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje, simboliai turi būti nurodyti vertikaliose skiltyse į dešinę nuo simbolio, nurodyto 16.4.1 skirsnyje.

16.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

16.7.   Patvirtinimo ženklas turi būti šalia transporto priemonės duomenų plokštės arba ant jos.

16.8.   Šios taisyklės 2C priede pateikti pirmiau minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

17.   REIKALAVIMAI DĖL TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ ĮRENGIMO SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS NAUDOTI TRANSPORTO PRIEMONĖS VAROMOJOJE SISTEMOJE

17.1.   Bendrosios nuostatos

17.1.1.   Transporto priemonių SGD sistema turi tinkamai ir saugiai veikti veikiant darbiniam slėgiui ir eksploatavimo temperatūrai, kuriai sistema yra suprojektuota ir patvirtinta.

17.1.2.   Visi sistemos komponentai pagal šios taisyklės I dalį turi būti patvirtinto tipo kaip atskiros detalės.

17.1.3.   Sistemoje naudojamos medžiagos turi būti suderinamos su SGD.

17.1.4.   Visi sistemos komponentai turi būti pritvirtinti tinkamu būdu.

17.1.5.   SGD sistemoje neturi būti protėkių, t. y., per 3 minutes neturi atsirasti burbuliukų.

17.1.6.   SGD sistema turi būti įrengta tokiu būdu, kad būtų užtikrinta geriausia įmanoma apsauga nuo pažaidų, pvz., nuo pažaidų dėl transporto priemonės komponentų judėjimo, susidūrimo, žvyro, arba dėl transporto priemonės pakrovimo arba iškrovimo, arba dėl tų krovinių poslinkio.

Prie SGD sistemos neturi būti jungiami įtaisai, išskyrus tuos, kurie yra būtinai reikalingi variklinės transporto priemonės variklio darbui.

17.1.7.1.   Nepaisant 17.1.7 skirsnio nuostatų, transporto priemonėse gali būti įrengta šildymo sistema keleivių salonui ir (arba) prie SGD sistemos prijungtam krovinio skyriui šildyti.

17.1.7.2.   Turi būti leidžiama naudoti 17.1.7.1 skirsnyje nurodytą šildymo sistemą, jei, už tipo patvirtinimą atsakingų techninių tarnybų nuomone, šildymo sistema yra tinkamai apsaugota ir neturi įtakos tinkamam įprastos SGD sistemos eksploatavimui.

M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių, naudojančių SGD kaip degalus, identifikavimas (4).

17.1.8.1.   Ant SGD sistemą turinčių M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių turi būti 6 priede nurodyta plokštė.

17.1.8.2.   Plokštė turi būti pritvirtinta rengta M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių priekyje bei gale ir ant dešiniųjų durų išorinės pusės.

17.2.   Papildomi reikalavimai

17.2.1.   Joks SGD sistemos komponentas, įskaitant visas apsaugines medžiagas, sudarančias tokių komponentų dalį, neturi išsikišti už transporto priemonės kontūro, išskyrus pripildymo įrenginį, jei už pritvirtinimo taško jis išsikiša ne daugiau kaip 10 mm.

17.2.2.   Joks SGD sistemos komponentas neturi būti arčiau kaip per 100 mm nuo išmetimo vamzdžio arba panašaus šilumos šaltinio, išskyrus atvejus, kai tokie komponentai turi atitinkamą šiluminę izoliaciją.

17.3.   SGD sistema

SGD sistemą turi sudaryti bent šie komponentai:

17.3.1.1.   Talpykla (-os) arba balionas (-ai);

17.3.1.2.   Slėgmatis arba degalų lygio rodytuvas;

17.3.1.3.   Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros);

17.3.1.4.   Automatinis baliono vožtuvas;

17.3.1.5.   Ranka valdomas vožtuvas;

17.3.1.6.   Slėgio reguliatorius;

17.3.1.7.   Dujų srauto reguliatorius;

17.3.1.8.   Reguliavimo įtaisas;

17.3.1.9.   Dujų tiekimo įtaisas;

17.3.1.10.   Pripildymo įrenginys arba talpykla;

17.3.1.11.   Lanksčioji degalų tiekimo linija;

17.3.1.12.   Standžioji degalų tiekimo linija;

17.3.1.13.   Elektroninis valdymo blokas;

17.3.1.14.   Jungtys;

17.3.1.15.   Komponentų, įrengtų bagažo ir keleivių skyriuje, sandarus gaubtas. Jei gaisro atveju toks sandarus gaubtas būtų sunaikintas, sandariu gaubtu gali būti uždengtas viršslėgio įtaisas.

SGD sistemą dar gali sudaryti šie komponentai:

17.3.2.1.   Atbulinis vožtuvas;

17.3.2.2.   Viršslėgio vožtuvas;

17.3.2.3.   SGD filtras;

17.3.2.4.   Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis;

17.3.2.5.   Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros sistema.

17.3.3.   Papildomas automatinis vožtuvas gali būti kartu su slėgio reguliatoriumi.

17.4.   Talpyklos įrengimas

17.4.1.   Talpykla turi būti stacionariai įrengta transporto priemonėje ir neturi būti įrengta variklio skyriuje.

17.4.2.   Talpykla turi būti įrengta taip, kad nebūtų metalo sąlyčio su metalu, išskyrus talpyklos (-ų) tvirtinimo vietas.

Kai transporto priemonė yra paruošta naudoti, degalų talpykla neturi būti žemiau kaip 200 mm virš kelio paviršiaus.

17.4.3.1.   17.4.3 skirsnio nuostatos netaikomos, jei talpykla yra tinkamai apsaugota iš priekio ir iš šonų ir jokia talpyklos dalis nėra žemiau nei ši apsauginė konstrukcija.

17.4.4.   Degalų talpykla (-os) arba balionas (-ai) turi būti įrengtas ir pritvirtintas taip, kad, jeigu talpykla yra pilna, būtų įmanoma (be pažaidų) amortizuoti šiuos pagreitėjimus:

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių:

| a) | 20 g judėjimo kryptimi, |
| --- | --- |

a)

20 g judėjimo kryptimi,

| b) | 8 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

8 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.

M2 ir N2 kategorijų transporto priemonių:

| a) | 10 g judėjimo kryptimi, |
| --- | --- |

a)

10 g judėjimo kryptimi,

| b) | 5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.

M3 ir N3 kategorijų transporto priemonių:

| a) | 6,6 g judėjimo kryptimi, |
| --- | --- |

a)

6,6 g judėjimo kryptimi,

| b) | 5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.

Vietoj praktinio bandymo galima taikyti apskaičiavimo metodą, jei patvirtinimo paraiškos pareiškėjas gali sėkmingai įrodyti techninei tarnybai šio metodo lygiavertiškumą.

17.5.   Priedai, pritvirtinti prie talpyklos (-ų) arba baliono (-ų)

Automatinis vožtuvas

17.5.1.1.   Automatinis baliono vožtuvas įrengiamas tiesiogiai ant kiekvienos talpyklos.

17.5.1.2.   Automatinis baliono vožtuvas turi veikti taip, kad degalų tiekimas būtų nutrauktas sustojus varikliui, nesvarbu, kokia būtų uždegimo jungiklio padėtis, ir turi likti uždarytas tol, kol variklis nedirba. Dėl diagnostikos leidžiama vėluoti 2 sekundes.

Viršslėgio įtaisas

17.5.2.1.   Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros) turi būti įrengtas ant degalų talpyklos (-ų) tokiu būdu, kad jis galėtų išleisti dujas į sandarųjį gaubtą, jei tas sandarusis gaubtas atitinka 17.5.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

Reguliavimo vožtuvas ant talpyklos

17.5.3.1.   Reguliavimo įtaisas turi būti įrengtas degalų talpykloje (-ose) ant automatinio baliono vožtuvo.

Ranka valdomas vožtuvas

17.5.4.1.   Ranka valdomas vožtuvas nejudamai pritvirtinamas prie baliono ir gali būti įrengtas kartu su automatiniu baliono vožtuvu.

Sandarusis talpyklos (-ų) gaubtas

17.5.5.1.   Sandarusis talpyklos (-ų) jungčių gaubtas, kuris atitinka 17.5.5.2–17.5.5.5 skirsnių reikalavimus, turi būti įrengtas degalų talpyklai, išskyrus atvejus, kai talpykla (-os) yra įrengta (-os) transporto priemonės išorėje.

17.5.5.2.   Sandarusis gaubtas turi būti atvirai sujungtas su atmosfera, prireikus tai galima padaryti jungiamąja žarna, kurios išleidžiamoji mova būtų atspari SGD.

17.5.5.3.   Iš sandariojo gaubto ventiliacijos angos neturi būti išleidžiama į nišą virš rato ir anga neturi būti nukreipta į šilumos šaltinį, pvz., išmetimo vamzdį.

17.5.5.4.   Visos jungiamosios žarnos ir išleidžiamosios movos variklinės transporto priemonės kėbulo apačioje esančiam sandariajam gaubtui ventiliuoti laisvos angos plotas neturi būti mažesnis kaip 450 mm2.

17.5.5.5.   Gaubto virš talpyklos (-ų) jungtys ir jungiamosios žarnos turi būti sandarios veikiant10 kPa slėgiui ir be jokių liekamųjų deformavimų. Šiomis aplinkybėmis gali būti priimtinas ne didesnis kaip 100 cm3 per valandą protėkis.

17.5.5.6.   Siekiant užtikrinti sandarų sujungimą, jungiamoji žarna apkabomis arba kitomis priemonėmis turi būti pritvirtinta prie sandariojo gaubto ir išleidžiamosios movos.

17.5.5.7.   Po sandariuoju gaubtu turi būti visi komponentai, įrengti bagažo arba keleivių skyriuje.

17.6.   Standžioji ir lanksčioji degalų tiekimo linijos

17.6.1.   Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pagamintos iš besiūlių medžiagų: nerūdijančiojo plieno arba plieno, padengto korozijai atsparia danga.

17.6.2.   Jei standžioji degalų tiekimo linija naudojama 0, 1 arba 2 klasėje, ji gali būti pakeista lanksčiąja degalų tiekimo linija.

17.6.3.   Lanksčioji degalų tiekimo linija turi atitikti šios taisyklės 4B priedo reikalavimą.

17.6.4.   Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.

17.6.5.   Lanksčiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.

17.6.6.   Lanksčiosios arba standžiosios degalų linijos tvirtinamos taip, kad tvirtinimo taške nebūtų metalo sąlyčio su metalu.

17.6.7.   Lanksčioji ir standžioji dujinių degalų linijos neturi būti kėliklio įrėmimo į transporto priemonės rėmą vietose.

17.6.8.   Kanaluose degalų linijos turi būti apvyniotos apsaugine medžiaga.

17.7.   Komponentų jungtys arba dujinės jungtys

17.7.1.   Neleidžiama naudoti lituotų jungčių ir apspaudžiamųjų jungčių su įleistiniu žiedu.

17.7.2.   Nerūdijančio plieno vamzdžiai turi būti sujungti tik nerūdijančiojo plieno jungtimis.

17.7.3.   Dozavimo blokai turi būti pagaminti iš korozijai atsparios medžiagos.

17.7.4.   Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti sujungtos tam tikromis jungtimis, pvz., dviejų dalių apspaudimo plieniniuose vamzdžiuose jungtimis su kūginiais sandarinamaisiais paviršiais.

17.7.5.   Jungčių skaičius turi būti kiek įmanoma mažesnis.

17.7.6.   Visos jungtys turi būti įrengiamos tokiose vietose, į kurias būtų įmanoma patekti, jeigu reikėtų apžiūrėti tas jungtis,

Degalų linijos keleivių arba uždarame bagažo skyriuje turi būti ne ilgesnės, nei yra būtina, ir visais atvejais turi būti apsaugotos sandariuoju gaubtu.

17.7.7.1.   17.7.7 skirsnio nuostatos netaikomos M2 arba M3 kategorijų transporto priemonėms, jei degalų linijos ir jungtys turi rankovę, atsparią SGD, ir yra atvirai sujungtos su atmosfera.

17.8.   Automatinis vožtuvas

17.8.1.   Papildomas automatinis vožtuvas gali būti įrengtas degalų linijoje, kiek įmanoma arčiau slėgio reguliatoriaus.

17.9.   Pripildymo įrenginys arba talpykla

17.9.1.   Pripildymo įrenginys turi būti pritvirtintas taip, kad negalėtų suktis, ir turi būti apsaugotas nuo purvo ir vandens.

17.9.2.   Kai SGD talpykla yra įrengta keleivių arba uždarame (bagažo) skyriuje, pripildymo įrenginys turi būti įrengtas transporto priemonės išorėje arba variklio skyriuje.

17.10.   Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros įranga

17.10.1.   SGD sistemos elektriniai komponentai turi būti apsaugoti nuo perkrovų.

17.10.2.   Siekiant užtikrinti, kad vienu metu ilgiau nei 5 sekundes į variklį nebūtų tiekiami daugiau kaip vieno tipo degalai, transporto priemonėse, turinčiose daugiau kaip vieną degalų tiekimo sistemą, turi būti įrengta degalų rūšies parinkimo sistema. „Dvejų degalų“ transporto priemonės, naudojančios dyzeliną kaip pradinius degalus oro ir dujų mišiniui uždegti, leidžiamos tais atvejais, jei šie varikliai ir transporto priemonės atitinka privalomuosius išmetamųjų dujų standartus.

17.10.3.   Po sandariuoju gaubtu esančios elektrinės jungtys ir komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad nekibirkščiuotų.

18.   GAMINIŲ ATITIKTIS

18.1.   Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas Sutarties 2 priedėlyje (E/EEK/324-E/EEK/TRANS/505/Rev.2).

19.   BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ

19.1.   Patvirtinimas, išduotas transporto priemonės tipui pagal šią taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 18 skirsnyje nustatyti reikalavimai.

19.2.   Jei šią taisyklę taikanti Sutarties šalis panaikina savo anksčiau išduotą patvirtinimą, ji pranešimu, kuris yra tokios formos, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, nedelsdama turi apie tai pranešti kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

20.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS

Apie kiekvieną tam tikrų komponentų, skirtų suslėgtoms gamtinėms dujoms transporto priemonės varomojoje sistemoje naudoti, įrengimo pakeitimą turi būti pranešta administraciniam skyriui, kuris patvirtino transporto priemonės tipą. Atsižvelgdamas į tai, skyrius gali:

20.1.1.   laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad bet kuriuo atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus; arba

20.1.2.   iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymų atlikimą, reikalauti papildomų bandymų ataskaitos.

20.2.   Dėl pakeitimus nustatančio tipo patvirtinimo arba atmetimo šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims turi būti pranešta tokia forma, kuri nurodyta šios taisyklės 2D priede.

20.3.   Patvirtinimo galiojimo pratęsimą tvirtinanti kompetentinga institucija tokios formos pranešimu, kaip yra nurodyta šios taisyklės 2D priede, šiam patvirtinimo galiojimo pratęsimui suteikia eilės numerį ir nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitariančiosioms Šalims.

21.   VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto transporto priemonės tipo gamybą, jis apie tai turi pranešti patvirtinimą išdavusiai institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

22.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ SKYRIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių, kurie išduoda patvirtinimą ir kuriems turi būti siunčiamos formos, liudijančios kitose šalyse išduotą patvirtinimą arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą, arba atmetimą, arba patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Jungtinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstravimo (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).

(2)  Turi būti nurodyta.

(3)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 – (laisvas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (laisvas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (laisvas), 34 – Bulgarija, 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (laisvas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (laisvas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus išduoda Bendrijos valstybės narės, naudodamos savo atitinkamą EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (laisvas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54–55 (laisvi) ir 56 – Juodkalnija. Toliau einantys skaičiai priskiriami kitoms valstybėms chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Sutarties dėl vienodų techninių nurodymų ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengtos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal šiuos nurodymus išduotų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų, ir Jungtinių Tautų generalinis sekretorius praneša šiuos priskirtus skaičius Susitariančiosioms Šalims.

(4)  Kaip nurodyta Jungtinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstravimo (R.E.3) 7 priede (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

---

1A PRIEDAS

ESMINĖS SGD KOMPONENTO CHARAKTERISTIKOS

Image

Image

Image

Image

---

1B PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONĖS, VARIKLIO IR SU SGD SUSIJUSIOS SISTEMOS ESMINĖS CHARAKTERISTIKOS

Image

Image

Image

Image

---

2A PRIEDAS

SGD KOMPONENTO TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

(žr. šios taisyklės 5.2 skirsnį)

Image

Šis prie SGD komponento tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad šis komponentas yra patvirtintas Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jam suteiktas patvirtinimo numeris yra 002439. Du pirmieji patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo išduotas pagal pirminės taisyklės Nr. 110 reikalavimą.

---

2B PRIEDAS

PRANEŠIMAS

Image

Image

Papildymas

Image

Image

---

2C PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖTYMAS

A MODELIS

(žr. šios taisyklės 16,2 skirsnį)

Image

Šis prie transporto priemonės tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonė dėl SGD sistemos įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje yra patvirtinta Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jai suteikiamas patvirtinimo numeris yra 002439. Du pirmieji patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo išduotas pagal pirminės taisyklės Nr. 110 reikalavimą.

B MODELIS

(žr. šios taisyklės 16,2 skirsnį)

Image

Šis prie transporto priemonės tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonė dėl SGD sistemos įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje yra patvirtinta Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jai suteikiamas patvirtinimo numeris yra 002439. Du pirmieji patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo išduotas pagal pirminės taisyklės Nr. 110 reikalavimą ir kad yra įtraukti taisyklės Nr. 83 04 serijos keitiniai.

---

2D PRIEDAS

PRANEŠIMAS

Image

---

3 PRIEDAS

DUJŲ BALIONAI DIDELIO SLĖGIO AUTOMOBILIŲ GABENAMIEJI BALIONAI GAMTINĖMS DUJOMS, KAIP AUTOMOBILIŲ DEGALAMS, LAIKYTI

1.   TAIKYMO SRITIS

Šiame priede nustatyti minimalūs reikalavimai, taikomi lengviesiems daugkartiniams dujų balionams. Prie automobilių tvirtinami gabenamieji balionai yra skirti tik didelio slėgio suslėgtosioms gamtinėms dujoms, naudojamoms kaip automobilių degalai, laikyti. Balionai gali būti gaminami iš visų rūšių plieno, aliuminio arba iš nemetalinių medžiagų, taikant projektą arba gamybos metodą, atitinkantį nurodytas eksploatavimo sąlygas. Šis priedas netaikomas balionams su metaliniais įdėklais arba balionams iš nerūdijančio plieno arba virintiniams balionams. Balionai, kuriems taikomas šis priedas, priskiriami 0 klasei, kaip nurodyta šios taisyklės 2 skyriuje, ir yra:

| SGD-1 | metaliniai |
| --- | --- |
| SGD-2 | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu) |
| SGD-3 | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvynioti) |
| SGD-4 | su nemetaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai kompozitas) |

SGD-1

metaliniai

SGD-2

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu)

SGD-3

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvynioti)

SGD-4

su nemetaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai kompozitas)

Eksploatavimo sąlygos, kurios veiktų balionus, detaliai aprašytos 4 skyriuje. Šio priedo bandymai pagrįsti 20 MPa darbiniu slėgiu, atitinkančiu gamtinių dujų kaip degalų slėgį, nusistovėjusį 15 °C temperatūroje, ir 26 MPa didžiausiu pripildymo slėgiu. Dauginant iš atitinkamo pataisos faktoriaus (santykio), galima būtų pritaikyti kitiems darbiniams slėgiams. Pvz., veikiant25 MPa darbinio slėgio sistemai, slėgio vertes reikės dauginti iš 1,25.

Baliono eksploatavimo trukmę turi nurodyti gamintojas ir ji gali būti skirtinga, atsižvelgiant į taikymo sritis. Eksploatavimo trukmės nustatymas pagrįstas tuo, kad balionai pildomi 1 000 kartų per metus, o mažiausias pripildymų skaičius yra 15 000. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.

Metalinių balionų ir balionų su metaliniais įdėklais eksploatavimo trukmė pagrįsta nuovargio įtrūkių didėjimo sparta. Kiekvieną balioną arba įdėklą būtina tirti ultragarsu arba lygiaverčiu būdu, siekiant nustatyti įtrūkius, kurių dydis būtų didesnis nei didžiausias leidžiamas dydis. Taikant šį būdą, galima optimizuoti transporto priemonėse naudojamų gamtinių dujų lengvųjų balionų projektavimą ir gamybą.

Ištisai iš kompozitų pagamintų balionų, turinčių nemetalinius neapkraunamus įdėklus, „saugaus eksploatavimo trukmė“ įrodoma, taikant nustatytus projektavimo metodus, konstrukcijos atitikties bandymus ir gamybos kontrolę.

2.   NUORODOS

Išvardytuose standartuose yra pateiktos nuostatos, kurios kaip šio teksto nuorodos sudaro šio priedo nuostatas (kol nebus lygiaverčių EEK nuostatų).

ASTM standartai (1)

| ASTM B117–90 | Bandymo druskos rūke metodas |
| --- | --- |
| ASTM B154–92 | Vario ir vario lydinių gyvsidabrio (I) nitrato bandymas |
| ASTM D522–92 | Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas |
| ASTM D1308–87 | Buitinių cheminių medžiagų poveikis skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms |
| ASTM D2344–84 | Lygiagrečiojo pluošto kompozitų bandymo metodas sąlyginiam tarpsluoksniniam šlyties stipriui nustatyti, taikant trumposios sijos metodą |
| ASTM D2794–92 | Organinių dangų atsparumo, veikiant staigiam deformavimui (smūgiui), bandymo metodas |
| ASTM D3170–87 | Dangų atsparumas eižėjimui |
| ASTM D3418–83 | Bandymo metodas polimerų stiklėjimo temperatūrai nustatyti, atliekant terminę analizę, nustatyti |
| ASTM E647–93 | Standartinis bandymų metodas nuovargio įtrūkių didėjimo spartai matuoti |
| ASTM E813–89 | JIC, atsparumo pleišėjimui mato, bandymo metodas |
| ASTM G53–93 | Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo). |

ASTM B117–90

Bandymo druskos rūke metodas

ASTM B154–92

Vario ir vario lydinių gyvsidabrio (I) nitrato bandymas

ASTM D522–92

Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas

ASTM D1308–87

Buitinių cheminių medžiagų poveikis skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms

ASTM D2344–84

Lygiagrečiojo pluošto kompozitų bandymo metodas sąlyginiam tarpsluoksniniam šlyties stipriui nustatyti, taikant trumposios sijos metodą

ASTM D2794–92

Organinių dangų atsparumo, veikiant staigiam deformavimui (smūgiui), bandymo metodas

ASTM D3170–87

Dangų atsparumas eižėjimui

ASTM D3418–83

Bandymo metodas polimerų stiklėjimo temperatūrai nustatyti, atliekant terminę analizę, nustatyti

ASTM E647–93

Standartinis bandymų metodas nuovargio įtrūkių didėjimo spartai matuoti

ASTM E813–89

JIC, atsparumo pleišėjimui mato, bandymo metodas

ASTM G53–93

Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo).

BSI standartai (2)

| BS 5045: | 1 dalis (1982) Gabenamosios dujų talpyklos. Didesnės kaip 0,5 l vandens talpos besiūlių plieninių balionų specifikacija |
| --- | --- |
| BS 7448–91 | Trūkių susidarymo mechanika. Smūginio tąsumo bandymai. I dalis. KIC, ribinių COD ir ribinių J verčių pagal BS PD 6493–1991 nustatymo metodas. Rekomendacijos ir metodai lydomojo suvirinimo jungčių defektų priimtinumui įvertinti; metalinės medžiagos |

BS 5045:

1 dalis (1982) Gabenamosios dujų talpyklos. Didesnės kaip 0,5 l vandens talpos besiūlių plieninių balionų specifikacija

BS 7448–91

Trūkių susidarymo mechanika. Smūginio tąsumo bandymai. I dalis. KIC, ribinių COD ir ribinių J verčių pagal BS PD 6493–1991 nustatymo metodas. Rekomendacijos ir metodai lydomojo suvirinimo jungčių defektų priimtinumui įvertinti; metalinės medžiagos

ISO standartai (3)

| ISO 148–1983 | Plienas. Charpy smūginio lenkimo bandymas (V įpjova) |
| --- | --- |
| ISO 306–1987 | Plastikai. Termoplastinės medžiagos. Vikato minkštėjimo temperatūros (anglų k. VST) nustatymas |
| ISO 527 Pt 1–93 | Plastikai. Tempiamųjų savybių nustatymas. 1 dalis. Bendrieji principai |
| ISO 642–79 | Plienas. Užgrūdinamumo bandymas, grūdinant galinę plokštumą (Jominy bandymas) |
| ISO 2808–91 | Dažai ir lakai. Plėvelės storio nustatymas |
| ISO 3628–78 | Stiklu armuotos medžiagos. Tempimo savybių nustatymas |
| ISO 4624–78 | Dažai ir lakai. Adhezijos bandymas atplėšiant |
| ISO 6982–84 | Metalinės medžiagos. Tempimo bandymas |
| ISO 6506–1981 | Metalai. Kietumo bandymai. Brinelio kietumo bandymas |
| ISO 6508–1986 | Metalai. Kietumo bandymo metodai. Rokvelo kietumo bandymas (A, B, C, E, F, G, H, K, N, T skalės) |
| ISO 7225 | Dujų balionai. Įspėjamasis žymėjimas |
| ISO/DIS 7866–1992 | Daugkartinių gabenamųjų besiūlių aliuminio lydinių balionų, skirtų naudoti visame pasaulyje, projektavimas, gamyba ir priėmimas |
| ISO 9001:1994 | Kokybės sistemos. Kokybės užtikrinimas projektuojant, tobulinant, gaminant, įrengiant ir prižiūrint |
| ISO 9002:1994 | Kokybės užtikrinimas gaminant ir įrengiant |
| ISO/DIS 12737 | Metalai. Irimo tąsumo verčių nustatymas plokščiojo deformavimo atveju |
| ISO/IEC Guide 25–1990 | Bendrieji reikalavimai, taikomi bandymų laboratorijų techninei kompetencijai |
| ISO/IEC Guide 48–1986 | Rekomendacijos dėl trečiosios šalies tiekimo priemonių kokybės sistemos įvertinimo ir registracijos |
| ISO/DIS 9809 | Gabenamųjų besiūlių plieninių dujų balionų projektavimas, gamyba ir bandymas. I dalis. Grūdinamojo ir atleidžiamojo plieno balionai, kurių tempiamasis stipris < 1 100 MP |

ISO 148–1983

Plienas. Charpy smūginio lenkimo bandymas (V įpjova)

ISO 306–1987

Plastikai. Termoplastinės medžiagos. Vikato minkštėjimo temperatūros (anglų k. VST) nustatymas

ISO 527 Pt 1–93

Plastikai. Tempiamųjų savybių nustatymas. 1 dalis. Bendrieji principai

ISO 642–79

Plienas. Užgrūdinamumo bandymas, grūdinant galinę plokštumą (Jominy bandymas)

ISO 2808–91

Dažai ir lakai. Plėvelės storio nustatymas

ISO 3628–78

Stiklu armuotos medžiagos. Tempimo savybių nustatymas

ISO 4624–78

Dažai ir lakai. Adhezijos bandymas atplėšiant

ISO 6982–84

Metalinės medžiagos. Tempimo bandymas

ISO 6506–1981

Metalai. Kietumo bandymai. Brinelio kietumo bandymas

ISO 6508–1986

Metalai. Kietumo bandymo metodai. Rokvelo kietumo bandymas (A, B, C, E, F, G, H, K, N, T skalės)

ISO 7225

Dujų balionai. Įspėjamasis žymėjimas

ISO/DIS 7866–1992

Daugkartinių gabenamųjų besiūlių aliuminio lydinių balionų, skirtų naudoti visame pasaulyje, projektavimas, gamyba ir priėmimas

ISO 9001:1994

Kokybės sistemos. Kokybės užtikrinimas projektuojant, tobulinant, gaminant, įrengiant ir prižiūrint

ISO 9002:1994

Kokybės užtikrinimas gaminant ir įrengiant

ISO/DIS 12737

Metalai. Irimo tąsumo verčių nustatymas plokščiojo deformavimo atveju

ISO/IEC Guide 25–1990

Bendrieji reikalavimai, taikomi bandymų laboratorijų techninei kompetencijai

ISO/IEC Guide 48–1986

Rekomendacijos dėl trečiosios šalies tiekimo priemonių kokybės sistemos įvertinimo ir registracijos

ISO/DIS 9809

Gabenamųjų besiūlių plieninių dujų balionų projektavimas, gamyba ir bandymas. I dalis. Grūdinamojo ir atleidžiamojo plieno balionai, kurių tempiamasis stipris < 1 100 MP

NACE standartai (4)

| NACE TM0177–90 | Metalų atsparumo trūkinėjimui dėl H2S aplinkos sukeliamų įtempių laboratorinis bandymas |
| --- | --- |

NACE TM0177–90

Metalų atsparumo trūkinėjimui dėl H2S aplinkos sukeliamų įtempių laboratorinis bandymas

3.   APIBRĖŽTYS

Šiame priede vartojamos šios apibrėžtys:

3.1.   (Paliktas tuščias)

3.2.   savaiminis apspaudimas: poveikio slėgiu procedūra, taikoma gaminant kompozitinius balionus su metaliniais įdėklais, kai įdėklo įtempimas viršija tamprumo ribą ir šio įtempimo pakanka liekamajam plastiniam deformavimui sukelti, dėl to įdėklas, jeigu vidinis slėgis lygus nuliui, yra veikiamas gniuždomųjų įtempių, o pluoštai – tempimo įtempių.

