# Europos Sąjungos L 77/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 77 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. kovo 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 77

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. kovo 19d.

---

| Turinys | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/217/EB |
| | * | 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl techninės sąveikos, susijusios su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemiu, specifikacijos
  (ranešta dokumentu Nr. C(2007) 6440)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/218/EB |
| | * | 2008 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas kuriuo pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB patvirtinamas pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 271) | 106 |

Turinys

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

SPRENDIMAI

Komisija

2008/217/EB

*

2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl techninės sąveikos, susijusios su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemiu, specifikacijos
  (ranešta dokumentu Nr. C(2007) 6440)


   (
  1
  )

(ranešta dokumentu Nr. C(2007) 6440)

(
  1

1

2008/218/EB

*

2008 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas kuriuo pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB patvirtinamas pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas
  (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 271)

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 271)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 19.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gruodžio 20 d.

dėl techninės sąveikos, susijusios su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemiu, specifikacijos

(Pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6440)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/217/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio c dalį ir II priedą transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema skirstoma į struktūrinius ir funkcinius posistemius, įskaitant infrastruktūros posistemį. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio c dalį ir II priedą transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema skirstoma į struktūrinius ir funkcinius posistemius, įskaitant infrastruktūros posistemį.

| (2) | Komisijos sprendimu 2002/732/EB (2) nustatyta pirmoji transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacija (TSS). |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendimu 2002/732/EB (2) nustatyta pirmoji transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacija (TSS).

| (3) | Pirmąją TSS Būtina persvarstyti atsižvelgiant į technikos pažangą ir ją įgyvendinant įgytą patirtį. |
| --- | --- |

(3)

Pirmąją TSS Būtina persvarstyti atsižvelgiant į technikos pažangą ir ją įgyvendinant įgytą patirtį.

| (4) | EGSA, kaip jungtinei reprezentacinei grupei, suteiktas įgaliojimas persvarstyti ir pataisyti pirmąją TSS. Sprendimas 2002/732/EB turi būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu. |
| --- | --- |

(4)

EGSA, kaip jungtinei reprezentacinei grupei, suteiktas įgaliojimas persvarstyti ir pataisyti pirmąją TSS. Sprendimas 2002/732/EB turi būti panaikintas ir pakeistas šiuo sprendimu.

| (5) | Pataisytos TSS projektą išnagrinėjo Direktyva 96/48/EB įsteigtas komitetas. |
| --- | --- |

(5)

Pataisytos TSS projektą išnagrinėjo Direktyva 96/48/EB įsteigtas komitetas.

| (6) | Ši TSS tam tikromis sąlygomis turėtų būti taikoma naujai arba modernizuotai ir rekonstruotai infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(6)

Ši TSS tam tikromis sąlygomis turėtų būti taikoma naujai arba modernizuotai ir rekonstruotai infrastruktūrai.

| (7) | Ši TSS nepažeidžia kitų svarbių TSS nuostatų, kurios gali būti taikomos infrastruktūros posistemiams. |
| --- | --- |

(7)

Ši TSS nepažeidžia kitų svarbių TSS nuostatų, kurios gali būti taikomos infrastruktūros posistemiams.

| (8) | Pirmoji infrastruktūros posistemio TSS 2002 m. Todėl šiandien galiojantiems sutartiniams įsipareigojimams, naujiems infrastruktūros posistemiams ar sąveikos sudedamosioms dalims arba jų rekonstravimui ir modernizavimui turėtų būti taikomas atitikties vertinimas pagal šios pirmosios TSS nuostatas. Be to, pirmoji TSS turėtų toliau būti taikoma posistemio sudedamųjų dalių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurios leidžiamos pirmąja TSS, techninei priežiūrai, su technine priežiūra susijusiems pakeitimams. Todėl Sprendimo 2002/732/EB nuostatos turėtų toliau galioti projektų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal prie minėto sprendimo pridėtą TSS, techninei priežiūrai, taip pat naujos linijos ir esamos linijos rekonstravimo arba modernizavimo projektams, kurių rengimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį arba kurie yra pranešimo apie šį sprendimą dieną vykdomos sutarties dalykas. Siekiant nustatyti, kuo skiriasi pirmosios TSS ir naujosios TSS, pateikiamos šio sprendimo priede, taikymo sritis, valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kada šis sprendimas pradedamas taikyti, praneša posistemių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms vis dar taikoma pirmoji TSS, sąrašą. |
| --- | --- |

(8)

Pirmoji infrastruktūros posistemio TSS 2002 m. Todėl šiandien galiojantiems sutartiniams įsipareigojimams, naujiems infrastruktūros posistemiams ar sąveikos sudedamosioms dalims arba jų rekonstravimui ir modernizavimui turėtų būti taikomas atitikties vertinimas pagal šios pirmosios TSS nuostatas. Be to, pirmoji TSS turėtų toliau būti taikoma posistemio sudedamųjų dalių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurios leidžiamos pirmąja TSS, techninei priežiūrai, su technine priežiūra susijusiems pakeitimams. Todėl Sprendimo 2002/732/EB nuostatos turėtų toliau galioti projektų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal prie minėto sprendimo pridėtą TSS, techninei priežiūrai, taip pat naujos linijos ir esamos linijos rekonstravimo arba modernizavimo projektams, kurių rengimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį arba kurie yra pranešimo apie šį sprendimą dieną vykdomos sutarties dalykas. Siekiant nustatyti, kuo skiriasi pirmosios TSS ir naujosios TSS, pateikiamos šio sprendimo priede, taikymo sritis, valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kada šis sprendimas pradedamas taikyti, praneša posistemių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms vis dar taikoma pirmoji TSS, sąrašą.

| (9) | Šioje TSS infrastruktūros posistemio mazgas „balasto neturintis bėgių kelias“ yra apibūdinamas kaip „naujas sprendimas“. Tačiau ateityje turėtų būti apsvarstyta galimybė „balasto neturintį bėgių kelią“ apibūdinti kaip „patirtimi pagrįstą sprendimą“. |
| --- | --- |

(9)

Šioje TSS infrastruktūros posistemio mazgas „balasto neturintis bėgių kelias“ yra apibūdinamas kaip „naujas sprendimas“. Tačiau ateityje turėtų būti apsvarstyta galimybė „balasto neturintį bėgių kelią“ apibūdinti kaip „patirtimi pagrįstą sprendimą“.

| (10) | Šia TSS nereikalaujama naudoti konkrečias technologijas ar techninius sprendimus, išskyrus atvejus, kai tai yra griežtai būtina transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti. |
| --- | --- |

(10)

Šia TSS nereikalaujama naudoti konkrečias technologijas ar techninius sprendimus, išskyrus atvejus, kai tai yra griežtai būtina transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti.

| (11) | Šia TSS tam tikrą laikotarpį sąveikos sudedamąsias dalis leidžiama įtraukti į posistemius jų nesertifikuojant, jei laikomasi tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(11)

Šia TSS tam tikrą laikotarpį sąveikos sudedamąsias dalis leidžiama įtraukti į posistemius jų nesertifikuojant, jei laikomasi tam tikrų sąlygų.

| (12) | Ši TSS versija nevisiškai atitinka esminius reikalavimus. Neįtraukti techniniai aspektai pagal Direktyvos 96/48/EB 17 straipsnį šios TSS H priede įvardinti„Neišspręstais klausimais“. Pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 3 dalį, valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir Komisijai nusiunčia nacionalinių techninių taisyklių, susijusių su „Neišspręstais klausimais“ ir jų atitikties vertinimui taikytinų procedūrų, sąrašą. |
| --- | --- |

(12)

Ši TSS versija nevisiškai atitinka esminius reikalavimus. Neįtraukti techniniai aspektai pagal Direktyvos 96/48/EB 17 straipsnį šios TSS H priede įvardinti„Neišspręstais klausimais“. Pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 3 dalį, valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir Komisijai nusiunčia nacionalinių techninių taisyklių, susijusių su „Neišspręstais klausimais“ ir jų atitikties vertinimui taikytinų procedūrų, sąrašą.

| (13) | Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša šios TSS 7 skyriuje aprašytiems specifiniams atvejams taikytinas atitikties vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša šios TSS 7 skyriuje aprašytiems specifiniams atvejams taikytinas atitikties vertinimo procedūras.

| (14) | Šiuo metu geležinkelių transporto eismas organizuojamas pagal galiojančius nacionalinius, dvišalius, daugiašalius ar tarptautinius susitarimus. Svarbu, kad šie susitarimai netrukdytų esamai ir būsimai pažangai siekiant sąveikos. Tuo tikslu Komisijai būtina išnagrinėti tuos susitarimus, siekiant nustatyti, ar šiame sprendime pateiktą TSS reikia atitinkamai persvarstyti. |
| --- | --- |

(14)

Šiuo metu geležinkelių transporto eismas organizuojamas pagal galiojančius nacionalinius, dvišalius, daugiašalius ar tarptautinius susitarimus. Svarbu, kad šie susitarimai netrukdytų esamai ir būsimai pažangai siekiant sąveikos. Tuo tikslu Komisijai būtina išnagrinėti tuos susitarimus, siekiant nustatyti, ar šiame sprendime pateiktą TSS reikia atitinkamai persvarstyti.

| (15) | TSS pagrįsta geriausiomis atitinkamo projekto rengimo metu ekspertų turimomis žiniomis. Siekiant skatinti inovacijas ir atsižvelgti į įgytą patirtį, pridedama TSS turėtų būti periodiškai persvarstoma. |
| --- | --- |

(15)

TSS pagrįsta geriausiomis atitinkamo projekto rengimo metu ekspertų turimomis žiniomis. Siekiant skatinti inovacijas ir atsižvelgti į įgytą patirtį, pridedama TSS turėtų būti periodiškai persvarstoma.

| (16) | Šia TSS leidžiami novatoriški sprendimai. Jeigu siūlomi tokie sprendimai, gamintojas ar perkančioji organizacija nurodo nukrypimą nuo atitinkamo TSS skirsnio. Europos geležinkelių agentūra baigs rengti atitinkamus sprendimo funkcinius ir sąsajų reikalavimus ir parengs vertinimo metodus. |
| --- | --- |

(16)

Šia TSS leidžiami novatoriški sprendimai. Jeigu siūlomi tokie sprendimai, gamintojas ar perkančioji organizacija nurodo nukrypimą nuo atitinkamo TSS skirsnio. Europos geležinkelių agentūra baigs rengti atitinkamus sprendimo funkcinius ir sąsajų reikalavimus ir parengs vertinimo metodus.

| (17) | Šio sprendimo nuostatos atitinka pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB 21 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

Šio sprendimo nuostatos atitinka pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB 21 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija patvirtina techninę sąveikos specifikaciją (TSS), susijusią su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos „Infrastruktūros“ posistemiu.

TSS yra tokia, kokia yra nustatyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Ši TSS taikoma visai naujai, modernizuotai arba rekonstruotai transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūrai, kaip apibrėžta Direktyvos 96/48/EB I priede.

3 straipsnis

(1)   Atsižvelgiant į klausimus, TSS H priede įvardintus „Neišspręstais klausimais“, sąlygos, kurių turi būti laikomasi pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 2 dalį atliekant sąveikos atitikties vertinimą, yra tos taikytinos techninės taisyklės, taikomos valstybėje narėje, kuri leidžia pradėti eksploatuoti posistemius, kuriems taikomas šis sprendimas.

(2)   Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

| (a) | šio straipsnio 1 dalyje nurodytų taikytinų techninių taisyklių sąrašą; |
| --- | --- |

(a)

šio straipsnio 1 dalyje nurodytų taikytinų techninių taisyklių sąrašą;

| (b) | atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą |
| --- | --- |

(b)

atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą

| (c) | įstaigas, kurias ji paskiria atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti |
| --- | --- |

(c)

įstaigas, kurias ji paskiria atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti

4 straipsnis

(1)   TSS 7 skyriuje nurodytų klausimų, priskirtų „Specifiniams atvejams“, atžvilgiu, atitikties vertinimo procedūros – tai valstybėse narėse taikomos procedūros.

(2)   Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

| (a) | atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

(a)

atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą;

| (b) | įstaigas, kurias ji paskiria pirmiau minėtoms atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti. |
| --- | --- |

(b)

įstaigas, kurias ji paskiria pirmiau minėtoms atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti.

5 straipsnis

TSS leidžiama nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuriuo atitikties sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas ir sertifikavimas gali būti atliekamas kaip posistemio dalis. Šiuo laikotarpiu valstybės narės praneša Komisijai, kokios sąveikos sudedamosios dalys buvo įvertintos tokiu būdu, siekiant užtikrinti atidžią sąveikos sudedamųjų dalių rinkos priežiūrą ir imtis veiksmų šiai priežiūrai palengvinti.

6 straipsnis

Sprendimas 2002/732/EB panaikinamas. Tačiau jo nuostatos toliau taikomos projektų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal prie minėto sprendimo pridėtą TSS, techninei priežiūrai, taip pat naujos linijos ir esamos linijos rekonstravimo arba modernizavimo projektams, kurių kūrimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį arba kurie pranešimo apie šį sprendimą dieną yra vykdomos sutarties dalykas.

Posistemių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms toliau taikomos Sprendimo 2002/732/EB nuostatos, sąrašas pranešamas Komisijai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kada šis sprendimas pradedamas taikyti.

7 straipsnis

Per šešis mėnesius nuo pridėtos TSS įsigaliojimo valstybės narės praneša Komisijai apie šių tipų susitarimus:

| (a) | nuolatinius arba laikinus nacionalinius, dvišalius arba daugiašalius valstybių narių ir geležinkelio įmonės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų) susitarimus, kurie būtini labai specifinei ar vietinio pobūdžio numatomai veiklai, susijusiai su traukinių eismu ir manevrais; |
| --- | --- |

(a)

nuolatinius arba laikinus nacionalinius, dvišalius arba daugiašalius valstybių narių ir geležinkelio įmonės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų) susitarimus, kurie būtini labai specifinei ar vietinio pobūdžio numatomai veiklai, susijusiai su traukinių eismu ir manevrais;

| (b) | dvišalius arba daugiašalius geležinkelio įmonės(-ių), infrastruktūros valdytojo(-ų) ar valstybės(-ių) narės(-ių) susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis; |
| --- | --- |

(b)

dvišalius arba daugiašalius geležinkelio įmonės(-ių), infrastruktūros valdytojo(-ų) ar valstybės(-ių) narės(-ių) susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis;

| (c) | tarptautinius vienos ar daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios valstybės susitarimus, ar valstybių narių geležinkelio įmonės(-ių) ar infrastruktūros valdytojo(-ų) ir bent vienos trečiosios valstybės geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis. |
| --- | --- |

(c)

tarptautinius vienos ar daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios valstybės susitarimus, ar valstybių narių geležinkelio įmonės(-ių) ar infrastruktūros valdytojo(-ų) ir bent vienos trečiosios valstybės geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis.

8 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 20 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Komisijos pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/32/EB (OL L 141, 2007 6 2, p. 63).

1

(2)  OL L 245, 2002 9 12, p. 143.

2

---

PRIEDAS

DIREKTYVA 96/48/EB – DĖL TRANSEUROPINĖS GREITŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMOS SĄVEIKOS

TECHNINËS SÀVEIKOS SPECIFIKACIJOS

Infrastruktūros posistemis

| 1. | ĮŽANGA |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Techninė taikymo sritis |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografinė taikymo sritis |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Šios TSS turinys |
| --- | --- |

1.3

| 2 | INFRASTRUKTŪROS SRITIES APIBRĖŽTIS IR (ARBA) TAIKYMO SRITIS |
| --- | --- |

2

| 2.1. | Infrastruktūros srities apibrėžtis |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Srities, kuriai taikoma ši TSS, funkcijos ir aspektai |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Nukreipti traukinį |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Išlaikyti traukinį |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Sudaryti sąlygas laisvai ir saugiai važiuoti traukiniui tam tikrame tūryje |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Sudaryti sąlygas keleiviams įlipti į stotyse stovinčius traukinius ir išlipti iš jų. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Užtikrinti saugą |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Tausoti aplinką |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Vykdyti traukinio techninę priežiūrą |
| --- | --- |

2.2.7

| 3. | ESMINIAI REIKALAVIMAI |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Bendroji dalis |
| --- | --- |

3.1

| 3.2. | Esminiai reikalavimai infrastruktūros sričiai |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1 | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Konkretūs infrastruktūros srities reikalavimai |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Esminių reikalavimų vykdymas infrastruktūros srities specifikacijomis. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Infrastruktūros srities dalys, atitinkančios esminius reikalavimus |
| --- | --- |

3.4

| 4. | INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIO APRAŠYMAS |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Įvadas |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkciniai ir techniniai srities reikalavimai |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Nominalioji bėgių vėžė |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Mažiausi infrastruktūros statinių artumo gabaritai |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Tarpukelės plotis |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Didžiausias nuolydis |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Bėgių kelio pokrypis |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas lygiame bėgių kelyje ir toliau viso maršruto iešmuose ir bėgių sankryžose |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Staigus išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumo pasikeitimas išsiskiriančių iešmų bėgių kelyje |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.9 | Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Apibrėžtis |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Konstrukcinės vertės |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Eksploatavimo vertės |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.10 | Bėgių kelio geometrinė kokybė ir atskirų defektų ribos |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Įvadas |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Sąvokų apibrėžtys |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.3 | Nedelsiamų veiksmų, įsikišimo ir įspėjimo ribos |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Nedelsiamų veiksmų riba |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.11 | Bėgio pokrypis |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Kontrolės priemonės ir blokavimas |
| --- | --- |

4.2.12.1

| 4.2.12.2 | Slankiosios kryžmių šerdys |
| --- | --- |

4.2.12.2

| 4.2.12.3 | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.12.3

| 4.2.13 | Bėgių kelio atsparumas |
| --- | --- |

4.2.13

| 4.2.13.1 | I kategorijos geležinkelių linijos |
| --- | --- |

4.2.13.1

| 4.2.13.2 | II ir III kategorijų geležinkelių linijos |
| --- | --- |

4.2.13.2

| 4.2.14 | Konstrukcijų eismo apkrovos |
| --- | --- |

4.2.14

| 4.2.14.1 | Vertikaliosios apkrovos |
| --- | --- |

4.2.14.1

| 4.2.14.2 | Dinaminė analizė |
| --- | --- |

4.2.14.2

| 4.2.14.3 | Išcentrinės jėgos |
| --- | --- |

4.2.14.3

| 4.2.14.4 | Skersinė geležinkelio kelio apkrova |
| --- | --- |

4.2.14.4

| 4.2.14.5 | Veiksmai dėl trinties ir stabdymo (išilginės apkrovos) |
| --- | --- |

4.2.14.5

| 4.2.14.6 | Išilginės jėgos, kylančios dėl bėgių kelio ir konstrukcijų sąveikos |
| --- | --- |

4.2.14.6

| 4.2.14.7 | Pravažiuojančių traukinių aerodinaminis poveikis geležinkelių linijos konstrukcijoms |
| --- | --- |

4.2.14.7

| 4.2.14.8 | EN1991-2:2003 reikalavimų taikymas |
| --- | --- |

4.2.14.8

| 4.2.15 | Bendras bėgių kelio standumas |
| --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.16

| 4.2.16.1 | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

4.2.16.1

| 4.2.16.2 | Stūmoklio efektas požeminėse stotyse |
| --- | --- |

4.2.16.2

| 4.2.17 | Šoninio vėjo poveikis |
| --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Elektrinės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Triukšmas ir vibracija |
| --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Peronai |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Patekimas į peroną |
| --- | --- |

4.2.20.1

| 4.2.20.2 | Naudingasis perono ilgis |
| --- | --- |

4.2.20.2

| 4.2.20.3 | Naudingasis perono plotis |
| --- | --- |

4.2.20.3

| 4.2.20.4 | Perono aukštis |
| --- | --- |

4.2.20.4

| 4.2.20.5 | Atstumas nuo bėgių kelio centro |
| --- | --- |

4.2.20.5

| 4.2.20.6 | Bėgių kelio išdėstymas išilgai perono |
| --- | --- |

4.2.20.6

| 4.2.20.7 | Apsauga nuo elektros šoko peronuose |
| --- | --- |

4.2.20.7

| 4.2.20.8 | Charakteristikos, susijusios su žmonių su judėjimo negalia prieiga |
| --- | --- |

4.2.20.8

| 4.2.21 | Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.21

| 4.2.22 | Prieiga arba įsibrovimas į geležinkelių linijos įrenginius |
| --- | --- |

4.2.22

| 4.2.23 | Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju |
| --- | --- |

4.2.23

| 4.2.23.1 | Laisvoji šoninė erdvė išilgai bėgių kelių |
| --- | --- |

4.2.23.1

| 4.2.23.2 | Avariniai praėjimo takai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.23.2

| 4.2.24 | Atstumo žyma |
| --- | --- |

4.2.24

| 4.2.25 | Atsarginiai bėgių keliai ir kitos labai mažo greičio vietos |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Ilgis |
| --- | --- |

4.2.25.1

| 4.2.25.2 | Nuolydis |
| --- | --- |

4.2.25.2

| 4.2.25.3 | Kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.25.3

| 4.2.26 | Stacionarioji traukinių priežiūros įranga |
| --- | --- |

4.2.26

| 4.2.26.1 | Tualeto nuotekos |
| --- | --- |

4.2.26.1

| 4.2.26.2 | Traukinio išorinio valymo įranga |
| --- | --- |

4.2.26.2

| 4.2.26.3 | Vandens perpylimo įranga |
| --- | --- |

4.2.26.3

| 4.2.26.4 | Smėlio perkrovimo įranga |
| --- | --- |

4.2.26.4

| 4.2.26.5 | Degalų pripildymas |
| --- | --- |

4.2.26.5

| 4.2.27 | Balasto išjudinimas oro srautu |
| --- | --- |

4.2.27

| 4.3 | Funkciniai ir techniniai sąsajų reikalavimai |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Sąsajos su geležinkelių riedmenų posistemiu |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Sąsaja su energijos posistemiu |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Sąsaja su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Sąsajos su eksploatavimo posistemiu |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Sąsajos su SGT TSS |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Eksploatavimo taisyklės |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Darbų vykdymas |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Pranešimai, perduodami geležinkelių įmonėms |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Darbininkų apsauga nuo aerodinaminio poveikio |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Techninės priežiūros taisyklės |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Techninės priežiūros planas |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Techninės priežiūros reikalavimai |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Profesinis išmanymas ir kvalifikacija |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sveikatos ir saugos darbe sąlygos |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Infrastruktūros registras |
| --- | --- |

4.8

| 5. | SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Apibrėžtis |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Naujoviški sprendimai |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Naujieji bėgių kelio sukomplektuoto bloko sprendimai |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.2 | Sudedamųjų dalių sąrašas |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sudedamųjų dalių veikimas ir specifikacijos |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Bėgis |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1 | Bėgio galvutės profilis |
| --- | --- |

5.3.1.1

| 5.3.1.2 | Konstrukcinė tiesinė masė |
| --- | --- |

5.3.1.2

| 5.3.1.3 | Plieno rūšis |
| --- | --- |

5.3.1.3

| 5.3.2 | Bėgio sąvaržos |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Bėgių kelio pabėgiai ir atramos |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Vandens pripylimo jungtis |
| --- | --- |