3.3.   savaiminio apspaudimo slėgis: slėgis apvyniotame balione, kuriam veikiant tarp įdėklo ir apvyniojimo nusistovi reikiamas įtempių pasiskirstymas.

3.4.   kompozitinių balionų partija: „partija“ – grupė balionų, nuosekliai pagamintų iš patikrintos kokybės įdėklų, kurių dydis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas yra tokie pat.

3.5.   metalinių balionų ir įdėklų partija: „partija“ – grupė nuosekliai pagamintų metalinių balionų arba įdėklų, kurių vardinis skersmuo, sienelių storis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas, gamybos įranga ir terminis apdorojimas bei šio terminio apdorojimo trukmės, temperatūros ir atmosferos sąlygos yra tokie pat.

3.6.   nemetalinių įdėklų partija: „partija“ – grupė nuosekliai pagamintų nemetalinių įdėklų, kurių vardinis skersmuo, sienelių storis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas yra tokie pat.

3.7.   partijos dydis: „partijoje“ niekuomet negali būti daugiau kaip 200 pagamintų balionų arba įdėklų (neįskaitant ardomiesiems bandymams skirtų balionų arba įdėklų), arba daugiau kaip per vieną pamainą nuosekliai pagamintų gaminių, pasirenkant didesnę vertę.

3.8.   kompozitinis balionas: balionas, pagamintas iš derva impregnuoto ištisinio pluošto, apvynioto apie metalinį arba nemetalinį įdėklą. Kompozitiniai balionai, kuriuose naudojami nemetaliniai įdėklai, vadinami ištisai kompozitiniais balionais.

3.9.   vyniojimas, kurį atliekant reguliuojamas įtempimas: procesas, taikomas gaminant žiediniu būdu apvyniotus kompozitinius balionus su metaliniais įdėklais, kai įdėklo gniuždomieji įtempiai ir apvyniojimo tempimo įtempiai, esant nuliniam vidiniam slėgiui gaunami vyniojant gerokai įtemptas armavimo gijas.

3.10.   pripildymo slėgis: dujų slėgis balione iškart po pripildymo.

3.11.   pagaminti balionai: naudoti tinkami balionai, pagaminti įprastu būdu, turintys identifikavimo ženklus ir išorinę dangą, įskaitant gamintojo nurodytą su balionu vientisą izoliaciją, bet be nuimamos izoliacijos arba apsaugos.

3.12.   ištisinis apvyniojimas: apvyniojimo būdas, kai armatūros gijos vyniojamos apie balioną apskritimu ir išilgai baliono.

3.13.   dujų temperatūra: dujų temperatūra balione.

3.14.   žiedinis apvyniojimas: apvyniojimo būdas, kai armatūros gijos vyniojamos apie cilindrinę įdėklo dalį iš esmės tik apskritimu, taigi gijos nelaiko jokios didesnės apkrovos baliono išilginei ašiai lygiagrečia kryptimi.

3.15.   įdėklas: talpykla, naudojama kaip sandarus vidinis kevalas, ant kurio vyniojamas armavimo pluoštas reikiamam stipriui gauti. Šiame standarte aprašyti dviejų tipų įdėklai: metaliniai įdėklai, kurių apkrovos dalis tenka armatūrai, ir nemetaliniai įdėklai, kurių neveikia jokia apkrova.

3.16.   gamintojas: asmuo arba organizacija, atsakinga už balionų projektavimą, gamybą ir bandymą.

3.17.   didžiausias sukurtas slėgis: nusistovėjęs slėgis, kuris atsiranda tada, kai iki darbinio slėgio pripildyto dujų baliono temperatūra padidėja iki aukščiausios eksploatavimo temperatūros.

3.18.   apvyniojimas: apie įdėklą vyniojama iš gijų ir dervos sudaryta armavimo sistema.

3.19.   išankstinis įtempimas: procesas, kai taikomas savaiminis apspaudimas arba vyniojimas reguliuojamu įtempiu.

3.20.   eksploatavimo trukmė: baliono saugaus naudojimo standartinėmis eksploatavimo sąlygomis trukmė.

3.21.   nusistovėjęs slėgis: dujų slėgis, kai užtikrinama tam tikra nusistovėjusi temperatūra.

3.22.   nusistovėjusi temperatūra: vienoda dujų temperatūra, kai išsisklaido pripildymo metu išsiskyrusi šiluma.

3.23.   bandymo slėgis: baliono bandymo hidrostatinis slėgis.

3.24.   darbinis slėgis: nusistovėjęs 20 MPa slėgis, vienodoje 15 °C temperatūrai.

4.   EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

4.1.   Bendrosios nuostatos

4.1.1.   Standartinės eksploatavimo sąlygos

Šiame skirsnyje nurodytomis standartinėmis eksploatavimo sąlygomis remiamasi projektuojant, gaminant, tikrinant, bandant ir patvirtinant balionus, kurie neišardomai įrengiami transporto priemonėje ir naudojami gamtinėms dujoms, kaip transporto priemonės degalams, laikyti aplinkos temperatūroje.

4.1.2.   Balionų naudojimas

Be to, nurodytos eksploatavimo sąlygos yra taip pat skirtos pateikti informaciją apie tai, kaip pagal šią taisyklę pagamintus balionus galima saugiai naudoti:

| a) | balionų gamintojams; |
| --- | --- |

a)

balionų gamintojams;

| b) | balionų savininkams; |
| --- | --- |

b)

balionų savininkams;

| c) | už balionų įrengimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams; |
| --- | --- |

c)

už balionų įrengimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams;

| d) | įrangos, naudojamos transporto priemonės balionams pripildyti, projektuotojams arba savininkams; |
| --- | --- |

d)

įrangos, naudojamos transporto priemonės balionams pripildyti, projektuotojams arba savininkams;

| e) | gamtinių dujų tiekėjams; ir |
| --- | --- |

e)

gamtinių dujų tiekėjams; ir

| f) | priežiūros institucijoms, sprendžiančioms balionų naudojimo teisinius klausimus. |
| --- | --- |

f)

priežiūros institucijoms, sprendžiančioms balionų naudojimo teisinius klausimus.

4.1.3.   Eksploatavimo trukmė

Saugaus balionų eksploatavimo trukmę turi nurodyti balionų projektuotojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.

Periodinis kartotinis tikrinimas

Rekomendacijas dėl periodinio kartotinio tikrinimo apžiūrint arba atliekant bandymus eksploatavimo laikotarpiu turi pateikti balionų gamintojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Siekiant nustatyti išorines pažaidas ir nusidėvėjimą, įskaitant nusidėvėjimą po tvirtinimo apkabomis, kiekvienas balionas turi būti apžiūrėtas bent kas 48 mėnesius nuo jo eksploatavimo pradžios transporto priemonėje (transporto priemonės registracijos) ir pakartotinai įrengiant. Apžiūrą turi atlikti priežiūros institucijos patvirtinta arba pripažinta kompetentinga administracija pagal gamintojų specifikacijas: jokiu atveju neturi būti eksploatuojami balionai be etiketės su privalomąja informacija arba su etiketėmis, kuriose privalomoji informacija yra neįskaitoma. Jei baliono identifikavimą gali patvirtinti gamintojas ir gamyklinis numeris, galima naudoti etiketės dublikatą, kuris leistų toliau eksploatuoti balioną.

4.1.4.1.   Balionai po transporto priemonės susidūrimo

Po transporto priemonės susidūrimo balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija, išskyrus atvejus, kai kompetentinga institucija nurodo kitaip. Balionus, kuriems po susidūrimo nebuvo padaryta jokių pažaidų dėl smūgių, galima grąžinti eksploatuoti. Priešingu atveju balionas turi būti grąžintas gamintojui įvertinti.

4.1.4.2.   Ugnies paveikti balionai

Ugnies paveiktus balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija arba jie turi būti pripažinti netinkamais ir toliau nenaudojami.

4.2.   Didžiausi slėgiai

Baliono slėgis turi būti ribojamas taip:

| a) | ne didesnis kaip 20 MPa nusistovėjęs slėgis, nusistovėjus 15 °C temperatūrai; |
| --- | --- |

a)

ne didesnis kaip 20 MPa nusistovėjęs slėgis, nusistovėjus 15 °C temperatūrai;

| b) | 26 MPa iškart po pripildymo, neatsižvelgiant į temperatūrą; |
| --- | --- |

b)

26 MPa iškart po pripildymo, neatsižvelgiant į temperatūrą;

4.3.   Didžiausias pripildymo ciklų skaičius

Pagal projektą balionai pildomi iki 20 MPa nusistovėjusio slėgio 15 °C nusistovėjusioje dujų temperatūroje, ne daugiau kaip 1 000 kartų per eksploatavimo metus.

4.4.   Temperatūros diapazonas

4.4.1.   Nusistovėjusi dujų temperatūra

Nusistovėjusi dujų temperatūra balione gali kisti nuo žemiausios –40 °C temperatūros iki aukščiausios 65 °C temperatūros;

4.4.2.   Balionų temperatūros vertės

Baliono medžiagų temperatūra gali keistis nuo žemiausios –40 °C temperatūros iki aukščiausios +82 °C temperatūros;

Aukštesnė kaip +65 °C temperatūra gali būti vietinė arba trumpalaikė, dujų temperatūra balione niekada neviršija +65 °C, išskyrus 4.4.3 skirsnyje nurodytas sąlygas;

4.4.3.   Laikinosios temperatūros vertės

Temperatūra pripildymo ir išleidimo metu gali neatitikti 4.4.1 skirsnyje nurodytų ribinių verčių;

4.5.   Dujų sudėtis

Į gamtines dujas neturi būti specialiai pridedama metanolio ir (arba) glikolio. Balionai turėtų būti projektuojami taip, kad išlaikytų pripildymą gamtinėmis dujomis, atitinkančiomis kurią nors iš šių trijų sąlygų:

| a) | SAE J1616 |
| --- | --- |

a)

SAE J1616

| b) | sausosios dujos
  Vandens garų kiekis paprastai turėtų būti ribojamas mažesniu kaip 32 mg/m3 kiekiu, atitinkančiu –9 °C rasos taško temperatūrą, veikiant 20 MPa slėgiui. Sausųjų dujų sudėtis neturėtų būti ribojama, išskyrus:






  — | vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: ... 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

b)

sausosios dujos

Vandens garų kiekis paprastai turėtų būti ribojamas mažesniu kaip 32 mg/m3 kiekiu, atitinkančiu –9 °C rasos taško temperatūrą, veikiant 20 MPa slėgiui. Sausųjų dujų sudėtis neturėtų būti ribojama, išskyrus:

—

vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: ... 23 mg/m3

| — | deguonies: ... 1 % tūrio |
| --- | --- |

—

deguonies: ... 1 % tūrio

Vandenilio neturi būti daugiau kaip 2 % tūrio, jei balionai pagaminti iš plieno, kurio ribinis tempiamasis stipris didesnis kaip 950 MPa;

| c) | drėgnosios dujos
  Dujos, turinčios vandens daugiau nei nurodyta b punkte, paprastai atitinka šias sudėties ribines vertes;






  — | vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: ... 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

c)

drėgnosios dujos

Dujos, turinčios vandens daugiau nei nurodyta b punkte, paprastai atitinka šias sudėties ribines vertes;

—

vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: ... 23 mg/m3

| — | deguonies: ... 1 % tūrio |
| --- | --- |

—

deguonies: ... 1 % tūrio

| — | anglies dioksido: ... 4 % tūrio |
| --- | --- |

—

anglies dioksido: ... 4 % tūrio

| — | vandenilio: ... 0,1 % tūrio |
| --- | --- |

—

vandenilio: ... 0,1 % tūrio

Jei dujos drėgnos, metaliniams balionams ir įdėklams apsaugoti būtina naudoti ne mažiau kaip 1 mg kompresorių alyvos vienam kg dujų.

4.6.   Išoriniai paviršiai

Balionai neprojektuojami taip, tarsi juos ilgą laiką galėtų veikti mechaniniai arba cheminiai veiksniai, pvz., krovinio, kuris galėtų būti vežamas transporto priemone, protėkis arba stiprios trinties sukeltos pažaidos dėl kelio sąlygų, ir balionai turi atitikti pripažintus įrengimo standartus. Tačiau baliono išorinius paviršius nenumatytai gali veikti:

| a) | vanduo, dėl periodinio panardinimo arba purslai nuo kelio; |
| --- | --- |

a)

vanduo, dėl periodinio panardinimo arba purslai nuo kelio;

| b) | druska dėl transporto priemonės eksploatavimo arti jūros arba jeigu naudojama druska ledui tirpinti; |
| --- | --- |

b)

druska dėl transporto priemonės eksploatavimo arti jūros arba jeigu naudojama druska ledui tirpinti;

| c) | ultravioletinė saulės spinduliuotė; |
| --- | --- |

c)

ultravioletinė saulės spinduliuotė;

| d) | žvyro dalelių smūgiai; |
| --- | --- |

d)

žvyro dalelių smūgiai;

| e) | tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos ir |
| --- | --- |

e)

tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos ir

| f) | automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas. |
| --- | --- |

f)

automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas.

4.7.   Dujų prasiskverbimas arba protėkis

Balionai ilgą laiką gali būti laikomi uždarose vietose. Projektuojant turi būti atsižvelgta į dujų prasiskverbimą per baliono sieneles arba protėkį tarp galinių jungčių ir įdėklo.

5.   PROJEKTO PATVIRTINIMAS

5.1.   Bendrosios nuostatos

Baliono projektuotojas kartu su prašymu dėl patvirtinimo kompetentingai institucijai turi pateikti šią informaciją:

| a) | pareiškimą dėl eksploatavimo (5.2 skirsnis) |
| --- | --- |

a)

pareiškimą dėl eksploatavimo (5.2 skirsnis)

| b) | projekto duomenis (5.3 skirsnis) |
| --- | --- |

b)

projekto duomenis (5.3 skirsnis)

| c) | gamybos duomenis (5.4 skirsnis) |
| --- | --- |

c)

gamybos duomenis (5.4 skirsnis)

| d) | informaciją apie kokybės sistemą (5.5 skirsnis) |
| --- | --- |

d)

informaciją apie kokybės sistemą (5.5 skirsnis)

| e) | trūkimo charakteristikas ir neardomosios kontrolės (angl. NDE) defektų dydį (5.6 skirsnis); |
| --- | --- |

e)

trūkimo charakteristikas ir neardomosios kontrolės (angl. NDE) defektų dydį (5.6 skirsnis);

| f) | specifikacijos lapą (5.7 skirsnis) |
| --- | --- |

f)

specifikacijos lapą (5.7 skirsnis)

| g) | papildomus patvirtinančius duomenis (5.8 skirsnis) |
| --- | --- |

g)

papildomus patvirtinančius duomenis (5.8 skirsnis)

Jei balionai suprojektuoti pagal standartą ISO 9809, nereikalaujama pateikti 5.3.2 skirsnyje nurodytos įtempių analizės ataskaitos arba 5.6 skirsnyje nurodytos informacijos.

5.2.   Pareiškimas dėl eksploatavimo

Šio pareiškimo dėl eksploatavimo tikslas – pateikti nurodymus balionų naudotojams ir įrengėjams, be to, informuoti patvirtinančią kompetentingą instituciją arba jos paskirtąjį atstovą. Pareiškime dėl eksploatavimo turi būti šie duomenys:

| a) | patvirtinimas, kad šios konstrukcijos balionas yra tinkamas naudoti visą baliono eksploatavimo trukmę 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

patvirtinimas, kad šios konstrukcijos balionas yra tinkamas naudoti visą baliono eksploatavimo trukmę 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis;

| b) | eksploatavimo trukmė; |
| --- | --- |

b)

eksploatavimo trukmė;

| c) | mažiausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

mažiausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai;

| d) | reikalingi viršslėgio įtaisai ir (arba) izoliacija; |
| --- | --- |

d)

reikalingi viršslėgio įtaisai ir (arba) izoliacija;

| e) | reikalingos, bet nepateiktos tvirtinimo priemonės, apsauginės dangos ir t. t.; |
| --- | --- |

e)

reikalingos, bet nepateiktos tvirtinimo priemonės, apsauginės dangos ir t. t.;

| f) | baliono konstrukcijos aprašymas; |
| --- | --- |

f)

baliono konstrukcijos aprašymas;

| g) | visa kita informacija, būtina saugiam baliono naudojimui ir tikrinimui užtikrinti. |
| --- | --- |

g)

visa kita informacija, būtina saugiam baliono naudojimui ir tikrinimui užtikrinti.

5.3.   Projekto duomenys

5.3.1.   Brėžiniai

Brėžiniuose turi būti pateikti bent šie duomenys:

| a) | antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma; |
| --- | --- |

a)

antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma;

| b) | šios taisyklės ir balionų tipo nuoroda; |
| --- | --- |

b)

šios taisyklės ir balionų tipo nuoroda;

| c) | visi matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant detales apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausius storius ir apie angas; |
| --- | --- |

c)

visi matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant detales apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausius storius ir apie angas;

| d) | balionų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą; |
| --- | --- |

d)

balionų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą;

| e) | medžiagų specifikacijos, kartu nurodant mažiausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių diapazonus ir apirėžtą kietumo diapazoną, jei tai būtų metaliniai balionai arba metaliniai įdėklai; |
| --- | --- |

e)

medžiagų specifikacijos, kartu nurodant mažiausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių diapazonus ir apirėžtą kietumo diapazoną, jei tai būtų metaliniai balionai arba metaliniai įdėklai;

| f) | kiti duomenys, pvz., savaiminio apspaudimo slėgio diapazonas, mažiausias bandymo slėgis, apsaugos nuo gaisro sistemos ir išorinės apsauginės dangos detalės. |
| --- | --- |

f)

kiti duomenys, pvz., savaiminio apspaudimo slėgio diapazonas, mažiausias bandymo slėgis, apsaugos nuo gaisro sistemos ir išorinės apsauginės dangos detalės.

5.3.2.   Įtempių analizės ataskaita

Turi būti pateikta įtempių analizė galinių elementų metodu arba kitu būdu;

Turi būti pateikta lentelė, kurioje būtų apibendrinti ataskaitoje apskaičiuoti įtempiai.

5.3.3.   Medžiagų bandymo duomenys

Turi būti pateiktas detalus konstrukcijai įgyvendinti naudojamų medžiagų ir medžiagų savybių leidžiamosios nuokrypos verčių aprašymas. Be to, turi būti pateikti bandymų duomenys, apibūdinantys medžiagų mechanines savybes ir medžiagų tinkamumą 4 skyriuje nurodytomis sąlygomis.

5.3.4.   Konstrukcijos tinkamumo bandymų duomenys

Turi būti nurodyta, kad balionų medžiaga, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas atitinka jų numatytą paskirtį, vykdant konkrečios konstrukcijos balionų bandymų reikalavimus, kai bandymai atliekami pagal tam tikrus bandymo metodus, detaliai aprašytus šio priedo A priedėlyje.

Be to, bandymų duomenų dokumentuose turi būti nurodyti kiekvieno bandomojo baliono matmenys, sienelių storis ir masė.

5.3.5.   Apsauga nuo gaisro

Turi būti nurodytas viršslėgio įtaisų, kurie A.15 skirsnyje aprašytomis gaisro sąlygomis apsaugotų balioną nuo staigaus trūkimo, išdėstymas. Bandymų duomenys turi pagrįsti nurodytos apsaugos nuo gaisro sistemos efektyvumą.

5.3.6.   Balionų laikikliai

Turi būti pateiktos balionų laikiklių arba reikalavimų tvirtinimui detalės pagal 6.11 skirsnio reikalavimus.

5.4.   Gamybos duomenys

Turi būti pateiktos visos gamybos procesų, neardomosios kontrolės, gamybinių bandymų ir partijos bandymų detalės; turi būti nurodytos visų gamybos procesų, pvz., terminio apdorojimo, galų formavimo, dervos mišinio santykio, gijų vyniojimo įtempimo ir greičio, kietėjimo trukmių ir temperatūros, savaiminio apspaudimo, procedūros; be to, turi būti nurodyta paviršiaus apdaila, sriegių duomenys, priimtinumo kriterijai pagal tyrimo ultragarsu (lygiaverčius) duomenis ir didžiausias partijos bandymams imamos partijos dydis.

5.5.   (Paliktas tuščias)

5.6.   Atsparumo trūkimui charakteristikos ir NDE defektų dydis

5.6.1.   Atsparumo trūkimui charakteristikos

Gamintojas turi pateikti konstrukcijos protėkio prieš atsirandant trūkiui charakteristikas, kaip aprašyta 6.7 skirsnyje.

5.6.2.   NDE defektų dydis

Taikydamas 6.15.2 skirsnyje aprašytą metodą, gamintojas turi nustatyti didžiausią defektų, atsirandančių atliekant neardomąją kontrolę, dydį. Tai gali apsaugoti balioną nuo gedimų dėl nuovargio arba dėl trūkio baliono eksploatavimo laikotarpiu.

5.7.   Specifikacijos lapas

Specifikacijos lape turi būti kiekvienos konstrukcijos baliono dokumentų, kuriuose būtų pateikta 5.1 skirsnyje nurodyta informacija, suvestinė. Turi būti pateikta kiekvieno dokumento antraštė, nuorodos numeris, pirminio leidimo naujos redakcijos ir jo variantų numeriai ir datos. Visi dokumentai turi būti leidėjo pasirašyti arba patvirtinti parašu; specifikacijos lapui suteikiamas numeris, kuris gali būti panaudotas baliono projektui žymėti, ir naujos redakcijos numeriai, jei būtina, ir ant lapo turi būti už projektą atsakingo inžinieriaus parašas. Specifikacijos lape turi būti palikta vietos antspaudui, rodančiam projekto patvirtinimą.

5.8.   Papildomi patvirtinantys duomenys

Prireikus turi būti pateikti papildomi duomenys, kurie patvirtintų paraišką, pvz., duomenys apie naudoti siūlomų medžiagų eksploatavimo arba konkrečios konstrukcijos baliono naudojimą kitomis eksploatavimo sąlygomis.

5.9.   Patvirtinimas ir sertifikavimas

5.9.1.   Tikrinimas ir bandymas

Būtina atlikti atitikties įvertinimą pagal šios taisyklės 9 dalies nuostatas;

Siekiant užtikrinti balionų atitiktį šiai tarptautinei taisyklei, jie turi būti kompetentingos institucijos tikrinami pagal 6.13 ir 6.14 dalis.

5.9.2.   Bandymų sertifikatas

Jei prototipo bandymo pagal 6.13 skirsnį rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kompetentinga institucija išduoda bandymų sertifikatą. Bandymų sertifikato pavyzdys pateiktas šio priedo D priedėlyje.

5.9.3.   Partijos priėmimo sertifikatas

Kompetentinga institucija parengia priėmimo sertifikatą, kaip nurodyta šio priedo D priedėlyje.

6.   REIKALAVIMAI, TAIKOMI VISŲ TIPŲ BALIONAMS

6.1.   Bendrosios nuostatos

Šie reikalavimai paprastai taikomi balionų tipams, nurodytiems 7–10 skirsniuose. Projektuojant balionus turi būti atsižvelgta į visus svarbius aspektus, kurie yra būtini, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pagal projektą pagamintas balionas per nurodytą eksploatavimo laikotarpį atitiktų paskirtį; SGD-1 tipo plieniniai balionai, suprojektuoti pagal ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 skirsnio ir 6.9–6.13 skirsnių reikalavimus.

6.2.   Konstrukcija

Šioje taisyklėje nepateikiamos konstravimo formulės, leidžiamieji įtempiai arba deformavimas, bet reikalaujama nustatyti projekto atitiktį atliekant atitinkamus apskaičiavimus ir įrodyti, kad balionai gali nuolat išlaikyti šioje taisyklėje nurodytus medžiagų, konstrukcijos tinkamumo, gamybos ir partijos bandymus; visi projektai turi užtikrinti „protėkio prieš atsirandant trūkiui“ irimo būdą esant leidžiamam slėginių dalių charakteristikų blogėjimui įprastu eksploatavimo laikotarpiu. Jei atsiranda metalinių balionų arba metalinių įdėklų protėkis, jo priežastis turi būti tik nuovargio įtrūkio didėjimas.

6.3.   Medžiagos

6.3.1.   Naudojamos medžiagos turi atitikti 4 dalyje nurodytas eksploatavimo sąlygas. Pagal projektą neturi būti nesuderinamų medžiagų, kurios galėtų liestis. Konstrukcijos tinkamumo dėl medžiagų bandymai apibendrinti 6.1 lentelėje.

Plienas

6.3.2.1.   Sudėtis

Plienas turi būti aliuminiu ir (arba) siliciu redukuotas plienas ir turi būti gaminamas taikant iš esmės smulkiagrūdės struktūros išgavimo metodus. Turi būti nurodyta cheminė visų plieno rūšių sudėtis ir nurodyti bent tokie duomenys:

| a) | anglies, mangano, aliuminio ir silicio kiekis visais atvejais; |
| --- | --- |

a)

anglies, mangano, aliuminio ir silicio kiekis visais atvejais;

| b) | nikelio, chromo, molibdeno, boro ir vanadžio ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis. |
| --- | --- |

b)

nikelio, chromo, molibdeno, boro ir vanadžio ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis.

Šie ribiniai kiekiai neturi būti viršyti atliekant liejinių analizę:

| Tempiamasis stipris | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- |
| Siera | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosforas | 0,020 % | 0,020 % |
| Siera ir fosforas | 0,030 % | 0,025 % |

Tempiamasis stipris

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Siera

0,020 %

0,010 %

Fosforas

0,020 %

0,020 %

Siera ir fosforas

0,030 %

0,025 %

Jeigu naudojamas anglinis boro plienas, turi būti atliekamas tik pirmo ir paskutinio kiekvieno plieno liejimo luito arba plokštės užgrūdinamumo bandymas pagal standartą ISO 642. Kietumo, išmatuoto 7,9 mm atstumu nuo grūdinamojo galo, diapazonas turi būti 33–53 HRC arba 327–560 HV ir kietumas turi būti sertifikuotas medžiagos gamintojo;

6.3.2.2.   Tempiamosios savybės

Pagaminto baliono arba įdėklo plieno mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (A priedėlis). Plieno pailgėjimas turi būti bent 14 %;

6.3.2.3.   Atsparumo smūginėms apkrovoms

Pagaminto baliono arba įdėklo plieno atsparumo smūginėms apkrovoms savybės turi būti nustatytos pagal A.2 skirsnį (A priedėlis). Atsparumo smūginėms apkrovoms vertės neturi būti mažesnės kaip nurodyta šio priedo 6.2 lentelėje;

6.3.2.4.   Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje

Jei nurodyta viršutinė ribinė plieno tempiamojo stiprio vertė yra didesnė kaip 950 MPa, pagaminto baliono plienas turi būti bandomas atliekant atsparumo pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje bandymą pagal šio priedo A priedėlio A.3 punktą ir turi atitikti ten nurodytus reikalavimus.

Aliuminis

6.3.3.1.   Sudėtis

Aliuminio lydiniai turi būti nurodyti taikant Aliuminio asociacijos praktiką tam tikrai lydinių sistemai apibūdinti. Švino ir bismuto priemaišų ribinės vertės visuose aliuminio lydiniuose neturi būti didesnės kaip 0,003 %;

6.3.3.2.   Korozijos bandymai

Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.4 skirsnį (A priedėlis) atliktų korozijos bandymų reikalavimus;

6.3.3.3.   Pleišėjimas dėl ilgalaikės apkrovos

Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.5 skirsnį (A priedėlis) atliktų pleišėjimo dėl ilgalaikės apkrovos bandymų reikalavimus;

6.3.3.4.   Tempiamosios savybės

Pagaminto baliono aliuminio lydinio mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (A priedėlis). Aliuminio pailgėjimas turi būti bent 12 %.

Dervos

6.3.4.1.   Bendrosios nuostatos

Termoreaktyvioji arba termoplastinė derva gali būti naudojama kaip rišiklis. Tinkamų rišamųjų medžiagų pavyzdžiai yra epoksidinė derva, modifikuota epoksidinė derva, poliesterio ir vinilesterio termoreaktyvieji plastikai ir polietileno bei poliamido termoplastinės medžiagos;

6.3.4.2.   Atsparumas šlyčiai

Dervos turi būti bandomos pagal A.26 skirsnyje (A priedėlis) nurodytus reikalavimus ir juos atitikti;

6.3.4.3.   Stiklėjimo temperatūra

Dervos stiklėjimo temperatūra turi būti nustatyta pagal standartą ASTM D3418.

6.3.5.   Pluoštai

Konstrukcijai armuoti naudojamų medžiagų tipai turi būti stiklo, aramidinis arba anglies pluoštas. Jeigu naudojama anglies pluošto armatūra, konstrukcijoje turi būti numatyta priemonių, kad būtų užkirstas kelias metalinių baliono komponentų elektrocheminei korozijai. Gamintojas turi saugoti paskelbtų kompozitų specifikacijų, medžiagų gamintojų laikymo rekomendacijų, sąlygų ir laikymo trukmės bylas ir medžiagų gamintojo liudijimą, kad kiekviena partija atitinka nurodytų specifikacijų reikalavimus. Pluoštų gamintojas turi paliudyti, kad pluoštinių medžiagų savybės atitinka gamintojo produkto specifikacijas.

6.3.6.   Plastikiniai įdėklai

Takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatyti pagal A.22 skirsnį (A priedėlis). Bandymais turi būti patvirtintos plastikinių įdėklų medžiagos tąsumo savybės –50 °C arba žemesnėje temperatūroje ir įrodyta jų atitiktis gamintojo nurodytoms vertėms; polimerinė medžiaga turi būti suderinama su šio priedo 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Minkštėjimo temperatūra, nustatyta pagal A.23 skirsnyje (A priedėlis) aprašytą metodą, turi būti bent 90 °C, lydymosi temperatūra – bent 100 °C.

6.4.   Bandymo slėgis

Mažiausias gamyboje naudojamas bandymo slėgis turi būti 30 MPa;

6.5.   Trūkstamieji slėgiai ir pluošto įtempių santykiai

Visų tipų balionų mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip šio priedo 6.3 lentelėje pateiktos vertės. SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių kompozitinis apvyniojimas turi būti projektuojamas taip, kad užtikrintų didelį patikimumą ilgalaikės ir ciklinės apkrovos sąlygomis. Šis patikimumas turi būti užtikrinamas atitinkant arba viršijant kompozitinės armatūros įtempių santykio vertes, pateiktas šio priedo 6.3 lentelėje. Įtempių santykis apibrėžiamas kaip pluošto įtempio, veikiant nurodytam mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir pluošto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo. Trūkimo santykis apibrėžiamas kaip tikrasis baliono trūkstamojo slėgio ir darbinio slėgio dalmuo; SGD-4 tipo modeliams įtempių santykis lygus trūkimo santykiui; SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams (metalinis įdėklas, kompozitinis apvyniojimas) įtempių santykių apskaičiavimus turi sudaryti:

| a) | analizės metodas, tinkamas taikyti netiesinių savybių medžiagoms (specialios paskirties kompiuterinė programa arba galinių elementų analizės programa); |
| --- | --- |

a)

analizės metodas, tinkamas taikyti netiesinių savybių medžiagoms (specialios paskirties kompiuterinė programa arba galinių elementų analizės programa);

| b) | įdėklo medžiagos tampriųjų-plastinių įtempių ir deformavimo santykio kreivė turi būti žinoma ir teisingai modeliuojama; |
| --- | --- |

b)

įdėklo medžiagos tampriųjų-plastinių įtempių ir deformavimo santykio kreivė turi būti žinoma ir teisingai modeliuojama;

| c) | mechaninės kompozitinių medžiagų savybės turi būti teisingai modeliuojamos; |
| --- | --- |

c)

mechaninės kompozitinių medžiagų savybės turi būti teisingai modeliuojamos;

| d) | turi būti daromi apskaičiavimai esant: savaiminio apspaudimo, nuliniam po savaiminio apspaudimo, darbiniam ir mažiausiam trūkimo slėgiams; |
| --- | --- |

d)

turi būti daromi apskaičiavimai esant: savaiminio apspaudimo, nuliniam po savaiminio apspaudimo, darbiniam ir mažiausiam trūkimo slėgiams;

| e) | analizuojant turi būti atsižvelgta į išankstinius įtempius dėl vyniojimo įtempimo; |
| --- | --- |

e)

analizuojant turi būti atsižvelgta į išankstinius įtempius dėl vyniojimo įtempimo;

| f) | turi būti pasirinktas toks mažiausias trūkstamasis slėgis, kad apskaičiuoto įtempio, veikiant mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir apskaičiuoto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo atitiktų naudojamo pluošto įtempių santykio reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

turi būti pasirinktas toks mažiausias trūkstamasis slėgis, kad apskaičiuoto įtempio, veikiant mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir apskaičiuoto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo atitiktų naudojamo pluošto įtempių santykio reikalavimus;

| g) | atliekant balionų su mišriojo tipo armatūra (iš dviejų arba daugiau skirtingų tipų pluoštų) įtempių analizę, apkrovos pasiskirstymas tarp skirtingų pluoštų turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į skirtingus pluoštų tamprumo modulius. Kiekvieno atskiro pluošto įtempių santykio reikalavimai turi atitikti šio priedo 6.3 lentelėje nurodytas vertes. Be to, įtempių santykius galima tikrinti naudojant tenzometrus. Priimtinas metodas aprašytas šio priedo informaciniame E priedėlyje. |
| --- | --- |

g)

atliekant balionų su mišriojo tipo armatūra (iš dviejų arba daugiau skirtingų tipų pluoštų) įtempių analizę, apkrovos pasiskirstymas tarp skirtingų pluoštų turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į skirtingus pluoštų tamprumo modulius. Kiekvieno atskiro pluošto įtempių santykio reikalavimai turi atitikti šio priedo 6.3 lentelėje nurodytas vertes. Be to, įtempių santykius galima tikrinti naudojant tenzometrus. Priimtinas metodas aprašytas šio priedo informaciniame E priedėlyje.

6.6.   Įtempių analizė

Įtempių analizė turi būti atliekama siekiant pagrįsti mažiausią skaičiuojamąjį sienelių storį. Ją turi sudaryti įtempių kompozitinės konstrukcijos įdėkluose ir pluoštuose nustatymas.

6.7.   Protėkio prieš atsirandant trūkiui (angl. LBB) įvertinimas

Turi būti pateiktos SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipų balionų protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos.

LBB charakteristikų bandymas turi būti atliekamas pagal A.6 skirsnį (A priedėlis). LBB charakteristikų pateikti nereikia, jei baliono konstrukcija užtikrina didesnį kaip 45 000 slėgio ciklų ilgaamžiškumą dėl nuovargio, bandant pagal A.13 skirsnį (A priedėlis). Į šio priedo F priedėlį įtraukti du LBB įvertinimo metodai.

6.8.   Tikrinimas ir bandymas

Vykdant gamybinę kontrolę nurodomos programos ir procedūros, skirtos:

| a) | gamybinei kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams; ir |
| --- | --- |

a)

gamybinei kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams; ir

| b) | periodinei eksploatavimo kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių balionų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 4.1.4 skirsnio reikalavimus, jei jų nepakeičia kompetentinga institucija. Gamintojas nustato defektų turinčių balionų bandymo slėgio ciklų rezultatais pagrįstus atmestinumo kriterijus, kurie taikomi atliekant pakartotinę kontrolę. Gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo pateiktos šio priedo G priedėlyje. |
| --- | --- |

b)

periodinei eksploatavimo kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių balionų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 4.1.4 skirsnio reikalavimus, jei jų nepakeičia kompetentinga institucija. Gamintojas nustato defektų turinčių balionų bandymo slėgio ciklų rezultatais pagrįstus atmestinumo kriterijus, kurie taikomi atliekant pakartotinę kontrolę. Gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo pateiktos šio priedo G priedėlyje.

6.9.   Apsauga nuo gaisro

Visi balionai turi būti apsaugoti nuo gaisro viršslėgio įtaisais. Balionas, jo gamybai naudotos medžiagos, viršslėgio įtaisai ir visos papildomos izoliacinės arba apsauginės medžiagos turi būti projektuojamos kartu, siekiant užtikrinti reikiamą saugą gaisro sąlygomis, kai atliekamas bandymas, nurodytas A.15 skirsnyje (A priedėlis).

Viršslėgio įtaisai turi būti bandomi pagal A.24 skirsnį (A priedėlis).

6.10.   Angos

6.10.1.   Bendrosios nuostatos

Angas leidžiama numatyti tik balionų galvutėse. Angų vidurio linija turi sutapti su baliono išilgine ašimi. Sriegiai turi būti glotniai įsriegti, lygūs, be paviršiaus netolygumų ir atitikti matmenis.

6.11.   Balionų laikikliai

Gamintojas turi nurodyti priemones balionui tvirtinti jį įrengiant transporto priemonėje. Be to, gamintojas turi pateikti laikiklio pritvirtinimo nurodymus, įskaitant veržimo jėgą ir sukimo momentą reikiamai įtvirtinimo įražai užtikrinti, tačiau nesukeliant nepriimtino įtempio balione arba nepažeidžiant baliono paviršiaus.

6.12.   Išorės apsauga nuo aplinkos

Balionų išorinis paviršius turi atitikti A.14 skirsnyje (A priedėlis) nurodytus aplinkos poveikio bandymo sąlygų reikalavimus. Išorinio paviršiaus apsaugą galima užtikrinti šiais būdais:

| a) | paviršiaus apdaila, užtikrinanti atitinkamą apsaugą (pvz., ant aliuminio užpurkštas metalas, anodavimas); arba |
| --- | --- |

a)

paviršiaus apdaila, užtikrinanti atitinkamą apsaugą (pvz., ant aliuminio užpurkštas metalas, anodavimas); arba

| b) | naudojant tinkamą pluoštą ir rišamąją medžiagą (pvz., anglies pluoštą dervoje); arba |
| --- | --- |

b)

naudojant tinkamą pluoštą ir rišamąją medžiagą (pvz., anglies pluoštą dervoje); arba

| c) | apsaugine danga (pvz., organinė danga, dažai), kuri turi atitikti skirsnio A.9 skirsnio (A priedėlis) reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

apsaugine danga (pvz., organinė danga, dažai), kuri turi atitikti skirsnio A.9 skirsnio (A priedėlis) reikalavimus.

Visos balionų dangos turi būti tokios, kad dengimo procesas neigiamai nepaveiktų baliono mechaninių savybių. Danga turi būti projektuojama taip, kad būtų lengviau atlikti kontrolę eksploatuojant, ir gamintojas turi pateikti rekomendacijas dėl dangos, kad atliekant minėtą kontrolę nebūtų pažeistas baliono vientisumas.

Gamintojams rekomenduojama, kad aplinkosauginio veiksmingumo bandymas dangų sistemų tinkamumui įvertinti – tai pateiktasis šio priedo informaciniame H priedėlyje.

6.13.   Konstrukcijos įvertinimo bandymai

Norint patvirtinti kiekvieną balionų tipą, turi būti įrodyta, kad medžiagos, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas yra suderinami su jų paskirtimi, vykdant atitinkamus šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų medžiagų tinkamumo bandymų ir šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų balionų tinkamumo bandymų reikalavimus, kai visi bandymai atliekami taikant atitinkamus bandymų metodus, aprašytus šio priedo A priedėlyje. Parinkti bandomuosius balionus arba įdėklus ir bandymus patvirtinti turi kompetentinga institucija. Jei balionų arba įdėklų bandoma daugiau nei reikalaujama šiame priede, visi rezultatai turi būti dokumentuoti.

6.14.   Atrankinis gaminių partijos tyrimas

Balionų partijos, sudarytos iš tam tikro tipo balionų, šiame priede nurodytas atrankinis tyrimas turi būti atliekamas balionams arba įdėklams, paimtiems iš kiekvienos pagamintų balionų arba įdėklų partijos. Be to, galima naudoti terminiu būdu apdorotus etaloninius bandinius, kurių atitiktis pagamintiems balionams arba įdėklams būtų įrodyta. Atrankinis gaminių partijos tyrimas, atliekamas su kiekvieno tipo balionai, yra nurodytas šio priedo 6.5 lentelėje.

6.15.   Gaminių tyrimai ir bandymai

6.15.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti tiriami ir bandomi visi pagaminti partijos balionai. Turi būti tiriamas kiekvienas gaminamas ir pagamintas balionas taikant šias priemones:

| a) | metalinių balionų ir įdėklų tyrimą ultragarsu (arba patvirtintu lygiaverčiu metodu) pagal BS 5045 1 dalies B priedą arba patvirtintu lygiaverčiu metodu, siekiant patvirtinti, kad didžiausias esamų defektų dydis yra mažesnis nei projekte nurodytas dydis; |
| --- | --- |

a)

metalinių balionų ir įdėklų tyrimą ultragarsu (arba patvirtintu lygiaverčiu metodu) pagal BS 5045 1 dalies B priedą arba patvirtintu lygiaverčiu metodu, siekiant patvirtinti, kad didžiausias esamų defektų dydis yra mažesnis nei projekte nurodytas dydis;

| b) | tikrinimą, kad pagaminto baliono ir visų įdėklų bei apvyniojimo kritiniai matmenys ir masė atitinka skaičiuojamųjų leidžiamųjų nuokrypų vertes; |
| --- | --- |

b)

tikrinimą, kad pagaminto baliono ir visų įdėklų bei apvyniojimo kritiniai matmenys ir masė atitinka skaičiuojamųjų leidžiamųjų nuokrypų vertes;

| c) | atitikties nurodytai paviršiaus apdailai tikrinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į giliojo tempimo paviršius ir kaltų arba centrifugavimu lietų galinių gaubtų klostes arba įdubas arba į angas; |
| --- | --- |

c)

atitikties nurodytai paviršiaus apdailai tikrinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į giliojo tempimo paviršius ir kaltų arba centrifugavimu lietų galinių gaubtų klostes arba įdubas arba į angas;

| d) | ženklų patikrinimą; |
| --- | --- |

d)

ženklų patikrinimą;

| e) | metalinių balionų ir įdėklų kietumo bandymus pagal A.8 skirsnį (A priedėlis), kurie turi būti atlikti po galutinio terminio apdorojimo, ir tokiu būdu nustatytos vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną; |
| --- | --- |

e)

metalinių balionų ir įdėklų kietumo bandymus pagal A.8 skirsnį (A priedėlis), kurie turi būti atlikti po galutinio terminio apdorojimo, ir tokiu būdu nustatytos vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną;

| f) | bandymus hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis); |
| --- | --- |

f)

bandymus hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis);

Kritinių kiekvieno baliono gamybos kontrolės reikalavimų suvestinė pateikta šio priedo 6.6 lentelėje;

6.15.2.   Didžiausias defektų dydis

Turi būti nustatytas didžiausias SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių defektų dydis bet kurioje metalinio baliono arba metalinio įdėklo vietoje, kuris per nurodytą eksploatavimo laikotarpį nepadidėtų iki ribinio dydžio. Kritinis defektų dydis apibrėžiamas kaip ribinis viso (baliono arba įdėklo) sienelės storio defektas, kuriam atsiradus laikomos dujos galėtų ištekėti, kai balionas nėra neįtrūkęs. Defektų dydžiai, kaip atmestinumo kriterijai tiriant ultragarsu arba taikant lygiavertį metodą, turi būti mažesni nei didžiausi leidžiami defektų dydžiai. Dėl SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių daroma prielaidą, kad kompozitas neturi būti pažeidžiamas dėl kokių nors su laiku susijusių priežasčių; leidžiamasis defektų dydis atliekant NDE turi būti nustatytas atitinkamu metodu. Du tokie metodai yra aprašyti šio priedo informaciniame F priedėlyje.

6.16.   Neatitiktis bandymų reikalavimams

Neatitikties bandymų reikalavimams atveju turi būti atliekamas pakartotinis bandymas arba pakartotinis terminis apdorojimas tokiu būdu:

| a) | jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, turi būti atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

a)

jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, turi būti atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama;

| b) | jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų. |
| --- | --- |

b)

jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų.

Jei manoma, kad neatitikties priežastis – taikomas terminis apdorojimas, gamintojas gali papildomai termiškai apdoroti visus partijos balionus.

Jei neatitiktis nesusijusi su taikomu terminiu apdorojimu, visi defektiniai balionai turi būti atmesti arba pataisyti patvirtintu metodu. Tokiu atveju neatmesti balionai laikomi nauja partija.

Abiem atvejais nauja partija turi būti bandoma iš naujo. Visi atitinkami prototipo arba partijos bandymai, reikalingi naujos partijos priimtinumui įrodyti, turi būti atliekami iš naujo. Jei paaiškėja, kad vieno arba daugiau bandymų rezultatai net iš dalies neatitinka privalomųjų, turi būti atmesti visi partijos balionai.

6.17.   Konstrukcijos pakeitimas

Konstrukcijos pakeitimas – bet koks konstrukcinių medžiagų arba matmenų pakeitimas, kurio negalima priskirti įprastai gamybinei leidžiamajai nuokrypai.

Mažus konstrukcijos pakeitimus turi būti leidžiama įvertinti supaprastinta bandymų programa. 6.7 lentelėje nurodytiems konstrukcijos pakeitimams būtini lentelėje nurodyti konstrukcijos įvertinimo bandymai.

6.1 lentelė

Konstrukcijos medžiagų tinkamumo bandymas

| | Atitinkamas šio priedo skirsnis |
| --- | --- |
| Plienas | Aliuminis | Dervos | Pluoštai | Plastikiniai įdėklai |
| Tempiamosios savybės | 6.3.2.2 | 6.3.3.4 | | 6.3.5 | 6.3.6 |
| Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje | 6.3.2.4 | | | | |
| Atsparumo smūginėms apkrovoms | 6.3.2.3 | | | | |
| Atsparumas pleišėjimui dėl ilgalaikės apkrovos | | 6.3.3.3 | | | |
| Pleišėjimas dėl įtempties korozijos | | 6.3.3.2 | | | |
| Atsparumas šlyčiai | | | 6.3.4.2 | | |
| Stiklėjimo temperatūra | | | 6.3.4.3 | | |
| Minkštėjimo (lydymosi) temperatūra | | | | | 6.3.6 |
| Įtrūkių mechanika (5) | 6.7 | 6.7 | | | |

Atitinkamas šio priedo skirsnis

Plienas

Aliuminis

Dervos

Pluoštai

Plastikiniai įdėklai

Tempiamosios savybės

6.3.2.2

6.3.3.4

6.3.5

6.3.6

Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje

6.3.2.4

Atsparumo smūginėms apkrovoms

6.3.2.3

Atsparumas pleišėjimui dėl ilgalaikės apkrovos

6.3.3.3

Pleišėjimas dėl įtempties korozijos

6.3.3.2

Atsparumas šlyčiai

6.3.4.2

Stiklėjimo temperatūra

6.3.4.3

Minkštėjimo (lydymosi) temperatūra

6.3.6

Įtrūkių mechanika (5)

6.7

6.7

6.2 lentelė

Priimtinos smūginio tąsumo bandymo vertės

| Baliono skersmuo D, mm | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Bandymo kryptis | skersinė | išilginė |
| Bandinio plotis, mm | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Bandymo temperatūra, °C | –50 | –50 |
| 3 bandinių vidurkis | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Smūgio stiprumas, J/cm2 | | | | |
| atskiro bandinio | 24 | 28 | 32 | 48 |

Baliono skersmuo D, mm

> 140

≤ 140

Bandymo kryptis

skersinė

išilginė

Bandinio plotis, mm

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Bandymo temperatūra, °C

–50

–50

3 bandinių vidurkis

30

35

40

60

Smūgio stiprumas, J/cm2

atskiro bandinio

24

28

32

48

6.3 lentelė

Mažiausios tikrosios trūkstamojo slėgio vertės ir įtempių santykiai

| | SGD-1
  ištisai metaliniai | SGD-2
  apvynioti žiediniu būdu | SGD-3
  ištisai apvynioti | SGD-4
  ištisai kompozitiniai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Trūkstamasis slėgis [MPa] | Įtempių santykis [MPa] | Trūkstamasis slėgis [MPa] | Įtempių santykis [MPa] | Trūkstamasis slėgis [MPa] | Įtempių santykis [MPa] | Trūkstamasis slėgis [MPa] |
| Ištisai metalinis | 45 | | | | | | |
| Stiklo | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramido | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Anglies | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Mišrus | | 2) | 2) | 2) |

SGD-1

ištisai metaliniai

SGD-2

apvynioti žiediniu būdu

SGD-3

ištisai apvynioti

SGD-4

ištisai kompozitiniai

Trūkstamasis slėgis [MPa]

Įtempių santykis [MPa]

Trūkstamasis slėgis [MPa]

Įtempių santykis [MPa]

Trūkstamasis slėgis [MPa]

Įtempių santykis [MPa]

Trūkstamasis slėgis [MPa]

Ištisai metalinis

45

Stiklo

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramido

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Anglies

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Mišrus

2)

2)

2)

1 pastaba: Mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis. Be to, turi būti atlikti skaičiavimai pagal šio priedo 6.5 skirsnį, siekiant patvirtinti, kad vykdomas mažiausio įtempių santykio reikalavimas.

2 pastaba: Įtempių santykiai ir trūkstamieji slėgiai turi būti apskaičiuoti pagal šio priedo 6.5 skirsnį.

6.4 lentelė

Baliono konstrukcijos tinkamumo bandymai

| Bandymas ir priedo nuoroda | Balionų tipas |
| --- | --- |
| SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| A.12 | Trūkimo | X (6) | X | X | X |
| A.13 | Aplinkos temp./ciklai | X (6) | X | X | X |
| A.14 | Bandymas rūgščioje aplinkoje | | X | X | X |
| A.15 | Apsaugos nuo ugnies bandymas | X | X | X | X |
| A.16 | Pramušimo bandymas | X | X | X | X |
| A.17 | Atsparumas defektams | | X | X | X |
| A.18 | Valkšnumas aukštoje temperatūroje | | X | X | X |
| A.19 | Ilgalaikis stipris | | X | X | X |
| A.20 | Kritimo bandymas | | | X | X |
| A.21 | Prasiskverbimas | | | | X |
| A.24 | PRD charakteristikos | X | X | X | X |
| A.25 | Įvorės sukimo momento bandymas | | | | X |
| A.27 | Gamtinių dujų slėgio ciklai | | | | X |
| A.6 | LBB įvertinimas | X | X | X | |
| A.7 | Aukščiausios ir žemiausios temperatūros verčių/slėgio ciklai | | X | X | X |
| X | = būtinas |

Bandymas ir priedo nuoroda

Balionų tipas

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

A.12

Trūkimo

X (6)

X

X

X

A.13

Aplinkos temp./ciklai

X (6)

X

X

X

A.14

Bandymas rūgščioje aplinkoje

X

X

X

A.15

Apsaugos nuo ugnies bandymas

X

X

X

X

A.16

Pramušimo bandymas

X

X

X

X

A.17

Atsparumas defektams

X

X

X

A.18

Valkšnumas aukštoje temperatūroje

X

X

X

A.19

Ilgalaikis stipris

X

X

X

A.20

Kritimo bandymas

X

X

A.21

Prasiskverbimas

X

A.24

PRD charakteristikos

X

X

X

X

A.25

Įvorės sukimo momento bandymas

X

A.27

Gamtinių dujų slėgio ciklai

X

A.6

LBB įvertinimas

X

X

X

A.7

Aukščiausios ir žemiausios temperatūros verčių/slėgio ciklai

X

X

X

X

= būtinas

6.5 lentelė

Partijos bandymai

| Bandymas ir priedo nuoroda | Balionų tipas |
| --- | --- |
| SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| A.12 | Trūkimo | X | X | X | X |
| A.13 | Slėgio ciklai aplinkos temperatūroje | X | X | X | X |
| A.1 | Tempimo | X † | X (8) | X (8) | |
| A.2 | Atsparumas smūgiui (plieno) | X | X (8) | X (8) | |
| A.9.2 | Dangos (7) | X | X | X | X |
| X | = būtinas |

Bandymas ir priedo nuoroda

Balionų tipas

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

A.12

Trūkimo

X

X

X

X

A.13

Slėgio ciklai aplinkos temperatūroje

X

X

X

X

A.1

Tempimo

X †

X (8)

X (8)

A.2

Atsparumas smūgiui (plieno)

X

X (8)

X (8)

A.9.2

Dangos (7)

X

X

X

X

X

= būtinas

6.6 lentelė

Esminiai gamybos kontrolės reikalavimai

| Tipas | SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrolės reikalavimas | | | | |
| Kritiniai matmenys | X | X | X | X |
| Paviršiaus apdaila | X | X | X | X |
| Defektai (ultragarsas arba lygiavertis metodas) | X | X | X | |
| Metalinių balionų ir metalinių įdėklų kietumas | X | X | X | |
| Bandymas hidrostatiniu slėgiu | X | X | X | X |
| Sandarumo bandymas | | | | X |
| Ženklai | X | X | X | X |
| X | = būtinas |

Tipas

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

Kontrolės reikalavimas

Kritiniai matmenys

X

X

X

X

Paviršiaus apdaila

X

X

X

X

Defektai (ultragarsas arba lygiavertis metodas)

X

X

X

Metalinių balionų ir metalinių įdėklų kietumas

X

X

X

Bandymas hidrostatiniu slėgiu

X

X

X

X

Sandarumo bandymas

X

Ženklai

X

X

X

X

X

= būtinas

6.7 lentelė

Konstrukcijos pakeitimas

| | Bandymo tipas |
| --- | --- |
| Konstrukcijos pakeitimas | Hidrostatinis trūkimas A.12 | Slėgio ciklai aplinkos temp: A.13 | Aplinkos A.14 | Apsaugos nuo ugnies A.15 | Atsparumas defektams A.17 | Pramušimo A.16 | Ilgalaikis stipris A.19 Valkšnumas aukšt. temp. A.18 Kritimo bandymas A.20 | Įvorės sukimo momentas A.25 Prasiskverbimas A.21 SGD slėgio ciklai A.27 | PRD charakteristikos A.24 |
| Pluoštų gamintojas | X | X | | | | | X (9) | X (10) | |
| Metalinių balionų arba įdėklų medžiaga | X | X | X (9) | X | X (9) | X | X (9) | | |
| Plastikinių įdėklų medžiaga | | X | X | | | | | X (10) | |
| Pluoštų medžiaga | X | X | X | X | X | X | X | X (10) | |
| Dervų medžiaga | | | X | | X | X | X | | |
| Skersmens pokytis ≤ 20 % | X | X | | | | | | | |
| Skersmens pokytis > 20 % | X | X | | X | X (9) | X | | | |
| Ilgio pokytis ≤ 50 % | X | | | X (11) | | | | | |
| Ilgio pokytis > 50 % | X | X | | X (11) | | | | | |
| Darbinio slėgio pokytis ≤ 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Kupolo forma | X | X | | | | | | X (10) | |
| Angos dydis | X | X | | | | | | | |
| Dangos pokytis | | | X | | | | | | |
| Galinės įvorės konstrukcija | | | | | | | | X (10) | |
| Gamybos proceso pakeitimas | X | X | | | | | | | |
| Viršslėgio įtaisas | | | | X | | | | | X |
| X | = būtinas |

Bandymo tipas

Konstrukcijos pakeitimas

Hidrostatinis trūkimas A.12

Slėgio ciklai aplinkos temp: A.13

Aplinkos A.14

Apsaugos nuo ugnies A.15

Atsparumas defektams A.17

Pramušimo A.16

Ilgalaikis stipris A.19 Valkšnumas aukšt. temp. A.18 Kritimo bandymas A.20

Įvorės sukimo momentas A.25 Prasiskverbimas A.21 SGD slėgio ciklai A.27

PRD charakteristikos A.24

Pluoštų gamintojas

X

X

X (9)

X (10)

Metalinių balionų arba įdėklų medžiaga

X

X

X (9)

X

X (9)

X

X (9)

Plastikinių įdėklų medžiaga

X

X

X (10)

Pluoštų medžiaga

X

X

X

X

X

X

X

X (10)

Dervų medžiaga

X

X

X

X

Skersmens pokytis ≤ 20 %

X

X

Skersmens pokytis > 20 %

X

X

X

X (9)

X

Ilgio pokytis ≤ 50 %

X

X (11)

Ilgio pokytis > 50 %

X

X

X (11)

Darbinio slėgio pokytis ≤ 20 % @

X

X

Kupolo forma

X

X

X (10)

Angos dydis

X

X

Dangos pokytis

X

Galinės įvorės konstrukcija

X (10)

Gamybos proceso pakeitimas

X

X

Viršslėgio įtaisas

X

X

X

= būtinas

| @ | = tik kai torio pokytis yra proporcingas skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui |
| --- | --- |

@

= tik kai torio pokytis yra proporcingas skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui

7.   SGD-1 TIPO METALINIAI BALIONAI

7.1.   Bendrosios nuostatos

Projekte turi būti nustatytas didžiausias leidžiamasis defektų dydis bet kokiame baliono taške, kuris, balioną eksploatuojant iki darbinio slėgio, neprilygtų ribiniam dydžiui per nustatytą pakartotinio bandymo laikotarpį arba per eksploatavimo trukmę, jei pakartotinis bandymas nenurodytas. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatytos pagal atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.