5.3.5

| 6. | SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS IR POSISTEMIŲ PATIKRA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Sąveikos sudedamosios dalys |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūros |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1 | Suderinamumas su posistemio reikalavimais. |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Suderinamumas su kitomis sąveikos sudedamosiomis dalimis ir posistemio sudedamosiomis dalimis, su kuriomis ši dalis, kaip numatoma, turės sąsajų. |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Suderinamumas su specifiniais techniniais reikalavimais |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | „Įprastos“, „neįprastos“ ir „naujoviškos“ sąveikos sudedamųjų dalių apibrėžimai |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3. | Įprastoms ir neįprastoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomos procedūros |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Naujoviškoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomos procedūros |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5 | Modulių taikymas |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimo metodai |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.6.1 | Kitų Bendrijos direktyvų reglamentuojamos sąveikos sudedamosios dalys |
| --- | --- |

6.1.6.1

| 6.1.6.2 | Tvirtinimo sistemos įvertinimas |
| --- | --- |

6.1.6.2

| 6.1.6.3 | Tipo įteisinimas pagal eksploatavimo patirtį (tinkamumą naudoti) |
| --- | --- |

6.1.6.3

| 6.2 | Infrastruktūros posistemis |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Rezervuota |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Naujoviški sprendimai |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Modulių taikymas |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.4.1 | SH2 modulio taikymas |
| --- | --- |

6.2.4.1

| 6.2.4.2 | G modulio taikymas |
| --- | --- |

6.2.4.2

| 6.2.5 | Techniniai sprendimai, kurie teikia pagrindą manyti, kad projektavimo etape bus pasiekta atitiktis |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.5.1 | Bėgių kelio atsparumo įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2 | Lygiavertiško kūgiškumo įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.5.2

| 6.2.6 | Ypatingieji atitikties įvertinimo reikalavimai |
| --- | --- |

6.2.6

| 6.2.6.1 | Minimalių infrastruktūros gabaritų įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.1

| 6.2.6.2 | Vėžės pločio vidurkio mažiausios vertės įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.2

| 6.2.6.3 | Bėgių kelio standumo įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.3

| 6.2.6.4 | Bėgių pokrypio įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.4

| 6.2.6.5 | Didžiausio slėgio kitimo tuneliuose įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.5

| 6.2.6.6 | Triukšmo ir vibracijos įvertinimas |
| --- | --- |

6.2.6.6

| 6.3 | Atitikties įvertinimas, kai greitis laikomas perėjimo kriterijumi |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Techninės priežiūros plano įvertinimas |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Techninės priežiūros posistemio įvertinimas |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Sąveikos sudedamosios dalys be EB deklaracijos |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Pereinamasis laikotarpis |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių turinčių posistemių, sertifikavimas pereinamuoju laikotarpiu |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.3.1 | Sąlygos |
| --- | --- |

6.6.3.1

| 6.6.3.2 | Pranešimas |
| --- | --- |

6.6.3.2

| 6.6.3.3 | Gyvavimo ciklo įgyvendinimas |
| --- | --- |

6.6.3.3

| 6.6.4 | Stebėjimo priemonės |
| --- | --- |

6.6.4

| 7. | INFRASTRUKTŪROS TSS ĮGYVENDINIMAS |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Šios TSS taikymas eksploatuotinoms greitųjų geležinkelių linijoms |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šios TSS taikymas jau eksploatuojamoms greitųjų geležinkelių linijoms |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Statinių klasifikavimas |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Civilinės statybos parametrai ir reikalavimai |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Bėgių kelio konstrukcijos parametrai ir charakteristikos |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Kitos įrangos ir techninės priežiūros įrenginių parametrai ir charakteristikos |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Greitis kaip perėjimo kriterijus |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.3. | Specifiniai atvejai |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Ypatingosios Vokietijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Ypatingosios Austrijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Ypatingosios Danijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Ypatingosios Ispanijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Ypatingosios Suomijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Ypatingosios Britanijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7. | Ypatingosios Graikijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.7.

| 7.3.8. | Ypatingosios Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelio tinklų savybės |
| --- | --- |

7.3.8.

| 7.3.9. | Ypatingosios Italijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.9.

| 7.3.10. | Ypatingosios Nyderlandų geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.10.

| 7.3.11. | Ypatingosios Portugalijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.11.

| 7.3.12. | Ypatingosios Švedijos tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.12.

| 7.3.13. | Ypatingosios Lenkijos geležinkelių tinklo savybės |
| --- | --- |

7.3.13.

| 7.4. | TSS persvarstymas |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Susitarimai |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Galiojantys susitarimai |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Būsimieji susitarimai |
| --- | --- |

7.5.2.

| A PRIEDAS | Infrastruktūros posistemio sudedamosios sąveikos dalys |
| --- | --- |

A PRIEDAS

| A.1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Vertinamos „įprastų“ sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos. |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | Vertinamos „naujų“ sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos |
| --- | --- |

A.3.

| B1 PRIEDAS | Infrastruktūros posistemio įvertinimas |
| --- | --- |

B1 PRIEDAS

| B1.1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

B1.1.

| B1.2. | Charakteristikos ir moduliai |
| --- | --- |

B1.2.

| B2 PRIEDAS | Techninės priežiūros posistemio vertinimas |
| --- | --- |

B2 PRIEDAS

| B2.1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

B2.1.

| B2.2. | Charakteristikos |
| --- | --- |

B2.2.

| C PRIEDAS | Atitikties vertinimo procedūros |
| --- | --- |

C PRIEDAS

| D PRIEDAS | Su infrastruktūros sritimi susijusios pozicijos, kurios turi būti įtrauktos į infrastruktūros registrą |
| --- | --- |

D PRIEDAS

| E PRIEDAS | Iešmų ir bėgių sankryžų diagrama |
| --- | --- |

E PRIEDAS

| F PRIEDAS | Bėgio profilis 60 E2 |
| --- | --- |

F PRIEDAS

| G PRIEDAS | (Rezervuotas) |
| --- | --- |

G PRIEDAS

| H PRIEDAS | Neišspręstų klausimų sąrašas |
| --- | --- |

H PRIEDAS

| I PRIEDAS | GG ip TSS naudojamos sąvokos |
| --- | --- |

I PRIEDAS

1.   ĮŽANGA

1.1   Techninė taikymo sritis

Šis TSS skirta infrastruktūros posistemiui ir transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos techninės priežiūros posistemio daliai. Jie įtraukti į Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, II priedo 1 dalyje pateiktą sąrašą.

Pagal direktyvos I priedą greitųjų geležinkelių linijos – tai:

| — | specialiai nutiestos greitųjų traukinių eismui skirtos geležinkelių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu, |
| --- | --- |

—

specialiai nutiestos greitųjų traukinių eismui skirtos geležinkelių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu,

| — | specialiai modernizuotos greitųjų traukinių eismui geležinkelių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu, |
| --- | --- |

—

specialiai modernizuotos greitųjų traukinių eismui geležinkelių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu,

| — | specialiai modernizuotos greitųjų traukinių eismui skirtos geležinkelių linijos, turinčios specialių savybių dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, kuriomis važiuojant greitis kiekvienu atveju turi būti pritaikytas; |
| --- | --- |

—

specialiai modernizuotos greitųjų traukinių eismui skirtos geležinkelių linijos, turinčios specialių savybių dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, kuriomis važiuojant greitis kiekvienu atveju turi būti pritaikytas;

Šioje TSS šios geležinkelių linijos suskirstytos atitinkamai į I, II ir III kategorijas.

1.2   Geografinė taikymo sritis

Šios TSS geografinė taikymo sritis – transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, I priede.

1.3   Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 5 straipsnio 3 dalį ši TSS:

| (a) | nurodo jos skirtą taikymo sritį (2 skyrius); |
| --- | --- |

(a)

nurodo jos skirtą taikymo sritį (2 skyrius);

| (b) | nustato pagrindinius reikalavimus infrastruktūros posistemiui (3 skyrius) ir jos sąsajas su kitais posistemiais (4 skyrius); |
| --- | --- |

(b)

nustato pagrindinius reikalavimus infrastruktūros posistemiui (3 skyrius) ir jos sąsajas su kitais posistemiais (4 skyrius);

| (c) | nustato funkcinius ir techninius reikalavimus, kuriuos turi atitikti posistemis ir jo sąsajas su kitais posistemiais (4 skyrius); |
| --- | --- |

(c)

nustato funkcinius ir techninius reikalavimus, kuriuos turi atitikti posistemis ir jo sąsajas su kitais posistemiais (4 skyrius);

| (d) | nustato sąveikos sudedamąsias dalis ir sąsajas, kurioms turi taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos pasiekti transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveiką (5 skyrius); |
| --- | --- |

(d)

nustato sąveikos sudedamąsias dalis ir sąsajas, kurioms turi taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos pasiekti transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveiką (5 skyrius);

| (e) | kiekvienu svarstomu atveju nurodo, kokios procedūros turi būti taikomos norint įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ar tinkamumą naudoti arba posistemių EB patikrai atlikti (6 skyrius); |
| --- | --- |

(e)

kiekvienu svarstomu atveju nurodo, kokios procedūros turi būti taikomos norint įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ar tinkamumą naudoti arba posistemių EB patikrai atlikti (6 skyrius);

| (f) | nurodo TSS įgyvendinimo strategiją (7 skyrius); |
| --- | --- |

(f)

nurodo TSS įgyvendinimo strategiją (7 skyrius);

| (g) | nurodo atitinkamo personalo profesinę kompetenciją ir sveikatos bei saugos darbe sąlygas, būtinas posistemiui veikti bei jo techninei priežiūrai atlikti ir TSS įgyvendinti (4 skyrius). |
| --- | --- |

(g)

nurodo atitinkamo personalo profesinę kompetenciją ir sveikatos bei saugos darbe sąlygas, būtinas posistemiui veikti bei jo techninei priežiūrai atlikti ir TSS įgyvendinti (4 skyrius).

Pagal Direktyvos 6 straipsnio 3 dalį kiekvienai TSS galima numatyti specifiniams atvejams skirtą nuostatą; jie yra nurodyti 7 skyriuje.

Šios TSS 4 skyriuje taip pat paskelbiamos pirmiau 1.1 ir 1.2 punktuose minėtos taikymo srities specifinės eksploatavimo ir techninės priežiūros taisyklės.

2.   INFRASTRUKTŪROS SRITIES APIBRĖŽTIS IR (ARBA) TAIKYMO SRITIS

2.1.   Infrastruktūros srities apibrėžtis

Ši TSS taikoma infrastruktūros sričiai, kurioje yra:

| — | struktūrinis infrastruktūros posistemis, |
| --- | --- |

—

struktūrinis infrastruktūros posistemis,

| — | techninės priežiūros eksploatacinio posistemio dalis, susijusi su infrastruktūros posistemiu, |
| --- | --- |

—

techninės priežiūros eksploatacinio posistemio dalis, susijusi su infrastruktūros posistemiu,

| — | geležinkelių riedmenų techninės priežiūros eksploatacinio posistemio stacionarieji įrenginiai, susiję su aptarnavimu (t. y. plovimo įrenginiais, smėlio ir vandens tiekimu; kuro papildymu ir stacionariųjų tualetų išmetamųjų įrenginių prijungimu) |
| --- | --- |

—

geležinkelių riedmenų techninės priežiūros eksploatacinio posistemio stacionarieji įrenginiai, susiję su aptarnavimu (t. y. plovimo įrenginiais, smėlio ir vandens tiekimu; kuro papildymu ir stacionariųjų tualetų išmetamųjų įrenginių prijungimu)

Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos struktūrinis infrastruktūros posistemį sudaro greitųjų geležinkelių linijos bėgių kelias, iešmai ir kryžmės, priklausantys 1 skyriuje nurodytai taikymo sričiai. Šie bėgių keliai – tai atitinkamos geležinkelių linijos ruožai, nustatyti infrastruktūros registre.

Struktūrinis infrastruktūros posistemis taip pat apima:

| — | inžinerinius statinius, kuriais sutvirtinamas ar apsaugomas geležinkelio kelias, |
| --- | --- |

—

inžinerinius statinius, kuriais sutvirtinamas ar apsaugomas geležinkelio kelias,

| — | inžinerinius geležinkelių linijos statinius ir civilinius inžinerinius statinius (įrenginius), kurie galėtų turėti įtakos geležinkelių sąveikai, |
| --- | --- |

—

inžinerinius geležinkelių linijos statinius ir civilinius inžinerinius statinius (įrenginius), kurie galėtų turėti įtakos geležinkelių sąveikai,

| — | keleivių peronus ir kitą stoties infrastruktūrą, kuri galėtų turėti įtakos geležinkelių sąveikai, |
| --- | --- |

—

keleivių peronus ir kitą stoties infrastruktūrą, kuri galėtų turėti įtakos geležinkelių sąveikai,

| — | aplinkai apsaugoti būtinas posistemio priemones, |
| --- | --- |

—

aplinkai apsaugoti būtinas posistemio priemones,

| — | priemones keleivių saugai užtikrinti sutrikus geležinkelių eismui |
| --- | --- |

—

priemones keleivių saugai užtikrinti sutrikus geležinkelių eismui

2.2   Srities, kuriai taikoma ši TSS, funkcijos ir aspektai

Infrastruktūros srities aspektai, susiję su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika, yra aprašyti toliau pagal jai skirtas funkcijas, kartu su priimtais, turinčiais su jomis ryšį, principais.

2.2.1   Nukreipti traukinį

Tiesus bėgių kelias

Tiesus bėgių kelias – tai mechaninė riedmenų kreipiamoji sistema, kurios charakteristikos yra tokios, kad Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkantys traukiniai tinkami važiuoti laikantis norimų eismo saugos reikalavimų ir tiksliai nurodytų parametrų.

Atstumas tarp dviejų bėgių ir ratų sankybis su bėgiais yra apibrėžtas, siekiant užtikrinti infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų posistemio suderinamumą.

Iešmai ir bėgių sankryžos

Iešmai ir bėgių sankryžos, kuriais keičiamas maršrutas, turi atitikti atitinkamas nustatytas tiesaus bėgių kelio specifikacijas ir funkcinius konstrukcijos matmenis, siekiant, kad būtų užtikrintas techninis suderinamumas su Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkančiais traukiniais.

Atsarginiai bėgių keliai

Atsarginiai bėgių keliai neturi atitikti visų tiesaus bėgių kelio charakteristikų; tačiau atsarginiai keliai turi atitikti specifinius reikalavimus, kaip nurodyta 4 skyriuje, siekiant užtikrinti techninį suderinamumą su Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkančiais.

2.2.2   Išlaikyti traukinį

Tiesus bėgių kelias, iešmai ir bėgių sankryžos

Jėgos, kuriomis geležinkelių riedmenys veikia bėgių kelią ir kurios lemia geležinkelių riedmenų apsaugos nuo nuvažiavimo nuo bėgių sąlygas, taip pat bėgių kelio savybės išlaikyti tų jėgų sukeliamas apkrovas, kyla vien tik ratams liečiant bėgius bei įjungus bet kokią susijusią stabdžių įrangą, kai tokie veiksmai vyksta tiesiogiai ant bėgių.

Šios jėgos apima vertikaliąsias, skersines ir išilgines jėgas.

Riedmens ir bėgių kelio mechaninės sąveikos veikiant kiekvienai iš šių trijų tipų jėgų vienas ar daugiau būdingų kriterijų apibrėžiami kaip ribos, kurių riedmuo negali viršyti, ir, atvirkščiai, kaip mažiausios apkrovos, kurias bėgių kelias turi būti tinkamas išlaikyti. Pagal Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 5 straipsnio 4 dalį šie kriterijai netrukdo pasirinkti didesnes kitų traukinių eismo atveju tinkamas ribines vertes. Šie būdingi riedmens ir bėgių kelio sąveikos saugos kriterijai yra sąsajos su geležinkelių riedmenų posistemiu.

Atraminės bėgių konstrukcijos

Be pirmiau nurodyto poveikio tiesiam bėgių keliui, iešmams ir bėgių sankryžoms, greitųjų geležinkelių eismas daro didelį poveikį geležinkelių tiltų dinaminėms ypatybėms, atsižvelgiant į geležinkelių riedmenų ašies apkrovų pasikartojimo dažnį, ir jie yra sąsaja su geležinkelių riedmenų posistemiu.

2.2.3   Sudaryti sąlygas laisvai ir saugiai važiuoti traukiniui tam tikrame tūryje

Statinių artumo gabaritas ir tarpukelės plotis

Statinių artumo gabaritu ir tarpukelės plotis dažniausiai apibrėžiamas atstumą tarp riedmenų kontūrų, srovės imtuvo bei geležinkelio kelio įrenginių ir tarp pačių riedmenų kontūrų pravažiuojant traukiniams. Be būtinųjų reikalavimų, užtikrinančių, kad riedmenys nepažeistų statinių artumo gabarito, pagal šias sąsajas nustatoma riedmenis ir stacionarius įrenginius abipusiškai veikiančių skersinių aerodinaminių jėgų kilmė.

Civiliniai inžineriniai statiniai ir geležinkelio kelio įrenginiai

Civiliniai inžineriniai statiniai ir geležinkelio kelio įrenginiai turi atitikti reikalavimus, susijusius su statinių artumo gabaritu.

Aerodinaminės jėgos, veikiančios kai kuriuos geležinkelio kelio įrenginius ir sukeliančios slėgio pokyčius tuneliuose, priklauso nuo traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, aerodinaminių savybių ir todėl atsiranda sąsajos su geležinkelių riedmenų posistemiu.

Slėgio pokyčiai, kurie keleivius veikia riedmenims važiuojant per tunelius, iš esmės priklauso nuo traukinio sąstato važiavimo greičio, jo skerspjūvio ploto, ilgio ir aerodinaminės formos bei tunelio ilgio ir skerspjūvio ploto. Jie yra ribojami leistinomis vertėmis, kurios nustatomos atsižvelgiant į keleivių sveikatą, ir todėl atsiranda sąsaja su geležinkelių riedmenų posistemiu.

2.2.4   Sudaryti sąlygas keleiviams įlipti į stotyse stovinčius traukinius ir išlipti iš jų.

Keleivių peronai

Infrastruktūros posistemis apima priemones, kuriomis i keleiviai gali pasinaudoti lipdami į traukinius: stočių peronus ir jų įrangą. Posistemio sąveika iš esmės yra susijusi su peronų aukščiu ir ilgiu, slėgio pokyčiais traukiniams pravažiuojant požemines stotis. Šios sudedamosios dalys yra susijusios su geležinkelių riedmenų posistemiu.

Žmonės su judėjimo negalia

Siekiant gerinti galimybes žmonėms su judėjimo negalia naudotis geležinkelių transportu, numatomos priemonės, kurios sudarytų geresnes sąlygas lengviau pasiekti viešąsias infrastruktūros zonas, ypač tas, kurios yra skirtos perono ir traukinio sąsajai, taip pat evakuacijos pavojingų situacijų atveju poreikiams tenkinti.

2.2.5   Užtikrinti saugą

Geležinkelių linijos sauga, geležinkelių riedmenų apsauga nuo įsibrovimo į juos ir apsauga nuo šoninio vėjo turi sąsają su geležinkelių riedmenų, kontrolės, valdymo ir signalizacijos, taip pat eksploatavimo posistemiais.

Taikymo sričiai taip pat priklauso priemonės, būtinos užtikrinti įrenginių stebėjimą ir jų techninę priežiūrą, laikantis pagrindinių reikalavimų.

Infrastruktūra turi turėti avarijų atvejams taikomas saugos priemones, skirtas stočių teritorijai ir bėgių keliui, kuriomis, kilus avarijoms, galėtų pasinaudoti asmenys.

2.2.6   Tausoti aplinką

Taikymo sričiai priklauso būtinos priemonės, skirtos aplinkai apsaugoti teritorijoje, kurioje yra infrastruktūra.

2.2.7   Vykdyti traukinio techninę priežiūrą

Taikymo sričiai priklauso stacionarieji įrenginiai, skirti geležinkelių riedmenims aptarnauti (t. y. plovimo įrenginiai, smėlio ir vandens tiekimas, kuro papildymas ir stacionariųjų tualetų išmetamųjų įrenginių prijungimas).

3.   ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1   Bendroji dalis

Pagal šios TSS taikymo sritį atitiktis specifikacijoms, aprašytoms:

| — | posistemių atveju – 4 skyriuje |
| --- | --- |

—

posistemių atveju – 4 skyriuje

| — | ir sąveikos sudedamųjų dalių atveju – 5 skyriuje, |
| --- | --- |

—

ir sąveikos sudedamųjų dalių atveju – 5 skyriuje,

kaip įrodyta teigiamais šio vertinimo rezultatais:

| — | sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti, |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti,

| — | ir posistemių tikrinimo, kaip aprašyta 6 skyriuje, |
| --- | --- |

—

ir posistemių tikrinimo, kaip aprašyta 6 skyriuje,

užtikrina atitinkamų esminių reikalavimų, nurodytų šios TSS 3.2 ir 3.3 skirsniuose, vykdymą.

Vis dėlto, jei daliai esminių reikalavimų taikomos nacionalinės taisykles dėl:

| — | TSS paskelbtų neišspręstų ir atidėtų klausimų, |
| --- | --- |

—

TSS paskelbtų neišspręstų ir atidėtų klausimų,

| — | Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 7 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos. |
| --- | --- |

—

Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 7 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos.

| — | specifinių atvejų, aprašytų šios TSS 7.3 skirsnyje, |
| --- | --- |

—

specifinių atvejų, aprašytų šios TSS 7.3 skirsnyje,

Atitinkamas atitikties vertinimas atliekamas laikantis procedūrų, už kurias atsakinga atitinkama valstybė narė.

Pagal Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, jos posistemiai ir jų sąveikos sudedamosios dalys turi atitikti direktyvos III priedo bendrosiose sąlygose nurodytus esminius reikalavimus.

3.2.   Esminiai reikalavimai infrastruktūros sričiai

Pagal Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, III priedą esminiai reikalavimai gali būti bendrojo pobūdžio ir taikomi visai transeuropinei greitųjų geležinkelių sistemai arba gali turėti kiekvienam posistemiui ir jo sudedamosioms dalims būdingus konkrečius požymius.

Esminiai reikalavimai, kaip apibrėžta direktyvos III priede, nurodomi toliau 3.2.1 ir 3.2.2 skirsniuose:

3.2.1   Bendrieji reikalavimai

Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, III priede pateikiami esminiaireikalavimai. Šiai TSS svarbūs bendrieji reikalavimai nurodomi toliau:

„1.1.   Sauga

| 1.1.1. | Saugai svarbios sudedamosios dalys, ypač susijusios su traukinių eismu, turi būti projektuojamos, gaminamos arba surenkamos, techniškai prižiūrimos ir tikrinamos taip, kad būtų užtikrintas tinklui nustatytus tikslus atitinkantis saugos lygis, įskaitant tuos, kurie nustatyti avarinėms situacijoms. |
| --- | --- |

1.1.1.

Saugai svarbios sudedamosios dalys, ypač susijusios su traukinių eismu, turi būti projektuojamos, gaminamos arba surenkamos, techniškai prižiūrimos ir tikrinamos taip, kad būtų užtikrintas tinklui nustatytus tikslus atitinkantis saugos lygis, įskaitant tuos, kurie nustatyti avarinėms situacijoms.

| 1.1.2. | Rato ir bėgio sąlyčio parametrai turi atitikti stabilumo reikalavimus siekiant užtikrinti saugų važiavimą didžiausiu leistinu greičiu. |
| --- | --- |

1.1.2.