Balionai, suprojektuoti pagal ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 skirsnyje nurodytus medžiagų bandymų reikalavimus ir 7.5 skirsnio konstrukcijos tinkamumo bandymų reikalavimus, išskyrus 7.5.2 ir 7.5.3 skirsniuose nurodytus reikalavimus.

7.2.   Įtempių analizė

Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkstamajam slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, pagrįsti plono korpuso teorija, kurioje atsižvelgiama į korpuso skersinį lenkimą kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

7.3.   Gamybinių ir gaminių bandymų reikalavimai

7.3.1.   Bendrosios nuostatos

Aliuminio balionų galai neturi būti užtaisomi formavimo procesu. Plieniniai balionai, kurių apatinis galas užtaisomas formavimo procesu, išskyrus pagal ISO 9809 suprojektuotus balionus, turi būti tikrinami taikant NDE arba lygiavertį bandymą. Užtaisant galą, metalas neturi būti storinamas. Prieš galo formavimo operacijas turi būti tiriamas kiekvieno baliono storis ir paviršiaus apdaila.

Suformavus galus, balionai turi būti apdoroti terminiu būdu projekte nurodytam kietumo diapazonui užtikrinti. Neleidžiama taikyti vietinio terminio apdorojimo.

Jei yra kakliuko žiedas, dugno žiedas arba laikiklio tvirtinimo priedai, jie turi būti pagaminti iš medžiagos, suderinamos su baliono medžiaga ir turi būti gerai pritvirtinti kokiu nors būdu, išskyrus suvirinimą, litavimą kietuoju arba minkštuoju lydmetaliu.

7.3.2.   Neardomoji kontrolė

Turi būti atliekami šie kiekvieno metalinio baliono bandymai:

| a) | kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis), |
| --- | --- |

a)

kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis),

| b) | tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis, nustatytas pagal 6.15.2 skirsnį, neviršija projekte nurodyto dydžio. |
| --- | --- |

b)

tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis, nustatytas pagal 6.15.2 skirsnį, neviršija projekte nurodyto dydžio.

7.3.3.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis).

7.4.   Balionų partijos bandymai

Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.

| a) | partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:






  i) | kritinių matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:

i)

kritinių matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | trys plieninių balionų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymai turi atitikti 6.3.2.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

trys plieninių balionų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymai turi atitikti 6.3.2.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis). |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis).

Visiems partijai bandyti paimtiems balionams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.

Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti nuimta ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | partijos balionų trūkimo bandymas. Vieno baliono slėgis didinamas hidrostatiniu būdu trūkstamajam slėgiui užtikrinti pagal A.12 skirsnį (A priedėlis).
  Jei trūkstamasis slėgis yra mažesnis nei mažiausias apskaičiuotas trūkstamasis slėgis, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

b)

partijos balionų trūkimo bandymas. Vieno baliono slėgis didinamas hidrostatiniu būdu trūkstamajam slėgiui užtikrinti pagal A.12 skirsnį (A priedėlis).

Jei trūkstamasis slėgis yra mažesnis nei mažiausias apskaičiuotas trūkstamasis slėgis, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.

| c) | periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais pagal A.13 skirsnį (A priedėlis), ciklų dažnį apibrėžiant taip:






  i) | vienas kiekvienos partijos balionas turi būti bandomas slėgio ciklais, suminis ciklų skaičius yra lygus 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, mažiausiai 15 000 ciklų; |
| --- | --- | --- |

c)

periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais pagal A.13 skirsnį (A priedėlis), ciklų dažnį apibrėžiant taip:

i)

vienas kiekvienos partijos balionas turi būti bandomas slėgio ciklais, suminis ciklų skaičius yra lygus 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, mažiausiai 15 000 ciklų;

| ii) | nei viename projekto šeimos (t. y. panašios medžiagos ir procesai) 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 1 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 22 500 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 5 gaminių partijos; |
| --- | --- |

ii)

nei viename projekto šeimos (t. y. panašios medžiagos ir procesai) 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 1 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 22 500 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 5 gaminių partijos;

| iii) | nei viename projekto šeimos 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 2 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 30 000 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 10 gaminių partijos; |
| --- | --- |

iii)

nei viename projekto šeimos 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 2 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 30 000 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 10 gaminių partijos;

| iv) | jei nuo paskutinės gaminių partijos pagaminimo praeitų daugiau kaip 6 mėnesiai, balionas iš paskesnės gaminių partijos turi būti bandomas slėgio ciklais sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo dažniui išlaikyti; |
| --- | --- |

iv)

jei nuo paskutinės gaminių partijos pagaminimo praeitų daugiau kaip 6 mėnesiai, balionas iš paskesnės gaminių partijos turi būti bandomas slėgio ciklais sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo dažniui išlaikyti;

| v) | jei ii) arba iii) sumažinto dažnio slėgio ciklais bandytas bet kuris balionas neišlaiko reikiamo skaičiaus slėgio ciklų (mažiausiai 22 500 arba 30 000 slėgio ciklų), būtina pakartoti partijos slėgio ciklais bandymą i) nustatytu dažniu bent 10 gaminių partijos sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo slėgio ciklais dažniui atkurti; |
| --- | --- |

v)

jei ii) arba iii) sumažinto dažnio slėgio ciklais bandytas bet kuris balionas neišlaiko reikiamo skaičiaus slėgio ciklų (mažiausiai 22 500 arba 30 000 slėgio ciklų), būtina pakartoti partijos slėgio ciklais bandymą i) nustatytu dažniu bent 10 gaminių partijos sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo slėgio ciklais dažniui atkurti;

| vi) | jei i), ii) arba iii) bandomas bet kuris balionas neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais (mažiausiai 15 000 ciklų), neatitikties priežastis turi būti nustatyta ir taisoma, taikant 6.16 skirsnyje nurodytas procedūras. Kartojamas trijų papildomų tos partijos balionų bandymas slėgio ciklais. Jei kuris nors vienas iš trijų papildomų balionų neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais, partija turi būti atmesta. |
| --- | --- |

vi)

jei i), ii) arba iii) bandomas bet kuris balionas neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais (mažiausiai 15 000 ciklų), neatitikties priežastis turi būti nustatyta ir taisoma, taikant 6.16 skirsnyje nurodytas procedūras. Kartojamas trijų papildomų tos partijos balionų bandymas slėgio ciklais. Jei kuris nors vienas iš trijų papildomų balionų neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais, partija turi būti atmesta.

7.5.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

7.5.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti atliekami pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, liudijimas ir rezultatų dokumentavimas turi atitikti 6.13 skirsnio reikalavimus.

7.5.2.   Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas

Trys tipiniai balionai turi būti susprogdinti hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, apskaičiuotas atliekant konstrukcijos įtempių analizę, ir turi būti bent 45 MPa.

7.5.3.   Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje

Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį (A priedėlis) iki gedimo arba ne mažiau kaip 45 000 ciklų. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis yra protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.

7.5.4.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

Bandymai turi būti atliekami pagal A.15 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

7.5.5.   Pramušimo bandymas

Bandymas turi būti atliekamas pagal A.16 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

7.5.6.   LBB charakteristikos

Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 7.5.3 skirsnį, LBB charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal A.6 skirsnį ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.   SGD-2 TIPO ŽIEDINIU BŪDU APVYNIOTI BALIONAI

8.1.   Bendrosios nuostatos

Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susumuojami. Dėl skirtingų gamybos būdų šiame priede nepateikiamas konkretus projektavimo metodas.

Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatomos taikant atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.

8.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

8.2.1.   Metalinis įdėklas

Metalinio įdėklo mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis turi būti 26 MPa.

8.2.2.   Kompozitinis apvyniojimas

Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

8.2.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozito ir įdėklo įtempiai po išankstinio įtempimo. Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti nuliniam, 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkstamajam slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, taikantys plono korpuso teoriją, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas savaiminis apspaudimas, turi būti apskaičiuotos ribinės vertės, kurias turi atitikti savaiminio apspaudimo slėgis.

Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas reguliuojamojo įtempimo vyniojimas, turi būti apskaičiuota vyniojimo temperatūra, reikiamas kiekvieno kompozito sluoksnio įtempimas ir gautas įdėklo išankstinis įtempis.

8.3.   Gamybai taikomi reikalavimai

8.3.1.   Bendrosios nuostatos

Kompozitinis balionas turi būti pagamintas iš įdėklo, apvyniojamo ištisinio pluošto apvijomis. Pluošto vyniojimo operacijos turi būti valdomos kompiuteriu arba mechaniniu būdu. Gijos turi būti vyniojamos veikiant reguliuojamam įtempimui. Baigus vynioti, termoreaktyviosios dervos kietinamos kaitinimu, taikant iš anksto nustatytą ir reguliuojamą laiko ir temperatūros charakteristiką.

8.3.2.   Įdėklas

Metalinių įdėklų gamyba turi atitikti 7.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus atitinkamam įdėklo konstrukcijos tipui.

Apvyniojimas

Balionai turi būti gaminami pluošto vyniojimo staklėmis. Vyniojant turi būti kontroliuojami svarbūs kintamieji, kad jie atitiktų nurodytas leidžiamųjų nuokrypų ribas, ir dokumentuojami vyniojimo protokole. Šie kintamieji gali būti šie, jais neapsiribojant:

| a) | pluošto tipas, įskaitant skirstymą pagal matmenis; |
| --- | --- |

a)

pluošto tipas, įskaitant skirstymą pagal matmenis;

| b) | impregnavimo būdas; |
| --- | --- |

b)

impregnavimo būdas;

| c) | vyniojimo įtempimas; |
| --- | --- |

c)

vyniojimo įtempimas;

| d) | vyniojimo greitis; |
| --- | --- |

d)

vyniojimo greitis;

| e) | kuokštų skaičius; |
| --- | --- |

e)

kuokštų skaičius;

| f) | juostos plotis; |
| --- | --- |

f)

juostos plotis;

| g) | dervos tipas ir sudėtis; |
| --- | --- |

g)

dervos tipas ir sudėtis;

| h) | dervos temperatūra; |
| --- | --- |

h)

dervos temperatūra;

| i) | įdėklo temperatūra. |
| --- | --- |

i)

įdėklo temperatūra.

8.3.3.1.   Termoreaktyviųjų dervų kietėjimas

Jei naudojama termoreaktyvioji derva, ji turi būti kietinama po pluošto vyniojimo. Kietėjimo laikotarpiu turi būti dokumentuojamas kietėjimo ciklas (t. y. laiko ir temperatūros charakteristika).

Kietėjimo temperatūra turi būti kontroliuojama ir ji neturi veikti įdėklo medžiagų savybių. Aukščiausia balionams su aliuminio įdėklais naudojama kietėjimo temperatūra yra 177 °C.

8.3.4.   Savaiminis apspaudimas

Jei taikomas savaiminis apspaudimas, jis turi būti atliekamas prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu. Savaiminio apspaudimo slėgis turi atitikti 8.2.3 skirsnyje nustatytas ribines vertes, ir gamintojas turi nustatyti metodą reikiamam slėgiui tikrinti.

8.4.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

8.4.1.   Neardomoji kontrolė

Neardomieji tyrimai turi būti atliekami pagal pripažintą ISO arba lygiavertį standartą. Turi būti atlikti šie kiekvieno metalinio įdėklo bandymai:

| a) | kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis); |
| --- | --- |

a)

kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis);

| b) | tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis neviršija projekte nurodytą dydį. |
| --- | --- |

b)

tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis neviršija projekte nurodytą dydį.

8.4.2.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą liekamąjį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, ir liekamasis tūrio padidėjimas jokiu atveju neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmetimo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

8.5.   Balionų partijos bandymai

8.5.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai arba balionas ir įdėklas, jei būtina. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.

Jei prieš bet kokį savaiminį apspaudimą arba bandymą hidrostatiniu slėgiu nustatomi apvyniojimo defektai, apvyniojimas gali būti visiškai nuimtas ir pakeistas nauju;

| a) | partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:






  i) | matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:

i)

matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | trys plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

trys plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis) ir turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Visiems partijai bandyti paimtiems balionams arba įdėklams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis) ir turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Visiems partijai bandyti paimtiems balionams arba įdėklams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.

Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | partijos balionų trūkimo bandymas. Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

partijos balionų trūkimo bandymas. Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus;

| c) | periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagal 7.4 skirsnio c) punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagal 7.4 skirsnio c) punkto reikalavimus.

8.6.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

8.6.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, liudijimas ir rezultatų dokumentavimas turi atitikti 6.13 skirsnį.

8.6.2.   Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas

| a) | Vienas įdėklas turi būti susprogdintas hidrostatiniu slėgių pagal A.12 skirsnį (A priedėlis). Trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nurodytas įdėklo konstrukcijai; |
| --- | --- |

a)

Vienas įdėklas turi būti susprogdintas hidrostatiniu slėgių pagal A.12 skirsnį (A priedėlis). Trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nurodytas įdėklo konstrukcijai;

| b) | Trys tipiniai balionai turi būti bandomi hidrostatiniu slėgiu iki trūkimo pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nustatytas atliekant konstrukcijos įtempių analizę pagal 6.3 lentelę, ir jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, būtina 6.5 skirsnio įtempių santykio reikalavimams atitikti. |
| --- | --- |

b)

Trys tipiniai balionai turi būti bandomi hidrostatiniu slėgiu iki trūkimo pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nustatytas atliekant konstrukcijos įtempių analizę pagal 6.3 lentelę, ir jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, būtina 6.5 skirsnio įtempių santykio reikalavimams atitikti.

8.6.3.   Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje

Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį (A priedėlis) iki gedimo arba ne mažiau kaip 45 000 ciklų. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis yra protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Balionus, kurie išlaiko daugiau kaip 45 000 ciklų, leidžiama bandyti iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.

8.6.4.   Bandymas rūgščioje aplinkoje

Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.14 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus. Neprivalomas poveikio aplinkai bandymas įtrauktas į šio priedo informacinį H priedėlį.

8.6.5.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

Pagaminti balionai turi būti bandomi pagal A.15 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.6.   Pramušimo bandymas

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.16 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.7.   Atsparumo defektams bandymai

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.17 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.8.   Šliaužtiems bandymas aukštoje temperatūroje

Jei konstrukcijų dervos stiklėjimo temperatūra neviršija aukščiausios projektinės medžiagų temperatūros bent 20 °C, vienas balionas turi būti bandomas pagal A.18 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.9.   Pagreitintas ilgalaikio stiprio bandymas

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.19 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.10.   LBB charakteristikos

Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 8.6.3 skirsnį, LBB charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal A.6 ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

8.6.11.   Bandymas slėgio ciklais naudojant aukščiausios ir žemiausios temperatūros vertes

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.7 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

9.   SGD-3 TIPO IŠTISAI APVYNIOTI BALIONAI

9.1.   Bendrosios nuostatos

Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susideda. Dėl skirtingų gamybos būdų šiame priede nepateikiamas konkretus projektavimo metodas. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatomos taikant atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.

9.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

9.2.1.   Metalinis įdėklas

Dėl gniuždomojo įtempio įdėkle, veikiant nuliniam slėgiui ir 15 °C, įdėklas neturi išlinkti arba susiraukšlėti.

9.2.2.   Kompozitinis apvyniojimas

Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

9.2.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle veikiant slėgiui atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, 10 % darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Be to, turi būti apskaičiuojamos savaiminio apspaudimo slėgio ribinės vertės. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, pagrįsti plono korpuso teorija, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

9.3.   Gamybai taikomi reikalavimai

Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad apvyniojimą papildomai turi sudaryti spirale vyniojami pluoštai.

9.4.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

Gaminių bandymams taikomi reikalavimai turi atitikti 8.4 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

9.5.   Balionų partijos bandymai

Partijos bandymai turi atitikti 8.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

9.6.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti 8.6 ir 9.6.1 skirsnių reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikalaujama įdėklo trūkimo bandymo pagal 8.6 skirsnį.

9.6.1.   Kritimo bandymas

Vienam arba daugiau pagamintų balionų turi būti atliekamas kritimo bandymas pagal A.3 skirsnį (A priedėlis).

10.   SGD-4 TIPO IŠTISAI KOMPOZITINIAI BALIONAI

10.1.   Bendrosios nuostatos

Dėl galimos balionų konstrukcijos įvairovės šiame priede nepateikiamas konkretus balionų su polimeriniais įdėklais projektavimo metodas.

10.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

Projekto tinkamumui pagrįsti turi būti taikomi projektiniai skaičiavimai. Tempimo įtempiai pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

Metalinėse galinėse įvorėse turi būti naudojami kūginis ir cilindrinis sriegiai pagal 6.10.2 arba 6.10.3 skirsnius.

Metalinės galinės įvores su įsriegtomis angomis turi išlaikyti 500 Nm sukimo momentą, nepažeidžiant jungties su nemetaliniu įdėklu vientisumo. Metalinės galinės įvores, sujungtos su nemetaliniu įdėklu, turi būti pagamintos iš medžiagos, suderinamos su šio priedo 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis.

10.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Be to, turi būti apskaičiuojamos savaiminio apspaudimo slėgio ribinės vertės. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai įtempių pasiskirstymui balione nustatyti.

10.4.   Gamybai taikomi reikalavimai

Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad termoreaktyviųjų dervų kietėjimo temperatūra turi būti bent 10 °C žemesnė nei plastikinio įdėklo minkštėjimo temperatūra.

10.5.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

10.5.1.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą tūrio padidėjimo dėl tampriojo deformavimo, veikiant bandymo slėgiui, ribinę vertę, bet jokiu atveju baliono tūrio padidėjimas dėl tampriojo deformavimo neturi viršyti vidutinės partijos vertės daugiau kaip 10 %. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

10.5.2.   Sandarumo bandymas

Kiekvieno pagaminto baliono sandarumas turi būti bandomas pagal A.10 skirsnį (A priedėlis) ir turi atitikti jame nurodytus reikalavimus.

10.6.   Balionų partijos bandymai

10.6.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinktas vienas balionas. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.

| a) | Partijos medžiagų bandymas
  Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba įdėklo etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą įdėklą, bandymai:






  i) | matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

Partijos medžiagų bandymas

Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba įdėklo etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą įdėklą, bandymai:

i)

matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas plastikinių įdėklų tempimo bandymas pagal A.22 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas plastikinių įdėklų tempimo bandymas pagal A.22 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | plastikinių įdėklų lydymosi temperatūros bandymas pagal A.23 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

plastikinių įdėklų lydymosi temperatūros bandymas pagal A.23 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis). Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų; |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis). Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | Partijos balionų trūkimo bandymas
  Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

Partijos balionų trūkimo bandymas

Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus;

| c) | Periodinių slėgio ciklų bandymas |
| --- | --- |

c)

Periodinių slėgio ciklų bandymas

Vieno baliono galinė įvorė turi būti bandoma veikiant 500 Nm sukimo momentu pagal A.25 skirsnio (A priedėlis) bandymo metodą. Vėliau turi būti atliekamas baliono slėgio ciklų bandymas pagal 7.4 skirsnio c) punkto procedūras.

Baigus reikiamą slėgio ciklų bandymą, turi būti bandomas baliono sandarumas pagal bandymo metodą, aprašytą A.10 skirsnyje (A priedėlis), ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

10.7.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

10.7.1.   Bendrosios nuostatos

Baliono konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti šio priedo 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ir 10.7.4 skirsniuose nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikia nustatyti LBB charakteristikų pagal 8.6.10 skirsnį.

10.7.2.   Įvorės sukimo momento bandymas

Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.25 skirsnį (A priedėlis).

10.7.3.   Prasiskverbimo bandymas

Turi būti atliekamas vieno baliono prasiskverbimo bandymas pagal A.21 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

10.7.4.   Bandymas gamtinių dujų slėgio ciklais

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.27 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

11.   ŽENKLINIMAS

11.1.   Ženklinimo nuostata

Gamintojas turi pateikti ant baliono aiškius, ilgalaikius ir ne mažesnio kaip 6 mm aukščio ženklus. Ženklinama etiketėmis, įspaustomis į dervų dangas, klijuojamomis etiketėmis, mažų įtempių įspaudais, naudojamais SGD-1 ir SGD-2 tipo modelių pastorintuose galuose, arba kokiu nors šių ženklų deriniu. Klijuojamos etiketės ir klijavimo būdas turi atitikti ISO 7225 arba lygiareikšmio standarto reikalavimus. Leidžiama naudoti sudėtines etiketes, kurios turėtų būti išdėstytos taip, kad jų neuždengtų tvirtinimo apkabos. Kiekvienas šį priedą atitinkantis balionas turi būti ženklinamas taip:

| a) | privalomoji informacija:






  i) | „TIK SGD“; |
| --- | --- | --- |

a)

privalomoji informacija:

i)

„TIK SGD“;

| ii) | „NENAUDOTI PO XX/XXXX“, čia „XX/XXXX“ yra naudojimo pabaigos mėnuo ir metai (12) |
| --- | --- |

ii)

„NENAUDOTI PO XX/XXXX“, čia „XX/XXXX“ yra naudojimo pabaigos mėnuo ir metai (12)

| iii) | gamintojo identifikavimas; |
| --- | --- |

iii)

gamintojo identifikavimas;

| iv) | baliono identifikavimas (taikomas dalies numeris ir vienintelis kiekvieno baliono gamyklinis numeris); |
| --- | --- |

iv)

baliono identifikavimas (taikomas dalies numeris ir vienintelis kiekvieno baliono gamyklinis numeris);

| v) | darbinis slėgis ir temperatūra; |
| --- | --- |

v)

darbinis slėgis ir temperatūra;

| vi) | EEK taisyklės numeris, balionų tipas ir sertifikato registravimo numeris; |
| --- | --- |

vi)

EEK taisyklės numeris, balionų tipas ir sertifikato registravimo numeris;

| vii) | viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti balione, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti; |
| --- | --- |

vii)

viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti balione, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti;

| viii) | naudojant etiketes, visi balionai turi turėti neuždengtame baliono paviršiuje įspaustą unikalųjį identifikavimo numerį, kuris leistų atsekti balioną, jeigu jo etiketė būtų sugadinta; |
| --- | --- |

viii)

naudojant etiketes, visi balionai turi turėti neuždengtame baliono paviršiuje įspaustą unikalųjį identifikavimo numerį, kuris leistų atsekti balioną, jeigu jo etiketė būtų sugadinta;

| b) | Neprivaloma informacija:
  Ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:






  i) | dujų temperatūros diapazonas, pvz., nuo –40 °C iki 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Neprivaloma informacija:

Ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:

i)

dujų temperatūros diapazonas, pvz., nuo –40 °C iki 65 °C;

| ii) | vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pvz., 120 litrų; |
| --- | --- |

ii)

vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pvz., 120 litrų;

| iii) | pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai). |
| --- | --- |

iii)

pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai).

Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:

12.   PARUOŠIMAS IŠSIŲSTI

Prieš išsiunčiant iš gamintojo gamyklos kiekvieno baliono vidus turi būti švarus ir sausas. Į visas balionų angas, kurios ne iš karto uždaromos įsukant vožtuvą ir saugos įtaisus, jei naudojami, turi būti įsukti kamščiai, kurie neleistų patekti drėgmei ir apsaugotų sriegius. Prieš išsiunčiant, į visus plieninius balionus ir įdėklus turi būti įpurkšta korozijos inhibitoriaus (pvz., turinčio alyvos).

Pirkėjui turi būti pateiktas gamintojo pareiškimas dėl eksploatavimo ir visa būtina informacija tinkamam baliono tvarkymui, naudojimui ir eksploatavimo kontrolei užtikrinti. Pareiškimas turi atitikti šio priedo D priedėlį.

---

(1)  Amerikos bandymų ir medžiagų draugija.

(2)  Britų standartų institutas.

(3)  Tarptautinė standartizacijos organizacija.

(4)  Korozijos inžinierių nacionalinė asociacija.

(5)  Nereikalaujama, jei taikomas A.7 skirsnyje (A priedėlis) nurodytas baliono su defektais bandymo metodas.

(6)  = nebūtinas balionams, suprojektuotiems pagal ISO 9809 (ISO 9809 šie bandymai jau numatyti)

(7)  = išskyrus atvejus, kai apsauginė danga nenaudojama

(8)  = įdėklo medžiagos bandymai

(9)  = bandymas nebūtinas metaliniams (SGD-1) modeliams

(10)  = bandymas būtinas tik modeliams, pagamintiems ištisai iš kompozito (SGD-4)

(11)  = bandymas būtinas tik padidinus ilgį

| @ | = tik kai torio pokytis yra proporcingas skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui |
| --- | --- |

@

= tik kai torio pokytis yra proporcingas skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui

(12)  Naudojimo pabaigos data neturi būti vėlesnė už nurodytąją eksploatavimo trukmę. Naudojimo pabaigos data gali būti užrašoma ant baliono išsiuntimo metu, jei balionai buvo laikomi sausoje vietoje ir be vidinio slėgio.

A priedėlis

BANDYMŲ METODAI

A.1.   Plieno ir aliuminio tempimo bandymai

Tempimo bandymas turi būti atliekamas pagal metodą, aprašytą ISO 9809 plienui ir ISO 7866 aliuminiui, naudojant medžiagą, paimtą kaip stačiakampį bandinį iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Dvi bandinio pusės, atitinkančios baliono išorinį ir vidinį paviršių, neturi būti apdirbtos. Tempimo bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 6892.

Pastaba: Atkreipiamas dėmesys į pailgėjimo matavimo metodą, aprašytą ISO 6892, ypač į tuos atvejus, kai tempiamasis bandinys yra kūginis, dėl ko jis nutrūksta ne per matuojamosios bandinio dalies vidurį.

A.2.   Plieninių balionų ir plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymas

Turi būti atliekamas trijų bandinių smūginio tąsumo bandymas pagal ISO 148, naudojant medžiagą, paimtą iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Smūginio tąsumo bandymo bandiniai turi būti imami iš baliono sienelės pagal 3 priedo 6.2 lentelėje nurodytą kryptį. Išpjova turi būti statmena baliono sienelės paviršiui. Bandymams išilgine kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti iš visų pusių (šešios briaunos), jei dėl sienelių storio galutinio bandinio storis negali būti 10 mm, jis kiek įmanoma turi atitikti baliono sienelės vardinį storį. Skersa kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti tik iš keturių pusių, baliono sienelių vidinė ir išorinė pusės mechaniškai neapdorojamos.