Rato ir bėgio sąlyčio parametrai turi atitikti stabilumo reikalavimus siekiant užtikrinti saugų važiavimą didžiausiu leistinu greičiu.

| 1.1.3. | Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo poveikis saugai turi būti apribotas atitinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

1.1.3.

Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo poveikis saugai turi būti apribotas atitinkamomis priemonėmis.

| 1.1.4. | Projektuojant stacionariąją įrangą ir geležinkelių riedmenis bei tam tikslui pasirenkant medžiagas turi būti siekiama, kad, jeigu kiltų gaisras, būtų apribotas ugnies ir dūmų susidarymas, plitimas bei jų poveikis. |
| --- | --- |

1.1.4.

Projektuojant stacionariąją įrangą ir geležinkelių riedmenis bei tam tikslui pasirenkant medžiagas turi būti siekiama, kad, jeigu kiltų gaisras, būtų apribotas ugnies ir dūmų susidarymas, plitimas bei jų poveikis.

| 1.1.5. | Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai. |
| --- | --- |

1.1.5.

Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.

1.2.   Patikimumas ir tinkamumas

Su traukinių eismu susijusios stacionarių ar judamųjų sudedamųjų dalių stebėjimas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.

1.3.   Sveikata

| 1.3.1. | Medžiagos, kurios atsižvelgiant į jų naudojimo būdą, galėtų kelti pavojų turinčiųjų prieigą prie jų sveikatai, neturi būti naudojamos traukiniuose ir geležinkelio infrastruktūrose. |
| --- | --- |

1.3.1.

Medžiagos, kurios atsižvelgiant į jų naudojimo būdą, galėtų kelti pavojų turinčiųjų prieigą prie jų sveikatai, neturi būti naudojamos traukiniuose ir geležinkelio infrastruktūrose.

| 1.3.2. | Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui. |
| --- | --- |

1.3.2.

Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.

1.4.   Aplinkos apsauga

| 1.4.1. | Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos įrengimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį turi būti atsižvelgta projektuojant sistemą pagal galiojančias Bendrijos nuostatas. |
| --- | --- |

1.4.1.

Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos įrengimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį turi būti atsižvelgta projektuojant sistemą pagal galiojančias Bendrijos nuostatas.

| 1.4.2. | Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui. |
| --- | --- |

1.4.2.

Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.

| 1.4.3. | Geležinkelių riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderintos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, galinčiais sukelti trukdžiusi. |
| --- | --- |

1.4.3.

Geležinkelių riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderintos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, galinčiais sukelti trukdžiusi.

1.5.   Techninis suderinamumas

Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.

Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.“

3.2.2   Konkretūs infrastruktūros srities reikalavimai

Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, III priede pateikiami esminiai reikalavimai. Šiai TSS svarbūs konkretūs infrastruktūros, techninės priežiūros, aplinkos apsaugos ir eksploatavimo sričių reikalavimai nurodomi toliau:

„2.1   Infrastruktūros

| 2.1.1. | Sauga
  Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama į greitųjų geležinkelių linijų įrenginius.
  Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač stotyse, kurias traukiniai pravažiuoja dideliu greičiu.
  Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai kylantys pavojai (stabilumas, gaisras, galimybė patekti, evakuavimas, platformos ir kt.).
  Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose. |
| --- | --- |

2.1.1.

Sauga

Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama į greitųjų geležinkelių linijų įrenginius.

Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač stotyse, kurias traukiniai pravažiuoja dideliu greičiu.

Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai kylantys pavojai (stabilumas, gaisras, galimybė patekti, evakuavimas, platformos ir kt.).

Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.

2.5   Techninė priežiūra

| 2.5.1. | Sveikata
  Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centrų darbo tvarka, neturi kelti pavojaus žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

2.5.1.

Sveikata

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centrų darbo tvarka, neturi kelti pavojaus žmonių sveikatai.

| 2.5.2. | Aplinkos apsauga
  Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo poveikio artimai aplinkai dydžių. |
| --- | --- |

2.5.2.

Aplinkos apsauga

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo poveikio artimai aplinkai dydžių.

| 2.5.3. | Techninis suderinamumas
  Greitųjų traukinių techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad būtų galima atlikti su sauga, sveikata ir komfortu susijusius darbus visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti. |
| --- | --- |

2.5.3.

Techninis suderinamumas

Greitųjų traukinių techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad būtų galima atlikti su sauga, sveikata ir komfortu susijusius darbus visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti.

2.6.   Aplinka

| 2.6.1. | Sveikata
  Organizuojant transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos eismą turi būti laikomasi privalomųjų keliamo triukšmo apribojimų. |
| --- | --- |

2.6.1.

Sveikata

Organizuojant transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos eismą turi būti laikomasi privalomųjų keliamo triukšmo apribojimų.

| 2.6.2. | Aplinkos apsauga
  Normalios techninės būklės transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos organizuojamo traukinių eismo sukeliamas grunto vibracijos lygis turi būti toks, kad būtų priimtinas veikloms, kurių imamasi prie tokių geležinkelių, arba šalia infrastruktūros esančiai aplinkai |
| --- | --- |

2.6.2.

Aplinkos apsauga

Normalios techninės būklės transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos organizuojamo traukinių eismo sukeliamas grunto vibracijos lygis turi būti toks, kad būtų priimtinas veikloms, kurių imamasi prie tokių geležinkelių, arba šalia infrastruktūros esančiai aplinkai

2.7.   Eksploatavimas

| 2.7.1. | Sauga
  Tinklo eksploatavimo taisyklės turi būti susiejamos, o traukinių mašinistų bei brigadų kvalifikacija turi būti tokia, kad būtų užtikrintas saugus tarptautinis tinklo eksploatavimas.
  Eksploatavimo ir techninės priežiūros laiko tarpai, techninę priežiūrą atliekančio personalo mokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, nustatyta atitinkamų traukinius eksploatuojančių operatorių techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas saugos lygis. |
| --- | --- |

2.7.1.

Sauga

Tinklo eksploatavimo taisyklės turi būti susiejamos, o traukinių mašinistų bei brigadų kvalifikacija turi būti tokia, kad būtų užtikrintas saugus tarptautinis tinklo eksploatavimas.

Eksploatavimo ir techninės priežiūros laiko tarpai, techninę priežiūrą atliekančio personalo mokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, nustatyta atitinkamų traukinius eksploatuojančių operatorių techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas saugos lygis.

| 2.7.2. | Patikimumas ir tinkamumas
  Eksploatavimo ir techninės priežiūros periodai, techninę priežiūrą atliekančio personalo apmokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, kurią atitinkamus traukinius eksploatuojantys operatoriai yra nustatę techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas sistemos patikimumo ir tinkamumo lygis.“ |
| --- | --- |

2.7.2.

Patikimumas ir tinkamumas

Eksploatavimo ir techninės priežiūros periodai, techninę priežiūrą atliekančio personalo apmokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, kurią atitinkamus traukinius eksploatuojantys operatoriai yra nustatę techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas sistemos patikimumo ir tinkamumo lygis.“

3.3   Esminių reikalavimų vykdymas infrastruktūros srities specifikacijomis.

3.3.1   Sauga

Siekiant atitikties bendriesiems reikalavimams, infrastruktūra saugos lygio, atitinkančio tinklui nustatytus tikslus atžvilgiu, turi:

| — | būti tinkama traukinių eismui, jiems be rizikos nuvažiuoti nuo bėgių arba susidurti tarpusavyje arba su kitais geležinkelių riedmenimis ar stacionariomis kliūtimis, taip pat nesukelti nepriimtinos rizikos dėl arti esančio elektrinės traukos tiekimo šaltinio, |
| --- | --- |

—

būti tinkama traukinių eismui, jiems be rizikos nuvažiuoti nuo bėgių arba susidurti tarpusavyje arba su kitais geležinkelių riedmenimis ar stacionariomis kliūtimis, taip pat nesukelti nepriimtinos rizikos dėl arti esančio elektrinės traukos tiekimo šaltinio,

| — | būti atspari statinėms arba dinaminėms vertikaliosioms, skersinėms ir išilginėms apkrovoms, kurias sukelia traukiniai nurodytose bėgių kelio vietose, ir užtikrinti eksploatavimo charakteristikas, |
| --- | --- |

—

būti atspari statinėms arba dinaminėms vertikaliosioms, skersinėms ir išilginėms apkrovoms, kurias sukelia traukiniai nurodytose bėgių kelio vietose, ir užtikrinti eksploatavimo charakteristikas,

| — | būti tinkama `vykdyti įrenginių stebėjimą ir techninę priežiūrą, būtiną užtikrinti svarbių sudedamųjų dalių saugią būklę, |
| --- | --- |

—

būti tinkama `vykdyti įrenginių stebėjimą ir techninę priežiūrą, būtiną užtikrinti svarbių sudedamųjų dalių saugią būklę,

| — | būti iš medžiagų, kilus gaisrui neskleidžiančių kenksmingus dūmus; šis reikalavimais taikomas tik ribotos erdvės vietose esantiems infrastruktūros elementams (tuneliams, dengtoms iškasoms ir požeminėms stotims). |
| --- | --- |

—

būti iš medžiagų, kilus gaisrui neskleidžiančių kenksmingus dūmus; šis reikalavimais taikomas tik ribotos erdvės vietose esantiems infrastruktūros elementams (tuneliams, dengtoms iškasoms ir požeminėms stotims).

| — | užtikrinti, kad prie įrenginių, išskyrus peronų vietas, į kurias leidžiama patekti keleiviams, galėtų prieiti tik leidimą turintys darbuotojai, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad prie įrenginių, išskyrus peronų vietas, į kurias leidžiama patekti keleiviams, galėtų prieiti tik leidimą turintys darbuotojai,

| — | būti tokia, kad būtų galima kontroliuoti nepageidautinų asmenų arba riedmenų patekimo į geležinkelių infrastruktūros užimamą teritoriją riziką, |
| --- | --- |

—

būti tokia, kad būtų galima kontroliuoti nepageidautinų asmenų arba riedmenų patekimo į geležinkelių infrastruktūros užimamą teritoriją riziką,

| — | būti tokia, kad pagal įprastus reikalavimus eksploatuojant geležinkelių liniją keleiviams prieinamos vietos būtų numatytos pakankamu atstumu nuo bėgių kelio, kuriuo dideliu greičiu važiuoja traukiniai arba, siekiant sumažinti pavojų keleiviams, šios vietos būtų tinkamai atskirtos nuo bėgių kelio bei kad į jas būtų numatyti būtini privažiuojamieji keliai, kuriais keleivius būtų galima evakuoti, ypač požeminėse stotyse, |
| --- | --- |

—

būti tokia, kad pagal įprastus reikalavimus eksploatuojant geležinkelių liniją keleiviams prieinamos vietos būtų numatytos pakankamu atstumu nuo bėgių kelio, kuriuo dideliu greičiu važiuoja traukiniai arba, siekiant sumažinti pavojų keleiviams, šios vietos būtų tinkamai atskirtos nuo bėgių kelio bei kad į jas būtų numatyti būtini privažiuojamieji keliai, kuriais keleivius būtų galima evakuoti, ypač požeminėse stotyse,

| — | būti tokia, kad neįgalieji keleiviai galėtų pasinaudoti tinkamomis priemonėmis siekdami patekti į viešąsias ir (arba) evakuotis iš jų, |
| --- | --- |

—

būti tokia, kad neįgalieji keleiviai galėtų pasinaudoti tinkamomis priemonėmis siekdami patekti į viešąsias ir (arba) evakuotis iš jų,

| — | būti tokia, keleiviai negalėtų patekti į pavojingas zonas, jei greitasis traukinys sustoja nenumatytame kelyje, ne sustojimui skirtose geležinkelio stoties vietose, |
| --- | --- |

—

būti tokia, keleiviai negalėtų patekti į pavojingas zonas, jei greitasis traukinys sustoja nenumatytame kelyje, ne sustojimui skirtose geležinkelio stoties vietose,

| — | būti tinkama ilguose tuneliuose imtis specialiųjų apsaugos nuo gaisro priemonių, sušvelninti pasekmes, taip pat, kilus gaisrui, turi būti tinkama palengvinti keleivių evakavimą, |
| --- | --- |

—

būti tinkama ilguose tuneliuose imtis specialiųjų apsaugos nuo gaisro priemonių, sušvelninti pasekmes, taip pat, kilus gaisrui, turi būti tinkama palengvinti keleivių evakavimą,

| — | turėti įrangą, kuria būtų tiekiamas tinkamos kokybės smėlis. |
| --- | --- |

—

turėti įrangą, kuria būtų tiekiamas tinkamos kokybės smėlis.

Tinkamai atsižvelgta į galimas toliau nurodytų su sauga susijusių elementų veikimo sutrikimų pasekmes.

3.3.2   Patikimumas ir tinkamumas

Šiam reikalavimui įvykdyti saugos požiūriu svarbioms sąsajoms, kurių charakteristikos eksploatuojant sistemą gali pasikeisti, turi būti skiriamas didžiausias dėmesys stebėjimo ir techninės priežiūros planuose, apibūdinančiuose tų elementų stebėjimo ir tikslinimo sąlygas.

3.3.3   Sveikata

Šie bendrieji reikalavimai taikomi įvairių infrastruktūros posistemio elementų priešgaisrinei apsaugai. Atsižvelgiant į tai, kad infrastruktūrą sudarančių produktų (bėgių kelio ir civilinių inžinerinių statinių) šiluminis krūvis yra mažas, šis reikalavimas taikomas tik požeminiams objektams, į kuriuos žmonės patenka esant įprastam eksploatavimui. Dėl to produktams, kurie sudaro bėgių kelio ir civilinių inžinerinių statinių sąsajas, nenustatomi jokie reikalavimai, išskyrus šiuos specifinius infrastruktūros objektus.

Pastarajam turi būti taikomos Bendrijos direktyvos dėl sveikatos, paprastai taikomos inžineriniams statiniams, nepriklausomai nuo tų inžinerinių statinių sąsajos su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika.

Be atitikimo šiems bendriesiems reikalavimams, būtina riboti slėgio pokyčius, kuris gali daryti poveikį keleiviams ir geležinkelio darbuotojams traukiniui važiuojant tuneliais, dengtomis iškasomis ir per požemines stotis, taip pat oro srautus, požeminėse stotyse, galinčius daryti poveikį keleiviams,; peronuose ir požeminių stočių vietose, į kurias leidžiama patekti keleiviams, turi būti pašalintas elektros smūgio pavojus.

| — | Todėl turi būti imtasi priemonių, tinkamai pasirenkant atitinkamų statinių angų skerspjūvį arba naudojant pagalbinius įrenginius, kad būtų laikomasi sveikatos kriterijaus, grindžiamo didžiausiu slėgio pokyčiu, patiriamu tunelyje pravažiuojant traukiniui. |
| --- | --- |

—

Todėl turi būti imtasi priemonių, tinkamai pasirenkant atitinkamų statinių angų skerspjūvį arba naudojant pagalbinius įrenginius, kad būtų laikomasi sveikatos kriterijaus, grindžiamo didžiausiu slėgio pokyčiu, patiriamu tunelyje pravažiuojant traukiniui.

| — | Požeminėse stotyse turi būti imtasi priemonių statybinėms ypatybėms, kuriomis sumažinami gretimų tunelių sukeliami slėgio pokyčiai, įdiegti arba pagalbiniams įrenginiams, oro srautų greitį mažinantiems iki žmonėms priimtinų verčių, panaudoti. |
| --- | --- |

—

Požeminėse stotyse turi būti imtasi priemonių statybinėms ypatybėms, kuriomis sumažinami gretimų tunelių sukeliami slėgio pokyčiai, įdiegti arba pagalbiniams įrenginiams, oro srautų greitį mažinantiems iki žmonėms priimtinų verčių, panaudoti.

Turi būti imtasi priemonių, kad keleiviams prieinamose vietose būtų pašalinta neleistina elektros smūgio rizika.

Jei tai yra techninės priežiūros posistemio stacionarioji įranga, galima laikyti, kad šie esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu įrodoma, jog tie įrenginiai atitinka nacionalinius teisės aktus.

3.3.4   Aplinkos apsauga

Vertinant projektų poveikį aplinkai dėl specialiai greitiesiems geležinkelių riedmenims pastatytos geležinkelių linijos projekto arba modernizuojant geležinkelių liniją, ją pritaikant greitiesiems geležinkelių riedmenims, turi būti atsižvelgiama į traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, charakteristikas.

Jei tai yra techninės priežiūros posistemio stacionarioji įranga, galima laikyti, kad šie pagrindiniai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu įrodoma, jog tie įrenginiai atitinka nacionalinius teisės aktus.

3.3.5   Techninis suderinamumas

Kad būtų įvykdytas šis reikalavimas, turi būti laikomasi šių sąlygų:

| — | nustatomi tokie Europos tinklo, kuriame užtikrinama sudedamųjų dalių sąveika, geležinkelių linijų statinių artumo gabaritai, atstumas tarp bėgių kelio centrų, bėgių kelio tiesinimas, bėgių kelio vėžė, didžiausias nuolydis bei keleivių peronų ilgis bei aukštis, kad būtų užtikrintas abipusis geležinkelių linijų suderinamumas ir suderinamumas su sąveikai užtikrinti tinkamais geležinkelių riedmenimis, |
| --- | --- |

—

nustatomi tokie Europos tinklo, kuriame užtikrinama sudedamųjų dalių sąveika, geležinkelių linijų statinių artumo gabaritai, atstumas tarp bėgių kelio centrų, bėgių kelio tiesinimas, bėgių kelio vėžė, didžiausias nuolydis bei keleivių peronų ilgis bei aukštis, kad būtų užtikrintas abipusis geležinkelių linijų suderinamumas ir suderinamumas su sąveikai užtikrinti tinkamais geležinkelių riedmenimis,

| — | įranga, kuri ateityje gali būti reikalinga, kad ne greitųjų geležinkelių traukiniai galėtų važiuoti transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelių linijomis, turi nekliudyti traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, eismui, |
| --- | --- |

—

įranga, kuri ateityje gali būti reikalinga, kad ne greitųjų geležinkelių traukiniai galėtų važiuoti transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelių linijomis, turi nekliudyti traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, eismui,

| — | infrastruktūros elektrinės charakteristikos turi būti suderinamos su naudojamomis elektrifikavimo ir kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemomis. |
| --- | --- |

—

infrastruktūros elektrinės charakteristikos turi būti suderinamos su naudojamomis elektrifikavimo ir kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemomis.

Stacionariųjų įrenginių, skirtų traukiniams aptarnauti, charakteristikos turi būti suderinamos Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

3.4   Infrastruktūros srities dalys, atitinkančios esminius reikalavimus

Lentelėje toliau simboliu „X“ pažymėti pagrindiniai reikalavimai, kuriuos atitinka 4 ir 5 skyriuose nurodyti reikalavimai.

| Infrastruktūros srities elementas | Nuoroda | Sauga
  (1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1) | Patikimumas ir tinkamumas
  (1.2, 2.7.2) (1) | Sveikata
  (1.3, 2.5.1) (1) | Aplinkos apsauga
  (1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1) | Techninis suderinamumas
  (1.5, 2.5.3) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominalioji bėgių vėžė | 4.2.2 | | | | | X |
| Mažiausi infrastruktūros statinių artumo gabaritai | 4.2.3 | X | | | | X |
| Tarpukelės plotis | 4.2.4 | | | | | X |
| Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai | 4.2.5 | | | | | X |
| Mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys | 4.2.6 | X | | | | X |
| Išorinio bėgio pakyla kreivėse | 4.2.7 | X | X | | | |
| Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas | 4.2.8 | X | | | | X |
| Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse | 4.2.9 | X | | | | X |
| Bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams | 4.2.10 | X | X | | | |
| Bėgių kelio/Bėgio pokrypis | 4.2.11 | X | | | | X |
| Bėgio galvutės profilis | 5.3.1 | X | | | | X |
| Iešmai ir bėgių sankryžos | 4.2.12 – 5.3.4 | X | X | | | X |
| Bėgių kelio atsparumas smūgiui | 4.2.13 — | X | | | | |
| Geležinkelių eismo apkrovos statiniams | 4.2.14 | X | | | | |
| Bendrasis bėgių kelio standumas | 4.2.15 – 5.3.2 | | | | | X |
| Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose | 4.2.16 | | | X | | |
| Šoninio vėjo poveikis | 4.2.17 | X | | | | |
| Elektrinės charakteristikos | 4.2.18 | X | | | | X |
| Triukšmas ir vibracijos | 4.2.19 | | | X | X | |
| Peronai | 4.2.20 | X | X | X | | X |
| Priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose | 4.2.21 | X | | X | | |
| Prieiga prie geležinkelių linijos įrenginių ir įsibrovimas į juos | 4.2.22 | X | | | | |
| Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju | 4.2.23 | X | | X | | |
| Atsarginis bėgių kelias ir kiti ruožai, kuriais važiuojama labai lėtai | 4.2.25 | | | | | X |
| Stacionarioji traukinių parangos įranga | 4.2.26 | X | X | X | X | X |
| Balasto išjudinimas oro srautu | 4.2.27 | X | X | X | | X |
| Darbų priėmimas, vykdymas | 4.4.1 | | X | | | |
| Darbuotojų apsauga nuo aerodinaminio poveikio | 4.4.3 | X | | | | |
| Techninės priežiūros taisyklės | 4.5 | | X | X | X | |
| Profesinė kompetencija | 4.6 | X | X | | | X |
| Sveikatos ir saugos darbe sąlygos | 4.7 | X | X | X | | |

Infrastruktūros srities elementas

Nuoroda

Sauga

(1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1)

1

Patikimumas ir tinkamumas

(1.2, 2.7.2) (1)

1

Sveikata

(1.3, 2.5.1) (1)

1

Aplinkos apsauga

(1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1)

1

Techninis suderinamumas

(1.5, 2.5.3) (1)

1

Nominalioji bėgių vėžė

4.2.2

X

Mažiausi infrastruktūros statinių artumo gabaritai

4.2.3

X

X

Tarpukelės plotis

4.2.4

X

Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai

4.2.5

X

Mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys

4.2.6

X

X

Išorinio bėgio pakyla kreivėse

4.2.7

X

X

Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas

4.2.8

X

X

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse

4.2.9

X

X

Bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams

4.2.10

X

X

Bėgių kelio/Bėgio pokrypis

4.2.11

X

X

Bėgio galvutės profilis

5.3.1

X

X

Iešmai ir bėgių sankryžos

4.2.12 – 5.3.4

X

X

X

Bėgių kelio atsparumas smūgiui

4.2.13 —

X

Geležinkelių eismo apkrovos statiniams

4.2.14

X

Bendrasis bėgių kelio standumas

4.2.15 – 5.3.2

X

Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose

4.2.16

X

Šoninio vėjo poveikis

4.2.17

X

Elektrinės charakteristikos

4.2.18

X

X

Triukšmas ir vibracijos

4.2.19

X

X

Peronai

4.2.20

X

X

X

X

Priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose

4.2.21

X

X

Prieiga prie geležinkelių linijos įrenginių ir įsibrovimas į juos

4.2.22

X

Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju

4.2.23

X

X

Atsarginis bėgių kelias ir kiti ruožai, kuriais važiuojama labai lėtai

4.2.25

X

Stacionarioji traukinių parangos įranga

4.2.26

X

X

X

X

X

Balasto išjudinimas oro srautu

4.2.27

X

X

X

X

Darbų priėmimas, vykdymas

4.4.1

X

Darbuotojų apsauga nuo aerodinaminio poveikio

4.4.3

X

Techninės priežiūros taisyklės

4.5

X

X

X

Profesinė kompetencija

4.6

X

X

X

Sveikatos ir saugos darbe sąlygos

4.7

X

X

X

4.   INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIO APRAŠYMAS

4.1   Įvadas

Transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, ir, kurios dalys yra infrastruktūros ir techninės priežiūros posistemiai, yra integruota sistema, kurios darna turi būti patikrinta, siekiant užtikrinti sistemos sąveiką, laikantis esminių reikalavimų.

Direktyvos 5 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad „TSS netrukdo valstybėms narėms priimti sprendimų dėl naujų arba modernizuotų infrastruktūrų, kurios būtinos kitokiems traukiniams eksploatuoti, naudojimo“.

Todėl projektuojant naują arba modernizuojamą greitųjų geležinkelių liniją turėtų būti atsižvelgiama į kitus traukinius, kuriems gali būti leista važinėti geležinkelių linija.

Geležinkelių riedmenys, atitinkantys Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, turi būti tinkami važiuoti bėgių keliu, atitinkančiu šioje TSS nurodytas ribines vertes.

Šioje TSS nurodytų ribinių verčių nesiekiama nustatyti kaip įprastų projekto verčių. Tačiau projekto vertės turi atitikti šioje TSS nurodytas ribines vertes.

Posistemio ir jo sąsajų funkcinėse ir techninėse specifikacijose, aprašytose 4.2 ir 4.3 skirsniuose, nenustatomas tam tikrų technologijų arba techninių sprendimų naudojimas, išskyrus, kai tai yra visiškai būtina transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo sąveikai. Tačiau novatoriškiems sąveikos sprendimams gali prireikti naujų specifikacijų ir (arba) naujų vertinimo metodų. Siekiant sudaryti sąlygas technologinėms naujovėms, šios specifikacijos ir vertinimo metodai rengiami vykdant 6.2.3 skirsnyje aprašytą procesą.

4.2   Funkciniai ir techniniai srities reikalavimai

4.2.1   Bendrosios nuostatos

Infrastruktūros sritį apibūdinantys elementai:

| — | nominalioji bėgių vėžė (4.2.2 punktas) |
| --- | --- |

—

nominalioji bėgių vėžė (4.2.2 punktas)

| — | mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas (4.2.3 punktas), |
| --- | --- |

—

mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas (4.2.3 punktas),

| — | tarpukelės plotis (4.2.4 punktas), |
| --- | --- |

—

tarpukelės plotis (4.2.4 punktas),

| — | didžiausi pakilimai ir nuolydžiai (4.2.5 punktas), |
| --- | --- |

—

didžiausi pakilimai ir nuolydžiai (4.2.5 punktas),

| — | mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys (4.2.6 punktas), |
| --- | --- |

—

mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys (4.2.6 punktas),

| — | išorinio bėgio pakyla kreivėse (4.2.7 punktas), |
| --- | --- |

—

išorinio bėgio pakyla kreivėse (4.2.7 punktas),

| — | išorinio bėgio pakylos bėgių kelio kreivėje nepakankamumas (4.3.3.8 punktas), |
| --- | --- |

—

išorinio bėgio pakylos bėgių kelio kreivėje nepakankamumas (4.3.3.8 punktas),

| — | rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (4.3.3.9 punktas), |
| --- | --- |

—

rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (4.3.3.9 punktas),

| — | bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams (4.2.10 punktas), |
| --- | --- |

—

bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams (4.2.10 punktas),

| — | bėgių kelio pokrypis (4.2.11 punktas), |
| --- | --- |

—

bėgių kelio pokrypis (4.2.11 punktas),

| — | bėgio galvutės profilis (5.3.1 punktas), |
| --- | --- |

—

bėgio galvutės profilis (5.3.1 punktas),

| — | iešmai ir bėgių sankryžos (4.2.12 punktas). |
| --- | --- |

—

iešmai ir bėgių sankryžos (4.2.12 punktas).

| — | bėgių kelio atsparumas smūgiui (4.2.13 punktas) |
| --- | --- |

—

bėgių kelio atsparumas smūgiui (4.2.13 punktas)

| — | geležinkelių eismo apkrovos statiniams (4.2.14 punktas), |
| --- | --- |

—

geležinkelių eismo apkrovos statiniams (4.2.14 punktas),

| — | bendrasis bėgių kelio standumas (4.2.15 punktas), |
| --- | --- |

—

bendrasis bėgių kelio standumas (4.2.15 punktas),

| — | didžiausias slėgio pokytis tuneliuose (4.2.16 punktas), |
| --- | --- |

—

didžiausias slėgio pokytis tuneliuose (4.2.16 punktas),

| — | šoninių vėjų poveikis (4.2.17 punktas). |
| --- | --- |

—

šoninių vėjų poveikis (4.2.17 punktas).

| — | elektrinės charakteristikos (4.2.18 punktas), |
| --- | --- |

—

elektrinės charakteristikos (4.2.18 punktas),

| — | triukšmas ir vibracijos (4.2.19 punktas). |
| --- | --- |

—

triukšmas ir vibracijos (4.2.19 punktas).

| — | peronai (4.2.20 punktas), |
| --- | --- |

—

peronai (4.2.20 punktas),

| — | priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose (4.2.21 punktas) |
| --- | --- |

—

priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose (4.2.21 punktas)

| — | prieiga prie geležinkelių linijos įrenginių ir įsibrovimas į juos (4.2.22 punktas), |
| --- | --- |

—

prieiga prie geležinkelių linijos įrenginių ir įsibrovimas į juos (4.2.22 punktas),

| — | laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju (4.2.23 punktas) |
| --- | --- |

—

laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju (4.2.23 punktas)

| — | atstumo rodyklės (4.2.24 punktas) |
| --- | --- |

—

atstumo rodyklės (4.2.24 punktas)

| — | atsarginio bėgių kelio ir kitų ruožų, kuriais važiuojama labai lėtai, ilgis (4.2.25 punktas) |
| --- | --- |

—

atsarginio bėgių kelio ir kitų ruožų, kuriais važiuojama labai lėtai, ilgis (4.2.25 punktas)

| — | stacionarioji traukinių parangos įranga (4.2.26 punktas) |
| --- | --- |

—

stacionarioji traukinių parangos įranga (4.2.26 punktas)

| — | balasto išjudinimas oro srautu (4.2.27 punktas) |
| --- | --- |

—

balasto išjudinimas oro srautu (4.2.27 punktas)

| — | techninės priežiūros taisyklės (4.5 punktas) |
| --- | --- |

—

techninės priežiūros taisyklės (4.5 punktas)

Reikalavimai, kuriuos turi atitikti infrastruktūros sritį apibūdinantys elementai, turi bent jau atitikti eksploatacinių charakteristikų lygius, nustatytus kiekvienai toliau nurodytai transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelių linijos kategorijai:

| — | I kategorija: greitųjų geležinkelių linijos, nutiestos specialiai traukiniams važiuoti paprastai 250 km/h arba didesniu greičiu, |
| --- | --- |

—

I kategorija: greitųjų geležinkelių linijos, nutiestos specialiai traukiniams važiuoti paprastai 250 km/h arba didesniu greičiu,

| — | II kategorija: specialiai modernizuotos greitųjų geležinkelių linijos, pritaikytos traukiniams važiuoti maždaug 200 km/h greičiu, |
| --- | --- |

—

II kategorija: specialiai modernizuotos greitųjų geležinkelių linijos, pritaikytos traukiniams važiuoti maždaug 200 km/h greičiu,

| — | III kategorija: specialiai modernizuotos arba nutiestos specialiai traukiniams važiuoti dideliu greičiu, greitųjų geležinkelių linijos, kurioms būdingos ypatingos savybės, kurias lemia topografiniai, reljefo arba miesto planavimo apribojimai ir kuriose greitis turi būti pritaikytas kiekvienu atveju; |
| --- | --- |

—

III kategorija: specialiai modernizuotos arba nutiestos specialiai traukiniams važiuoti dideliu greičiu, greitųjų geležinkelių linijos, kurioms būdingos ypatingos savybės, kurias lemia topografiniai, reljefo arba miesto planavimo apribojimai ir kuriose greitis turi būti pritaikytas kiekvienu atveju;

Visų kategorijų geležinkelių linijos turi būti tinkamos važiuoti traukiniams, kurių ilgis – 400 metrų ir didžiausia masė –1 000 tonų.

Eksploatacinių parametrų lygmenys yra apibūdinami didžiausiu leistinu greičiu geležinkelių linijos ruože, kuriuo leidžiama važiuoti greitiesiems traukiniams, atitinkantiems Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Šie eksploatacinių parametrų lygmenys yra aprašyti tolesnėse pastraipose kartu su visomis ypatingomis sąlygomis, kurias kiekvienu atveju leidžiama taikyti atitinkamiems parametrams ir sąsajoms. Nurodytos parametrų vertės galioja tik iki didžiausio greičio (350 km/h).

Visi šioje TSS nurodyti eksploatacinių parametrų lygmenys ir reikalavimai yra skirti standartinės Europos vėžės bėgių keliui, kaip nustatyta 4.2.2 punkte šią TSS atitinkančioms geležinkelių linijoms.

Nurodyti geležinkelių linijų, kurios priskiriamos specifiniams atvejams, įskaitant geležinkelių linijas skirtas kitai bėgių vėžei, eksploatacinių parametrų lygmenys yra aprašyti 7.3 punkte.

Šie eksploatacinių parametrų lygiai yra aprašyti įprastomis posistemio eksploatavimo sąlygomis ir esant tokiai posistemio būklei, kuri susidaro atliekant techninės priežiūros darbus. Atliktų pertvarkomųjų darbų arba atliekamų didelės apimties techninės priežiūros darbų, dėl kurių posistemio parametrams galėtų prireikti taikyti laikinąsias išlygas, padariniai, jeigu jų būtų, aptariami 4.5 punkte.

Greitųjų geležinkelių eksploatacines charakteristikas taip pat galima pagerinti specialiomis sistemomis, pvz., pakreipiančiomis geležinkelių riedmens kėbulą. Leidžiama taikyti specialias sąlygas, kad būtų galima eksploatuoti tokius traukinius, jeigu jomis nenustatomi apribojimai greitųjų geležinkelių traukiniams, kurių kėbulai nepritaikyti, kad juos būtų galima pakreipti. Tokių sąlygų taikymas nurodomas Infrastruktūros registre.

4.2.2   Nominalioji bėgių vėžė

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Nominalioji bėgių vėžė yra 1 435 mm.

4.2.3   Mažiausi infrastruktūros statinių artumo gabaritai

Infrastruktūra turi būti statoma taip, kad būtų užtikrintas saugus neužstatytas plotas traukiniams, atitinkantiems Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, važiuoti.

Mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas yra apibrėžiamas pagal nustatytą skersinį tūrį, kuriame turi nebūti arba patekti kliūčių. Šis tūris yra nustatomas pagal etaloninį kinematinį profilį ir atsižvelgiant į antžeminio elektros perdavimo kabelio gabaritą ir apatinių dalių gabaritus.

Atitinkami kinematiniai profiliai yra nurodyti Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Belaukdamas, kol bus paskelbti suderintieji EN standartai, susiję su gabaritais, infrastruktūros valdytojas išsamiai nurodo susijusias taisykles, taikomas mažiausiam infrastruktūros statinių artumo gabaritui nustatyti.

I kategorijos geležinkelių linijos

Projektuojant visos kliūtys (inžineriniai statiniai, elektros energijos tiekimo ir signalizacijos įranga) turi atitikti šiuos reikalavimus:

| — | mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas nurodyta pagal GC etaloninį kinematinį profilį ir mažiausią infrastruktūros apatinių dalių gabaritą, kurie abu yra aprašyti Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS. |
| --- | --- |

—

mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas nurodyta pagal GC etaloninį kinematinį profilį ir mažiausią infrastruktūros apatinių dalių gabaritą, kurie abu yra aprašyti Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Greitųjų geležinkelių energijos TSS nurodomi srovės imtuvo gabarito ir elektros izoliacijos gabarito reikalavimai.

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Esamų greitųjų geležinkelių linijų, modernizuotų greitųjų geležinkelių traukiniams važiuoti geležinkelių linijų ir jų jungiamųjų linijų mažiausias naujų statinių infrastruktūros statinių artumo gabaritas nustatomas pagal GC etaloninį kinematinį profilį.

Atliekant pertvarkomuosius darbus, mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas nustatomas pagal GC etaloninį kinematinį profilį, jei ekonominiu tyrimu įrodomi tokios investicijos privalumai. Jei ne, infrastruktūros statinių artumo gabaritą leidžiama nustatyti pagal GB etaloninį kinematinį profilį, jei tai įmanoma atsižvelgiant į ekonomines sąlygas arba gali būti paliktas mažesnis statinių artumo gabaritas .Perkančiosios organizacijos arba infrastruktūros valdytojo atliktame ekonominiame tyrime turi būti atsižvelgta į numatomas išlaidas ir naudą, kuri būtų gauta, jeigu šias TSS atitinkančiose geležinkelių linijose, sujungtose su atitinkama geležinkelių linija, statinių artumo gabaritas būtų padidintas.

Infrastruktūros valdytojas Infrastruktūros registre nurodo kinematinį profilį, taikomą kiekviename geležinkelių linijos ruože.

Greitųjų geležinkelių energijos TSS nurodomi srovės imtuvo gabarito ir elektros izoliacijos gabarito reikalavimai.

4.2.4   Tarpukelės plotis

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Projektuojant mažiausias greitųjų geležinkelių eismui nutiestų ar modernizuotų geležinkelių linijų tarpukelės plotis nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje:

| Didžiausias leidžiamas traukinių, atitinkančių su Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, greitis | Mažiausias tarpukelės plotis |
| --- | --- |
| V<= 230 km/h | Jei < 4,00 m, nustatoma pagal etaloninį kinematinį profilį (4.2.3 punktas) |
| 230 km/h < V <= 250 km/h | 4,00 m |
| 250 < V ≤ 350 km/h | 4,20 m |
| V > 300 km/h: | 4,50 m |

Didžiausias leidžiamas traukinių, atitinkančių su Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, greitis

Mažiausias tarpukelės plotis

V<= 230 km/h

Jei < 4,00 m, nustatoma pagal etaloninį kinematinį profilį (4.2.3 punktas)

230 km/h < V <= 250 km/h

4,00 m

250 < V ≤ 350 km/h

4,20 m

V > 300 km/h:

4,50 m

Jei riedmenys yra vienas į kitą pasvirę dėl išorinio bėgio pakylos kreivėse, remiantis skirsnyje 4.2.3 reikalaujamomis susijusiomis taisyklėmis pridedamas tinkamas papildomas atstumas.

Tarpukelės plotį galima padidinti, pvz., norint eksploatuoti traukinius, neatitinkančius Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, dėl patogumo poreikių ar techninės priežiūros darbų.

4.2.5   Didžiausias nuolydis

I kategorijos geležinkelių linijos

Projektuojant leidžiami 35 mm/m pagrindinio bėgių kelio nuolydžiai, jei laikomasi šių „kontūro“ reikalavimų:

| — | daugiau negu 10 km vidutinis judančio profilio nuolydis yra mažesnis arba lygus 25 mm/m, |
| --- | --- |

—

daugiau negu 10 km vidutinis judančio profilio nuolydis yra mažesnis arba lygus 25 mm/m,

| — | didžiausias 35 mm/m ištisinio nuolydžio ilgis neviršija 6 000 m. |
| --- | --- |

—

didžiausias 35 mm/m ištisinio nuolydžio ilgis neviršija 6 000 m.

Pagrindinio bėgių kelio, kertančio keleivių peronus, nuolydžiai yra neviršija 2,5 mm/m.

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Šiose geležinkelių linijose nuolydžiai paprastai yra mažesni už numatomoms tiesti greitųjų geležinkelių linijoms leidžiamas vertes. Modernizuojant geležinkelių linijas, siekiant jas pritaikyti traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, eksploatavimui, turėtų būti laikomasi pirmiau nurodytų geležinkelių linijų nuolydžių verčių, išskyrus tą atvejį, jeigu, dėl ypatingų vietos sąlygų reikia taikyti didesnes vertes; tuo atveju priimtinos nuolydžių vertės turi būti nustatomos atsižvelgiant į traukiamų arba stabdomų geležinkelių riedmenų ribines charakteristikas, kaip apibrėžta Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Renkantis didžiausią nuolydžio vertę, atsižvelgiama į visose sąveikai užtikrinti tinkamose geležinkelių linijose numatomą traukinių, neatitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, eksploatavimą, kuriems gali būti leista važiuoti geležinkelių linija, taikant direktyvos 5 straipsnio 4 dalį..

4.2.6   Mažiausias kreivės spindulys

Projektuojant greitųjų geležinkelių eismui skirtas geležinkelių linijas būti pasirenkamas toks mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys, kad nagrinėjamai bėgių kelio kreivei nustatytas išorinio bėgio pakylos nepakankamumas, kai važiuojama didžiausiu geležinkelių linijoje planuotu greičiu, neviršytų šios TSS 4.2.8 punkte nurodytų verčių.

4.2.7   Bėgių kelio pokrypis

Bėgių kelio pokrypis – tai didžiausias išorinių ir vidinių bėgių aukščio skirtumas, matuojamas geležinkelio galvutės paviršiaus centre (mm). Jei vertė nustatoma milimetrais, ji priklauso nuo gabarito; jei vertė nustatoma laipsniais, nuo gabarito nėra ji nepriklauso.

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Projektinis pokrypis yra ne didesnis nei 180 mm.

Eksploatuojamuose bėgių keliuose leidžiamas ±20 mm nuokrypis nuo „tvarkingos techninės būklės“ etalono, esant didžiausiam 190 mm pokrypiui. Šią projektinę vertę galima padidinti daugiausiai iki 200 mm, jeigu tai yra tik keleivinių traukinių eismui skirti bėgių keliai.

Šio elemento techninės priežiūros atlikimo reikalavimams taikomos 4.5 punkto (Techninės priežiūros planas) nuostatos dėl leistinųjų eksploatavimo nuokrypių.

4.2.8   Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas

Kreivėse išorinio bėgio pakylos nepakankamumas yra milimetrais išreikštas skirtumas tarp padėto išorinio bėgio pakylos kreivėse ir riedmens pusiausvyros bėgio, esant konkrečiam nustatytam greičiui.

Šios specifikacijos taikytinos vardinio bėgių kelio vėžės pločio sąveikos geležinkelių linijoms, kaip apibrėžta šios TSS 4.2.2 punkte.

4.2.8.1   Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas lygiame bėgių kelyje ir toliau viso maršruto iešmuose ir bėgių sankryžose

| | Geležinkelių linijos kategorija |
| --- | --- |
| | I (a) kategorija | II kategorija | III kategorija |
| | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Greičio diapazonas (km/h) | Normali ribinė vertė (mm) | Didžiausia ribinė vertė (mm) | Didžiausia ribinė vertė (mm) | Didžiausia ribinė vertė (mm) |
| V ≤ 160 | 160 | 180 | 160 | 180 |
| 160 < V ≤ 200 | 140 | 165 | 150 | 165 |
| 200 < V ≤ 230 | 120 | 165 | 140 | 165 |
| 230 < V ≤ 250 | 100 | 150 | 130 | 150 |
| 250 < V ≤ 300 | 100 | 130 (b) | — | — |
| 300 < V | 80 | 80 | — | — |

Geležinkelių linijos kategorija

I (a) kategorija

II kategorija

III kategorija

1

2

3

4

Greičio diapazonas (km/h)

Normali ribinė vertė (mm)

Didžiausia ribinė vertė (mm)

Didžiausia ribinė vertė (mm)

Didžiausia ribinė vertė (mm)

V ≤ 160

160

180

160

180

160 < V ≤ 200

140

165

150

165

200 < V ≤ 230

120

165

140

165

230 < V ≤ 250

100

150

130

150

250 < V ≤ 300

100

130 (b)

—

—

300 < V

80

80

—

—

| (a) | Infrastruktūros valdytojas infrastruktūros registre išvardys geležinkelių linijos ruožus, kuriuose, jo nuomone, yra suvaržymai dėl kurių kyla kliūčių pasiekti atitikties su 1 stulpelyje įrašytomis vertėmis. Tais atvejais gali būti laikomasi 2 stulpelio verčių. |
| --- | --- |

(a)

Infrastruktūros valdytojas infrastruktūros registre išvardys geležinkelių linijos ruožus, kuriuose, jo nuomone, yra suvaržymai dėl kurių kyla kliūčių pasiekti atitikties su 1 stulpelyje įrašytomis vertėmis. Tais atvejais gali būti laikomasi 2 stulpelio verčių.

| (b) | Didžiausia 130 mm vertė bėgių kelyje, neturinčiame balasto, gali būti padidinta iki 150 mm |
| --- | --- |

(b)

Didžiausia 130 mm vertė bėgių kelyje, neturinčiame balasto, gali būti padidinta iki 150 mm

Traukiniams, kurie atitinka greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, su įrengta išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumo kompensacine sistema, infrastruktūros valdytojas gali leisti važiuoti su aukštesnėmis išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumo vertėmis.

Didžiausias išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas, kuriam esant tiems traukiniams leidžiama važiuoti, turi atsižvelgti į atitinkamą traukiniui taikomą priimtinumo kriterijų, nustatytą Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS 4.2.3.4 skyriuje.

4.2.8.2   Staigus išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumo pasikeitimas išsiskiriančių iešmų bėgių kelyje

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Didžiausia staigaus išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumo pasikeitimo išsiskiriančių iešmų bėgių kelyje konstrukcinė vertė turi būti:

| | 120 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h greičiu, |
| --- | --- |

120 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h greičiu,

| | 105 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 70 km/h ≤ V ≤ 17 km/h greičiu, |
| --- | --- |

105 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 70 km/h ≤ V ≤ 17 km/h greičiu,

| | 85 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 170 km/h ≤ V ≤ 230 km/h greičiu. |
| --- | --- |

85 mm, jei tai yra iešmai, per kuriuos geležinkelių riedmenys važiuoja 170 km/h ≤ V ≤ 230 km/h greičiu.

Esamų konstrukcijų iešmams šioms vertėms gali būti priimta 15 mm nuokrypa.

4.2.9   Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse

Rato ir bėgio sąveika – tai pagrindinė geležinkelių riedmens dinamines važiavimo ypatybes apibūdinanti sąvoka. Todėl ji turi būti suprasta ir be kitų tą sąvoką apibūdinančių parametrų, vienas – vadinamasis „rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse parametras“ – yra ypač svarbus, nes leidžia pagal nustatytus reikalavimus įvertinti rato ir bėgio sąveiką tiesiajame bėgių kelyje ir didelio spindulio kreivėse.

Toliau išdėstytos nuostatos taikomos I, II ir II kategorijos geležinkelių linijoms. Iešmų ir bėgių sankryžų įvertinimo rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse atlikti nereikia.

4.2.9.1   Apibrėžtis

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse yra aširačio su kūginiais ratais kūgio kampo tangentas, kurio šoninis judėjimas turi tą patį kinematinį bangos ilgį kaip šis aširatis tiesiame bėgių kelyje ir didelio spindulio kreivėse.