A.3.   Plieno atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje

Išskyrus kaip nurodyta toliau, bandymas turi būti atliekamas, taikant NACE standartinių tempimo bandymų procedūrų A metodą, kaip aprašyta NACE TM0177–96 standarte. Turi būti atliekami trijų bandinių tempimo bandymai, naudojant 3,81 mm (0,150 colio) skersmens matuojamąjį strypą, ištekintą iš pagaminto baliono arba įdėklo sienelės. Bandiniai turi būti veikiami pastovios tempimo apkrovos, kuri sudarytų 60 % nurodytos plieno takumo ribos, įmerkti į buferinį tirpalą distiliuotame vandenyje, turintį 0,5 % (masės) natrio acetato trihidrato ir acto rūgštimi parūgštintą iki pradinės pH vertės 4,0.

Tirpalas turi būti visą laiką prisotintas vandenilio sulfidu kambario temperatūroje ir veikiant 0,414 kPa (0,06 psia) jo slėgiui (likusi dalis – azotas). Bandiniai turi išlaikyti 144 h trukmės bandymą.

A.4.   Aliuminio korozijos bandymai

Aliuminio lydinių korozijos bandymai turi būti atliekami pagal ISO/DIS 7866 A priedą ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

A.5.   Aliuminio pleišėjimo dėl ilgalaikės apkrovos (angl. SLC) bandymai

Atsparumo SLC bandymas turi būti atliekamas pagal ISO/DIS 7866 D priedą ir atitikti jame nurodytus reikalavimus;

A.6.   Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikų bandymas

Turi būti atliekamas trijų pagamintų balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 30 MPa slėgio ir veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui.

Bandymas atliekamas tol, kol visi bandomi balionai ima neatitikti sandarumo reikalavimų.

A.7.   Bandymas slėgio ciklais naudojant aukščiausios ir žemiausios temperatūros vertes

Turi būti atliekamas pagamintų balionų su kompozitiniu apvyniojimu ir be jokios apsauginės dangos bandymas slėgio ciklais, nesant trūkio, protėkio arba pluošto išvyniojimo požymių, taip:

| a) | kondicionuojama 48 h, esant nuliniam slėgiui, 65 °C arba aukštesnei temperatūrai ir 95 % arba didesnei santykinei drėgmei. Laikoma, kad šio reikalavimo buvo laikomasi, jeigu smulkūs vandens lašai arba rūkas buvo purškiami kameroje, kurios temperatūra 65 °C; |
| --- | --- |

a)

kondicionuojama 48 h, esant nuliniam slėgiui, 65 °C arba aukštesnei temperatūrai ir 95 % arba didesnei santykinei drėgmei. Laikoma, kad šio reikalavimo buvo laikomasi, jeigu smulkūs vandens lašai arba rūkas buvo purškiami kameroje, kurios temperatūra 65 °C;

| b) | veikiama hidrostatinio slėgio ciklais, kurių skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio 65 °C arba aukštesnėje temperatūroje ir esant 95 % drėgnumui; |
| --- | --- |

b)

veikiama hidrostatinio slėgio ciklais, kurių skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio 65 °C arba aukštesnėje temperatūroje ir esant 95 % drėgnumui;

| c) | užtikrinama pusiausvyra veikiant nuliniam slėgiui ir aplinkos temperatūrai; |
| --- | --- |

c)

užtikrinama pusiausvyra veikiant nuliniam slėgiui ir aplinkos temperatūrai;

| d) | veikiama slėgio ciklais, skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 20 MPa slėgio –40 °C arba žemesnėje temperatūroje;
  Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 10 ciklų per minutę. Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 3 ciklų per minutę, išskyrus atvejus, kai slėgio jutiklis yra tiesiog balione. Reikia turėti atitinkamus prietaisus, siekiant užtikrinti žemiausią skysčio temperatūrą atliekant bandymą slėgio ciklais žemoje temperatūroje.
  Atlikus bandymą slėgio ciklais, taikant aukščiausias ir žemiausias temperatūros vertes, balionai turi būti hidrostatiniu slėgiu suardyti pagal hidrostatinio trūkimo bandymo reikalavimus ir išlaikyti trūkstamąjį slėgį, kuris būtų ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. Prieš hidrostatinio trūkimo bandymą SGD-4 tipo balionams turi būti atliekamas sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį. |
| --- | --- |

d)

veikiama slėgio ciklais, skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 20 MPa slėgio –40 °C arba žemesnėje temperatūroje;

Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 10 ciklų per minutę. Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 3 ciklų per minutę, išskyrus atvejus, kai slėgio jutiklis yra tiesiog balione. Reikia turėti atitinkamus prietaisus, siekiant užtikrinti žemiausią skysčio temperatūrą atliekant bandymą slėgio ciklais žemoje temperatūroje.

Atlikus bandymą slėgio ciklais, taikant aukščiausias ir žemiausias temperatūros vertes, balionai turi būti hidrostatiniu slėgiu suardyti pagal hidrostatinio trūkimo bandymo reikalavimus ir išlaikyti trūkstamąjį slėgį, kuris būtų ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. Prieš hidrostatinio trūkimo bandymą SGD-4 tipo balionams turi būti atliekamas sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį.

A.8.   Brinelio kietumo bandymas

Kietumo bandymai turi būti atliekami, bandant kiekvieno baliono arba įdėklo lygiagrečią sienelę iš vidurio ir įgaubto galo pagal ISO 6506. Bandymas turi būti atliekamas po galutinio terminio apdorojimo ir taip nustatytos kietumo vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną.

Dangų bandymai (privalomi tuo atveju, jei taikomas 3 priedo 6.12 skirsnio c punktas)

A.9.1.   Dangų eksploatacinių nustatymo charakteristikų bandymai

Dangos turi būti įvertinamos taikant šiuos bandymų metodus arba lygiaverčius nacionalinius standartus:

| i) | adhezijos bandymas pagal ISO 4624, taikant A arba B metodą. Dangos adhezijos klasė turi būti atitinkamai 4A arba 4B; |
| --- | --- |

i)

adhezijos bandymas pagal ISO 4624, taikant A arba B metodą. Dangos adhezijos klasė turi būti atitinkamai 4A arba 4B;

| ii) | lankstumas – pagal ASTM D522 (Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas), taikant B bandymo metodą ir naudojant 12,7 mm (0,5 colio) strypą, kurio storis nurodomas –20 °C.
  Bandiniai lankstumo bandymui turi būti ruošiami pagal ASTM D522 standartą. Neturi būti jokių akimis matomų įtrūkių; |
| --- | --- |

ii)

lankstumas – pagal ASTM D522 (Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas), taikant B bandymo metodą ir naudojant 12,7 mm (0,5 colio) strypą, kurio storis nurodomas –20 °C.

Bandiniai lankstumo bandymui turi būti ruošiami pagal ASTM D522 standartą. Neturi būti jokių akimis matomų įtrūkių;

| iii) | atsparumas smūgiui – pagal ASTM D2794 (Organinių dangų atsparumo veikiant staigiam deformavimui (smūgiui) bandymo metodas). Danga kambario temperatūroje turi išlaikyti tiesioginį 18 J (160 colių-svarų) smūginio tąsumo bandymą; |
| --- | --- |

iii)

atsparumas smūgiui – pagal ASTM D2794 (Organinių dangų atsparumo veikiant staigiam deformavimui (smūgiui) bandymo metodas). Danga kambario temperatūroje turi išlaikyti tiesioginį 18 J (160 colių-svarų) smūginio tąsumo bandymą;

| iv) | cheminis atsparumas, paprastai bandomas pagal ASTM D1308 (Buitinių cheminių medžiagų poveikio skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms metodas). Bandymai turi būti atliekami taikant atvirosios dėmės bandymo metodą ir 100 h veikiant 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219) bei 24 h veikiant polialkilenglikoliu (pvz., stabdžių skysčiu). Neturi būti dangos iškilimo, pūslėjimo arba minkštėjimo požymių. Adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359; |
| --- | --- |

iv)

cheminis atsparumas, paprastai bandomas pagal ASTM D1308 (Buitinių cheminių medžiagų poveikio skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms metodas). Bandymai turi būti atliekami taikant atvirosios dėmės bandymo metodą ir 100 h veikiant 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219) bei 24 h veikiant polialkilenglikoliu (pvz., stabdžių skysčiu). Neturi būti dangos iškilimo, pūslėjimo arba minkštėjimo požymių. Adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359;

| v) | veikti bent 1 000 h pagal metodą, aprašyta ASTM G53 (Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo)). Neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ISO 4624. Leidžiamas ne didesnis kaip 20 % blizgesio sumažėjimas; |
| --- | --- |

v)

veikti bent 1 000 h pagal metodą, aprašyta ASTM G53 (Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo)). Neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ISO 4624. Leidžiamas ne didesnis kaip 20 % blizgesio sumažėjimas;

| vi) | veikti bent 500 h pagal metodą, aprašytą ASTM B117 (Bandymo druskos rūke metodas). Ėsdinimo žymė įbrėžimo ženklo vietoje turi būti ne platesnė kaip 3 mm, neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359; |
| --- | --- |

vi)

veikti bent 500 h pagal metodą, aprašytą ASTM B117 (Bandymo druskos rūke metodas). Ėsdinimo žymė įbrėžimo ženklo vietoje turi būti ne platesnė kaip 3 mm, neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359;

| vii) | atsparumas pleišėjimui kambario temperatūroje, taikant ASTM D3170 (Dangų atsparumo pleišėjimui metodas). Dangų klasė turi būti 7A arba geresnė ir visiškai neturi matytis pagrindo. |
| --- | --- |

vii)

atsparumas pleišėjimui kambario temperatūroje, taikant ASTM D3170 (Dangų atsparumo pleišėjimui metodas). Dangų klasė turi būti 7A arba geresnė ir visiškai neturi matytis pagrindo.

A.9.2.   Partijos bandymai dėl dangų

| i) | Dangos storis |
| --- | --- |

i)

Dangos storis

Dangos storis turi atitikti projekto reikalavimus, kai dangos bandomos pagal ISO 2808;

| ii) | Dangos adhezija |
| --- | --- |

ii)

Dangos adhezija

Dangų adhezija turi būti matuojama pagal ISO 4624 ir turi atitikti bent 4 klasės reikalavimus, kai taikomas A arba B metodas.

A.10.   Sandarumo bandymas

Turi būti bandomas SGD-4 tipo modelių sandarumas, taikant šią procedūrą (arba kitą priimtiną būdą):

| a) | į visiškai sausus balionus leidžiamas sausas oras arba azotas, turintys nustatomųjų dujų, pvz., helio, darbiniam slėgiui užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

į visiškai sausus balionus leidžiamas sausas oras arba azotas, turintys nustatomųjų dujų, pvz., helio, darbiniam slėgiui užtikrinti;

| b) | didesnis nei 0,004 standartinio cm3/h nuotėkis, išmatuotas bet kuriame taške, yra atmestinumo priežastis. |
| --- | --- |

b)

didesnis nei 0,004 standartinio cm3/h nuotėkis, išmatuotas bet kuriame taške, yra atmestinumo priežastis.

A.11.   Hidraulinis bandymas

Turi būti taikomas vienas iš šių variantų:

1 variantas. Vandens gaubto bandymas

| a) | Balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu, bent 1,5 karto didesniu nei darbinis slėgis. Bandymo slėgis jokiu atveju negali viršyti savaiminio apspaudimo slėgio; |
| --- | --- |

a)

Balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu, bent 1,5 karto didesniu nei darbinis slėgis. Bandymo slėgis jokiu atveju negali viršyti savaiminio apspaudimo slėgio;

| b) | Slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių) visiškam išsiplėtimui užtikrinti. Bet koks vidinis slėgis, kuriuo buvo veikiama po savaiminio apspaudimo ir prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu, neturi būti didesnis kaip 90 % hidrostatinio bandymo slėgio. Jei bandymo slėgio neįmanoma išlaikyti dėl bandymo aparatūros gedimo, leidžiama pakartoti bandymą veikiant 700 kPa padidintam slėgiui. Tokius pakartotinius bandymus leidžiama atlikti ne daugiau kaip 2 kartus; |
| --- | --- |

b)

Slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių) visiškam išsiplėtimui užtikrinti. Bet koks vidinis slėgis, kuriuo buvo veikiama po savaiminio apspaudimo ir prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu, neturi būti didesnis kaip 90 % hidrostatinio bandymo slėgio. Jei bandymo slėgio neįmanoma išlaikyti dėl bandymo aparatūros gedimo, leidžiama pakartoti bandymą veikiant 700 kPa padidintam slėgiui. Tokius pakartotinius bandymus leidžiama atlikti ne daugiau kaip 2 kartus;

| c) | Gamintojas turi nurodyti atitinkamą liekamąjį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, bet jokiu atveju liekamasis tūrio padidėjimas neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. SGD-4 tipo modelių tūrio padidėjimą dėl tampriojo deformavimo turi nustatyti gamintojas. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams. |
| --- | --- |

c)

Gamintojas turi nurodyti atitinkamą liekamąjį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, bet jokiu atveju liekamasis tūrio padidėjimas neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. SGD-4 tipo modelių tūrio padidėjimą dėl tampriojo deformavimo turi nustatyti gamintojas. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

2 variantas. Atsparumo slėgiui bandymas

Hidrostatinis slėgis balione turi būti palaipsniui ir tolygiai didinamas tol, kol užtikrinamas bandymo slėgis, bent 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis. Baliono bandymo slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių), kad būtų galima įsitikinti, kad slėgis nemažėja ir yra užtikrinamas sandarumas;

A.12.   Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas

| a) | Slėgio didinimo sparta neturi viršyti 1,4 MPa per sekundę (200 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio. Jei slėgio didinimo sparta viršija 350 kPa/sekundę (50 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio, balionas tūri būti įtaisomas pagal schemą tarp slėgio šaltinio ir slėgio matavimo įtaiso arba būtina bent 5 sekundes palaukti, užtikrinus mažiausią projektinį trūkstamąjį slėgį; |
| --- | --- |

a)

Slėgio didinimo sparta neturi viršyti 1,4 MPa per sekundę (200 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio. Jei slėgio didinimo sparta viršija 350 kPa/sekundę (50 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio, balionas tūri būti įtaisomas pagal schemą tarp slėgio šaltinio ir slėgio matavimo įtaiso arba būtina bent 5 sekundes palaukti, užtikrinus mažiausią projektinį trūkstamąjį slėgį;

| b) | Mažiausias reikiamas (apskaičiuotas) trūkstamasis slėgis turi būti bent 45 MPa ir jis jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, atitinkanti įtempių santykio reikalavimą. Turi būti užrašytas tikrasis trūkstamasis slėgis. Trūkis gali įvykti baliono cilindrinėje arba gaubtoje dalyje. |
| --- | --- |

b)

Mažiausias reikiamas (apskaičiuotas) trūkstamasis slėgis turi būti bent 45 MPa ir jis jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, atitinkanti įtempių santykio reikalavimą. Turi būti užrašytas tikrasis trūkstamasis slėgis. Trūkis gali įvykti baliono cilindrinėje arba gaubtoje dalyje.

A.13.   Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje

Bandymas slėgio ciklais turi būti atliekamas pagal šią procedūrą:

| a) | bandomasis balionas pripildomas korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, vandens su inhibitoriumi arba glikolio; |
| --- | --- |

a)

bandomasis balionas pripildomas korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, vandens su inhibitoriumi arba glikolio;

| b) | veikite balioną slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui. |
| --- | --- |

b)

veikite balioną slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui.

Ataskaitoje turi būti pateiktas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta bei jos aprašymas.

A.14.   Bandymas rūgščioje aplinkoje

Pagamintas balionas turi būti bandomas taikant šią bandymo procedūrą:

| i) | 150 mm skersmens baliono paviršiaus plotas 100 h veikiamas 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219), kai slėgis balione yra 26 MPa; |
| --- | --- |

i)

150 mm skersmens baliono paviršiaus plotas 100 h veikiamas 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219), kai slėgis balione yra 26 MPa;

| ii) | vėliau balionas turi būti bandomas iki trūkimo, taikant A.12 skirsnyje aprašytą procedūrą, ir gautas trūkstamasis slėgis turi būti didesnis nei 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. |
| --- | --- |

ii)

vėliau balionas turi būti bandomas iki trūkimo, taikant A.12 skirsnyje aprašytą procedūrą, ir gautas trūkstamasis slėgis turi būti didesnis nei 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

A.15.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

A.15.1.   Bendrosios nuostatos

Apsaugos nuo ugnies bandymais turi būti įrodyta, kad pagamintas balionas, turintis projekte nurodytą apsaugos nuo ugnies sistemą (baliono vožtuvą, viršslėgio įtaisus ir (arba) įrengtą šiluminę izoliaciją), nesprogs, jei atliekant bandymą balionas nustatytomis sąlygomis būtų veikiamas ugnimi. Atliekant atsparumo ugniai bandymą reikia imtis ypatingų saugos priemonių tuo atveju, jeigu balionas sutrūktų;

A.15.2.   Baliono padėtis

Balionai turi būti padėti horizontaliai, baliono apačiai būna maždaug 100 mm virš ugnies šaltinio.

Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kad liepsna negalėtų tiesiogiai liesti baliono vožtuvų, jungčių ir (arba) viršslėgio įtaisų. Metalinis ekranas neturi tiesiogiai liestis su nurodyta apsauga nuo gaisro sistemos (viršslėgio įtaisais arba baliono vožtuvu). Sugedus bet kuriam vožtuvui, jungčiai arba vamzdžiui, kurie pagal projektą nėra numatytos apsaugos sistemos dalis, rezultatas turi būti panaikintas.

A.15.3.   Ugnies šaltinis

Vienodos liepsnos 1,65 m ilgio ugnies šaltinis turi užtikrinti, kad baliono paviršius aplink jo skersmenį bus tiesiogiai veikiamas liepsnos.

Ugniai gauti galima naudoti bet kokį kurą, jei galima gauti vienodą šilumą, kurios pakaktų išlaikyti nurodytą bandymo temperatūrą tol, kol iš baliono išleidžiamos dujos. Pasirenkant kurą reikėtų atsižvelgti į oro teršimą. Ugnies šaltinio padėtis turi būti aprašyta išsamiai, kad būtų galima atkurti šilumos tiekimo balionui sąlygas. Jei atliekant bandymą įvyksta bet koks gedimas arba ugnis nepastovi, rezultatas turi būti panaikintas.

A.15.4.   Temperatūros ir slėgio matavimai

Paviršiaus temperatūrą turi matuoti bent trys termoporos, išdėstytos išilgai baliono apačios ne didesniu kaip 0,75 m atstumu viena nuo kitos. Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kuris neleistų liepsnai tiesiogiai liesti termoporų. Termoporas dar galima įdėti į kvadratinius metalinius blokus, kurių kraštinė būtų mažesnė kaip 25 mm.

Atliekant bandymą termoporų temperatūra ir baliono slėgis turi būti registruojamas kas 30 sekundžių arba dažniau.

A.15.5.   Bendrieji bandymo reikalavimai

Slėgis balione didinamas pripildant gamtinių dujų, balionas padedamas horizontaliai ir bandomas veikiant slėgiui, kuris lygus:

| a) | darbiniam slėgiui; |
| --- | --- |

a)

darbiniam slėgiui;

| b) | 25 % darbinio slėgio. |
| --- | --- |

b)

25 % darbinio slėgio.

Uždegus ugnį, liepsna iš karto turi liesti baliono paviršių per visą 1,65 m ugnies šaltinio ilgį ir aplink visą baliono skersmenį. Ne vėliau kaip po 5 minučių nuo uždegimo, nors viena termopora turi rodyti bent 590 °C temperatūrą. Ši mažiausia temperatūra turi būti išlaikyta visą likusį bandymo laiką.

A.15.6.   1,65 m arba mažesnio ilgio balionai

Baliono vidurys turi būti virš ugnies šaltinio vidurio.

A.15.7.   Ilgesni kaip 1,65 m balionai

Jei baliono viršslėgio įtaisas yra įrengtas viename gale, ugnis uždegama kitame baliono gale. Jei baliono viršslėgio įtaisai yra įrengti abiejuose galuose arba daugiau kaip vienoje vietoje išilgai baliono, ugnies šaltinio vidurys turi būti per vidurį tarp labiausiai horizontaliau nutolusių viršslėgio įtaisų.

Jei balionas yra papildomai apsaugotas šilumine izoliacija, turi būti atliekami du ugnies bandymai, veikiant eksploatavimo slėgiui; vienas bandymas – kai ugnies šaltinio vidurys sutampa su baliono viduriu, kitas – kai ugnis uždegama viename baliono gale.

A.15.8.   Priimtini rezultatai

Dujos iš baliono turi ištekėti per viršslėgio įtaisą.

A.16.   Pramušimo bandymai

Į balioną, pripildytą suslėgtųjų dujų iki 20 MPa ±1 MPa, turi prasiskverbti 7,62 mm arba didesnio kalibro šarvamušė kulka. Kulka turi visiškai prasiskverbti bent per vieną baliono šoninę sienelę. Jei bandomi SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo balionų modeliai, kulka turi pramušti šoninę sienelę maždaug 45° kampu. Neturi būti baliono skeveldrų susidarymo požymių. Nelaikoma, kad balionas neišlaikė bandymo, jei atsiskiria mažos medžiagos šukės, kurių kiekvienos masė ne didesnė kaip 45 gramai. Turi būti aprašytas apytikris kulkos įėjimo ir išėjimo angų dydis bei jų vieta.

A.17.   Kompozitų atsparumo defektams bandymai

Tik SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių viename pagamintame balione, padengtame apsaugine danga, turi būti defektų, įpjautų kompozite išilgine kryptimi. Defektai turi būti didesni nei gamintojo nurodytos apžiūros metu pastebimos defektų ribinės vertės.

Balionas su defektais turi būti veikiamas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, atliekant 3 000 ciklų ir vėliau papildomai 12 000 ciklų aplinkos temperatūroje. Balionas turi būti sandarus arba neturi trūkti per pirmuosius 3 000 ciklų, bet protėkis gali atsirasti per paskutiniuosius 12 000 ciklų. Visi balionai, kurie išlaiko šį bandymą, turi būti sunaikinti.

A.18.   Šliaužtiems bandymas aukštoje temperatūroje

Šis bandymas yra būtinas visų tipų SGD-4 modeliams ir visų tipų SGD-2 bei SGD-3 modeliams, kurių rišiklio dervos stiklėjimo temperatūra bent 20 °C neviršija didžiausios projektinės medžiagų temperatūros, nurodytos 3 priedo 4.4.2 skirsnyje.

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas taip:

| a) | baliono slėgis didinamas iki 26 MPa ir bent 200 h balionas laikomas ne žemesnėje kaip 100 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

baliono slėgis didinamas iki 26 MPa ir bent 200 h balionas laikomas ne žemesnėje kaip 100 °C temperatūroje;

| b) | po bandymo balionas turi atitikti A.11 hidrostatinio tūrio didėjimo bandymo, A.10 sandarumo bandymo ir A.12 trūkimo bandymo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

po bandymo balionas turi atitikti A.11 hidrostatinio tūrio didėjimo bandymo, A.10 sandarumo bandymo ir A.12 trūkimo bandymo reikalavimus.

A.19.   Pagreitintas ilgalaikio stiprio bandymas

Tik viename pagamintame SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių balione be apsauginės dangos, įmerktame į 65 °C temperatūros vandenį, slėgis padidinamas iki 26 MPa. Balionas 1 000 h turi būti laikomas veikiant šiam slėgiui ir temperatūrai. Vėliau slėgis balione didinamas iki trūkstamojo slėgio pagal A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą, išskyrus tai, kad trūkstamasis slėgis turi būti didesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

A.20.   Smūginio tąsumo bandymas

Su vienu arba daugiau pagamintų balionų, kurių viduje nėra slėgio arba neprijungti vožtuvai, turi būti atliekamas kritimo bandymas aplinkos temperatūroje. Balionai turi būti metami ant lygaus ir horizontalaus betoninio pagrindo arba grindų. Vienas balionas turi būti metamas horizontalioje padėtyje, jo apačiai būnant 1,8 m virš paviršiaus, ant kurio jis yra metamas. Vienas balionas turi būti metamas vertikaliai abiem galais, esant pakankamam aukščiui virš grindų arba pagrindo, kad potencinė energija būtų 488 J, bet apatinis galas jokiu atveju neturi būti didesniame nei 1,8 m. aukštyje. Vienas balionas turi būti numestas ant kupolo 45° kampu iš tokio aukščio, kad masės centras būtų 1,8 m aukštyje; tačiau, jei žemesnis galas yra arčiau žemės nei 0,6 m, kritimo kampas turi būti pakeistas taip, kad būtų užtikrintas 0,6 m mažiausias aukštis ir 1,8 m masės centro aukštis.

Po kritimo bandymo atliekamas balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, taikant ciklų skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Atliekant bandymą ciklais, balionai gali prakiurti, tačiau neturi sutrūkti. Visi balionai, kurie išlaiko bandymą ciklais, turi būti sunaikinti.

A.21.   Prasiskverbimo bandymas

Šį bandymą reikia atlikti tik su SGD-4 tipo balionų modeliais. Vienas pagamintas balionas pripildomas suslėgtųjų gamtinių dujų arba 90 % azoto ir 10 % helio mišinio iki darbinio slėgio, aplinkos temperatūroje dedamas į gaubtu uždengtą sandarią kamerą ir protėkis stebimas tokį laiką, kurio pakaktų nuostoviajam prasiskverbimo srautui gauti. Prasiskverbimo srautas turi būti mažesnis kaip 0,25 ml gamtinių dujų arba helio per valandą vienam litrui baliono vandens talpos.

A.22.   Plastikų tempiamosios savybės

Plastikinių įdėklų medžiagos takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatytas pagal ISO 3628 –50 °C, temperatūroje ir atitikti 3 priedo 6.3.6 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

A.23.   Plastikų lydymosi temperatūra

Pagamintų įdėklų polimerinės medžiagos turi būti bandomos pagal ISO 306 aprašytą metodą ir atitikti 3 priedo 6.3.6 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

A.24.   Viršslėgio įtaisui taikomi reikalavimai

Turi būti įrodyta, kad gamintojo nurodyti viršslėgio įtaisai atitinka 3 priedo 4 skyriuje išvardytas eksploatavimo sąlygas, atliekant šiuos atitikties techninėms sąlygoms bandymus:

| a) | vienas bandinys turi būti laikomas 24 h, ne žemesnėje kaip 95 °C reguliuojamoje temperatūroje ir veikiant ne mažesniam kaip bandymo slėgiui (30 MPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių; |
| --- | --- |

a)

vienas bandinys turi būti laikomas 24 h, ne žemesnėje kaip 95 °C reguliuojamoje temperatūroje ir veikiant ne mažesniam kaip bandymo slėgiui (30 MPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;

| b) | ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu turi būti atliekamas šis vieno bandinio nuovargio bandymas:






  i) | 82 °C temperatūroje, veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

b)

ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu turi būti atliekamas šis vieno bandinio nuovargio bandymas:

i)

82 °C temperatūroje, veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa;

| ii) | –40 °C temperatūroje veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 20 MPa. |
| --- | --- |

ii)

–40 °C temperatūroje veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 20 MPa.

Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;

| c) | žalvariniai slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi išlaikyti bandymą gyvsidabrio (I) nitratu, kaip aprašyta ASTM B154, ir nepleišėti dėl įtempių korozijos. Viršslėgio įtaisas turi būti panardintas 30 minučių į vandeninį gyvsidabrio (I) nitrato tirpalą, turintį litrui tirpalo 10 g gyvsidabrio (I) nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo turi būti atliekamas viršslėgio įtaiso sandarumo bandymas, veikiant 26 MPa statiniu dujų slėgiu vieną minutę, kai komponentas turi būti tikrinamas dėl išorinio protėkio. Joks protėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h; |
| --- | --- |

c)

žalvariniai slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi išlaikyti bandymą gyvsidabrio (I) nitratu, kaip aprašyta ASTM B154, ir nepleišėti dėl įtempių korozijos. Viršslėgio įtaisas turi būti panardintas 30 minučių į vandeninį gyvsidabrio (I) nitrato tirpalą, turintį litrui tirpalo 10 g gyvsidabrio (I) nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo turi būti atliekamas viršslėgio įtaiso sandarumo bandymas, veikiant 26 MPa statiniu dujų slėgiu vieną minutę, kai komponentas turi būti tikrinamas dėl išorinio protėkio. Joks protėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h;

| d) | nerūdijančiojo plieno slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi būti pagaminti iš lydinio, kuris būtų atsparus chloridų sukeliamam pleišėjimui dėl įtempių korozijos. |
| --- | --- |

d)

nerūdijančiojo plieno slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi būti pagaminti iš lydinio, kuris būtų atsparus chloridų sukeliamam pleišėjimui dėl įtempių korozijos.