Ribinės rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse vertės, nurodytos lentelėse toliau, turi būti skaičiuojamos aširačio šoninio pasislinkimo amplitudei (y):

| — | y = 3 mm, |
| --- | --- |

—

y = 3 mm,

y = 3 mm,

jeigu (TG - SR) ≥ 7 mm

jeigu (TG - SR) ≥ 7 mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

jeigu 5 mm ≤ (TG - SR) < 7 mm

jeigu 5 mm ≤ (TG - SR) < 7 mm

| — | y = 2 mm, |
| --- | --- |

—

y = 2 mm,

y = 2 mm,

jeigu (TG - SR) < 5 mm

jeigu (TG - SR) < 5 mm

kur TG yra vėžės plotis, o SR yra atstumas tarp pusių paties aširačio aktyviųjų pusių.

4.2.9.2   Konstrukcinės vertės

Konstrukcinės vėžės pločio vertės, bėgio galvutės profilis ir bėgio nuolydis tiesiame bėgių kelyje turi būti išrinktas toks, kad užtikrintų, jog neviršijamos 1 lentelėje nurodytos rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse ribos, kai modeliuojamos šių aširačių pravažiavimo sąlygos virš sukonstruoto bėgių kelio (simuliuojamo skaičiavimais pagal EN 15302:2006).

| — | S 1002, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR =1 420 mm |
| --- | --- |

—

S 1002, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR =1 420 mm

| — | S 1002, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR 1 426 mm |
| --- | --- |

—

S 1002, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR 1 426 mm

| — | GV 1/40, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR =1 420 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR =1 420 mm

| — | GV 1/40, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR 1 426 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40, kaip apibrėžta PrEN 13715, esant SR 1 426 mm

1 lentelė

| Greičio diapazonas (km/h) | Ribinės rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse vertės |
| --- | --- |
| <= 160 | Įvertinimo nereikalaujama |
| >160 ir <= 200 | 0,20 |
| >200 ir <= 230 | 0,20 |
| >230 ir <= 250 | 0,20 |
| >250 ir <= 280 | 0,20 |
| >280 ir <= 300 | 0,10 |
| > 300 | 0,10 |

Greičio diapazonas (km/h)

Ribinės rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse vertės

<= 160

Įvertinimo nereikalaujama

>160 ir <= 200

0,20

>200 ir <= 230

0,20

>230 ir <= 250

0,20

>250 ir <= 280

0,20

>280 ir <= 300

0,10

> 300

0,10

Laikoma, kad bėgių kelias, kurio konstrukcinės charakteristikos išdėstytos 6.2.5.2 punkte, atitinka šį reikalavimą. Nepaisant to, kelias gali būti paklotas su skirtingomis konstrukcinėmis charakteristikomis. Šiuo atveju infrastruktūros valdytojas privalo įrodyti konstrukcijos suderinamumą rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse atžvilgiu.

4.2.9.3   Eksploatavimo vertės

4.2.9.3.1   Mažiausios vidutinio vėžės pločio vertės

Kai jau įrengta pradinė bėgių kelio sistemos konstrukcija, tai svarbus parametras, kontroliuojant rato ir bėgio sąveiką tiesiose ir didelio spindulio kreivėse, yra vėžės plotis. Infrastruktūros valdytojas privalo užtikrinti, kad vidutinis vėžės plotis tiesiame bėgių kelyje ir kreivėse, kurių spindulys R > 10 000 m, yra išlaikomas aukščiau ribos, nurodytos lentelėje toliau.

| Greičio diapazonas (km/h) | Mažiausia vidutinio vėžės pločio vertė (mm) per 100 m eksploatavimo tiesiame bėgių kelyje ir kreivėse, kurių spindulys R > 10 000 m |
| --- | --- |
| <= 160 | 1 430 |
| >160 ir <= 200 | 1 430 |
| >200 ir <= 230 | 1 432 |
| >230 ir <= 250 | 1 433 |
| >250 ir <= 280 | 1 434 |
| >280 ir <= 300 | 1 434 |
| > 300 | 1 434 |

Greičio diapazonas (km/h)

Mažiausia vidutinio vėžės pločio vertė (mm) per 100 m eksploatavimo tiesiame bėgių kelyje ir kreivėse, kurių spindulys R > 10 000 m

<= 160

1 430

>160 ir <= 200

1 430

>200 ir <= 230

1 432

>230 ir <= 250

1 433

>250 ir <= 280

1 434

>280 ir <= 300

1 434

> 300

1 434

4.2.9.3.2   Veiksmai, kurių reikia imtis nestabilios eigos atveju

Jeigu nestabili eiga kelyje, apie kurią pranešta, susijusi su 4.2.9.3.1 punkto reikalavimu dėl atitikimo riedmenų aširačių rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse reikalavimų, nurodytų greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, tai priežasčiai nustatyti turi būti pradėtas jungtinis geležinkelių įmonės ir infrastruktūros valdytojo tyrimas.

4.2.10   Bėgių kelio geometrinė kokybė ir atskirų defektų ribos

4.2.10.1   Įvadas

Bėgių kelio geometrinė kokybė ir atskirų defektų ribos yra svarbūs infrastruktūros parametrai, kurių reikia kaip dalies apibrėžiant riedmens ir bėgių kelio sąsają. Bėgių kelio geometrinė kokybė tiesiogiai susijusi su:

| — | saugumo užtikrinimu, kad nenuvažiuotų nuo bėgių; |
| --- | --- |

—

saugumo užtikrinimu, kad nenuvažiuotų nuo bėgių;

| — | riedmens įvertinimu pagal priimamuosius bandymus; |
| --- | --- |

—

riedmens įvertinimu pagal priimamuosius bandymus;

| — | aširačių ir vagonų rėmų nuovargio stipriu. |
| --- | --- |

—

aširačių ir vagonų rėmų nuovargio stipriu.

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijoms taikomi 4.2.10 punkto reikalavimai.

4.2.10.2   Sąvokų apibrėžtys

Nedelsiamų veiksmų riba (NVR) nurodo vertę, kuri, jeigu peržengta, infrastruktūros valdytoją verčia imtis priemonių, kurios iki priimtino lygio sumažintų nuvažiavimo nuo bėgių pavojų. Tai gali būti padaryta arba uždarant kelią, sumažinant greitį arba ištaisant bėgių kelio geometriją.

Nedelsiamų veiksmų riba (NVR)

Įsikišimo riba (ĮR) nurodo vertę, kuri, jeigu peržengta, reikalauja ištaisomosios priežiūros, kad nedelsiamų veiksmų riba nebūtų pasiekta iki kitos apžiūros;

Įsikišimo riba (ĮR)

Perspėjimo riba (PR) nurodo vertę, kuri, jeigu peržengta, reikalauja, kad bėgių kelio geometrijos sąlygos būtų išanalizuotos ir apsvarstytos, atliekant nuolat planuojamą priežiūrą.

Perspėjimo riba (PR)

4.2.10.3   Nedelsiamų veiksmų, įsikišimo ir įspėjimo ribos

Tinkamas nedelsiamų veiksmų, įsikišimo ir įspėjimo ribas infrastruktūros valdytojas privalo nustatyti pagal šiuos parametrus:

| — | šoninio lyginimo – standartiniai nuokrypiai (tik įsikišimo ribai); |
| --- | --- |

—

šoninio lyginimo – standartiniai nuokrypiai (tik įsikišimo ribai);

| — | išilginio profilio – standartiniai nuokrypiai (tik įsikišimo ribai); |
| --- | --- |

—

išilginio profilio – standartiniai nuokrypiai (tik įsikišimo ribai);

| — | šoninio lyginimo – atskiri defektai – nuo vidutinių iki didžiausių verčių; |
| --- | --- |

—

šoninio lyginimo – atskiri defektai – nuo vidutinių iki didžiausių verčių;

| — | išilginio lyginimo – atskiri defektai – nuo vidutinių iki didžiausių verčių; |
| --- | --- |

—

išilginio lyginimo – atskiri defektai – nuo vidutinių iki didžiausių verčių;

| — | bėgių kelio iškrypa – atskiri defektai – nuo nulio iki didžiausios vertės pagal 4.2.10.4.1 skyriuje nurodytas ribas; |
| --- | --- |

—

bėgių kelio iškrypa – atskiri defektai – nuo nulio iki didžiausios vertės pagal 4.2.10.4.1 skyriuje nurodytas ribas;

| — | pločio svyravimo – atskiri defektai – nuo vardinio pločio iki didžiausių verčių pagal 4.2.9.3.1 skyriuje nurodytas ribas; |
| --- | --- |

—

pločio svyravimo – atskiri defektai – nuo vardinio pločio iki didžiausių verčių pagal 4.2.9.3.1 skyriuje nurodytas ribas;

| — | vidutinį vėžės plotį per bet kuriuos 100 m ilgio – nuo vardinio pločio iki vidutinių verčių pagal 4.2.9.3.1 skyriuje nurodytas ribas. |
| --- | --- |

—

vidutinį vėžės plotį per bet kuriuos 100 m ilgio – nuo vardinio pločio iki vidutinių verčių pagal 4.2.9.3.1 skyriuje nurodytas ribas.

Infrastruktūros valdytojas, nustatydamas tas ribas, privalo atsižvelgti į bėgių kelio kokybės ribas, naudojamas kaip pagrindą priimti riedmenį. Tinkamumo riedmeniui reikalavimai yra nurodyti greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Infrastruktūros valdytojas taip pat privalo atsižvelgti į tą poveikį, kurį gali sudaryti atskirų defektų derinys.

Infrastruktūros valdytojo priimtos nedelsiamų veiksmų, įsikišimo ir įspėjimo ribos turi būti įrašytos į priežiūros planą pagal šios TSS 4.5.1 punktą.

4.2.10.4   Nedelsiamų veiksmų riba

Nedelsiamų veiksmų ribos apibrėžiamos šiems parametrams:

| — | bėgių kelio iškrypai – atskiri defektai – nuo nulio iki didžiausios vertės; |
| --- | --- |

—

bėgių kelio iškrypai – atskiri defektai – nuo nulio iki didžiausios vertės;

| — | pločio svyravimams – atskiri defektai – nuo vardinio pločio iki didžiausios vertės. |
| --- | --- |

—

pločio svyravimams – atskiri defektai – nuo vardinio pločio iki didžiausios vertės.

4.2.10.4.1   Bėgių kelio iškrypa – atskiri defektai – nuo nulio iki didžiausios vertės

Bėgių kelio iškrypa apibrėžiama kaip algebrinis skirtumas tarp dviejų skersinių bėgių kelio profilių, imamų atskirai per nustatytą atstumą, dažniausiai išreiškiamas kaip nuolydis tarp dviejų taškų, kuriuose matuojamas skersinių bėgių kelio profilis.

Standartiniam pločiui matavimo taškai yra atsiskyrę per 1 500 mm.

Bėgių kelio iškrypos riba yra pagal (I) formulę taikomo matavimo pagrindo funkcija:

I

Ribinė iškrypa = (20/l + 3)

l

| — | kur l yra matavimo pagrindas (metrais), esant 1,3 m ≤ l ≤ 20 m |
| --- | --- |

—

kur l yra matavimo pagrindas (metrais), esant 1,3 m ≤ l ≤ 20 m

l

l

| — | su didžiausia verte:






  — | 7 mm/m geležinkelių linijoms, kurių konstrukcinis greitis ≤ 200 km/h; |
| --- | --- | --- |

—

su didžiausia verte:

—

7 mm/m geležinkelių linijoms, kurių konstrukcinis greitis ≤ 200 km/h;

| — | 5 mm/m geležinkelių linijoms, kurių konstrukcinis greitis > 200 km/h. |
| --- | --- |

—

5 mm/m geležinkelių linijoms, kurių konstrukcinis greitis > 200 km/h.

Image

Infrastruktūros valdytojas priežiūros plane privalo nurodyti pagrindą, kuriuo remdamasis matuos bėgių kelią, kad patikrintų šio reikalavimo atitikimą. Matavimo pagrindas turi apimti 3 m pagrindo matavimą.

4.2.10.4.2   Pločio svyravimai – atskiri defektai – nuo vardinio pločio iki didžiausios vertės

| Greitis
  (km/h) | Matmenys milimetrais |
| --- | --- |
| Nuo vardinio pločio iki didžiausios vertės |
| Mažiausias plotis | Didžiausias plotis |
| V ≤80 | -9 | +35 |
| 80 < V ≤ 120 | -9 | +35 |
| 120 < V ≤ 160 | -8 | +35 |
| 160 < V ≤ 230 | -7 | +28 |
| V > 230 | -5 | +28 |

Greitis

(km/h)

Matmenys milimetrais

Nuo vardinio pločio iki didžiausios vertės

Mažiausias plotis

Didžiausias plotis

V ≤80

-9

+35

80 < V ≤ 120

-9

+35

120 < V ≤ 160

-8

+35

160 < V ≤ 230

-7

+28

V > 230

-5

+28

Papildomi reikalavimai vidutiniam vėžės pločiui nurodyti 4.2.9.3.1 punkte.

4.2.11   Bėgio pokrypis

I, II ir III kategorijos geležinkelių linijos

| a) | Tiesus bėgių kelias
  Bėgis turi būti pakrypęs link bėgių kelio centro.
  Duotojo maršruto bėgio pokrypis turi būti išrinktas iš sekos nuo 1/20 iki 1/40 ir paskelbtas infrastruktūros registre. |
| --- | --- |

a)

Tiesus bėgių kelias

Bėgis turi būti pakrypęs link bėgių kelio centro.

Duotojo maršruto bėgio pokrypis turi būti išrinktas iš sekos nuo 1/20 iki 1/40 ir paskelbtas infrastruktūros registre.

| b) | Iešmai ir bėgių sankryžos
  Konstrukcinis iešmų ir bėgių sankryžų pokrypis yra toks pats kaip ir tiesaus bėgių kelio su šiomis leidžiamomis išimtimis:






  — | pokrypis gali būti suteiktas aktyvios bėgio dalies galvutės profilio forma; |
| --- | --- | --- |

b)

Iešmai ir bėgių sankryžos

Konstrukcinis iešmų ir bėgių sankryžų pokrypis yra toks pats kaip ir tiesaus bėgių kelio su šiomis leidžiamomis išimtimis:

—

pokrypis gali būti suteiktas aktyvios bėgio dalies galvutės profilio forma;

| — | iešmų ir bėgių sankryžų ruožuose, kuriuose greitis yra mažesnis arba lygus 200 km/h, bėgių klojimas be pokrypio leidžiamas per iešmus ir bėgių sankryžas, taip pat trumpus susijusius tiesiuosius bėgių kelius; |
| --- | --- |

—

iešmų ir bėgių sankryžų ruožuose, kuriuose greitis yra mažesnis arba lygus 200 km/h, bėgių klojimas be pokrypio leidžiamas per iešmus ir bėgių sankryžas, taip pat trumpus susijusius tiesiuosius bėgių kelius;

| — | iešmų ir bėgių sankryžų, kuriose greitis yra didesnis kaip 200 km/h ir mažesnis arba lygus 250 km/h, bėgių klojimas be pokrypio leidžiamas su sąlyga, kad bus ribojamas trumpais, 50 m neviršijančiais ruožais. |
| --- | --- |

—

iešmų ir bėgių sankryžų, kuriose greitis yra didesnis kaip 200 km/h ir mažesnis arba lygus 250 km/h, bėgių klojimas be pokrypio leidžiamas su sąlyga, kad bus ribojamas trumpais, 50 m neviršijančiais ruožais.

4.2.12   Iešmai ir bėgių sankryžos

4.2.12.1   Kontrolės priemonės ir blokavimas

Kryžmių ir bukųjų kryžmių iešmo smailės bei slankiosios kryžmių šerdys turi turėti blokavimo sistemas.

Kryžmių ir bukųjų kryžmių iešmo smailės bei slankiosios kryžmių šerdys turi turėti kontrolės priemones, kuriomis galima nustatyti, ar paslankiosios sudedamosios dalys yra savo teisingoje padėtyje ir blokuotos.

4.2.12.2   Slankiosios kryžmių šerdys

Greitųjų geležinkelių linijose, kurios dar tik bus tiesiamos ir kuriomis riedmenys važiuotų 280 km/h arba didesniu greičiu, iešmai ir bėgių sankryžos turi būti įrengiamos su slankiosiomis kryžmių šerdimis. Greitųjų geležinkelių linijos ruožuose, kurie bus tiesiami ateityje, ir jas jungiančiose linijose, kuriomis riedmenys važiuotų mažesniu kaip 280 km/h greičiu, galima naudoti iešmus ir bėgių sankryžas su neslankiosiomis šerdimis.

4.2.12.3   Geometrinės charakteristikos

Šiame skyriuje TSS pateikia ribines vertes, kad eksploatuojant būtų užtikrintas aširačio geometrinių charakteristikų atitikimas, kaip apibrėžta greitųjų geležinkelių riedmenų TSS. Infrastruktūros valdytojo užduotis – suderinti konstrukcines vertes ir užtikrinti, įtraukiant priemones į priežiūros planą, kad eksploatavimo vertės neperžengtų TSS ribų.

Ši pastaba taikoma visiems tolia nurodytiems parametrams.

Geometrinių charakteristikų apibrėžimai pateikiami šios TSS E priede.

Tų iešmų ir bėgių sankryžų techninės charakteristikos turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus:

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Turi atitikti visus šiuos parametrus:

| 1. | Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per iešmus vertė: daugiausia 1 380 mm eksploatavimo metu. Ši vertė gali būti padidinta, jeigu infrastruktūros valdytojas gali pademonstruoti, jog iešmo valdymo ir blokavimo sistema yra pajėgi atsispirti aširačio šoninėms poveikio jėgoms. Tokiu atveju taikoma nacionalinė nuostata. |
| --- | --- |

1.

Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per iešmus vertė: daugiausia 1 380 mm eksploatavimo metu. Ši vertė gali būti padidinta, jeigu infrastruktūros valdytojas gali pademonstruoti, jog iešmo valdymo ir blokavimo sistema yra pajėgi atsispirti aširačio šoninėms poveikio jėgoms. Tokiu atveju taikoma nacionalinė nuostata.

| 2. | Mažiausia paprastų kryžmių su neslankiosiomis šerdimis apsauga, matuojama 14 mm žemiau važiuojamojo paviršiaus ir ant teorinės atskaitos linijos reikiamu atstumu atgal nuo šerdies faktinio taško (FT), kaip parodyta diagramoje toliau: 1 392 mm eksploatavimo metu. |
| --- | --- |

2.

Mažiausia paprastų kryžmių su neslankiosiomis šerdimis apsauga, matuojama 14 mm žemiau važiuojamojo paviršiaus ir ant teorinės atskaitos linijos reikiamu atstumu atgal nuo šerdies faktinio taško (FT), kaip parodyta diagramoje toliau: 1 392 mm eksploatavimo metu.

| 3. | Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per kryžmės šerdies smailę vertė: daugiausia 1 356 mm eksploatavimo metu |
| --- | --- |

3.

Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per kryžmės šerdies smailę vertė: daugiausia 1 356 mm eksploatavimo metu

| 4. | Didžiausia rato laisvo pravažiavimo ties gretbėgio pradžia vertė: daugiausia 1 380 mm eksploatavimo metu. |
| --- | --- |

4.

Didžiausia rato laisvo pravažiavimo ties gretbėgio pradžia vertė: daugiausia 1 380 mm eksploatavimo metu.

| 5. | Mažiausias antbriaunio bandažo plotis: 38 mm eksploatavimo metu. |
| --- | --- |

5.

Mažiausias antbriaunio bandažo plotis: 38 mm eksploatavimo metu.

| 6. | Didžiausias leidžiamas nekreipiamas ilgis: nekreipiamas ilgis ekvivalentiškas 1 iš 9 (tgα=0,11, α=6o20’) bukoji kryžmės šerdis su mažiausiai 45 mm iškeltu gretbėgiu ir susieta su mažiausiu 330 mm rato skersmeniu tiesiuosiuose tiesioginiuose maršrutuose. |
| --- | --- |

6.

Didžiausias leidžiamas nekreipiamas ilgis: nekreipiamas ilgis ekvivalentiškas 1 iš 9 (tgα=0,11, α=6o20’) bukoji kryžmės šerdis su mažiausiai 45 mm iškeltu gretbėgiu ir susieta su mažiausiu 330 mm rato skersmeniu tiesiuosiuose tiesioginiuose maršrutuose.

o

| 7. | Mažiausias antbriaunio bandažo gylis: 40 mm eksploatavimo metu. |
| --- | --- |

7.

Mažiausias antbriaunio bandažo gylis: 40 mm eksploatavimo metu.

| 8. | Didžiausias gretbėgio aukščio perviršis: 70 mm eksploatavimo metu. |
| --- | --- |

8.

Didžiausias gretbėgio aukščio perviršis: 70 mm eksploatavimo metu.

4.2.13   Bėgių kelio atsparumas

Bėgių kelias, įskaitant iešmus ir bėgių sankryžas, taip pat jų sudedamąsias dalis, normalios eksploatavimo sąlygomis, o taip pat sąlygomis, kurios yra priežiūros darbų pasekmė, turi pajėgti atlaikyti mažiausia šias jėgas:

| — | vertikaliosios apkrovos, |
| --- | --- |

—

vertikaliosios apkrovos,

| — | išilginės apkrovos, |
| --- | --- |

—

išilginės apkrovos,

| — | šoninės apkrovos, |
| --- | --- |

—

šoninės apkrovos,

kurios apibrėžtos šiose pastraipose:

4.2.13.1   I kategorijos geležinkelių linijos

Vertikaliosios apkrovos

Bėgių kelias, įskaitant iešmus ir bėgių sankryžas, turi būti sukonstruotas atlaikyti mažiausiai šias jėgas, kurios apibrėžtos greitųjų geležinkelių riedmenų TSS:

| — | didžiausia statinė ašies apkrova; |
| --- | --- |

—

didžiausia statinė ašies apkrova;

| — | didžiausia dinaminė rato apkrova; |
| --- | --- |

—

didžiausia dinaminė rato apkrova;

| — | didžiausia pusiau statinė rato jėga. |
| --- | --- |

—

didžiausia pusiau statinė rato jėga.

Išilginės apkrovos

Bėgių kelias, įskaitant iešmus ir bėgių sankryžas, turi būti sukonstruotas taip, kad mažiausiai atlaikytų šias jėgas:

| a) | išilgines jėgas, kylančias dėl trinties ir stabdymo jėgų;
  tos jėgos yra apibrėžtos greitųjų geležinkelių riedmenų TSS; |
| --- | --- |

a)

išilgines jėgas, kylančias dėl trinties ir stabdymo jėgų;

tos jėgos yra apibrėžtos greitųjų geležinkelių riedmenų TSS;

| b) | išilgines šilumines jėgas, kylančias dėl bėgio temperatūros pakitimų;
  bėgių kelio konstrukcija turi mažinti bėgių susilankstymo galimybę, veikiant išilginėms šiluminėms jėgoms, kylančioms dėl bėgio temperatūros pokyčių, atsižvelgiant į:






  — | temperatūros pakitimus, kylančius dėl vietos aplinkos sąlygų, |
| --- | --- | --- |

b)

išilgines šilumines jėgas, kylančias dėl bėgio temperatūros pakitimų;

bėgių kelio konstrukcija turi mažinti bėgių susilankstymo galimybę, veikiant išilginėms šiluminėms jėgoms, kylančioms dėl bėgio temperatūros pokyčių, atsižvelgiant į:

—

temperatūros pakitimus, kylančius dėl vietos aplinkos sąlygų,

| — | temperatūros pakitimus, kylančius dėl stabdymo sistemų taikymo, kurios, kaitindamos bėgį, skleidžia kinetinę energiją; |
| --- | --- |

—

temperatūros pakitimus, kylančius dėl stabdymo sistemų taikymo, kurios, kaitindamos bėgį, skleidžia kinetinę energiją;

| c) | išilginės jėgas, kylančias dėl bėgių ir konstrukcijų sąveikos;
  kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.4. punkte, konstruojant bėgių kelius, reikia atsižvelgti į konstrukcijos ir bėgių bendrą atsaką įvairių veiksnių atžvilgiu. |
| --- | --- |

c)

išilginės jėgas, kylančias dėl bėgių ir konstrukcijų sąveikos;

kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.4. punkte, konstruojant bėgių kelius, reikia atsižvelgti į konstrukcijos ir bėgių bendrą atsaką įvairių veiksnių atžvilgiu.