A.25.   Įvorės sukimo momento bandymas

Baliono korpusas turi būti įtvirtintas taip, kad negalėtų pasisukti, ir kiekviena baliono galinė įvorė veikiama 500 Nm sukimo momentu iš pradžių srieginės jungties užsukimo kryptimi, vėliau atsukimo kryptimi ir pagaliau dar kartą užsukimo kryptimi.

A.26.   Dervų šlyties stipris

Dervos turi būti bandomos pagal ASTM D2344 arba lygiavertį nacionalinį standartą, paimant kompozitinį apvyniojimą atitinkantį bandinį. Po 24 h trukmės virinimo vandenyje kompozito mažiausias šlyties stipris turi būti 13,8 MPa.

A.27.   Bandymas gamtinių dujų slėgio ciklais

Vienam pagamintam balionui turi būti atliekamas bandymas slėgio ciklais, naudojant suslėgtas gamtines dujas ir atliekant 300 ciklų nuo mažesnio kaip 2 MPa iki darbinio slėgio. Kiekvieno ciklo, susidedančio iš baliono pripildymo ir dujų išleidimo, trukmė neturi būti didesnė kaip 1 h. Turi būti atliktas baliono sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį ir balionas turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Po bandymo gamtinių dujų slėgio ciklais balionas turi būti perpjautas ir įdėklo (galinės įvorės) jungties vieta apžiūrėta dėl kokių nors irimo požymių nustatymo, pvz., nuovarginio pleišėjimo arba elektrostatinio išlydžio.

Pastaba: Atliekant šį bandymą, ypatingą dėmesį būtina skirti saugai. Prieš atliekant šį bandymą, šios konstrukcijos balionai jau turi būti išbandyti atliekant A.12 skirsnio (trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui), 3 priedo 8.6.3 skirsnio (slėgio ciklais aplinkos temperatūroje) ir A.21 skirsnio (prasiskverbimo) bandymus ir atitikti jų reikalavimus. Prieš atliekant šį bandymą, konkrečiai bandomi balionai turi būti atitikti A.10 skirsnio (sandarumo bandymo) reikalavimus.

A.28.   Reikalavimai, keliami ranka valdomo vožtuvo įtaisui

Vienam bandiniui turi būti atliekamas šis nuovargio bandymas slėgio ciklais ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu:

| i) | 20 °C temperatūroje, veikti 2 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa. |
| --- | --- |

i)

20 °C temperatūroje, veikti 2 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa.

B priedėlis

(Paliktas tuščias)

C priedėlis

(Paliktas tuščias)

D priedėlis

ATASKAITŲ FORMOS

Pastaba: Šis priedėlis nėra privalomoji šio priedo dalis. Turėtų būti naudojamos šios formos:

| 1) | Ataskaita dėl gamybos ir atitikties sertifikato. Reikalaujama, kad būtų aiški, įskaitoma ir 1 formos formato. |
| --- | --- |

1)

Ataskaita dėl gamybos ir atitikties sertifikato. Reikalaujama, kad būtų aiški, įskaitoma ir 1 formos formato.

| 2) | Ataskaita (1) dėl metalinių balionų, įdėklų arba įvorių medžiagų cheminę analizę. Reikalaujama, kad būtų nurodyti pagrindinia i elementai, identifikavimas ir t. t. |
| --- | --- |

2)

Ataskaita (1) dėl metalinių balionų, įdėklų arba įvorių medžiagų cheminę analizę. Reikalaujama, kad būtų nurodyti pagrindinia i elementai, identifikavimas ir t. t.

| 3) | Ataskaita (1) dėl metalinių balionų ir įdėklų medžiagų mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus. |
| --- | --- |

3)

Ataskaita (1) dėl metalinių balionų ir įdėklų medžiagų mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus.

| 4) | Ataskaita (1) dėl nemetalinių įdėklų medžiagų fizikinių ir mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir informaciją. |
| --- | --- |

4)

Ataskaita (1) dėl nemetalinių įdėklų medžiagų fizikinių ir mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir informaciją.

| 5) | Ataskaita (1) dėl kompozitų analizės. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis. |
| --- | --- |

5)

Ataskaita (1) dėl kompozitų analizės. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.

| 6) | Ataskaita dėl hidrostatinių bandymų, bandymų periodiniais slėgio ciklais ir trūkimo bandymų. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis. |
| --- | --- |

6)

Ataskaita dėl hidrostatinių bandymų, bandymų periodiniais slėgio ciklais ir trūkimo bandymų. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.

Image

---

(1)  2–6 ataskaitų formas turi parengti gamintojas ir jose turi būti išsamiai identifikuoti balionai ir reikalavimai. Kiekvieną ataskaitą turi pasirašyti kompetentinga institucija ir gamintojas.

E priedėlis

ĮTEMPIŲ SANTYKIŲ TIKRINIMAS, NAUDOJANT TENZOMETRUS

1.   Pluoštų įtempiui ir deformavimui galioja tampriojo deformavimo santykiai, todėl įtempių santykiai ir deformavimų santykiai yra lygūs.

2.   Reikia turėti tenzometrus dideliam pailgėjimui matuoti.

3.   Tenzometrai turėtų būti orientuoti pluoštų, prie kurių jie yra pritvirtinti, kryptimi (t. y. jei baliono išorėje pluoštas yra suvyniotas žiediniu būdu, įrenkite jutiklius žiedų kryptimi).

4.   1 metodas (taikomas balionams, kuriems gaminti netaikomas vyniojimo taikant didelio įtempimo metodas):

| a) | tenzometrai uždedami ir kalibruojami prieš savaiminį apspaudimą; |
| --- | --- |

a)

tenzometrai uždedami ir kalibruojami prieš savaiminį apspaudimą;

| b) | matuojamos deformavimo savaiminio apspaudimo slėgio, nulinio slėgio po savaiminio apspaudimo, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

matuojamos deformavimo savaiminio apspaudimo slėgio, nulinio slėgio po savaiminio apspaudimo, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;

| c) | patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui. |
| --- | --- |

c)

patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.

5.   2 metodas (taikomas visiems balionams):

| a) | tenzometrai uždedami ir kalibruojami, esant nuliniam slėgiui po apvyniojimo ir savaiminio apspaudimo; |
| --- | --- |

a)

tenzometrai uždedami ir kalibruojami, esant nuliniam slėgiui po apvyniojimo ir savaiminio apspaudimo;

| b) | matuojama deformavimo nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

matuojama deformavimo nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;

| c) | po deformavimo matavimų darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis slėgis sumažinamas iki nulinio ir, stebint tenzometrus, baliono dalis išpjaunama tokiu būdu, kad sritis su uždėtu tenzometru būtų maždaug penkių colių ilgio. Nepažeidžiant kompozito pašalinamas įdėklas. Pašalinus įdėklą, išmatuojamas deformavimas; |
| --- | --- |

c)

po deformavimo matavimų darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis slėgis sumažinamas iki nulinio ir, stebint tenzometrus, baliono dalis išpjaunama tokiu būdu, kad sritis su uždėtu tenzometru būtų maždaug penkių colių ilgio. Nepažeidžiant kompozito pašalinamas įdėklas. Pašalinus įdėklą, išmatuojamas deformavimas;

| d) | pataisomos deformavimo vertės, gautos nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis, deformavimo, išmatuotos esant nuliniam slėgiui su įdėklu ir be jo, dydžiu; |
| --- | --- |

d)

pataisomos deformavimo vertės, gautos nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis, deformavimo, išmatuotos esant nuliniam slėgiui su įdėklu ir be jo, dydžiu;

| e) | patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui. |
| --- | --- |

e)

patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.

F priedėlis

ATSPARUMO TRŪKIMUI CHARAKTERISTIKŲ NUSTATYMO METODAI

F.1.   Nuovargiui jautrių vietų nustatymas

Balionų gedimo dėl nuovargio vieta ir kryptis turi būti nustatytą atliekant atitinkamą pagamintų balionų įtempių analizę arba visos apimties nuovargio bandymus, kaip to reikalaujama pagal kiekvieno tipo konstrukcijos tinkamumo bandymus. Jei taikoma įtempių analizė galinių elementų metodu, nuovargiui jautri vieta turi būti identifikuojama pagal didžiausios pagrindinio tempimo įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, koncentracijos vietą baliono sienelėje arba įdėkle ir kryptį.

F.2.   Protėkis prieš atsirandant trūkiui (LBB)

F.2.1.   Techninis kritinis įvertinimas. Ši analizė gali būti atliekama siekiant nustatyti, ar pagamintas balionas būtų nesandarus, jei balione arba įdėkle esantis defektas padidėtų iki įtrūkio kiaurai sienelę.

Turi būti atliekamas baliono šoninės sienelės protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas. Jei nuovargiui jautri vieta yra ne tik šoninėje sienelėje, turi būti atliktas tos vietos protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas, taikant II lygio metodą, aprašytą BS PD6493. Įvertinimą turi sudaryti šie etapai:

| a) | išmatuojamas įtrūkio per visą sienelės storį (paprastai elipsės formos), gaunamo kiekvienam konstrukcijos tipui atliekant trijų balionų bandymą slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymą (pagal A priedėlio A.13 ir A.14 skirsnius), didžiausias ilgis (t. y. pagrindinę ašį). Analizei naudojamas trijų balionų didžiausias įtrūkio ilgis. Modeliuojamas pusiau elipsės formos įtrūkis per visą sienelę, kurio pagrindinė ašis būtų du kartus ilgesnė nei išmatuota ilgiausia pagrindinė ašis, o mažoji ašis būtų lygi 0,9 sienelės storio. Pusiau elipsės formos įtrūkis turi būti modeliuojamas F priedėlio F.1 skirsnyje nurodytoms vietoms. Įtrūkio kryptis turi būti tokia, kad didžiausias pagrindinis tempimo įtempis būtų įtrūkio didėjimo varomoji jėga; |
| --- | --- |

a)

išmatuojamas įtrūkio per visą sienelės storį (paprastai elipsės formos), gaunamo kiekvienam konstrukcijos tipui atliekant trijų balionų bandymą slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymą (pagal A priedėlio A.13 ir A.14 skirsnius), didžiausias ilgis (t. y. pagrindinę ašį). Analizei naudojamas trijų balionų didžiausias įtrūkio ilgis. Modeliuojamas pusiau elipsės formos įtrūkis per visą sienelę, kurio pagrindinė ašis būtų du kartus ilgesnė nei išmatuota ilgiausia pagrindinė ašis, o mažoji ašis būtų lygi 0,9 sienelės storio. Pusiau elipsės formos įtrūkis turi būti modeliuojamas F priedėlio F.1 skirsnyje nurodytoms vietoms. Įtrūkio kryptis turi būti tokia, kad didžiausias pagrindinis tempimo įtempis būtų įtrūkio didėjimo varomoji jėga;

| b) | įvertinimui turi būti naudojami sienelių (įdėklų) įtempių, veikiant 26 MPa slėgiui, lygiai, gauti atliekant įtempių analizę, aprašytą 3 priedo 6.6 skirsnyje. Turi būti apskaičiuotos atitinkamos įtrūkių varomosios jėgos, taikant BS PD6493 9.2 arba 9.3 skirsnius; |
| --- | --- |

b)

įvertinimui turi būti naudojami sienelių (įdėklų) įtempių, veikiant 26 MPa slėgiui, lygiai, gauti atliekant įtempių analizę, aprašytą 3 priedo 6.6 skirsnyje. Turi būti apskaičiuotos atitinkamos įtrūkių varomosios jėgos, taikant BS PD6493 9.2 arba 9.3 skirsnius;

| c) | pagaminto baliono arba pagaminto baliono įdėklo atsparumas trūkimui, nustatomas kambario temperatūroje aliuminiui ir –40 °C temperatūroje plienui, turi būti nustatytas pagal BS PD6493 8.4 ir 8.5 skirsnius, taikant tipinius bandymo metodus (ISO/DIS 12737 arba ASTM 813–89 arba BS 7448); |
| --- | --- |

c)

pagaminto baliono arba pagaminto baliono įdėklo atsparumas trūkimui, nustatomas kambario temperatūroje aliuminiui ir –40 °C temperatūroje plienui, turi būti nustatytas pagal BS PD6493 8.4 ir 8.5 skirsnius, taikant tipinius bandymo metodus (ISO/DIS 12737 arba ASTM 813–89 arba BS 7448);

| d) | plastinių deformavimų santykis turi būti apskaičiuotas pagal BS PD6493–91 9.4 skirsnį; |
| --- | --- |

d)

plastinių deformavimų santykis turi būti apskaičiuotas pagal BS PD6493–91 9.4 skirsnį;

| e) | modeliuojamas defektas turi būti priimtinas pagal BS PD6493–91 11.2 skirsnį. |
| --- | --- |

e)

modeliuojamas defektas turi būti priimtinas pagal BS PD6493–91 11.2 skirsnį.

F.2.2.   LBB bandant baliono su defektais trūkimą

Turi būti atliekamas baliono šoninės sienelės trūkimo bandymas. Jei nuovargiui jautrios vietos, kaip nurodyta F.1 skirsnyje (F priedėlis), yra ne šoninėje sienelėje, trūkimo bandymas turi būti atliekamas ir toje vietoje. Bandymo procedūra yra tokia:

| a) | protėkio prieš atsirandant trūkiui defekto ilgio nustatymas
  LBB defekto ilgis nuovargiui jautrioje vietoje turi būti du kartus didesnis nei įtrūkio per visą sienelės storį ilgis, kai kiekvienam konstrukcijos tipui atliekamas trijų balionų bandymas slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymas; |
| --- | --- |

a)

protėkio prieš atsirandant trūkiui defekto ilgio nustatymas

LBB defekto ilgis nuovargiui jautrioje vietoje turi būti du kartus didesnis nei įtrūkio per visą sienelės storį ilgis, kai kiekvienam konstrukcijos tipui atliekamas trijų balionų bandymas slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymas;

| b) | Baliono defektai
  SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra cilindrinės dalies išilgine kryptimi, išoriniai defektai turi būti įpjaunami išilgai, maždaug per baliono cilindrinės dalies vidurį. Defektai turi būti išdėstyti vidurinės dalies mažiausio sienelės storio, kuris nustatomas atliekant storio matavimus keturiose vietose aplink balioną, atstumu. SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra ne cilindrinėje dalyje, LBB defektas turi būti padarytas vidiniame baliono paviršiuje išilgai nuovargiui jautrios krypties. SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams LBB defektas turi būti padarytas metaliniame įdėkle;
  Jei defektai turi būti bandomi nuostoviuoju slėgiu, defektų rėžtuvo storis turi būti maždaug 12,5 mm, kampas turi būti 45 °C ir viršūnės spindulys – ne didesnis kaip 0,25 mm. Rėžtuvo skersmuo turi būti 50 mm, jei baliono išorinis skersmuo mažesnis kaip 140 mm, ir 65 mm – 80 mm, jei baliono išorinis skersmuo didesnis kaip 140 mm (rekomenduojamas standartinis CVN rėžtuvas).

  Pastaba: Rėžtuvą reikėtų reguliariai galąsti, siekiant užtikrinti, kad jo viršūnės spindulys atitiktų specifikaciją. Defekto gylį galima reguliuoti, norint gauti protėkį, veikiant nuostoviuoju hidrostatiniu slėgiu. Išoriniame paviršiuje matuojamas įtrūkis neturi plisti už įpjauto defekto ribų daugiau kaip 10 %; |
| --- | --- |

b)

Baliono defektai

SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra cilindrinės dalies išilgine kryptimi, išoriniai defektai turi būti įpjaunami išilgai, maždaug per baliono cilindrinės dalies vidurį. Defektai turi būti išdėstyti vidurinės dalies mažiausio sienelės storio, kuris nustatomas atliekant storio matavimus keturiose vietose aplink balioną, atstumu. SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra ne cilindrinėje dalyje, LBB defektas turi būti padarytas vidiniame baliono paviršiuje išilgai nuovargiui jautrios krypties. SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams LBB defektas turi būti padarytas metaliniame įdėkle;

Jei defektai turi būti bandomi nuostoviuoju slėgiu, defektų rėžtuvo storis turi būti maždaug 12,5 mm, kampas turi būti 45 °C ir viršūnės spindulys – ne didesnis kaip 0,25 mm. Rėžtuvo skersmuo turi būti 50 mm, jei baliono išorinis skersmuo mažesnis kaip 140 mm, ir 65 mm – 80 mm, jei baliono išorinis skersmuo didesnis kaip 140 mm (rekomenduojamas standartinis CVN rėžtuvas).

Pastaba: Rėžtuvą reikėtų reguliariai galąsti, siekiant užtikrinti, kad jo viršūnės spindulys atitiktų specifikaciją. Defekto gylį galima reguliuoti, norint gauti protėkį, veikiant nuostoviuoju hidrostatiniu slėgiu. Išoriniame paviršiuje matuojamas įtrūkis neturi plisti už įpjauto defekto ribų daugiau kaip 10 %;

| c) | Bandymo eiga
  Veikiant nuostoviuoju slėgiu arba slėgio ciklais, bandymas turi būti atliekamas taip, kaip aprašyta toliau:






  i) | nuostovusis slėgio didinimas iki trūkimo slėgis balione turi būti didinamas hidrostatiniu būdu tol, kol slėgis pradeda mažėti dėl protėkio defekto vietoje.
  Slėgis turi būti didinamas kaip aprašyta A.12 skirsnyje (A priedėlis); |
| --- | --- | --- |

c)

Bandymo eiga

Veikiant nuostoviuoju slėgiu arba slėgio ciklais, bandymas turi būti atliekamas taip, kaip aprašyta toliau:

i)

nuostovusis slėgio didinimas iki trūkimo slėgis balione turi būti didinamas hidrostatiniu būdu tol, kol slėgis pradeda mažėti dėl protėkio defekto vietoje.

Slėgis turi būti didinamas kaip aprašyta A.12 skirsnyje (A priedėlis);

| ii) | slėgio ciklai
  Bandymo procedūra turi atitikti A priedėlio A.13 skirsnyje nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

ii)

slėgio ciklai

Bandymo procedūra turi atitikti A priedėlio A.13 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

| d) | baliono su defektais bandymo priimtinumo kriterijai
  Balionas išlaiko bandymus, jei jis atitinka šias sąlygas:






  i) | atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, gedimo atsiradimo slėgis turi būti lygus 26 MPa arba didesnis.
  Atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, išoriniame paviršiuje matuojamas suminis įtrūkio ilgis gali būti 1,1 karto didesnis nei pradinio defekto ilgis; |
| --- | --- | --- |

d)

baliono su defektais bandymo priimtinumo kriterijai

Balionas išlaiko bandymus, jei jis atitinka šias sąlygas:

i)

atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, gedimo atsiradimo slėgis turi būti lygus 26 MPa arba didesnis.

Atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, išoriniame paviršiuje matuojamas suminis įtrūkio ilgis gali būti 1,1 karto didesnis nei pradinio defekto ilgis;

| ii) | atliekant balionų bandymą slėgio ciklais nuovargio įtrūkiai gali būti didesni nei pradinis defekto ilgis. Tačiau gedimas turi būti „protėkio“ tipo. Defektas dėl nuovargio turėtų plisti bent 90 % pradinio defekto ilgio atstumu.

  Pastaba: Jei šie reikalavimai nevykdomi (gedimas atsiranda veikiant mažesniam nei 36 MPa slėgiui, netgi jei gedimas yra protėkis), gali būti atliekamas naujas bandymas, atsiradus ne tokiam giliam defektui. Be to, jei veikiant didesniam kaip 26 MPa slėgiui, atsiranda trūkimo tipo gedimas ir defektas negilus, galima atlikti naują bandymą veikiant gilesniam defektui. |
| --- | --- |

ii)

atliekant balionų bandymą slėgio ciklais nuovargio įtrūkiai gali būti didesni nei pradinis defekto ilgis. Tačiau gedimas turi būti „protėkio“ tipo. Defektas dėl nuovargio turėtų plisti bent 90 % pradinio defekto ilgio atstumu.

Pastaba: Jei šie reikalavimai nevykdomi (gedimas atsiranda veikiant mažesniam nei 36 MPa slėgiui, netgi jei gedimas yra protėkis), gali būti atliekamas naujas bandymas, atsiradus ne tokiam giliam defektui. Be to, jei veikiant didesniam kaip 26 MPa slėgiui, atsiranda trūkimo tipo gedimas ir defektas negilus, galima atlikti naują bandymą veikiant gilesniam defektui.

F.3.   Defektų dydis atliekant neardomąją kontrolę (NDE)

F.3.1.   NDE defektų dydis atliekant techninį kritinį įvertinimą

Apskaičiavimai turi būti atliekami pagal Britų standarto (BS) PD 6493 3 skyrių, taikant šiuos etapus:

| a) | nuovargio įtrūkiai sienelės (įdėklo) didelio įtempio vietoje turi būti modeliuojami kaip plokštuminiai defektai; |
| --- | --- |

a)

nuovargio įtrūkiai sienelės (įdėklo) didelio įtempio vietoje turi būti modeliuojami kaip plokštuminiai defektai;

| b) | įtempių nuovargiui jautrioje vietoje diapazonas, veikiant slėgiui nuo 2 MPa iki 20 MPa, diapazonas turi būti nustatytas atliekant įtempių analizę, kaip aprašyta F priedėlio F.1 skirsnyje; |
| --- | --- |

b)

įtempių nuovargiui jautrioje vietoje diapazonas, veikiant slėgiui nuo 2 MPa iki 20 MPa, diapazonas turi būti nustatytas atliekant įtempių analizę, kaip aprašyta F priedėlio F.1 skirsnyje;

| c) | lenkimo ir paviršinio įtempio komponentai gali būti naudojami atskirai; |
| --- | --- |

c)

lenkimo ir paviršinio įtempio komponentai gali būti naudojami atskirai;

| d) | mažiausias slėgio ciklų skaičius yra 15 000; |
| --- | --- |

d)

mažiausias slėgio ciklų skaičius yra 15 000;

| e) | turi būti nustatyti nuovargio įtrūkio plitimo ore duomenys pagal ASTM E647. Įtrūkio plokštumos padėtis turi atitikti C–L kryptį (t. y. įtrūkio plokštuma yra statmena apskritimams ir lygiagreti baliono ašiai), kaip pavaizduota ASTM E399. Greitis turi būti nustatytas kaip trijų bandinių bandymo vidurkis. Jei yra specifiniai nuovargio įtrūkio plitimo duomenys, susiję su medžiagomis ir eksploatavimo sąlygomis, jie gali būti naudojami įvertinimui. |
| --- | --- |

e)

turi būti nustatyti nuovargio įtrūkio plitimo ore duomenys pagal ASTM E647. Įtrūkio plokštumos padėtis turi atitikti C–L kryptį (t. y. įtrūkio plokštuma yra statmena apskritimams ir lygiagreti baliono ašiai), kaip pavaizduota ASTM E399. Greitis turi būti nustatytas kaip trijų bandinių bandymo vidurkis. Jei yra specifiniai nuovargio įtrūkio plitimo duomenys, susiję su medžiagomis ir eksploatavimo sąlygomis, jie gali būti naudojami įvertinimui.

| f) | įtrūkio didėjimas storio kryptimi ir išilgine kryptimi, atliekant slėgio ciklus, turi būti nustatytas pagal etapus, aprašytus BS PD 6493–91 standarto 14.2 skirsnyje, integruojant e punkte nustatyto nuovargio įtrūkio plitimo greičio ir įtrūkio varomosios jėgos, atitinkančios naudojamą slėgio ciklą, diapazono santykį; |
| --- | --- |

f)

įtrūkio didėjimas storio kryptimi ir išilgine kryptimi, atliekant slėgio ciklus, turi būti nustatytas pagal etapus, aprašytus BS PD 6493–91 standarto 14.2 skirsnyje, integruojant e punkte nustatyto nuovargio įtrūkio plitimo greičio ir įtrūkio varomosios jėgos, atitinkančios naudojamą slėgio ciklą, diapazono santykį;

| g) | taikant pirmiau nurodytas etapus, apskaičiuojamas didžiausias leidžiamasis defektų, kurie nesukeltų baliono gedimo dėl nuovargio arba trūkio per apskaičiuotą eksploatavimo laikotarpį, gylis ir ilgis. Defektų dydis atliekant NDE turi būti lygus apskaičiuotam didžiausiam leidžiamam projektiniam defektų dydžiui arba mažesnis. |
| --- | --- |

g)

taikant pirmiau nurodytas etapus, apskaičiuojamas didžiausias leidžiamasis defektų, kurie nesukeltų baliono gedimo dėl nuovargio arba trūkio per apskaičiuotą eksploatavimo laikotarpį, gylis ir ilgis. Defektų dydis atliekant NDE turi būti lygus apskaičiuotam didžiausiam leidžiamam projektiniam defektų dydžiui arba mažesnis.

F.3.2.   NDE defektų dydis, balioną su defektais bandant slėgio ciklais

Trys SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių balionai, turintys dirbtinius defektus, kurių ilgis ir gylis yra didesnis nei įmanoma aptikti, taikant 3 priedo 6.15 skirsnyje nustatytą NDE tikrinimo metodą, turi būti bandomi slėgio ciklais iki gedimo pagal A.13 skirsnio (A priedėlis) bandymo metodą. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrią vietą cilindrinėje dalyje, išoriniai defektai turi būti daromi šoninėje sienelėje. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrių vietų ne šoninėje sienelėje, ir SGD-2 bei SGD-3 tipo modeliams, turi būti daromi vidiniai defektai. Vidiniai defektai gali būti įpjauti prieš terminį apdorojimą ir baliono galo uždarymą.

Balionai turi būti sandarūs arba neturi trūkti, atliekant mažiau kaip 15 000 ciklų. Leidžiamas NDE defektų dydis turi būti lygus dirbtinių defektų toje vietoje dydžiui arba mažesnis.

G priedėlis

TALPYKLŲ GAMINTOJO NURODYMAI DĖL BALIONŲ TVARKYMO, NAUDOJIMO IR TIKRINIMO

G.1.   Bendrosios nuostatos

Pagrindinė šio priedėlio paskirtis – pateikti rekomendacijas balionų pirkėjui, platintojui, montuotojui ir naudotojui dėl balionų saugaus naudojimo visą numatytą eksploatavimo laiką.

G.2.   Platinimas

Gamintojas turi informuoti pirkėją, kad nurodymus būtina pateikti visiems asmenims, kurie platina, tvarko, įrengia ir naudoja balionus. Norint turėti šiam tikslui pakankamą kopijų skaičių, dokumentą galima dauginti, tačiau jis turi būti pažymėtas, kad būtų galima rasti nuorodą į tiekiamus balionus.

G.3.   Galiojančių kodeksų, standartų ir taisyklių nuorodos

Tam tikri nurodymai gali būti pateikti, darant nuorodą į nacionalinius arba pripažintus kodeksus, standartus ir taisykles.

G.4.   Balionų tvarkymas

Turi būti pateikiamos tvarkymo procedūros, siekiant užtikrinti, kad tvarkomi nebūtų nepriimtinai apgadinami arba nebūtų užteršti.

G.5.   Įrengimas

Turi būti pateikiami įrengimo nurodymai, siekiant užtikrinti, kad įrengiami ir įprastai eksploatuojami balionai nebūtų nepriimtinai apgadinti per visą numatomą eksploatavimo laikotarpį.

Jei gamintojas nurodo įrengimo būdą, nurodymuose turi būti pateiktos reikiamos detalės, pvz., įrengimo schema, tampriųjų tarpiklių medžiagų naudojimas, tinkami sukimo momentai detalėms tvirtinti ir būdai, kaip apsaugoti balioną nuo tiesioginio cheminio ir mechaninio aplinkos poveikio.

Jei gamintojas nenurodo įrengimo būdo, jis turi atkreipti pirkėjo dėmesį į galimus ilgalaikius transporto priemonės įrengimo sistemos poveikius, pvz.: transporto priemonės kėbulo judėjimą ir baliono išsiplėtimą/susitraukimą eksploatavimo temperatūros ir slėgio sąlygomis.