Visose transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo geležinkelių linijose infrastruktūros valdytojas privalo leisti naudoti stabdymo sistemas, kurios, avarinio stabdymo metu kaitindamos bėgį, skleidžia kinetinę energiją, tačiau jis gali uždrausti jas naudoti eksploatavimo metu.

Kur infrastruktūros valdytojas leidžia naudoti stabdymo sistemas, kurios eksploatacinio stabdymo metu, kaitindamos bėgį, skleidžia kinetinę energiją, turi būti laikomasi šių reikalavimų:

| — | Infrastruktūros valdytojas privalo nustatyti atitinkamo geležinkelių linijos ruožo bet kuriuos bėgių keliui taikomus didžiausios išilginės stabdymo jėgos apribojimus mažesnius kaip leidžiami greitųjų geležinkelių riedmenų TSS. |
| --- | --- |

—

Infrastruktūros valdytojas privalo nustatyti atitinkamo geležinkelių linijos ruožo bet kuriuos bėgių keliui taikomus didžiausios išilginės stabdymo jėgos apribojimus mažesnius kaip leidžiami greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

| — | Bet kurie bėgių keliui taikomi didžiausios išilginės stabdymo jėgos apribojimai turi atsižvelgti į vietos klimato sąlygas ir į tikėtiną kartotinį stabdžių taikymo (2) skaičių. |
| --- | --- |

—

Bet kurie bėgių keliui taikomi didžiausios išilginės stabdymo jėgos apribojimai turi atsižvelgti į vietos klimato sąlygas ir į tikėtiną kartotinį stabdžių taikymo (2) skaičių.

2

Tos sąlygos turi būti paskelbtos infrastruktūros registre.

Šoninės apkrovas

Bėgių kelias, įskaitant iešmus ir bėgių sankryžas, turi būti sukonstruotas, kad atlaikytų mažiausia:

| — | didžiausią bendrąją dinaminę šoninę jėgą, kuria aširatis veikia bėgius dėl šoninių pagreičių, nekompensuojamų bėgių kelio išorinio bėgio pakylos kreivėse, kurie apibrėžti greitųjų geležinkelių riedmenų TSS:
  (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN
  Kur P yra bet kurių geležinkelių linijoje esančių geležinkelių riedmenų (tarnybiniai ūkiniai geležinkelių riedmenys, greitieji ir kiti traukiniai) didžiausia statinė ašies apkrova kN. Ši riba specialiai taikoma šoninio slydimo rizikai bėgių keliuose, turinčiuose balastą, veikiant šoninėms dinaminėms jėgoms; |
| --- | --- |

—

didžiausią bendrąją dinaminę šoninę jėgą, kuria aširatis veikia bėgius dėl šoninių pagreičių, nekompensuojamų bėgių kelio išorinio bėgio pakylos kreivėse, kurie apibrėžti greitųjų geležinkelių riedmenų TSS:

(ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN

2m

lim

Kur P yra bet kurių geležinkelių linijoje esančių geležinkelių riedmenų (tarnybiniai ūkiniai geležinkelių riedmenys, greitieji ir kiti traukiniai) didžiausia statinė ašies apkrova kN. Ši riba specialiai taikoma šoninio slydimo rizikai bėgių keliuose, turinčiuose balastą, veikiant šoninėms dinaminėms jėgoms;

| — | pusiau statinės kreipiamosios jėgos Yqst kreivėse, iešmuose ir bėgių sankryžose apibrėžtis pateikta greitųjų geležinkelių riedmenų TSS. |
| --- | --- |

—

pusiau statinės kreipiamosios jėgos Yqst kreivėse, iešmuose ir bėgių sankryžose apibrėžtis pateikta greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

qst

4.2.13.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Užtikrinant bėgių kelio atsparumą sąveikos eismo apkrovoms yra svarbūs nacionalinės nuostatos reikalavimai dėl kitų traukinių, nei traukiniai atitinkantys greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, naudojimo.

4.2.14   Konstrukcijų eismo apkrovos

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

4.2.14.1   Vertikaliosios apkrovos

Konstrukcijos turi būti suprojektuotos išlaikyti vertikaliąsias apkrovas pagal šių apkrovų modelius, apibrėžtus EN 1991-2:2003:

| — | apkrovos modelis 71, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.3.2 punkto 2 papunktyje; |
| --- | --- |

—

apkrovos modelis 71, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.3.2 punkto 2 papunktyje;

| — | apkrovos modelis SW/0 tęstiniams tiltams, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.3.3 punkto 3 papunktyje; |
| --- | --- |

—

apkrovos modelis SW/0 tęstiniams tiltams, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.3.3 punkto 3 papunktyje;

Apkrovos modeliai turi būti dauginami iš alpha (α) koeficiento, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.3.2 punkto 3 papunktyje ir 6.3.3 punkto 5 papunktyje. Vertė „α“ turi būti lygi 1 arba didesnė.

Apkrovos modelių apkrovos poveikis dėl turi būti pagerintas, taikant dinaminį koeficientą phi (Φ), kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.4.3 punkto 1 papunktyje ir 6.4.5.2 punkto 2 papunktyje.

Didžiausias vertikalusis tilto pakloto nuokrypis neturi viršyti verčių, nurodytų EN 1990:2002 A2 priede.

4.2.14.2   Dinaminė analizė

Dinaminės analizės ant tiltų poreikis nustatomas, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.4.4 punkte.

Kur reikia dinaminė analizė turi būti atlikta, naudojant apkrovos GGAM modelį, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.4.6.1.1 punkto 3, 4, 5 ir 6 papunkčiuose. Analizuojant reikia atsižvelgti į EN 1991-2:2003 6.4.6.2 punkto 1 pastraipoje nurodytus greičius.

Didžiausios leistinos konstrukcinės tilto pakloto pagreičio didžiausios vertės, apskaičiuotos išilgai bėgių kelio linijos, neturi viršyti verčių, nurodytų EN 1990:2002 A2 priede. Projektuojant tiltus privaloma atsižvelgti į labiausiai nepalankų poveikį arba vertikaliųjų apkrovų, nurodytų 4.2.14.1 punkte arba, pagal EN 1991-2:2003 6. 4.6.5 punkto 3 papunktį, į GGAM apkrovos modelį.

4.2.14.3   Išcentrinės jėgos

Kai bėgių kelias ant tilto yra iškreivintas per visą arba dalį tilto ilgio, projektuojant konstrukciją reikia atsižvelgti į išcentrinę jėgą, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.1 punkto 4 papunktyje.

4.2.14.4   Skersinė geležinkelio kelio apkrova

Projektuojant konstrukcijas, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.2 punkto 2 ir 3 papunkčiuose, reikia atsižvelgti į skersinę geležinkelio kelio apkrovą . Į ją turi būti atsižvelgiama bėgių kelio tiesėse ir kreivėse.

4.2.14.5   Veiksmai dėl trinties ir stabdymo (išilginės apkrovos)

Projektuojant konstrukciją, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.3 punkto 2, 4, 5 ir 6 papunkčiuose, reikia atsižvelgti į trinties ir stabdymo jėgas. Atsižvelgiant į trinties ir stabdymo jėgų kryptis, reikia paisyti kiekvieno bėgių kelio leidžiamų važiavimo krypčių.

Taikant 6.5.3 punkto 6 pastraipą reikia atsižvelgti į didžiausią 1 000 tonų traukinio masę.

4.2.14.6   Išilginės jėgos, kylančios dėl bėgių kelio ir konstrukcijų sąveikos

Projektuojant konstrukciją, kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6.5.4 punkte, reikia atsižvelgti į jungtinį konstrukcijos ir bėgių atsaką į įvairius veiksnius.

4.2.14.7   Pravažiuojančių traukinių aerodinaminis poveikis geležinkelių linijos konstrukcijoms

Kaip nurodyta EN 1991-2:2003 6 6 punkte, reikia atsižvelgti į pravažiuojančių traukinių aerodinaminį poveikį.

4.2.14.8   EN1991-2:2003 reikalavimų taikymas

EN 1991-2:2003 reikalavimai, konkrečiai nurodyti šioje TSS, turi būti taikomi pagal nacionalinį priedą, jei toks yra.

4.2.15   Bendras bėgių kelio standumas

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Bėgių kelio kaip baigtinės sistemos standumo reikalavimai yra neišspręstas klausimas.

Didžiausio bėgio sąvaržų standumo reikalavimai yra nurodyti 5.3.2 punkte.

4.2.16   Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose

4.2.16.1   Bendrieji reikalavimai

Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose ir požeminėse konstrukcijose išilgai bet kurio atitinkančio Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS traukinio, skirto įvažiuoti į konkretų tunelį, neturi viršyti 10 kPa per laiką, kol traukinys pravažiuoja per tunelį didžiausiu leidžiamu greičiu.

I kategorijos geležinkelių linijos

Laisvas skerspjūvio plotas tunelyje turi būti nustatytas taip, kad atitiktų anksčiau nurodytus didžiausio slėgio pokyčius, atsižvelgiant į visas eismo, kurį numatoma organizuoti tuneliu didžiausiu greičiu, leistinu atitinkamiems geležinkelių riedmenims, kuriems suteiktas leidimas juo važiuoti

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Šiuose keliuose turi būti išlaikytas didžiausias anksčiau nurodyto slėgio pokytis.

Jeigu, siekiant atitikti slėgio ribos reikalavimą, tunelis nebuvo rekonstruojamas, greitis turi būti sumažintas tiek, kad slėgio ribos reikalavimas būtų pasiektas.

4.2.16.2   Stūmoklio efektas požeminėse stotyse

Slėgio pokyčiai gali persiduoti tarp uždarų erdvių, į kurias įvažiuoja traukiniai, ir kitų stoties erdvių, galinčių sukelti galingas oro sroves, kurioms keleiviai gali neatsispirti.

Kadangi kiekvienai požeminei stočiai būdingos ypatingosios savybės, negalima parengti vienodų taisyklių pirmiau minėtam poveikiui kiekybiškai apibūdinti. Dėl to tas poveikis turi būti nustatomas specialiu projekto tyrimu, išskyrus tą atvejį, jeigu stoties erdves nuo slėgio pokyčiais veikiamų erdvių galima atskirti tiesioginėmis su lauko oru sujungtomis angomis, kurių skerspjūvio plotas būtų lygus bent pusei įvažiavimo tunelio skerspjūvio ploto.

4.2.17   Šoninio vėjo poveikis

Sąveikai tinkami geležinkelių riedmenys, suprojektuoti, kad užtikrintų tam tikrą stabilumą esant šoninio vėjo poveikiui, kuris apibrėžtas greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, pateikiant būdingų vėjo kreivių nuorodas.

Geležinkelių linija yra pritaikyta sąveikai šoninio vėjo požiūriu, jeigu užtikrintas saugumas nuo šoninio vėjo sąveikos traukiniams, važiuojantiems išilgai tos geležinkelių linijos pačiomis kritiškiausiomis eksploatavimo sąlygomis.

Saugumo nuo šoninio vėjo tikslas, kurį reikia pasiekti, ir atitikties įrodymo taisyklės turi atitikti nacionalinius standartus. Atitikties taisyklėse turi būti atsižvelgiama į būdingas vėjo kreives, apibrėžtas Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Jeigu atitiktis saugos tikslui negali būti įrodyta be apsauginių priemonių arba dėl geografinės situacijos, arba dėl kitų specifinių geležinkelių linijos ypatybių, tai infrastruktūros valdytojas privalo imtis reikiamų priemonių saugos nuo šoninio vėjo lygiui palaikyti, pavyzdžiui:

| — | atitinkamose vietose sumažinti traukinių greitį, jei būtina, laikinai tuo laikotarpiu, kai kyla audrų pavojus, |
| --- | --- |

—

atitinkamose vietose sumažinti traukinių greitį, jei būtina, laikinai tuo laikotarpiu, kai kyla audrų pavojus,

| — | sumontuoti įrangą, kuria bėgių kelio ruožas būtų apsaugotas nuo šoninių vėjų, |
| --- | --- |

—

sumontuoti įrangą, kuria bėgių kelio ruožas būtų apsaugotas nuo šoninių vėjų,

arba kitų atitinkamų priemonių. Tada priemonėmis, kurių imtasi, turi būti pademonstruota, kad pasiekiama saugos tikslo atitiktis.

4.2.18   Elektrinės charakteristikos

Apsaugos nuo elektros šoko reikalavimai yra nurodyti Greitųjų geležinkelių energijos TSS.

Bėgių kelias turi užtikrinti izoliaciją, kurios reikia traukinių kontrolės sistemų naudojamoms signalinėms srovėms. Mažiausia reikiama elektrinė varža yra 3Ωkm. Infrastruktūros valdytojas gali prašyti didesnės varžos, jei to reikia konkrečioms kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemoms. Kai izoliacija suteikiama per bėgio sąvaržas, tai laikoma, kad šis reikalavimas išpildytas pagal šios TSS 5.3.2 punktą.

4.2.19   Triukšmas ir vibracija

Projektuojant specialiai greitiesiems traukiniams nutiestos geležinkelių linijos konstrukciją arba modernizuojant geležinkelių liniją siekiant ją pritaikyti greitiesiems traukiniams, poveikis aplinkai turi būti nustatomas atsižvelgiant į triukšmo, kurį, važiuodami didžiausiu leistinu vietos greičiu, kelia Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkantys traukiniai, charakteristikas.

Tyrime taip pat turi būti atsižvelgta į kitų traukinių, važiuojančių geležinkelių linija, faktinę bėgių kelio kokybę (3) ir topologinius bei geografinius suvaržymus.

3

Tikėtini vibracijos lygiai išilgai naujos arba modernizuotos infrastruktūros tuo metu, kai pravažiuoja traukiniai, atitinkantys greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, neturi viršyti taikomose nacionalinėse taisyklėse nustatytų vibracijos lygių.

4.2.20   Peronai

4.2.20 punkto reikalavimai taikomi tik tiems peronams, kur numatoma, kad įprastinės komercinės veiklos tikslais sustos traukiniai, atitinkantys Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

4.2.20.1   Patekimas į peroną

I kategorijos geležinkelių linijos

Stočių peronai neturi būti statomi greta bėgių kelių, kuriais traukiniai gali važiuoti ≥ 250 km/h greičiu.

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Keleiviams patekti į peronus, esančius greta bėgių kelių, kuriais traukiniai gali važiuoti ≥ 250 km/h greičiu, turi būti leista tik traukinių sustojimo vietose.

Tarp bėgių kelių esančio perono (salos pavidalo) atveju, kol perone yra keleivių, traukinio greitis nesustojamoje pusėje turi būti ribojamas iki 250 km/h.

4.2.20.2   Naudingasis perono ilgis

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Naudingasis perono ilgis yra didžiausias nenutrūkstamas tos perono dalies, prie kurios, esant įprastoms eksploatavimo sąlygoms, numatoma statyti traukinį, ilgis.

Keleiviams prieinamų peronų naudingasis ilgis turi būti mažiausiai 400 m, nebent šios TSS 7.3 punkte nurodyta kitaip.

4.2.20.3   Naudingasis perono plotis

Galimybė patekti į peroną priklauso nuo tuščios erdvės, esančios tarp kliūčių ir perono krašto. Į jas turi būti atsižvelgta dėl:

| — | laukimui skirtos erdvės be žmonių grūsčių susidarymo pavojaus; |
| --- | --- |

—

laukimui skirtos erdvės be žmonių grūsčių susidarymo pavojaus;

| — | erdvės, skirtos žmonėms išlipti iš traukinių nesusiduriant su kliūtimis; |
| --- | --- |

—

erdvės, skirtos žmonėms išlipti iš traukinių nesusiduriant su kliūtimis;

| — | erdvės, kurioje būtų išdėstytos pagalbinės įsodinimo priemonės, skirtos žmonėms su judėjimo negalia; |
| --- | --- |

—

erdvės, kurioje būtų išdėstytos pagalbinės įsodinimo priemonės, skirtos žmonėms su judėjimo negalia;

| — | atstumo nuo perono krašto, kuris būtų saugus stovėti žmonės pravažiuojant traukiniams, sukeliantiems aerodinaminį poveikį („pavojaus zona“); |
| --- | --- |

—

atstumo nuo perono krašto, kuris būtų saugus stovėti žmonės pravažiuojant traukiniams, sukeliantiems aerodinaminį poveikį („pavojaus zona“);

Laukiant priimamo susitarimo dėl parametrų, susijusių su žmonių su judėjimo negalia prieiga ir aerodinaminių efektų, naudingasis perono plotis išlieka neišspręstas klausimas ir todėl taikomos nacionalinės taisyklės.

4.2.20.4   Perono aukštis

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Vardinis perono aukštis virš važiuojamosios plokštumos turi būti arba 550 mm, arba 460 mm, nebent 7.3 punkte nurodyta kitaip.

Važiuojamajam paviršiui statmenos nuokrypos, atsižvelgiant į santykinį vardinį vietos nustatymą tarp bėgių kelio ir perono, yra –30 mm/+ 0 mm.

4.2.20.5   Atstumas nuo bėgių kelio centro

Perono kraštai, esantys vardiniame aukštyje, vardinis atstumas L nuo bėgių centro lygiagrečiai važiuojamajai plokštumai turi būti gauti pagal formulę:

Formula

Kur R yra bėgių kelio spindulys metrais ir g – bėgių kelio plotis milimetrais.

R

g

Atstumas turi būti išlaikytas nuo 400 mm aukščio kryptimi aukštyn virš važiuojamojo paviršiaus.

Nuokrypos, nustatant perono kraštų vietą arba priežiūra, turi būti priimtos tokios, kad atstumas L jokiomis aplinkybėmis nesumažėtų ir nepadidėtų daugiau kaip 50 mm.

4.2.20.6   Bėgių kelio išdėstymas išilgai perono

I kategorijos geležinkelių linijos

Pageidautina, kad bėgių kelias šalia peronų būtų tiesus, tačiau nesvarbiose vietose gali turėti mažesnį kaip 500 m. spindulį.

II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Jeigu 4.2.20.4 punkte įrašytų verčių neįmanoma pasiekti dėl bėgių kelio išsidėstymo (t. y., R < 500 m), tai aukščiai ir atstumai tarp perono kraštų konstruojami pagal vertes, atitinkančias tą išdėstymą, ir vėžės pločiui taikomas taisykles, aprašytas 4.2.3 punkte.

4.2.20.7   Apsauga nuo elektros šoko peronuose

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Apsauga nuo elektros šoko peronuose užtikrinama pagal kontaktinių linijų apsaugos priemonių nuostatas, nustatytas greitųjų geležinkelių energijos TSS.

4.2.20.8   Charakteristikos, susijusios su žmonių su judėjimo negalia prieiga

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Asmenų su judėjimo negalia prieigos reikalavimai yra nurodyti Asmenų su judėjimo negalia TSS.

4.2.21   Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose

Bendrieji apsaugos nuo gaisro reikalavimai išdėstyti kitose direktyvose, pvz., 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/106/EEB.

Saugos geležinkelių tuneliuose reikalavimai yra išdėstyti Saugos geležinkelių tuneliuose TSS.

4.2.22   Prieiga arba įsibrovimas į geležinkelių linijos įrenginius

Siekiant apriboti sausumos kelių transporto priemonių ir traukinių susidūrimo pavojų, I kategorijos greitųjų geležinkelių linijose neturi būti automobilių eismui skirtų geležinkelio pervažų. II ir III kategorijų geležinkelių linijų atveju taikomos nacionalinės taisyklės.

Kitoms priemonėms, kurios stabdo priėjimą arba nepageidaujamą asmenų, gyvulių ar transporto priemonių įsibrovimą į geležinkelio infrastruktūros užimamą sritį, priskiriamos taikomos nacionalinės taisyklės.

4.2.23   Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju

4.2.23.1   Laisvoji šoninė erdvė išilgai bėgių kelių

I kategorijos geležinkelių linijose išilgai kiekvienam bėgių keliui, kuriuo vyksta greitųjų traukinių eismas, turi būti palikta erdvė, siekiant keleiviams sudaryti sąlygas išlipti iš traukinio į priešingą šalia esančių bėgių kelių pusę, jeigu pastarieji išlaipinant keleivius iš traukinio vis dar eksploatuojami. Jei keliai sumontuoti ant inžinerinių konstrukcijų, laisvoji šoninė erdvės, esančios toliau nuo bėgių kelių, pusėje turi būti saugos užtvaras, kuriuo užtikrinamas saugus, nesukeliantis pavojaus nuristi nuo konstrukcijos, keleivių išėjimas.

II ir III kategorijų geležinkelių linijose panaši laisvoji šoninė erdvė turi būti įrengta tose vietovėse, kuriose tai pateisinamai įgyvendinama. Geležinkelių įmonėms turi būti pranešta apie šią specifinę situaciją konkrečioje geležinkelių linijoje, nurodant apie ją infrastruktūros registre.

4.2.23.2   Avariniai praėjimo takai tuneliuose

Reikalavimai, susiję su avariniais praėjimais tunelyje yra nustatyti Saugos geležinkelių tuneliuose TSS.

4.2.24   Atstumo žyma

Atstumo žymos turi būti daromos periodiniais intervalais išilgai bėgių kelio. Atstumo žymėjimas turi atitikti nacionalinę nuostatą.

4.2.25   Atsarginiai bėgių keliai ir kitos labai mažo greičio vietos

4.2.25.1   Ilgis

Atsarginiai bėgių keliai, skirti naudoti traukiniams, atitinkantiems greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, turi būti pakankamo, pritaikyto traukiniams, ilgio.

4.2.25.2   Nuolydis

Atsarginių bėgių kelių, skirtų stovėti traukiniams, nuolydis neturi būti didesnis kaip 2,5 mm/m.

4.2.25.3   Kreivės spindulys

Bėgių keliuose, kur traukiniai, atitinkantys Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, važiuoja tik mažu greičiu (stotys ir pravažiavimo bėgių keliai, depai ir atsarginiai bėgių keliai), mažiausias horizontalus konstrukcinis spindulys neturi būti didesnis kaip 150 m. Bėgių kelio horizontalūs lyginimai, sudarantys atvirkštines kreives be tiesaus bėgių kelio tarp jų turi būti konstruojami didesniu kaip 190 m spinduliu.

Jeigu kurios nors iš kreivių spindulys yra mažesnis kaip 190 m arba lygus, tai tarp kreivių turi būti paliktas ne mažesnio kaip 7 m. ilgio tiesus kelias.

Vertikalus stovėjimui ir eksploatavimui skirtų bėgių kelių lyginimas neturi apimti kreivių, kurių spindulys mažesnis kaip 600 m pakilime arba 900 m įduboje.

Eksploatavimo verčių priežiūros priemonės yra nurodytos techninės priežiūros plane.

4.2.26   Stacionarioji traukinių priežiūros įranga

4.2.26.1   Tualeto nuotekos

Tuo atveju, kai naudojamas tualeto nuotekų vežimėlis, mažiausias atstumas nuo bėgių kelio iki gretimo bėgių kelio turi būti 6 m, taip pat turi būti įrengtas takas vežimėliams.

Stacionarioji tualetų nuotekų įranga turi atitikti sandarios tualetų sistemos charakteristikas, nurodytas Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

4.2.26.2   Traukinio išorinio valymo įranga

Kai naudojami plovimo įrenginiai, tai jie turi būti tinkami nuplauti išorinius šonus vieno arba dviejų aukštų traukinių aukštyje nuo:

| — | 1 000 iki 3 500 mm vienaukščių traukinių atveju, |
| --- | --- |

—

1 000 iki 3 500 mm vienaukščių traukinių atveju,

| — | 500 iki 4 300 mm dviaukščių traukinių atveju. |
| --- | --- |

—

500 iki 4 300 mm dviaukščių traukinių atveju.

Plovimo įrenginiai turi būti tokie, kad traukiniai juos pravažiuotų nuo 2 iki 6 km/h greičiu.

4.2.26.3   Vandens perpylimo įranga

Stacionarioji vandens tiekimo įranga sąveikos tinkle turi būti tinkama tiekti geriamąjį vandenį, atitinkantį 98/83/EB direktyvos reikalavimus.

Įrangos eksploatavimo būsena turi užtikrinti, kad vanduo atvestas iki stacionariosios įrangos dalies paskutinio elemento galo, atitiktų toje pačioje direktyvoje nurodytą kokybę.

4.2.26.4   Smėlio perkrovimo įranga

Stacionarioji smėlio perkrovimo įranga turi būti suderinama su smėliasrautės sistemos charakteristikomis, nurodytomis Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Įranga turi būti tokia, kad smėlis būtų tiekiamas, kaip nurodyta Greitųjų geležinkelių kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS.

4.2.26.5   Degalų pripildymas

Degalų pripildymas turi atitikti degalų sistemos charakteristikas, nurodytas Greitųjų geležinkelio riedmenų TSS.

Įranga turi būti tokia, kad degalai būtų tiekiami, kaip nurodyta Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

4.2.27   Balasto išjudinimas oro srautu

Neįrašyta

4.3   Funkciniai ir techniniai sąsajų reikalavimai

Techninio suderinamumo požiūriu infrastruktūros srities sąsajos su kitais posistemiais yra šios:

4.3.1   Sąsajos su geležinkelių riedmenų posistemiu

| Sąsaja | Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos | Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS nuorodos |
| --- | --- | --- |
| Konstrukcijos gabaritai
  Infrastruktūros gabaritai | 4.2.3 | mažiausi infrastruktūros matmenys |

Sąsaja

Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos

Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS nuorodos

Konstrukcijos gabaritai

Infrastruktūros gabaritai

4.2.3

mažiausi infrastruktūros matmenys

| 4.2.3.1 | kinematiniai matmenys |
| --- | --- |

4.2.3.1

kinematiniai matmenys

| 4.2.3.3. | Geležinkelių riedmenų parametrai, darantys poveikį ant žemės sumontuotas traukinių stebėjimo sistemas |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Geležinkelių riedmenų parametrai, darantys poveikį ant žemės sumontuotas traukinių stebėjimo sistemas

Nuolydžiai

| 4.2.5 | didžiausi pakilimai ir nuolydžiai |
| --- | --- |

4.2.5

didžiausi pakilimai ir nuolydžiai

| 4.2.3.6 | didžiausi nuolydžiai |
| --- | --- |

4.2.3.6

didžiausi nuolydžiai

| 4.2.4.7 | Stabdžių efektyvumas stačiuose nuolydžiuose |
| --- | --- |

4.2.4.7

Stabdžių efektyvumas stačiuose nuolydžiuose

Mažiausias spindulys

| 4.2.6 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.6

Mažiausias kreivės spindulys

| 4.2.8 | Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas |
| --- | --- |

4.2.8

Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas

| 4.2.3.7 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.3.7

Mažiausias kreivės spindulys

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse

| 4.2.9 | Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse |
| --- | --- |

4.2.9

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse

| 4.2.11 | Bėgio pokrypis |
| --- | --- |

4.2.11

Bėgio pokrypis

| 5.3.1.1 | bėgių galvutės profilis |
| --- | --- |

5.3.1.1

bėgių galvutės profilis

| 4.2.3.4 | Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės |
| --- | --- |

4.2.3.4

Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės

| 4.2.3.4.7 | konstrukcinės rato profilio vertės |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

konstrukcinės rato profilio vertės

Bėgių kelio atsparumas

| 4.2.13 | Bėgių kelio atsparumas |
| --- | --- |

4.2.13

Bėgių kelio atsparumas

| 4.2.3.2 | Statinė ašies apkrova |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statinė ašies apkrova

| 4.2.4.5 | Sūkurinės srovės stabdys |
| --- | --- |

4.2.4.5

Sūkurinės srovės stabdys

Bėgių kelio geometrija, kurios charakteristikos apibrėžia eksploatacines geležinkelių riedmenų pakabų sąlygas

| 4.2.10 | Kelio geometrinė kokybė ir atskirų defektų ribos |
| --- | --- |

4.2.10

Kelio geometrinė kokybė ir atskirų defektų ribos

| 4.2.3.4 | Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės;

| 4.2.3.4.7 | konstrukcinės rato profilių vertės |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

konstrukcinės rato profilių vertės

Geometrinis aširačių suderinamumas su iešmais ir bėgių sankryžomis

| 4.2.12.3 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

4.2.12.3

Iešmai ir bėgių sankryžos

| 4.2.3.4 | Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės;

| 4.2.3.4.7 | konstrukcinės rato profilių vertės |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

konstrukcinės rato profilių vertės

Tarpusavio aerodinaminiai efektai tarp stacionarių kliūčių ir riedmenų ir tarp pačių riedmenų, kai prasilenkia tarpusavyje

| 4.2.4 | Atstumas tarp bėgių kelio centrų |
| --- | --- |

4.2.4

Atstumas tarp bėgių kelio centrų

| 4.2.14.7 | Aerodinaminis pravažiuojančių traukinių poveikis geležinkelių linijos konstrukcijoms |
| --- | --- |

4.2.14.7

Aerodinaminis pravažiuojančių traukinių poveikis geležinkelių linijos konstrukcijoms

| 4.2.6.2 | Traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame ore [erdvėje] |
| --- | --- |

4.2.6.2

Traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame ore [erdvėje]

Didžiausi slėgio pakitimai tuneliuose

| 4.2.16 | : Didžiausi slėgio pakitimai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.16

: Didžiausi slėgio pakitimai tuneliuose

| 4.2.6.4 | Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.6.4

Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose

Šoninis vėjas

| 4.2.17 | Šoninio vėjo poveikis |
| --- | --- |

4.2.17

Šoninio vėjo poveikis

| 4.2.6.3 | Šoninis vėjas |
| --- | --- |

4.2.6.3

Šoninis vėjas

Prieiga

| 4.2.20.4 | (perono aukštis) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(perono aukštis)

| 4.2.20.5 | (atstumas nuo centro bėgių kelio) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(atstumas nuo centro bėgių kelio)

| 4.2.20.2 | Naudingasis perono ilgis |
| --- | --- |

4.2.20.2

Naudingasis perono ilgis

| 4.2.2.4.1 | Prieiga (neišspręstas klausimas) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Prieiga (neišspręstas klausimas)

| 4.2.2.6 | Mašinisto kabina |
| --- | --- |

4.2.2.6

Mašinisto kabina

| 4.2.3.5 | Didžiausias traukinio ilgis |
| --- | --- |

4.2.3.5

Didžiausias traukinio ilgis

Peronai

| 4.2.20.8 | (charakteristikos, susijusios su prieigos galimybe prie PRM) |
| --- | --- |

4.2.20.8

(charakteristikos, susijusios su prieigos galimybe prie PRM)

| 4.2.20.4 | (perono aukštis) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(perono aukštis)

| 4.2.20.5 | (atstumas nuo centro bėgių kelio) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(atstumas nuo centro bėgių kelio)

| 4.2.7.8 | Žmonių su judėjimo negalia pervežimas |
| --- | --- |

4.2.7.8

Žmonių su judėjimo negalia pervežimas

Gaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose

| 4.2.21 | : Priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.21

: Priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose

| 4.2.7.2 | Gaisrinės saugos |
| --- | --- |

4.2.7.2

Gaisrinės saugos

| 4.2.7.12 | konkrečios tunelių specifikacijos |
| --- | --- |

4.2.7.12

konkrečios tunelių specifikacijos

Atsarginiai bėgių keliai, kuriuose važiuojama labai mažu greičiu (mažiausias spindulys)

| 4.2.25 | Stovėjimo keliai ir kitos vietos su labai mažu greičiu |
| --- | --- |

4.2.25

Stovėjimo keliai ir kitos vietos su labai mažu greičiu

| 4.2.3.7 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.3.7

Mažiausias kreivės spindulys

Stacionarioji traukinių parangos įranga

4.2.26

| 4.2.9 | Paranga |
| --- | --- |

4.2.9

Paranga

Balasto išjudinimas oro srautu

| 4.2.27 | :Balasto išjudinimas oro srautu |
| --- | --- |

4.2.27

:Balasto išjudinimas oro srautu

| 4.2.3.11 | Balasto išjudinimas oro srautu |
| --- | --- |

4.2.3.11

Balasto išjudinimas oro srautu

Darbininkų apsauga nuo aerodinaminio poveikio

| 4.4.3 | : Darbininkų apsauga nuo aerodinaminio poveikio |
| --- | --- |

4.4.3

: Darbininkų apsauga nuo aerodinaminio poveikio

| 4.2.6.2.1 | Aerodinaminės apkrovos bėgių kelio darbininkams geležinkelių linijų šonuose |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodinaminės apkrovos bėgių kelio darbininkams geležinkelių linijų šonuose

Atspindintieji darbininkų drabužiai

| 4.7 | Sveikatos ir saugos darbe sąlygos |
| --- | --- |

4.7

Sveikatos ir saugos darbe sąlygos

| 4.2.7.4.1.1 | Priekiniai žiburiai |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Priekiniai žiburiai

4.3.2   Sąsaja su energijos posistemiu

| Sąsaja | Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos | Greitųjų geležinkelių energijos TSS nuorodos |
| --- | --- | --- |
| Elektrinės charakteristikos | 4.2.18 | : Elektrinės charakteristikos |

Sąsaja

Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos

Greitųjų geležinkelių energijos TSS nuorodos

Elektrinės charakteristikos

4.2.18

: Elektrinės charakteristikos

| 4.7.3 | Srovės grįžtamosios grandinės apsaugos nuostatos |
| --- | --- |

4.7.3

Srovės grįžtamosios grandinės apsaugos nuostatos

4.3.3   Sąsaja su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu

| Sąsaja | Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos | Greitųjų geležinkelių riedmenų kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS nuorodos |
| --- | --- | --- |
| Konstrukcijų gabaritai, nustatyti KVS įrenginiams | 4.2.3 | Mažiausi infrastruktūros gabaritai |

Sąsaja

Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS nuorodos

Greitųjų geležinkelių riedmenų kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS nuorodos

Konstrukcijų gabaritai, nustatyti KVS įrenginiams

4.2.3

Mažiausi infrastruktūros gabaritai

| 4.2.5 | ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos |
| --- | --- |

4.2.5

ETCS ir EIRENE oro tarpo sąsajos

| 4.2.16 | Bėgių kelio šono matomumo kontrolės ir valdymo poveikis |
| --- | --- |

4.2.16

Bėgių kelio šono matomumo kontrolės ir valdymo poveikis

Signalizacijos srovių perdavimas bėgių keliu

| 4.2.18 | Elektrinės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrinės charakteristikos

| 4.2.11 | Suderinamumas su bėgių kelio šono traukinio kontrole |
| --- | --- |

4.2.11

Suderinamumas su bėgių kelio šono traukinio kontrole

1 priedo 1 priedėlis pilnutinė varža tarp ratų

Smėlio perkrovimo įranga

| 4.2.26.4 | Smėlio perkrovimo įranga |
| --- | --- |

4.2.26.4

Smėlio perkrovimo įranga

A priedas 1 priedėlis, 4.1 4 punktas – smėlio kokybė

Sūkurinių srovių stabdžių naudojimas

| 4.2.13 | Bėgio atsparumas |
| --- | --- |

4.2.13

Bėgio atsparumas

A priedas 1 priedėlis 5.2 punktas: Elektrinių (magnetinių) stabdžių naudojimas

4.3.4   Sąsajos su eksploatavimo posistemiu

| Sąsaja | Greitųjų geležinkelių infrastruktūros posistemio TSS nuorodos | Greitųjų geležinkelių eksploatavimo TSS nuorodos |
| --- | --- | --- |
| Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju | 4.2.23 | 4.2.1.3 | (kitų nei mašinistai geležinkelių įmonės darbuotojų dokumentų tvarkymas) |

Sąsaja

Greitųjų geležinkelių infrastruktūros posistemio TSS nuorodos

Greitųjų geležinkelių eksploatavimo TSS nuorodos

Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju

4.2.23

4.2.1.3

(kitų nei mašinistai geležinkelių įmonės darbuotojų dokumentų tvarkymas)

Darbų vykdymas

4.4.1

4.2.3.6 (darbas pablogėjusiomis sąlygomis)

Pranešimai perduodami geležinkelių įmonėms

4.4.2

4.2.1.2.2.2 (mašinistų dokumentų tvarkymas)

§ 4.2.3.6 (darbas pablogėjusiomis sąlygomis)

§ 4.2.3.4.1 Eismo valdymas

I kategorijos geležinkelių linijos bėgių kelio atsparumas (stabdymo sistemos, kurios kinetinę energiją skleidžia, kaitindamos bėgį)

4.2.13.1

| 4.2.2.6.2 | stabdžių veikimas |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

stabdžių veikimas

Profesinė kompetencija

4.6

4.6.1

4.3.5   Sąsajos su SGT TSS

| Sąsaja | Bazinio lygio didelio greičio infrastruktūros TSS | Bazinio lygio TSS „Sauga geležinkelių tuneliuose“. |
| --- | --- | --- |
| Tunelio būklės apžiūra | 4.5.1. | Techninės priežiūros planas |

Sąsaja

Bazinio lygio didelio greičio infrastruktūros TSS

Bazinio lygio TSS „Sauga geležinkelių tuneliuose“.

Tunelio būklės apžiūra

4.5.1.

Techninės priežiūros planas

| 4.5.1. | techninės priežiūros planas |
| --- | --- |

4.5.1.

techninės priežiūros planas

Avariniai praėjimo takai

| 4.2.23.2. | Avariniai peronai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Avariniai peronai tuneliuose

| 4.2.2.7. | Avariniai praėjimo takai |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Avariniai praėjimo takai

4.4   Eksploatavimo taisyklės

4.4.1   Darbų vykdymas

Susiklostant tam tikroms aplinkybėms iš anksto planuotus darbus, gali tekti laikinai sustabdyti infrastruktūros srities techninių reikalavimų ir jos sąveikos sudedamųjų dalių, apibrėžtų TSS 4 ir 5 skyriuose, taikymą.

Tokiu atveju infrastruktūros valdytojas privalo apibrėžti tinkamas išskirtines eksploatavimo sąlygas (pvz., greičio ribojimus, ašies apkrovą, infrastruktūros gabaritus), būtinus saugai užtikrinti.

Taikomos šios bendrosios nuostatos:

| — | išskirtinės eksploatavimo sąlygos, neatitinkančios TSS turi būti laikinos ir planuojamos, |
| --- | --- |

—

išskirtinės eksploatavimo sąlygos, neatitinkančios TSS turi būti laikinos ir planuojamos,

| — | geležinkelių įmonės, organizuojančios veiklą geležinkelių linijoje, turi gauti pranešimą apie jų geografinėje vietovėje daromas laikinąsias išimtis, apie jų pobūdį ir signalizavimo priemones. |
| --- | --- |

—

geležinkelių įmonės, organizuojančios veiklą geležinkelių linijoje, turi gauti pranešimą apie jų geografinėje vietovėje daromas laikinąsias išimtis, apie jų pobūdį ir signalizavimo priemones.

Specifinės eksploatavimo nuostatos yra nurodytos Greitųjų geležinkelių eksploatavimo TSS.

4.4.2   Pranešimai, perduodami geležinkelių įmonėms

Infrastruktūros valdytojas privalo informuoti geležinkelių įmones apie laikinuosius veiklos apribojimus, darančius poveikį infrastruktūrai, kurie gali būti nenumatytų įvykių pasekmė.

4.4.3   Darbininkų apsauga nuo aerodinaminio poveikio

Infrastruktūros valdytojas privalo nustatyti darbininkų apsaugos nuo aerodinaminio poveikio priemones.

Infrastruktūros valdytojas privalo atsižvelgti į traukinių, atitinkančių greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, tikrąjį greitį ir aerodinaminio poveikio (esant greičiui lygiam 300 km/h), nurodyto Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS 4.2.6.2.1 punkte, didžiausią ribinę vertę.

4.5   Techninės priežiūros taisyklės

4.5.1   Techninės priežiūros planas

Infrastruktūros valdytojas privalo parengti kiekvienos greitojo geležinkelių linijos techninės priežiūros planą, kuriame bent jau nurodyta:

| — | ribinių verčių rinkinys; |
| --- | --- |

—

ribinių verčių rinkinys;

| — | ataskaita apie metodus, darbuotojų profesinius gebėjimus bei kvalifikacijas ir būtiną naudoti personalo saugos apsauginę įrangą; |
| --- | --- |

—

ataskaita apie metodus, darbuotojų profesinius gebėjimus bei kvalifikacijas ir būtiną naudoti personalo saugos apsauginę įrangą;

| — | taisyklės, taikomos netoli bėgių kelio dirbančių žmonių apsaugai; |
| --- | --- |

—

taisyklės, taikomos netoli bėgių kelio dirbančių žmonių apsaugai;

| — | priemonės, naudojamos tikrinti, kaip laikomasi eksploatavimo verčių; |
| --- | --- |

—

priemonės, naudojamos tikrinti, kaip laikomasi eksploatavimo verčių;

| — | priemonės, kurių imtasi (greičio ribojimas, remonto laikas), kai viršijamos nustatytosios vertės ; |
| --- | --- |

—

priemonės, kurių imtasi (greičio ribojimas, remonto laikas), kai viršijamos nustatytosios vertės ;

susijusios su šiais elementais:

| — | bėgių kelio išorinio bėgio pakyla kreivėse, nurodyta 4.2.7 punkte; |
| --- | --- |

—

bėgių kelio išorinio bėgio pakyla kreivėse, nurodyta 4.2.7 punkte;

| — | bėgių kelio geometrine kokybe, nurodyta 4.2.10 punkte; |
| --- | --- |

—

bėgių kelio geometrine kokybe, nurodyta 4.2.10 punkte;

| — | iešmais ir bėgių sankryžomis, nurodyta 4.2.12 punkte; |
| --- | --- |

—

iešmais ir bėgių sankryžomis, nurodyta 4.2.12 punkte;

| — | perono kraštu, nurodytą 4.2.20 punkte; |
| --- | --- |

—

perono kraštu, nurodytą 4.2.20 punkte;

| — | tunelio būklės apžiūra, kaip reikalauja Saugos geležinkelio tuneliuose TSS. |
| --- | --- |

—

tunelio būklės apžiūra, kaip reikalauja Saugos geležinkelio tuneliuose TSS.

| — | atsarginių bėgių kelių kreivės spindulį, nurodyta 4.2.25.3 punkte. |
| --- | --- |

—

atsarginių bėgių kelių kreivės spindulį, nurodyta 4.2.25.3 punkte.

4.5.2   Techninės priežiūros reikalavimai

Techninė procedūra ir produktai, naudojami atliekant priežiūrą, neturi kelti pavojaus žmonių sveikatai ir, atsižvelgiant į supančią aplinką, turi neviršyti leidžiamo kenksmingų veiksnių lygio.

Turi būti laikoma, kad šie reikalavimai vykdomi, kai pademonstruojamas procedūrų ir produktų atitikimas nacionalinėms taisyklėms.

4.6   Profesinis išmanymas ir kvalifikacija

Profesinis išmanymas ir kvalifikacija, kurių reikalaujama iš infrastruktūros posistemio priežiūros personalo, turi būti išsamiai išvardyti techninės priežiūros plane (žr. 4.5.1 punktą).

Profesinis išmanymas ir kvalifikacija, kurių reikalaujama eksploatuojant greitųjų geležinkelių infrastruktūros posistemį, yra aprašyti Greitųjų geležinkelių eksploatavimo ir priežiūros TSS.

4.7   Sveikatos ir saugos darbe sąlygos

Sveikatos ir saugos darbe sąlygos yra aptariamos pagal 4.2 punkto reikalavimų atitikimą, konkrečiai punktuose – 4.2.16 (didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose), 4.2.18 (elektrinės charakteristikos), 4.2.20 (peronai), 4.2.26 (stacionarioji traukinių parangos įranga) ir 4.4 (eksploatavimo taisyklės).

Be reikalavimų, nurodytų techninės priežiūros plane (žr. 4.5.1 punktą), laikantis Europos ir nacionalinių teisės aktų, reikia imtis atsargumo priemonių, siekiant apsaugoti techninės priežiūros personalo sveikatą ir užtikrinti aukštą saugos lygį, ypač bėgių kelio teritorijoje.

Darbuotojai, atliekantys greitųjų geležinkelių IP techninę priežiūrą, dirbdami ant bėgių kelio arba šalia jo, privalo dėvėti atspindinčiuosius drabužius, paženklintus EB ženklu

4.8   Infrastruktūros registras

Pagal Direktyvos 96/48/EB 22 straipsnio a punktą, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, infrastruktūros registras turi nurodyti pagrindines visos infrastruktūros srities arba susijusios jos dalies ypatybes ir jų sąryšį su ypatybėmis, įtrauktomis į Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Šios TSS D priede nurodyta, kokią informaciją apie infrastruktūros sritį reikia įtraukti į infrastruktūros registrą. Kitiems posistemiams reikalinga informacija, kurią reikia įtraukti į infrastruktūros registrą, yra nurodyta atitinkamose TSS.

5.   SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1   Apibrėžtis

Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio d punktą, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB:

Sąveikos sudedamosios dalys yra „bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, mazgas, sukomplektuotas blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika“.

5.1.1   Naujoviški sprendimai

Kaip minėta šios TSS 4.1 punkte, naujoviškiems sprendimams gali prireikti naujos specifikacijos ir (arba) naujų įvertinimo metodų. Tos specifikacijos ir įvertinimo metodai turi būti parengti pagal 6.1.4 punkte aprašytą tvarką.