Jei būtina, turi būti atkreiptas pirkėjo dėmesys į būtinumą numatyti priemones, kurios neleistų kauptis skysčiams arba kietosioms dalelėms, galinčioms pakenkti balionų medžiagoms.

Turi būti nurodytas įrengti tinkamas viršslėgio įtaisas.

G.6.   Balionų naudojimas

Gamintojas turi atkreipti pirkėjo dėmesį į šioje taisyklėje nurodytas numatomas eksploatavimo sąlygas, ypač į balionui leidžiamą slėgio ciklų skaičių, jo amžių metais, dujų kokybės ribines vertes ir didžiausius leidžiamus slėgius.

G.7.   Tikrinimas eksploatuojant

Gamintojas turi aiškiai nurodyti naudotojo pareigą laikytis nustatytų balionų tikrinimo reikalavimų (pvz., pakartotinio tikrinimo, atliekamo įgaliotųjų asmenų, diapazonų). Ši informacija turi atitikti projekto patvirtinimo reikalavimus.

H priedėlis

APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO BANDYMAS

H.1.   Taikymo sritis

Aplinkos poveikio bandymo tikslas – įrodyti, kad transporto priemonėse naudojami gamtinių dujų balionai gali išlaikyti apatinei automobilio kėbulo daliai tenkantį aplinkos po poveikį ir atsitiktinį kitų skysčių poveikį. Šį bandymą parengė JAV automobilių pramonės bendrovės, atsakydamos į balionų gedimus, kurių pradžia yra kompozitinio apvyniojimo pleišėjimas dėl įtempties korozijos.

H.2.   Bandymo metodo santrumpa

Atliekamas baliono pradinis kondicionavimas, taikant švytuoklės ir žvyro poveikio derinį potencialioms sąlygoms po kėbulu modeliuoti. Vėliau balionas panardinamas į modeliuojamus keliui barstyti naudojamos druskos/rūgštaus vandens tirpalus, veikiamas kitais skysčiais, slėgio ciklais ir aukšta bei žema temperatūra. Baigus bandymų seką, slėgis balione didinamas hidrauliniu būdu iki trūkimo. Išsaugotas liekamasis baliono atsparumas trūkimui turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio atsparumas trūkimui.

H.3.   Baliono įrengimas ir paruošimas

Balionas turi būti bandomas sąlygoms, atitinkančioms eksploatuojant naudojamą įrengimo geometriją, įskaitant dangą (jei naudojama), apkabas, tarpiklius ir slėginės įrangos jungtis, kurioms naudojama ta pati sandariklių konfigūracija (t. y. žiediniai tarpikliai). Apkabos prieš nardinamąjį bandymą gali būti dažomos arba dengiamos, jei jos yra dažomos arba dengiamos prieš įmontuojant transporto priemonėje.

Balionai bus bandomi horizontalioje padėtyje ir sąlyginai padalijami išilgai jų vidurio linijos į „viršutinę“ ir „apatinę“ dalis. Apatinė baliono dalis bus pakaitomis panardinama į keliui barstyti naudojamos druskos (rūgščiojo lietaus vandens) tirpalą ir laikoma šilto arba vėsaus oro aplinkoje.

Viršutinė dalis dalijama į 5 pažymėtus atskirus plotus, kuriuose atliekamas pradinis kondicionavimas ir kurie yra veikiami skysčiais. Vardinis plotų skersmuo 100 mm. Plotai baliono paviršiuje neturi sutapti vienas su kitu. Nors būtų patogu bandyti, plotų nereikėtų išdėstyti išilgai vienos linijos, tačiau jie neturi uždengti panardintosios baliono dalies.

Nors atliekamas tik cilindrinės baliono dalies pradinis kondicionavimas ir tik ji veikiama skysčiais, visas balionas, įskaitant kupolo dalis, turėtų būti tiek pat atsparus aplinkos poveikiui, kaip ir veikiami plotai.

H.1 brėž.

Baliono padėtis ir veikiamų vietų schema

Image

H.4.   Pradinio kondicionavimo aparatūra

Ši aparatūra yra reikalinga baliono pradinio kondicionavimo bandymui atlikti, veikiant švytuokle ir žvyru.

| a) | Smūginė apkrova švytuokle
  Smūgiavimui naudojamas kūnas turi būti iš plieno pagaminta lygiašonė keturkampė piramidė, kurios viršūnė ir briaunos apvalinamos 3 mm spinduliu. Švytuoklės smūgiavimo centras turi sutapti su piramidės masės centru; jo atstumas iki švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 m. Suminė švytuoklės masė smūgiavimo centro atžvilgiu turi būti 15 kg. Švytuoklės energija smūgio momentu turi būti ne mažesnė kaip 30 Nm ir kiek įmanoma arčiau šios vertės.
  Smūgiuojant švytuokle balionas neturi pasislinkti: jis įtvirtinamas už galinių įvorių arba numatytų montavimo apkabų. |
| --- | --- |

a)

Smūginė apkrova švytuokle

Smūgiavimui naudojamas kūnas turi būti iš plieno pagaminta lygiašonė keturkampė piramidė, kurios viršūnė ir briaunos apvalinamos 3 mm spinduliu. Švytuoklės smūgiavimo centras turi sutapti su piramidės masės centru; jo atstumas iki švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 m. Suminė švytuoklės masė smūgiavimo centro atžvilgiu turi būti 15 kg. Švytuoklės energija smūgio momentu turi būti ne mažesnė kaip 30 Nm ir kiek įmanoma arčiau šios vertės.

Smūgiuojant švytuokle balionas neturi pasislinkti: jis įtvirtinamas už galinių įvorių arba numatytų montavimo apkabų.

| b) | Veikimas žvyru
  Pagal projekto specifikacijas sukurta mašina nurodyta H.2 brėž. Ši įrangos naudojimo procedūra turi atitikti aprašytą ASTM D3170 (Standartinis dangų atsparumo eižėjimui metodas), išskyrus tai, kad, atliekant poveikio žvyru bandymą, balionas gali būti aplinkos temperatūroje. |
| --- | --- |

b)

Veikimas žvyru

Pagal projekto specifikacijas sukurta mašina nurodyta H.2 brėž. Ši įrangos naudojimo procedūra turi atitikti aprašytą ASTM D3170 (Standartinis dangų atsparumo eižėjimui metodas), išskyrus tai, kad, atliekant poveikio žvyru bandymą, balionas gali būti aplinkos temperatūroje.

| c) | Žvyras
  Sąnašinis kelio žvyras, kuris sijojasi per 16 mm akučių sietą, bet sulaikomas 9,5 mm akučių sietu. Kiekvieną kart veikiant naudojamas 550 ml rūšiuoto žvyro (maždaug 250–300 akmenų). |
| --- | --- |

c)

Žvyras

Sąnašinis kelio žvyras, kuris sijojasi per 16 mm akučių sietą, bet sulaikomas 9,5 mm akučių sietu. Kiekvieną kart veikiant naudojamas 550 ml rūšiuoto žvyro (maždaug 250–300 akmenų).

H.2 brėž.

Poveikio žvyru bandymas

Image

H.5.   Poveikio aplinka

| a) | Panardinimui naudojama aplinka
  Per nurodytą bandymų sekos etapą (1 lentelė), balionas bus dedamas horizontaliai ir apatinė skersmens trečdalį atitinkanti dalis panardinama į vandeninį tirpalą, modeliuojantį rūgštųjį lietaus vandenį (keliui barstyti naudojamos druskos) tirpalą. Tirpalui ruošti naudojami šie junginiai:






  dejonizuotas vanduo; |
| --- | --- |
| natrio chloridas: | 2,5 % masės ±0,1 %; |
| kalcio chloridas: | 2,5 % masės ±0,1 %; |
| sieros rūgštis: | kiekis, kurio pakaktų užtikrinti pH 4,0 ± 0,2. |

a)

Panardinimui naudojama aplinka

Per nurodytą bandymų sekos etapą (1 lentelė), balionas bus dedamas horizontaliai ir apatinė skersmens trečdalį atitinkanti dalis panardinama į vandeninį tirpalą, modeliuojantį rūgštųjį lietaus vandenį (keliui barstyti naudojamos druskos) tirpalą. Tirpalui ruošti naudojami šie junginiai:

dejonizuotas vanduo;

natrio chloridas:

2,5 % masės ±0,1 %;

kalcio chloridas:

2,5 % masės ±0,1 %;

sieros rūgštis:

kiekis, kurio pakaktų užtikrinti pH 4,0 ± 0,2.

Tirpalo lygis ir pH turi būti reguliuojami prieš kiekvieną bandymo etapą, kuriame naudojamas šis skystis.

Vonios temperatūra turi būti 21 ± 5 °C. Atliekant nardinamąjį bandymą, nepanardinta dalis turi būti aplinkos ore.

| b) | Poveikis kitais skysčiais
  Atitinkamoje bandymo sekos etape (1 lentelė) kiekvienas pažymėtas plotas turi būti veikiamas vienu iš penkių tirpalų 30 minučių. Visą bandymą kiekvienai vietai turi būti naudojama ta pati aplinka. Šie tirpalai:






  sieros rūgštis: | 19 % tūrio tirpalas vandenyje; |
| --- | --- | --- |
| natrio hidroksidas: | 25 % masės tirpalas vandenyje; |
| Metanolis/benzinas: | 30/70 % koncentracija; |
| amonio nitratas: | 28 % masės tirpalas vandenyje; |
| Priekinio stiklo ploviklis. | |

b)

Poveikis kitais skysčiais

Atitinkamoje bandymo sekos etape (1 lentelė) kiekvienas pažymėtas plotas turi būti veikiamas vienu iš penkių tirpalų 30 minučių. Visą bandymą kiekvienai vietai turi būti naudojama ta pati aplinka. Šie tirpalai:

sieros rūgštis:

19 % tūrio tirpalas vandenyje;

natrio hidroksidas:

25 % masės tirpalas vandenyje;

Metanolis/benzinas:

30/70 % koncentracija;

amonio nitratas:

28 % masės tirpalas vandenyje;

Priekinio stiklo ploviklis.

Bandinys dedamas taip, kad veikiamas plotas būtų aukščiausioje vietoje. Vieno sluoksnio storio stiklo vatos tamponas (maždaug 0,5 mm), apkarpytas iki atitinkamų matmenų, turi būti dedamas ant veikiamo ploto. Ant bandomojo ploto pipete užlašinama 5 ml bandymo skysčio. Po 30 minučių slėgio didinimo tamponas nuimamas.

H.6.   Bandymo sąlygos

| a) | Slėgio ciklas
  Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, balionas veikiamas hidraulinio slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio. Suminė ciklo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 66 sekundės, iš kurių ne mažiau kaip 60 sekundžių išlaikomas 26 MPa slėgis. Vardinis ciklo procesas būtų toks:
  slėgis didinamas nuo ≤ 2 MPa iki ≥ 26 MPa;
  ne mažiau kaip 60 sekundžių palaikomas ≥ 26 MPa slėgis;
  slėgis mažinamas nuo ≥ 26 MPa iki ≤ 2 MPa;
  mažiausia suminė ciklo trukmė turi būti 66 sekundės. |
| --- | --- |

a)

Slėgio ciklas

Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, balionas veikiamas hidraulinio slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio. Suminė ciklo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 66 sekundės, iš kurių ne mažiau kaip 60 sekundžių išlaikomas 26 MPa slėgis. Vardinis ciklo procesas būtų toks:

slėgis didinamas nuo ≤ 2 MPa iki ≥ 26 MPa;

ne mažiau kaip 60 sekundžių palaikomas ≥ 26 MPa slėgis;

slėgis mažinamas nuo ≥ 26 MPa iki ≤ 2 MPa;

mažiausia suminė ciklo trukmė turi būti 66 sekundės.

| b) | Slėgis veikiant kitais skysčiais
  Užlašinus kitų skysčių, 30 minučių balione palaikomas ne mažesnis kaip 26 MPa slėgis. |
| --- | --- |

b)

Slėgis veikiant kitais skysčiais

Užlašinus kitų skysčių, 30 minučių balione palaikomas ne mažesnis kaip 26 MPa slėgis.

| c) | Aukštos ir žemos temperatūros poveikis
  Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, visas išorinis baliono paviršius turi būti veikiamas aukštos arba žemos temperatūros oru. Žemos temperatūros oro temperatūra turi būti –40 °C arba žemesnė, o aukštos temperatūros oro temperatūra turi būti 82 °C ± 5 °C. Laikant žemoje temperatūroje, takiosios terpės temperatūra SGD-1 tipo balionuose turi būti kontroliuojama baliono viduje įrengtą termoporą, siekiant užtikrinti, kad temperatūra būtų –40 °C arba žemesnė. |
| --- | --- |

c)

Aukštos ir žemos temperatūros poveikis

Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, visas išorinis baliono paviršius turi būti veikiamas aukštos arba žemos temperatūros oru. Žemos temperatūros oro temperatūra turi būti –40 °C arba žemesnė, o aukštos temperatūros oro temperatūra turi būti 82 °C ± 5 °C. Laikant žemoje temperatūroje, takiosios terpės temperatūra SGD-1 tipo balionuose turi būti kontroliuojama baliono viduje įrengtą termoporą, siekiant užtikrinti, kad temperatūra būtų –40 °C arba žemesnė.

H.7.   Bandymo eiga

| a) | Baliono pradinis kondicionavimas
  Atliekamas kiekvieno iš penkių plotų, pažymėtų veikti vis kitu skysčiu, ir baliono viršutinės dalies pradinis kondicionavimas, švytuoklės kūno viršūne suduodant vieną smūgį į jų geometrinį centrą. Po smūgio penki plotai turi būti toliau kondicionuojami veikiant žvyru.
  Vidurinės panardinamos apatinės baliono pusės dalies pradinis kondicionavimas atliekamas švytuoklės kūno viršūne suduodant smūgį trijose vietose, tarp kurių atstumas būtų maždaug 150 mm.
  Po smūgio ta pati vidurinė dalis, į kurią buvo smūgiuota, turi būti toliau kondicionuojama veikiant žvyru.
  Atliekant pradinį kondicionavimą slėgio balione neturi būti. |
| --- | --- |

a)

Baliono pradinis kondicionavimas

Atliekamas kiekvieno iš penkių plotų, pažymėtų veikti vis kitu skysčiu, ir baliono viršutinės dalies pradinis kondicionavimas, švytuoklės kūno viršūne suduodant vieną smūgį į jų geometrinį centrą. Po smūgio penki plotai turi būti toliau kondicionuojami veikiant žvyru.

Vidurinės panardinamos apatinės baliono pusės dalies pradinis kondicionavimas atliekamas švytuoklės kūno viršūne suduodant smūgį trijose vietose, tarp kurių atstumas būtų maždaug 150 mm.

Po smūgio ta pati vidurinė dalis, į kurią buvo smūgiuota, turi būti toliau kondicionuojama veikiant žvyru.

Atliekant pradinį kondicionavimą slėgio balione neturi būti.

| b) | Bandymo seka ir ciklai
  Poveikio aplinka seka, slėgio ciklai ir naudojama temperatūra nurodyti 1 lentelėje.
  Tarp etapų baliono paviršius neturi būti plaunamas arba šluostomas. |
| --- | --- |

b)

Bandymo seka ir ciklai

Poveikio aplinka seka, slėgio ciklai ir naudojama temperatūra nurodyti 1 lentelėje.

Tarp etapų baliono paviršius neturi būti plaunamas arba šluostomas.

H.8.   Priimtini rezultatai

Po šios bandymų sekos balionas turi būti hidrauliniu slėgiu suardomas pagal A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą. Baliono trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

H.1 lentelė.

Bandymų sąlygos ir seka

| Bandymo etapas | Poveikio aplinka | Slėgio ciklų skaičius | Temperatūra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | kiti skysčiai | — | aplinkos |
| 2 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 3 | oras | 1 875 | aukšta |
| 4 | kiti skysčiai | — | aplinkos |
| 5 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 6 | oras | 3 750 | žema |
| 7 | kiti skysčiai | — | aplinkos |
| 8 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 9 | oras | 1 875 | aukšta |
| 10 | kiti skysčiai | — | aplinkos |
| 11 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |

Bandymo etapas

Poveikio aplinka

Slėgio ciklų skaičius

Temperatūra

1

kiti skysčiai

—

aplinkos

2

panardinimas

1 875

aplinkos

3

oras

1 875

aukšta

4

kiti skysčiai

—

aplinkos

5

panardinimas

1 875

aplinkos

6

oras

3 750

žema

7

kiti skysčiai

—

aplinkos

8

panardinimas

1 875

aplinkos

9

oras

1 875

aukšta

10

kiti skysčiai

—

aplinkos

11

panardinimas

1 875

aplinkos

---

4A PRIEDAS

AUTOMATINIO VOŽTUVO, ATBULINIO VOŽTUVO, VIRŠSLĖGIO VOŽTUVO, VIRŠSLĖGIO ĮTAISO IR REGULIAVIMO VOŽTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso ir reguliavimo vožtuvo patvirtinimo nuostatas.

2.   AUTOMATINIS VOŽTUVAS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas automatinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Eksploatavimo specifikacijos

2.2.1.   Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo.

2.2.2.   Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jis būtų sandarus, veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.2.3.   Automatiniu vožtuvu, esančiu padėtyje, atitinkančioje gamintojo nurodytą įprastą naudojimo padėtį, atliekama 20 000 operacijų, vėliau jis išjungiamas. Automatinis vožtuvas turi likti sandarus, veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.2.4.   Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.

2.3.   Jei yra elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo automatinio vožtuvo korpuso. Izoliacijos varža turi būti > 10 MΩ.

2.4.   Elektros srove įjungiamas automatinis vožtuvas turi būti uždarytoje padėtyje, kai srovė yra išjungta.

2.5.   Automatinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.

3.   ATBULINIS VOŽTUVAS

3.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas atbulinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.2.   Eksploatavimo specifikacijos

3.2.1.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa), ir nebūtų protėkio bei deformavimo.

3.2.2.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus (iš išorės), veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.2.3.   Atbuliniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastoje naudojimo padėtyje, atliekama 20 000 operacijų, vėliau jis išjungiamas. Atbulinis vožtuvas turi likti sandarus (iš išorės), veikiant slėgiui 1,5 karto didesniam nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.2.4.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.

3.3.   Atbulinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.

4.   VIRŠSLĖGIO VOŽTUVAS IR VIRŠSLĖGIO ĮTAISAS

4.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio vožtuvas bei viršslėgio įtaisas ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

4.2.   Eksploatavimo specifikacijos

4.2.1.   0 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

4.2.2.   1 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad būtų sandarūs, veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa), kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas (žr. 5B priedą).

4.2.3.   1 ir 2 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarūs veikiant du kartus didesniam slėgiui nei darbinis slėgis, kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas.

4.2.4.   Viršslėgio įtaisas projektuojamas taip, kad lydusis saugiklis atsidarytų 110 ± 10 °C temperatūroje.

4.2.5.   0 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas veikti temperatūroje nuo –40 °C iki 85 °C.

4.3.   Viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.

5.   REGULIAVIMO VOŽTUVAS

5.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliavimo vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

5.2.   Eksploatavimo specifikacijos

5.2.1.   Jei reguliavimo vožtuvas įrengtas ne balione, jis projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

5.2.2.   Reguliavimo vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa).

5.2.3.   Reguliavimo vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytoms temperatūros vertėms.

5.3.   Reguliavimo vožtuvas įtaisomas talpyklos viduje.

5.4.   Slėgiams išlyginti, reguliavimo vožtuvas projektuojamas su gretšake.

5.5.   Reguliavimo vožtuvas turi užsidaryti, kai slėgių skirtumas abejose vožtuvo pusėse yra 650 kPa.

5.6.   Kai reguliavimo vožtuvas yra uždarytas, srautas per vožtuvo gretšakę neturi viršyti 0,05 įprasto m3/min, veikiant 10 000 kPa slėgių skirtumui.

5.7.   Įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą, išskyrus viršslėgio, išorinio protėkio, atsparumo sausajai šilumai ir senėjimo ozone bandymus.

6.   RANKA VALDOMAS VOŽTUVAS

6.1.   0 klasės ranka valdomo vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

6.2.   0 klasės ranka valdomo vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad galėtų veikti temperatūroje –40 °C iki 85 °C.

---

4B PRIEDAS

LANKSČIŲJŲ DEGALŲ TIEKIMO LINIJŲ ARBA ŽARNŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

TAIKYMO SRITIS

Šio priedo tikslas – nustatyti SGD tiekti naudojamų lanksčiųjų žarnų patvirtinimo nuostatas.

Šis priedas taikomas trijų tipų lanksčiosioms žarnoms:

| i) | didelio slėgio žarnoms (0 klasė); |
| --- | --- |

i)

didelio slėgio žarnoms (0 klasė);

| ii) | vidutinio slėgio žarnoms (1 klasė); |
| --- | --- |

ii)

vidutinio slėgio žarnoms (1 klasė);

| iii) | mažo slėgio žarnoms (2 klasė). |
| --- | --- |

iii)

mažo slėgio žarnoms (2 klasė).

1.   DIDELIO SLĖGIO ŽARNOS, 0 KLASĖ

1.1.   Bendrosios specifikacijos

1.1.1.   Žarna turi būti projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti didžiausią darbinį 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

1.1.2.   Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

1.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.

1.2.   Žarnos konstrukcija

1.2.1.   Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpinių sluoksnių.

1.2.2.   Tvirtinamasis (-ieji) tarpinis (-iai) sluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.

Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) sluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), danga nereikalinga.

1.2.3.   Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių dalelių.

Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.

1.2.4.   Siekiant išvengti burbuliukų susidarymo apvalkalas turi būtu specialiai perforuojamas.

1.2.5.   Jei apvalkalas perforuojamas ir tarpinis sluoksnis gaminamas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpinis sluoksnis turi būti apsaugotas nuo korozijos.

1.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

1.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

1.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 20 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 20 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.3.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

1.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas:

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

1.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.3.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

1.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

1.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

1.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 30 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 30 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.

1.4.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

1.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

1.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.4.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Atsparumas ozonui

1.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.

1.4.3.2.   Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

1.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

1.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

1.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

1.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.

1.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

Atsparumas žemoje temperatūroje

1.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| arba | –20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |

Bandymo temperatūra:

–40 °C ± 3 °C

arba

–20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

1.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.

Lenkimo bandymas

1.5.3.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti 1.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188, kaip nustatyta 1.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 1.4.2.2 skirsnyje.

1 brėž.

(tik pavyzdys)

Image

| Žarnos vidinis skersmuo
  [mm] | Lenkimo skersmuo
  [mm]
  (1 brėž.) | Atstumas tarp centrų [mm]
  (1 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| vertikalusis
  b | horizontalusis
  a |
| 13 ir mažesnis | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Žarnos vidinis skersmuo

[mm]

Lenkimo skersmuo

[mm]

(1 brėž.)

Atstumas tarp centrų [mm]

(1 brėž.)

vertikalusis

b

horizontalusis

a

13 ir mažesnis

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

1.5.3.3.   Bandymo mašiną (1 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi atitikti nurodytą 1.5.3.2 skirsnyje.

Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje ir atstumas tarp ratų centrų turi būti pagal 1.5.3.2 skirsnį.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.

1.5.3.4.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 1 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

Hidraulinio slėgio bandymas ir mažiausio trūkstamojo slėgio nustatymas

1.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1402 standarte aprašytą metodą.

1.5.4.2.   10 minučių turi būti veikiama bandymo slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.

1.5.4.3.   Trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 45 MPa.

1.6.   Movos

1.6.1.   movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai;

movos turi būti apspaudžiamojo tipo;

1.6.2.1.   Gaubiamosios veržlės sriegis turi būti U.N.F. (unifikuotasis smulkusis).

1.6.2.2.   Gaubiamosios veržlės sandarinamasis kūgis turi būti pusiau vertikaliojo 45° tipo.

1.6.2.3.   movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.

1.6.2.4.   turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.

1.7.   Žarnos ir movų sąranka

1.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.

Žarnos sąrankai turi būti atliekamas impulsų bandymas pagal ISO 1436 standartą.

1.7.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 26 MPa.

1.7.2.2.   Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.

1.7.2.3.   Po impulsų bandymo žarna turi išlaikyti 1.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą.

Nelaidumas dujoms

1.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti dujų slėgį, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.

1.8.   Ženklai

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:

1.8.1.1.   gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;

1.8.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

1.8.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

1.8.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 0 klasė“.

1.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.

2.   VIDUTINIO SLĖGIO ŽARNOS, 1 KLASĖ

2.1.   Bendrosios specifikacijos

2.1.1.   Žarna turi būti projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 3 MPa didžiausią darbinį slėgį.

2.1.2.   Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

2.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.

2.2.   Žarnos konstrukcija

2.2.1.   Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpinių sluoksnių.

2.2.2.   Tvirtinamasis (-ieji) tarpinis (-iai) sluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.

Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) sluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), danga nereikalinga.

2.2.3.   Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių dalelių.

Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.

2.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

2.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

2.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 20 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 20 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.3.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

2.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

2.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.3.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

2.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

2.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

2.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 30 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 30 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.

2.4.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| (i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

(i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

2.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

2.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.4.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C). |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Atsparumas ozonui

2.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.

2.4.3.2.   Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

2.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

2.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

2.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

2.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.

2.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

Atsparumas žemoje temperatūroje

2.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| arba | –20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |

Bandymo temperatūra:

–40 °C ± 3 °C

arba

–20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

2.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.

Lenkimo bandymas

2.5.3.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti 2.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188, kaip nustatyta 2.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 2.4.2.2 skirsnyje.

2 brėž.

(tik pavyzdys)

Image

| Žarnos vidinis skersmuo
  [mm] | Lenkimo skersmuo
  [mm]
  (2 brėž.) | Atstumas tarp centrų [mm]
  (2 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| vertikalusis
  b | horizontalusis
  a |
| 13 ir mažesnis | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Žarnos vidinis skersmuo

[mm]

Lenkimo skersmuo

[mm]

(2 brėž.)

Atstumas tarp centrų [mm]

(2 brėž.)

vertikalusis

b

horizontalusis

a

13 ir mažesnis

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

2.5.3.3.   Bandymo mašiną (2 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi būti lygus nurodytam 2.5.3.2 skirsnyje.

Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje ir atstumas tarp ratų centrų turi būti pagal 2.5.3.2 skirsnį.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.

2.5.3.4.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 2 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

Hidraulinio slėgio bandymas

2.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1402 standarte aprašytą metodą.

2.5.4.2.   10 minučių turi būti veikiama 3 MPa bandymo slėgiu ir neturi būti jokio protėkio.

2.6.   Movos

2.6.1.   Jei ant žarnos yra uždėta mova, turi būti įvykdytos šios sąlygos:

2.6.2.   Movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai.

2.6.3.   Movos turi būti apspaudžiamojo tipo.

2.6.4.   Movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.

2.6.5.   Turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.

2.7.   Žarnos ir movų sąranka

2.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.

Žarnos sąrankai turi būti atliekamas impulsų bandymas pagal ISO 1436 standartą.

2.7.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 1,5 karto didesnis nei didžiausias darbinis slėgis.

2.7.2.2.   Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.

2.7.2.3.   Po impulsų bandymo žarna turi išlaikyti 2.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą.

Nelaidumas dujoms

2.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 MPa dujų slėgį ir neturi būti jokio protėkio.

2.8.   Ženklai

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:

2.8.1.1.   gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;

2.8.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

2.8.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

2.8.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 1 klasė“.

2.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.

3.   ŽEMO SLĖGIO ŽARNOS, 2 KLASĖ

3.1.   Bendrosios specifikacijos

3.1.1.   Žarna projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 450 kPa didžiausią darbinį slėgį.

3.1.2.   Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

3.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.

3.2.   (Paliktas tuščias)

3.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

3.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37.

Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

3.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 20 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 20 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188 taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

3.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

3.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

3.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

3.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37.

Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

3.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 30 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 30 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.

3.4.1.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.1.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

3.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.

| i) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

i)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| ii) | tempimo greitis: 20 mm/min. |
| --- | --- |

ii)

tempimo greitis: 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.

Reikalavimai:

| i) | tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

i)

tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;

| ii) | trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

ii)

trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.

3.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-heksanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-heksanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tūrio pokytis 2 %; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tūrio pokytis 2 %;

| ii) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %; |
| --- | --- |

ii)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;

| iii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %. |
| --- | --- |

iii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.4.2.3.   Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:

| i) | temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

i)

temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| ii) | poveikio trukmė: 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

ii)

poveikio trukmė: 24 ir 336 val.

Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.2.1 skirsnį.

Reikalavimai:

| i) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo; |
| --- | --- |

i)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;

| ii) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo. |
| --- | --- |

ii)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.

Atsparumas ozonui

3.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.

3.4.3.2.   Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, santykinė drėgmė 50 % ±10 %, o ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

3.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

3.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

3.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

3.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.

3.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

Atsparumas žemoje temperatūroje

3.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra: | –40 °C ± 3 °C |
| --- | --- |
| arba | –20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |

Bandymo temperatūra:

–40 °C ± 3 °C

arba

–20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

3.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.

Atsparumas aukštoje temperatūroje

3.5.3.1.   Ne trumpesnė kaip 0,5 ilgio žarnos atkarpa, kai slėgis žarnoje 450 kPa, 24 h turi būti laikoma krosnyje, kurios temperatūra turi būti 120 °C ± 2 °C. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188 kaip nustatyta 3.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 3.4.2.2 skirsnyje.

3.5.3.2.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 h.

3.5.3.3.   Po bandymo žarna 10 minučių turi išlaikyti 50 kPa bandymo slėgį. Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 h.

Lenkimo bandymas

3.5.4.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti.

3 brėž.

(tik pavyzdys)

Image

Bandymo mašiną (3 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi būti 102 mm.

Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje. Vertikalusis atstumas tarp ratų centrų turi būti 241 mm, horizontalusis – 102 mm.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.

3.5.4.3.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 3 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

3.6.   Ženklai

Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:

3.6.1.1.   gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;

3.6.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

3.6.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

3.6.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 2 klasė“.

3.6.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.

---

4C PRIEDAS

SGD FILTRO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti SGD filtro patvirtinimo nuostatas.

Eksploatavimo sąlygos.

2.1.   SGD filtras turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

SGD filtrai turi būti klasifikuojami pagal didžiausią darbinį slėgį (žr. šios taisyklės 2 skyrių):

2.2.1.   0 klasė: SGD filtras turi būti projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

2.2.2.   1 klasė ir 2 klasė: SGD filtras turi būti projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

2.2.3.   3 klasė: SGD filtras turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris jį veikia.

2.3.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SGD filtras ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).

2.4.   Komponentas turi atitikti bandymų procedūras, taikomas komponento klasei pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 schemą.

---

4D PRIEDAS

SLĖGIO REGULIATORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti slėgio reguliatoriaus patvirtinimo nuostatas.

2.   SLĖGIO REGULIATORIUS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios liečiasi su eksploatuojamo reguliatoriaus šilumnešiu, turi būti suderinamos su šiuo tuo skysčiu.

2.3.   Komponentas turi atitikti bandymų procedūras, numatytas 0 klasei, jei detales veikia didelis slėgis, ir 1, 2, 3 ir 4 klasei, jei detales veikia vidutinis ir mažas slėgis.

3.   KLASĖS IR BANDYMO SLĖGIAI

Slėgio reguliatorius detalė, kuri turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikoma 0 klasės detale.

3.1.1.   Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi būti sandari (žr. 5B priedą), kai slėgis ne daugiau kaip 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) ir tos detalės išleidžiamoji (-osios) anga (-os) yra uždaryta (-os).

3.1.2.   Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

3.1.3.   Slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios (žr. 5B priedą), kai slėgis ne daugiau kaip du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

3.1.4.   Slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.1.5.   Slėgio reguliatoriaus 3 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.

3.2.   Slėgio reguliatorius turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

---

4E PRIEDAS

SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatas.

2.   SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIAI

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagaminti slėgio ir temperatūros jutikliai ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Slėgio ir temperatūros jutikliai klasifikuojami pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 schemą.

3.   KLASĖS IR BANDYMO SLĖGIAI

Slėgio ir temperatūros jutiklių detalės, kurios turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikomos 0 klasės detalėmis.

3.1.1.   Slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi būti sandari, kai slėgis ne daugiau kaip 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.1.2.   Slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

3.1.3.   Slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios, kai slėgis ne daugiau kaip du kartus didesnis nei darbinis slėgis (žr. 5B priedą).

3.1.4.   Slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.1.5.   Slėgio ir temperatūros jutiklių 3 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.

3.2.   Slėgio ir temperatūros jutikliai turi būti projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.3.   Jei yra slėgio ir temperatūros jutiklių elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo korpuso. Izoliacijos varža turi būti > 10 MΩ.

---

4F PRIEDAS

PRIPILDYMO ĮRENGINIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Šio priedo tikslas – nustatyti pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatas.

2.   PRIPILDYMO ĮRENGINYS

2.1.   Medžiaga, iš kurios pagamintas pripildymo įrenginys ir kuri jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Pripildymo įrenginys turi atitikti 0 klasės komponentams keliamus reikalavimus.

3.   BANDYMO SLĖGIO

Pripildymo įrenginys turi būti laikomas 0 klasės komponentu.

3.1.1.   Pripildymo įrenginys turi būti sandarus, kai slėgis 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.1.2.   Pripildymo įrenginys turi išlaikyti 33 MPa slėgį.

3.2.   Pripildymo įrenginys turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

---

4G PRIEDAS

DUJŲ SRAUTO REGULIATORIAUS IR DUJŲ IR ORO MAIŠYTUVO ARBA PURKŠTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti dujų srauto reguliatoriaus bei dujų ir oro maišytuvo arba dujų purkštuvo patvirtinimo nuostatas.

2.   DUJŲ IR ORO MAIŠYTUVAS ARBA DUJŲ PURKŠTUVAS

2.1.   Medžiaga, iš kurios pagamintas dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas ir kuri liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi atitikti reikalavimus, pagal jų klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.

Bandymo slėgiai

2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi išlaikyti slėgį, du kartus didesnį nei darbinis slėgis.

2.3.1.1.   2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi būti sandarus, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

2.3.2.   1 arba 2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi būti projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.4.   SGD laikyti skirti elektriniai komponentai turi atitikti šiuos reikalavimus:

| i) | jie turi būti atskirai įžeminti; |
| --- | --- |

i)

jie turi būti atskirai įžeminti;

| ii) | komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso; |
| --- | --- |

ii)

komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso;

| iii) | dujų purkštuvas turi būti uždaroje padėtyje, išjungus elektros srovę. |
| --- | --- |

iii)

dujų purkštuvas turi būti uždaroje padėtyje, išjungus elektros srovę.

3.   DUJŲ SRAUTO REGULIATORIUS

3.1.   Medžiaga, iš kurios pagamintas dujų srauto reguliatorius ir kuri liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.2.   Dujų srauto reguliatorius turi atitikti reikalavimus, pagal jo klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.

Bandymo slėgiai

2 klasės dujų srauto reguliatorius turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.3.1.1.   2 klasės dujų srauto reguliatorius turi būti sandarus, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

3.3.2.   1 arba 2 klasės dujų srauto reguliatorius turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.4.   SGD laikyti skirti elektriniai komponentai turi atitikti šiuos reikalavimus:

| i) | jie turi būti atskirai įžeminti; |
| --- | --- |

i)

jie turi būti atskirai įžeminti;

| ii) | komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso. |
| --- | --- |

ii)

komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso.

---

4H PRIEDAS

ELEKTRONINIO VALDYMO BLOKO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   Šio priedo tikslas – nustatyti elektroninio valdymo bloko patvirtinimo nuostatas.

2.   ELEKTRONINIS VALDYMO BLOKAS

2.1.   Elektroninis valdymo blokas gali būti bet kuris įtaisas, kuris reguliuoja variklio SGD poreikį ir uždaro automatinį vožtuvą, nutrūkus degalų tiekimo vamzdžiui, užgesus varikliui arba įvykus avarijai.

2.2.   Užgesus varikliui, automatinio vožtuvo uždarymo vėlinimo trukmė negali būti ilgesnė kaip 5 sekundės.

2.3.   Įtaise gali būti automatinis uždegimo paskubos reguliatorius, įrengtas elektroninio valdymo modulyje arba atskirai.

2.4.   Įtaise gali būti įrengtas purkštuvų imitatorius, kad galėtų tinkamai veikti benzino elektroninis valdymo blokas, kai naudojamos SGD.

2.5.   Be to, elektroninis valdymo blokas turi būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.

---

5 PRIEDAS

BANDYMŲ PROCEDŪROS

1.   KLASIFIKAVIMAS

1.1.   SGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal šios taisyklės 2 skyrių, atsižvelgiant į didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.

1.2.   Komponentų klasė nustatoma atliekant bandymus, kurie turi būti atlikti komponentų arba komponentų dalių tipui patvirtinti.

2.   TAIKOMOS BANDYMŲ PROCEDŪROS

5.1 lentelėje pateiktos bandymų procedūros, taikomos atsižvelgiant į klasę.

5.1 Lentelė

| Bandymas | 0 klasė | 1 klasė | 2 klasė | 3 klasė | 4 klasė | Skirsnis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viršslėgio arba stiprio | X | X | X | X | O | 5A |
| Išorinio protėkio bandymas | X | X | X | X | O | 5B |
| Vidinio protėkio | A | A | A | A | O | 5C |
| Ilgaamžiškumo | A | A | A | A | O | 5L |
| Suderinamumo su SGD | A | A | A | A | A | 5D |
| Atsparumo korozijai | X | X | X | X | X | 5E |
| Atsparumo sausajai šilumai | A | A | A | A | A | 5F |
| Senėjimo ozone | A | A | A | A | A | 5G |
| Trūkimo/ardomasis bandymas | X | O | O | O | O | 5M |
| Temperatūros ciklo | A | A | A | A | O | 5H |
| Slėgio ciklo | X | O | O | O | O | 5I |
| Atsparumo vibracijai | A | A | A | A | O | 5N |
| Eksploatavimo temperatūros | X | X | X | X | X | 5O |
| X | = | taikomas |
| O | = | netaikomas |
| A | = | pagal aplinkybes |

Bandymas

0 klasė

1 klasė

2 klasė

3 klasė

4 klasė

Skirsnis

Viršslėgio arba stiprio

X

X

X

X

O

5A

Išorinio protėkio bandymas

X

X

X

X

O

5B

Vidinio protėkio

A

A

A

A

O

5C

Ilgaamžiškumo

A

A

A

A

O

5L

Suderinamumo su SGD

A

A

A

A

A

5D

Atsparumo korozijai

X

X

X

X

X

5E

Atsparumo sausajai šilumai

A

A

A

A

A

5F

Senėjimo ozone

A

A

A

A

A

5G

Trūkimo/ardomasis bandymas

X

O

O

O

O

5M

Temperatūros ciklo

A

A

A

A

O

5H

Slėgio ciklo

X

O

O

O

O

5I

Atsparumo vibracijai

A

A

A

A

O

5N

Eksploatavimo temperatūros

X

X

X

X

X

5O

X

=

taikomas

O

=

netaikomas

A

=

pagal aplinkybes

Pastabos:

| a) | Vidinio protėkio bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso vidinio vožtuvo lizdai, kurie paprastai būna uždaryti, kai variklis išjungtas. |
| --- | --- |

a)

Vidinio protėkio bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso vidinio vožtuvo lizdai, kurie paprastai būna uždaryti, kai variklis išjungtas.

| b) | Ilgaamžiškumo bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda. |
| --- | --- |

b)

Ilgaamžiškumo bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda.

| c) | Suderinamumo su SGD, atsparumo sausajai šilumai, senėjimo ozone bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys. |
| --- | --- |

c)

Suderinamumo su SGD, atsparumo sausajai šilumai, senėjimo ozone bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys.

| d) | Bandymas temperatūros ciklais: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys. |
| --- | --- |

d)

Bandymas temperatūros ciklais: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys.

| e) | Atsparumo vibracijai bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda. |
| --- | --- |

e)

Atsparumo vibracijai bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda.

Turi būti rašytinės komponentams gaminti naudojamų medžiagų specifikacijos, kurios bent atitiktų arba viršytų šio priedo (bandymų) reikalavimus dėl:

| i) | temperatūros; |
| --- | --- |

i)

temperatūros;

| ii) | slėgio; |
| --- | --- |

ii)

slėgio;

| iii) | suderinamumo su SGD; |
| --- | --- |

iii)

suderinamumo su SGD;

| iv) | ilgaamžiškumo. |
| --- | --- |

iv)

ilgaamžiškumo.

3.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

3.1.   Protėkio bandymai turi būti atliekami naudojant suslėgtąsias dujas, pvz., orą arba azotą.

3.2.   Atliekant hidrostatinio stiprio bandymus, reikiamam slėgiui gauti gali būti naudojamas vanduo arba kitas skystis.

3.3.   Protėkio ir hidrostatinio stiprio bandymų trukmė turi būti ne mažesnė kaip 3 minutės.

5A PRIEDAS

VIRŠSLĖGIO BANDYMAS (STIPRIO BANDYMAS)

1.   Kambario temperatūroje bandomas SGD turintis komponentas bent 3 minutes turi išlaikyti hidraulinį slėgį, kuris būtų 1,5–2 kartus didesnis nei didžiausias darbinis slėgis, kai didelio slėgio dalies išleidžiamasis atvamzdis yra uždarytas, ir likti be jokių matomų protėkio arba liekamojo deformavimo požymių. Bandymo terpė gali būti vanduo arba bet kuris kitas tinkamas hidraulinis skystis.

2.   Bandiniai, prieš tai bandyti atliekant 5L priede nurodytą ilgaamžiškumo bandymą, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio vamzdyje turi būti įrengtas teigiamo slėgio uždarymo vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis padaugintas iš 1,5 ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2.

3.   5.2 lentelėje pateikti darbinis ir trūkimo bandymo slėgiai pagal šios taisyklės 2 skyriuje nurodytą klasifikavimą.

5.2 lentelė

| Komponento klasė | Darbinis slėgis [kPa] | Viršslėgis [kPa] |
| --- | --- | --- |
| 0 klasė | 3 000 < p < 26 000 | darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5 |
| 1 klasė | 450 < p < 3 000 | darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5 |
| 2 klasė | 20 < p < 450 | darbinis slėgis, padaugintas iš 2 |
| 3 klasė | 450 < p < 3 000 | viršslėgis, padaugintas iš 2 |

Komponento klasė

Darbinis slėgis [kPa]

Viršslėgis [kPa]

0 klasė

3 000 < p < 26 000

darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5

1 klasė

450 < p < 3 000

darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5

2 klasė

20 < p < 450

darbinis slėgis, padaugintas iš 2

3 klasė

450 < p < 3 000

viršslėgis, padaugintas iš 2

5B PRIEDAS

IŠORINIO PROTĖKIO BANDYMAS

1.   Komponentas turi būti sandarus koto arba korpuso sandariklių arba kitų jungčių vietoje, ir turi nebūti liejinio akytumo požymių, kai bandoma taip, kaip aprašyta šio priedo 2 ir 3 skyriuose, veikiant bet kokiam statiniam dujų slėgiui nuo 0 iki 5.2 lentelėje nurodyto slėgio.

2.   Bandymas turi būti atliekamas šiomis sąlygomis:

| i) | kambario temperatūroje; |
| --- | --- |

i)

kambario temperatūroje;

| ii) | žemiausioje eksploatavimo temperatūroje; |
| --- | --- |

ii)

žemiausioje eksploatavimo temperatūroje;

| iii) | aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje. |
| --- | --- |

iii)

aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje.

Aukščiausia ir žemiausia eksploatavimo temperatūros nurodytos 5O priede.

3.   Atliekant šį bandymą, bandomoji įranga (angl. EUT) prijungiama prie statinio slėgio dujų šaltinio. Suslėgtųjų dujų tiekimo vamzdyje turi būti įrengtas automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kuriuo slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti įrengtas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Norint aptikti bandymo slėgiu veikiamo bandinio protėkį, bandinį reikėtų panardinti į vandenį arba taikyti kitą lygiavertį bandymo metodą (matuoti srautą arba slėgio sumažėjimą).

4.   Išorinis protėkis turi būti mažesnis, nei yra nurodyta priedų reikalavimuose, arba būti mažesnis kaip 15 cm3/val., jei nenurodyti jokie reikalavimai.

5.   Bandymas aukštoje temperatūroje

Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai uždarius išleidžiamąjį atvamzdį ir 5O priede nurodytoje aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 h kondicionuojamas toje temperatūroje.

6.   Bandymas žemoje temperatūroje

Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai užkimšus išleidžiamąją angą ir žemiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus gamintojo nurodytam didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 h kondicionuojamas toje temperatūroje.

5C PRIEDAS

VIDINIO PROTĖKIO BANDYMAS

1.   Vožtuvų arba pripildymo įrenginių pavyzdžiai, prieš tai bandyti pagal 5 B priedo išorinio protėkio bandymus, turi būti bandomi atliekant šiuos bandymus.

2.   Uždarytų vožtuvų lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.

3.   Uždarytas atbulinis vožtuvas, turintis tamprųjį lizdą (iš elastomero), turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.

4.   Srautas per uždarytą atbulinį vožtuvą, turintį vien tik metalinį lizdą, neturi būti didesnis kaip 0,47 dm3/s, veikiant statinio slėgio skirtumui 138 kPa efektyviojo slėgio.

5.   Uždaryto viršutinio atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio sąrankoje, lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.

6.   Vidinio protėkio bandymai atliekami bandomojo vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį prijungiant prie statinio dujų slėgio šaltinio, kai vožtuvas uždarytas, o išleidžiamasis atvamzdis atidarytas. Suslėgtųjų dujų tiekimo vamzdyje turi būti įrengtas automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kuriuo slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti įrengtas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Atidarytą išleidžiamąjį atvamzdį panardinus į vandenį, turi būti stebimas protėkis, veikiant bandymo slėgiui, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.

7.   Atitiktis 2–5 skirsniams turi būti nustatyta, žarnos gabalą prijungiant prie vožtuvo išleidžiamojo atvamzdžio. Atviras šios išleidžiamosios žarnos galas turi būti įstatytas į apverstą cilindrą, graduotą kubiniais centimetrais. Apverstas cilindras turi būti uždarytas vandens uždoriu. Aparatas turi būti reguliuojamas taip, kad:

| 1) | išleidžiamosios žarnos galas būtų maždaug 13 mm aukščiau vandens lygio apverstame graduotame cilindre, ir |
| --- | --- |

1)

išleidžiamosios žarnos galas būtų maždaug 13 mm aukščiau vandens lygio apverstame graduotame cilindre, ir

| 2) | vandens lygis graduoto baliono viduje ir išorėje būtų vienodas. Taip sureguliavus, turi būti užrašytas vandens lygis graduoto cilindro viduje. Darant prielaidą, kad normali vožtuvo eksploatavimo padėtis yra uždarytas vožtuvas, nurodyto bandymo slėgio oras arba azotas leidžiami per vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį, bandymą atliekant ne trumpiau kaip 2 minutes. Prireikus visą šį laiką turi būti reguliuojama graduoto cilindro vertikalioji padėtis tam pačiam vandens lygiui jo viduje ir išorėje išlaikyti. |
| --- | --- |

2)

vandens lygis graduoto baliono viduje ir išorėje būtų vienodas. Taip sureguliavus, turi būti užrašytas vandens lygis graduoto cilindro viduje. Darant prielaidą, kad normali vožtuvo eksploatavimo padėtis yra uždarytas vožtuvas, nurodyto bandymo slėgio oras arba azotas leidžiami per vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį, bandymą atliekant ne trumpiau kaip 2 minutes. Prireikus visą šį laiką turi būti reguliuojama graduoto cilindro vertikalioji padėtis tam pačiam vandens lygiui jo viduje ir išorėje išlaikyti.

Pasibaigus bandymui ir sulyginus vandens lygį graduoto cilindro viduje ir išorėje, vėl užrašomas vandens lygis graduotame cilindre. Pagal tūrio pokytį graduoto baliono viduje, protėkio srautas turi būti apskaičiuotas pagal šią formulę:

Formula

čia:

| V1 | = | protėkio srautas, oro arba azoto kubiniais centimetrais per valandą; |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | tūrio graduotame balione padidėjimas bandymo metu; |
| t | = | bandymo trukmė, minutėmis; |
| P | = | atmosferos slėgis atliekant bandymą, kPa; |
| T | = | aplinkos temperatūra atliekant bandymą, K. |

V1

=

protėkio srautas, oro arba azoto kubiniais centimetrais per valandą;

Vt

=

tūrio graduotame balione padidėjimas bandymo metu;

t

=

bandymo trukmė, minutėmis;

P

=

atmosferos slėgis atliekant bandymą, kPa;

T

=

aplinkos temperatūra atliekant bandymą, K.

8.   Vietoj čia aprašyto metodo protėkį galima matuoti srautmačiu, įrengtu bandomojo vožtuvo įleidžiamojo atvamzdžio pusėje. Srautmatis turi tiksliai rodyti didžiausius leidžiamus protėkio srautus, jeigu yra bandymui naudojamo skysčio.

5D PRIEDAS

SUDERINAMUMO SU SGD BANDYMAS

1.   Neturi per daug padidėti sintetinių dalių, kurios liečiasi su SGD, tūris arba sumažėti masė.

Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:

| i) | terpė: n-pentanas; |
| --- | --- |

i)

terpė: n-pentanas;

| ii) | temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

ii)

temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| iii) | panardinimo trukmė: 72 val. |
| --- | --- |

iii)

panardinimo trukmė: 72 val.

2.   Reikalavimai:

didžiausias tūrio pokytis 20 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

5E PRIEDAS

ATSPARUMO KOROZIJAI BANDYMAS

Bandymų procedūros:

1.   SGD laikyti skirti metaliniai komponentai turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus ir po 144 val. trukmės bandymo druskos rūke pagal ISO 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.

2.   SGD laikyti skirti variniai arba žalvariniai komponentai turi atitikti turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus po 24 val. panardinimo į amoniaką pagal ISO CD 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.

5F PRIEDAS

ATSPARUMO SAUSAJAI ŠILUMAI BANDYMAS

1.   Bandymas turi atitikti ISO 188. Bandinys 168 h turi būti laikomas ore, kurio temperatūra lygi aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai.

2.   Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis turėtų būti ne didesnis kaip +25 %. Leidžiamas trūkstamojo pailgėjimo pokytis neturi viršyti šių verčių:

| didžiausias padidėjimas | 10 %; |
| --- | --- |
| didžiausias sumažėjimas | 30 %. |

didžiausias padidėjimas

10 %;

didžiausias sumažėjimas

30 %.

5G PRIEDAS

SENĖJIMO OZONE BANDYMAS

1.   Bandymas turi atitikti ISO 1431/1.

Bandinys, įtemptas 20 % pailgėjimui užtikrinti, 72 val. turi būti laikomas ore, kai oro temperatūra 40 °C ir ozono koncentracijai 50 dalių šimtui milijonų.

2.   Bandinys neturi pleišėti.

5H PRIEDAS

BANDYMAS TEMPERATŪROS CIKLAIS

Nemetalinės dalys, skirtos SGD laikyti, turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus po 96 val. temperatūros ciklų nuo žemiausios iki aukščiausios eksploatavimo temperatūros didžiausio darbinio slėgio sąlygomis, kai ciklo trukmė 120 minutės.

5I PRIEDAS

BANDYMAS SLĖGIO CIKLAIS, TAIKOMAS TIK BALIONAMS (ŽR. 3 PRIEDĄ)

5J IR 5K PRIEDAI

PALIKTI TUŠTI

5L PRIEDAS

ILGAAMŽIŠKUMO BANDYMAS (NEPERTRAUKIAMAS EKSPLOATAVIMAS)

Bandymo metodas

Komponentas turi būti prijungtas prie suslėgtojo sauso oro arba azoto šaltinio atitinkama jungtimi ir veikiamas tam tikrą ciklų skaičių, nurodytą konkrečiam komponentui. Ciklą turi sudaryti vienas komponento atidarymas ir vienas uždarymas, kai periodas ne trumpesniam kaip 10 ± 2 sekundžių

| a) | Kambario temperatūros ciklai

  96 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Uždarymo ciklo metu slėgis pasroviui nuo bandymo įrangos gali sumažėti iki 50 % bandymo slėgio. Po šio bandymo komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti. |
| --- | --- |

a)

Kambario temperatūros ciklai

96 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Uždarymo ciklo metu slėgis pasroviui nuo bandymo įrangos gali sumažėti iki 50 % bandymo slėgio. Po šio bandymo komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti.

| b) | Aukštos temperatūros ciklai

  2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo aukštos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

Aukštos temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo aukštos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje reikalavimus.

| c) | Žemos temperatūros ciklai

  2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje žemiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo žemos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje žemiausioje temperatūroje reikalavimus.
  Po bandymo ciklais ir pakartotinių protėkio bandymų komponentą turi būti įmanoma visiškai atidaryti ir uždaryti, komponento rankenai naudojant ne didesnį kaip 5.3 lentelėje nurodytą sukimo momentą visiško atidarymo ir vėliau atbuline kryptimi.
  5.3 lentelė






  Komponento įleidžiamojo atvamzdžio dydis (mm) | Didžiausias sukimo momentas (Nm) |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 arba 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Žemos temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje žemiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo žemos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje žemiausioje temperatūroje reikalavimus.

Po bandymo ciklais ir pakartotinių protėkio bandymų komponentą turi būti įmanoma visiškai atidaryti ir uždaryti, komponento rankenai naudojant ne didesnį kaip 5.3 lentelėje nurodytą sukimo momentą visiško atidarymo ir vėliau atbuline kryptimi.

5.3 lentelė

Komponento įleidžiamojo atvamzdžio dydis (mm)

Didžiausias sukimo momentas (Nm)

6

1,7

8 arba 10

2,3

12

2,8

Šis bandymas turi būti atliekamas didžiausioje nurodytoje temperatūroje ir kartojamas –40 °C temperatūroje.

5M PRIEDAS

TRŪKIMO (ARDOMASIS) BANDYMAS, TAIKOMAS TIK BALIONAMS (ŽR. 3 PRIEDĄ)

5N PRIEDAS

ATSPARUMO VIBRACIJAI BANDYMAS

Visi judamųjų dalių turintys komponentai po 6 val. kratymo pagal šį bandymo metodą turi likti sveiki, toliau veikti ir atitikti komponentų protėkio bandymus.

Bandymo metodas

Komponentas turi būti pritvirtinamas aparate ir 2 val. kratomas kiekvienos iš trijų ašių kryptimi 17 Hz dažniu, jeigu amplitudė yra 1,5 mm (0,06 colio). Po 6 val. kratymo komponentas turi atitikti 5C priedo reikalavimus.

5O PRIEDAS

EKSPLOATAVIMO TEMPERATŪRA

| | Variklio skyriuje | Surinktų ant variklio | Ant važiuoklės |
| --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis klimatas | –20 °C ÷ 105 °C | –20 °C ÷ 120 °C | –20 °C ÷ 85 °C |
| Šaltas klimatas | –40 °C ÷ 105 °C | –40 °C ÷ 120 °C | –40 °C ÷ 85 °C |

Variklio skyriuje

Surinktų ant variklio

Ant važiuoklės

Vidutinis klimatas

–20 °C ÷ 105 °C

–20 °C ÷ 120 °C

–20 °C ÷ 85 °C

Šaltas klimatas

–40 °C ÷ 105 °C

–40 °C ÷ 120 °C

–40 °C ÷ 85 °C

---

6 PRIEDAS

NUOSTATOS DĖL VISUOMENINIO TRANSPORTO AUTOMOBILIŲ SGD IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO CNG

Image

Ženklą sudaro lipdukas, kuris turi būti atsparus oro sąlygoms.

Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:

| Spalvos: |
| --- |
| | fonas: | žalias |
| kraštas: | baltas arba baltas atspindintis šviesą |
| raidės: | baltos arba baltos atspindinčios šviesą |
| Matmenys: |
| | krašto plotis: | 4–6 mm |
| raidžių aukštis: | ≥ 25 mm |
| raidžių storis: | ≥ 4 mm |
| lipduko plotis: | 110–150 mm |
| lipduko aukštis: | 80–110 mm |

Spalvos:

fonas:

žalias

kraštas:

baltas arba baltas atspindintis šviesą

raidės:

baltos arba baltos atspindinčios šviesą

Matmenys:

krašto plotis:

4–6 mm

raidžių aukštis:

≥ 25 mm

raidžių storis:

≥ 4 mm

lipduko plotis:

110–150 mm

lipduko aukštis:

80–110 mm

Lipduko ženklo centre turi būti raidės „CNG“.

---