5.1.2   Naujieji bėgių kelio sukomplektuoto bloko sprendimai

5.3.1, 5.3.2 ir 5.3.3 punktų reikalavimai grindžiami tradiciniu bėgių kelio, turinčio balastą, projektu su platus pagrindo geležinkelio bėgiu ant gelžbetoninių pabėgių ir sąvaržų, suteikiančių atsparumą išilginiam slydimui, remiantis į bėgio pagrindą. Tačiau 4 skyriaus reikalavimai gali būti įvykdyti, naudojant alternatyvią bėgių kelio konstrukciją. Sąveikos sudedamosios dalys, įtrauktos į tas alternatyvias bėgių kelio konstrukcijas, yra nurodomos kaip naujosios sąveikos sudėtinės dalys, kurių įvertinimo tvarka nustatyta 6 skyriuje.

5.2   Sudedamųjų dalių sąrašas

Šios techninės sąveikos specifikacijos tikslais tik toliau išvardyti sąveikos elementai – nedalomos sudedamosios dalys ar bėgių kelio sukomplektuoti blokai– yra vadinami „sąveikos sudedamosiomis dalimis“:

| — | bėgis (5.3.1) |
| --- | --- |

—

bėgis (5.3.1)

| — | bėgio sąvaržų sistemos (5.3.2) |
| --- | --- |

—

bėgio sąvaržų sistemos (5.3.2)

| — | bėgių kelio pabėgiai ir atramos (5.3.3) |
| --- | --- |

—

bėgių kelio pabėgiai ir atramos (5.3.3)

| — | iešmai ir bėgių sankryžos (5.3.4) |
| --- | --- |

—

iešmai ir bėgių sankryžos (5.3.4)

| — | vandens pripylimo jungtys (5.3.5). |
| --- | --- |

—

vandens pripylimo jungtys (5.3.5).

Šiame skyriuje aprašomos kiekvienai iš šių sudedamųjų dalių taikomos specifikacijos.

5.3   Sudedamųjų dalių veikimas ir specifikacijos

5.3.1   Bėgis

I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos.

Svarbiausios „bėgio“ sąveikos sudedamųjų dalių specifikacijos yra šios:

| — | bėgio galvutės profilis; |
| --- | --- |

—

bėgio galvutės profilis;

| — | konstrukcinė tiesinė masė ; |
| --- | --- |

—

konstrukcinė tiesinė masė ;

| — | plieno rūšis. |
| --- | --- |

—

plieno rūšis.

5.3.1.1   Bėgio galvutės profilis

| a) | Tiesus kelias
  Bėgio galvutės profilis turi būti išrinktas iš sekos, nurodytos EN 13674-1:2003 A priede, arba turi būti 60 E2 profilis, apibrėžtas šios TSS F priede.
  Šios TSS 4.2.9.2 punkto reikalavimai bėgio galvutės profiliui yra nustatyti atsižvelgiant į rato ir bėgio sąveiką tiesiose ir didelio spindulio kreivėse. |
| --- | --- |

a)

Tiesus kelias

Bėgio galvutės profilis turi būti išrinktas iš sekos, nurodytos EN 13674-1:2003 A priede, arba turi būti 60 E2 profilis, apibrėžtas šios TSS F priede.

Šios TSS 4.2.9.2 punkto reikalavimai bėgio galvutės profiliui yra nustatyti atsižvelgiant į rato ir bėgio sąveiką tiesiose ir didelio spindulio kreivėse.

| b) | Iešmai ir bėgių sankryžos
  Bėgio galvutės profilis turi būti išrinktas iš sekos, nurodytos EN 13674-2:2003 A priede, arba turi būti 60 E2 profilis, apibrėžtas šios TSS F priede. |
| --- | --- |

b)

Iešmai ir bėgių sankryžos

Bėgio galvutės profilis turi būti išrinktas iš sekos, nurodytos EN 13674-2:2003 A priede, arba turi būti 60 E2 profilis, apibrėžtas šios TSS F priede.

| c) | Naujoviški tiesaus bėgių kelio bėgio galvučių profiliai
  „Naują“ bėgio galvučių profilių tiesiam keliui konstrukciją (kaip apibrėžta 6.1.2 punkte) sudaro:






  — | šoninis šlaitas iš tos pusės, kur bėgio galvutės kampas yra 1/20 ir 1/17,2 bėgio galvutės vertikaliosios ašies atžvilgiu. Vertikalus atstumas tarp šoninio šlaito ir bėgio viršaus turi būti mažesnis kaip 15 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

Naujoviški tiesaus bėgių kelio bėgio galvučių profiliai

„Naują“ bėgio galvučių profilių tiesiam keliui konstrukciją (kaip apibrėžta 6.1.2 punkte) sudaro:

—

šoninis šlaitas iš tos pusės, kur bėgio galvutės kampas yra 1/20 ir 1/17,2 bėgio galvutės vertikaliosios ašies atžvilgiu. Vertikalus atstumas tarp šoninio šlaito ir bėgio viršaus turi būti mažesnis kaip 15 mm;

| — | einant kryptimi link viršutinio paviršiaus, tangentinių kreivių seka su didėjančiu spinduliu nuo mažiausia 12,7 mm iki mažiausia 250 mm prie bėgio galvutės vertikaliosios ašies. |
| --- | --- |

—

einant kryptimi link viršutinio paviršiaus, tangentinių kreivių seka su didėjančiu spinduliu nuo mažiausia 12,7 mm iki mažiausia 250 mm prie bėgio galvutės vertikaliosios ašies.

Horizontalus atstumas tarp bėgio viršūnės ir tangentinio taško turi būti tarp 33,5 ir 36 mm.

5.3.1.2   Konstrukcinė tiesinė masė

Konstrukcinė tiesinė bėgio masė turi būti didesnė kaip 53 kg/m.

5.3.1.3   Plieno rūšis

| a) | Tiesi geležinkelio kelio linija
  Bėgio plieno rūšis turi atitikti EN13674-1:2003 5 skyriaus reikalavimus. |
| --- | --- |

a)

Tiesi geležinkelio kelio linija

Bėgio plieno rūšis turi atitikti EN13674-1:2003 5 skyriaus reikalavimus.

| b) | Iešmai ir bėgių sankryžos
  Bėgio plieno rūšis turi atitikti EN13674-1:2003 5 skyriaus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

Iešmai ir bėgių sankryžos

Bėgio plieno rūšis turi atitikti EN13674-1:2003 5 skyriaus reikalavimus.

5.3.2   Bėgio sąvaržos

Reikalavimai, taikytini bėgio sąvaržoms, iešmams ir bėgių sankryžoms yra šie:

| a) | mažiausias sąvaržų atsparumas bėgio išilginiam slydimui turi atitikti EN13481-2:2002 reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

mažiausias sąvaržų atsparumas bėgio išilginiam slydimui turi atitikti EN13481-2:2002 reikalavimus;

| b) | atsparumas kartotinėms apkrovoms turi būti mažiausia toks pat, kaip reikalaujama „pagrindinės linijos“ bėgių keliui pagal EN 13481-2:2002 reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

atsparumas kartotinėms apkrovoms turi būti mažiausia toks pat, kaip reikalaujama „pagrindinės linijos“ bėgių keliui pagal EN 13481-2:2002 reikalavimus;

| c) | bėgio pagrindo dinaminis standumas, taikomas sąvaržoms ant gelžbetoninių pabėgių, neturi viršyti 600 MN/m; |
| --- | --- |

c)

bėgio pagrindo dinaminis standumas, taikomas sąvaržoms ant gelžbetoninių pabėgių, neturi viršyti 600 MN/m;

| d) | mažiausia elektrinė varža, kurios reikalaujama, yra 5 kΩ, matuojama laikantis EN 13146-5 reikalavimų. Infrastruktūros valdytojui, kur to reikia konkrečioms kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemoms, leidžiama reikalauti didesnės varžos; |
| --- | --- |

d)

mažiausia elektrinė varža, kurios reikalaujama, yra 5 kΩ, matuojama laikantis EN 13146-5 reikalavimų. Infrastruktūros valdytojui, kur to reikia konkrečioms kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemoms, leidžiama reikalauti didesnės varžos;

5.3.3   Bėgių kelio pabėgiai ir atramos

Taikytinos specifikacijos gelžbetoniniams pabėgiams, esantiems sąveikos sudedamosiomis dalimis, naudojamiems bėgių keliui, turinčiam balastą, kaip aprašyta 6.2.5.1 punkte, yra šios:

| a) | mažiausia tiesaus kelio gelžbetoninių pabėgių masė turi būti 220 kg, |
| --- | --- |

a)

mažiausia tiesaus kelio gelžbetoninių pabėgių masė turi būti 220 kg,

| b) | mažiausias tiesaus kelio gelžbetoninių pabėgių ilgis turi būti 2,25 m. |
| --- | --- |

b)

mažiausias tiesaus kelio gelžbetoninių pabėgių ilgis turi būti 2,25 m.

5.3.4   Iešmai ir bėgių sankryžos

Iešmai ir bėgių sankryžos sudaro pirmiau minėtas sąveikos sudedamąsias dalis.

Tačiau jų pačių konstrukcinės charakteristikos turi būti įvertintos, siekiant patvirtinti jų atitikimą šių TSS punktų reikalavimams:

| a) | 4.2.12.1 Kontrolės priemonės ir blokavimas, |
| --- | --- |

a)

4.2.12.1 Kontrolės priemonės ir blokavimas,

| b) | 4.2.12.2 Iešmo smailių naudojimas |
| --- | --- |

b)

4.2.12.2 Iešmo smailių naudojimas

| c) | 4.2.12.3 Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

c)

4.2.12.3 Geometrinės charakteristikos

5.3.5   Vandens pripylimo jungtis

Vandens pripylimo jungtys turi būti suderinamos su vandens įpylimo anga, aprašyta Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

6.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS IR POSISTEMIŲ PATIKRA

6.1.   Sąveikos sudedamosios dalys

6.1.1.   Atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūros

Sąveikos sudedamosioms dalims atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūra, kaip nurodyta šios TSS 5 skyriuje, turi būti vykdoma taikant šios TSS C priede pateiktus modulius.

Atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimą sąveikos sudedamajai daliai, jeigu to reikalauja šios TSS C priedo moduliai, turi atlikti notifikuotoji įstaiga, kuriai gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas pateikė paraišką. Prieš pateikdamas sąveikos sudedamąją dalį į rinką, gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi sudaryti EB atitikties deklaraciją arba EB tinkamumo naudoti deklaraciją pagal Direktyvos 96/48/EB 13 straipsnio 1 dalį ir IV priedo 3 skyrių su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

Kiekvienai sąveikos sudedamajai daliai atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimas atliekamas pagal šiuos kriterijus:

| 6.1.1.1 | Suderinamumas su posistemio reikalavimais.
  Sąveikos sudedamoji dalis bus naudojama kaip infrastruktūros posistemio, kuris įvertinamas pagal šios TSS 6.2 skyrių, sudedamoji dalis. Jeigu tokia dalis įeina į mazgo sudėtį, tai neturi trukdyti šį mazgą turinčio infrastruktūros posistemio suderinamumui su šios TSS 4 skyriuje nurodytais reikalavimais. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Suderinamumas su posistemio reikalavimais.

Sąveikos sudedamoji dalis bus naudojama kaip infrastruktūros posistemio, kuris įvertinamas pagal šios TSS 6.2 skyrių, sudedamoji dalis. Jeigu tokia dalis įeina į mazgo sudėtį, tai neturi trukdyti šį mazgą turinčio infrastruktūros posistemio suderinamumui su šios TSS 4 skyriuje nurodytais reikalavimais.

| 6.1.1.2 | Suderinamumas su kitomis sąveikos sudedamosiomis dalimis ir posistemio sudedamosiomis dalimis, su kuriomis ši dalis, kaip numatoma, turės sąsajų. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Suderinamumas su kitomis sąveikos sudedamosiomis dalimis ir posistemio sudedamosiomis dalimis, su kuriomis ši dalis, kaip numatoma, turės sąsajų.

| 6.1.1.3 | Suderinamumas su specifiniais techniniais reikalavimais
  Suderinamumas su specifiniais techniniais reikalavimais (jei yra) aprašyti šios TSS 5 skyriuje. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Suderinamumas su specifiniais techniniais reikalavimais

Suderinamumas su specifiniais techniniais reikalavimais (jei yra) aprašyti šios TSS 5 skyriuje.

6.1.2   „Įprastos“, „neįprastos“ ir „naujoviškos“ sąveikos sudedamųjų dalių apibrėžimai

„Įprasta“ sąveikos sudedamoji dalis atitinka šias sąlygas:

| a) | suderinama su šios TSS 5 skyriuje nurodytomis charakteristikomis; |
| --- | --- |

a)

suderinama su šios TSS 5 skyriuje nurodytomis charakteristikomis;

| b) | suderinama su atitinkamais Europos standartais; |
| --- | --- |

b)

suderinama su atitinkamais Europos standartais;

| c) | suderinama su kitomis sąveikos sudedamosiomis dalimis, su kuriomis ji bus naudojama specialaus tipo mazge; |
| --- | --- |

c)

suderinama su kitomis sąveikos sudedamosiomis dalimis, su kuriomis ji bus naudojama specialaus tipo mazge;

| d) | specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui. |
| --- | --- |

d)

specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui.

„Neįprasta“ sąveikos sudedamoji dalis atitinka šias sąlygas:

| e) | netenkina vieno ar kelių „įprastai“ sąveikos sudedamajai daliai nurodytų a, b ar c punktų reikalavimų; |
| --- | --- |

e)

netenkina vieno ar kelių „įprastai“ sąveikos sudedamajai daliai nurodytų a, b ar c punktų reikalavimų;

| f) | specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui. |
| --- | --- |

f)

specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui.

Vienintelės neįprastos sąveikos sudedamosios dalys yra bėgiai, bėgių tvirtinimo sistemos, pabėgiai ir atraminiai pabėgiai.

„Naujoviška“ sąveikos sudedamoji dalis atitinka šias sąlygas:

| g) | specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui. |
| --- | --- |

g)

specialaus tipo mazgas, kuriame ji bus naudojama, atitinka šios TSS 4 skyriuje nurodytas charakteristikas, kiek jos taikytinos tokiam mazgui.

6.1.3.   Įprastoms ir neįprastoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomos procedūros

Toliau pateikta lentelė nurodo įprastoms ir neįprastoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomas procedūras, kurios parenkamos pagal tai, ar dalys pateiktos į rinką iki ar po šios TSS paskelbimo.

| | Įprastos | Neįprastos |
| --- | --- | --- |
| Pateiktos į ES rinką iki šios TSS šios versijos paskelbimo | E1 procedūra | N1 procedūra |
| Pateiktos į ES rinką po šios TSS šios versijos paskelbimo | E2 procedūra | N2 procedūra |

Įprastos

Neįprastos

Pateiktos į ES rinką iki šios TSS šios versijos paskelbimo

E1 procedūra

N1 procedūra

Pateiktos į ES rinką po šios TSS šios versijos paskelbimo

E2 procedūra

N2 procedūra

Sąveikos sudedamosios dalies, kuriai galėtų būti taikoma N1 procedūra, pavyzdžiu galėtų būti bėgio profilis, kuris jau yra pateiktas į ES rinką ir bet kol kas nėra oficialiai įteisintas EN 13674-1:2003 standarte.

6.1.4.   Naujoviškoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomos procedūros

Naujoviškiems sąveikos sprendimams reikia naujų specifikacijų ir (arba) naujų įvertinimo metodų.

Jeigu sąveikos sudedamajai daliai yra pasiūlytas naujoviškas sprendimas, kaip apibrėžta 6.1.2 punkte, gamintojas turi pranešti apie jo nuokrypius nuo šios TSS atitinkamos dalies. Europos geležinkelių agentūra turi baigti rengti tokiam sprendimui tinkamus funkcinius ir sąsajų reikalavimus ir parengti įvertinimo metodus

Reikiami funkciniai ir sąsajų reikalavimai ir įvertinimo metodai turi būti įtraukti į šią TSS peržiūrint ją iš naujo. Paskelbus apie tai dokumentu, gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali pasirinkti sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimo procedūrą, kaip nurodyta 6.1.5 punkte.

Įsigaliojus Komisijos sprendimui, priimtam pagal Direktyvos 96/48/EB 21 straipsnio 2 dalį su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, naujovišką sprendimą leidžiama taikyti iki jo įtraukimo į TSS.

6.1.5   Modulių taikymas

Infrastruktūros srityje naudojami šie sąveikos sudedamųjų dalių atitikties įvertinimo moduliai:

| A | Vidinė gamybos kontrolė |
| --- | --- |
| A1 | Vidinė projekto kontrolė su produkto patikra |
| B | Tipo ekspertizė |
| D | Gamybos kokybės valdymo sistema |
| F | Gaminio patikra |
| H1 | Visapusiška kokybės valdymo sistema |
| H2 | Visapusiška kokybės valdymo sistema su projekto ekspertize |
| V | Tipo įteisinimas pagal eksploatavimo patirtį (tinkamumas naudoti) |

A

Vidinė gamybos kontrolė

A1

Vidinė projekto kontrolė su produkto patikra

B

Tipo ekspertizė

D

Gamybos kokybės valdymo sistema

F

Gaminio patikra

H1

Visapusiška kokybės valdymo sistema

H2

Visapusiška kokybės valdymo sistema su projekto ekspertize

V

Tipo įteisinimas pagal eksploatavimo patirtį (tinkamumas naudoti)

Toliau pateikta lentelė nurodo sąveikos sudedamosios dalies atitikties įvertinimo modulius, kurie parenkami kiekvienai pirmiau nurodytai procedūrai. Įvertinimo moduliai yra apibūdinti šios TSS C priede.

| Procedūra | Geležinkelio bėgis | Tvirtinimo elementai | Pabėgiai ir atraminiai pabėgiai | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E1 (4) | A1 arba H1 | A arba H1 |
| E2 | B+D arba B+F arba H1 |
| N1 | B+D+V arba B+F+V arba H1+V |
| N2 | B+D+V arba B+F+V arba H2+V |

Procedūra

Geležinkelio bėgis

Tvirtinimo elementai

Pabėgiai ir atraminiai pabėgiai

Iešmai ir bėgių sankryžos

E1 (4)

4

A1 arba H1

A arba H1

E2

B+D arba B+F arba H1

N1

B+D+V arba B+F+V arba H1+V

N2

B+D+V arba B+F+V arba H2+V

Įvertinant „neįprastą“ sąveikos sudedamąją dalį, notifikuotoji įstaiga, kurią pasirinko gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, turi patikrinti, ar šiai daliai suteiktos charakteristikos ir tinkamumas naudoti tenkina 4 skyriaus atitinkamas nuostatas, kuriomis nustatytos posistemio sudedamosios dalies funkcijos, ir įvertina eksploatavimo sąlygomis naudojamo gaminio charakteristikas.

Sudedamosios dalies savybės ir jai taikomi reikalavimai, kurie yra svarbūs posistemiui nustatytiems reikalavimams, turi būti visapusiškai aprašyti, kartu aprašant ir tos dalies sąsajas, jos techninėje byloje pirminės patikros metu, kad po galima būtų pereiti prie tolimesnių posistemio sudedamosios dalies įvertinimo etapų.

Atitikties įvertinimas „įprastoms“ ir „neįprastoms“ sąveikos sudedamosioms dalims turi apimti fazes ir charakteristikas, nurodytas A priedo lentelėse.

6.1.6   Sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimo metodai

6.1.6.1   Kitų Bendrijos direktyvų reglamentuojamos sąveikos sudedamosios dalys

Direktyvos 96/48/EB 13 straipsnio 3 dalyje su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, nustatyta, kad „Jeigu sąveikos sudedamosioms dalims taikomos kitos Bendrijos direktyvos, apimančios kitus aspektus, tokiais atvejais EB atitikties deklaracijoje ar tinkamumo naudoti deklaracijoje nurodoma, kad sąveikos sudedamosios dalys taip pat atitinka tų kitų direktyvų reikalavimus.“

6.1.6.2   Tvirtinimo sistemos įvertinimas

Prie EB atitikties deklaracijos turi būti pridėta pažyma, kurioje nurodoma:

| — | bėgių suvirinimo jungtis, bėgių pokrypis, bėgių tarpiklis(ir jo standumo ribų intervalas) ir pabėgių tipas ar atraminių pabėgių deriniai, su kuriais gali būti naudojama tvirtinimo sistema; |
| --- | --- |

—

bėgių suvirinimo jungtis, bėgių pokrypis, bėgių tarpiklis(ir jo standumo ribų intervalas) ir pabėgių tipas ar atraminių pabėgių deriniai, su kuriais gali būti naudojama tvirtinimo sistema;

| — | faktinė tvirtinimo sistemos elektrinė varža (5.3.2 dalyje nustatyta, kad mažiausia elektrinė varža būtų 5 kΩ. Tačiau, siekiant užtikrinti suderinamumą su pasirinktu kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu, gali prireikti ir didesnės elektrinės varžos). |
| --- | --- |

—

faktinė tvirtinimo sistemos elektrinė varža (5.3.2 dalyje nustatyta, kad mažiausia elektrinė varža būtų 5 kΩ. Tačiau, siekiant užtikrinti suderinamumą su pasirinktu kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu, gali prireikti ir didesnės elektrinės varžos).

6.1.6.3   Tipo įteisinimas pagal eksploatavimo patirtį (tinkamumą naudoti)

Taikant V modulį, tinkamumo naudoti įvertinimas turi būti atliekamas:

| — | deklaruotiems sąveikos sudedamųjų dalių ir bėgio pokrypio deriniams; |
| --- | --- |

—

deklaruotiems sąveikos sudedamųjų dalių ir bėgio pokrypio deriniams;

| — | geležinkelių linijai, kurioje greičiausių traukinių greitis yra ne mažesnis kaip 160 km/h ir didžiausia geležinkelių riedmenų ašies apkrova yra ne mažesnė kaip 170 kN; |
| --- | --- |

—

geležinkelių linijai, kurioje greičiausių traukinių greitis yra ne mažesnis kaip 160 km/h ir didžiausia geležinkelių riedmenų ašies apkrova yra ne mažesnė kaip 170 kN;

| — | bent trečdaliui geležinkelio kelio kreivėse įrengtų sąveikos sudedamųjų dalių (netaikoma iešmams ir bėgių sankryžoms); |
| --- | --- |

—

bent trečdaliui geležinkelio kelio kreivėse įrengtų sąveikos sudedamųjų dalių (netaikoma iešmams ir bėgių sankryžoms);

| — | per ne trumpesnį kaip 1 metų trukmės įteisinimo (bandymų) programos laikotarpį, per kurį turi būti pervežta 20 mln tonų krovinių. |
| --- | --- |

—

per ne trumpesnį kaip 1 metų trukmės įteisinimo (bandymų) programos laikotarpį, per kurį turi būti pervežta 20 mln tonų krovinių.

Jeigu atitikties įvertinimui atlikti geriausias būdas yra remtis istoriniais užregistruotais techninės priežiūros duomenimis, notifikuotajai įstaigai leidžiama naudotis tokiais duomenimis, kuriuos pateikia infrastruktūros valdytojas arba perkančioji organizacija, kuri turi patirties naudojant sąveikos sudedamąją dalį.

6.2   Infrastruktūros posistemis

6.2.1   Bendrosios nuostatos

Perkančiosios organizacijos arba Bendrijoje įsisteigusio jos atstovo prašymu, notifikuotoji įstaiga atlieka infrastruktūros posistemio EB patikrą pagal Direktyvos 96/48/EB 18 straipsnio 1 dalį ir VI priedą su pakeitimais, padarytais direktyva 2004/50/EB, ir pagal šios TSS C priede nurodytų modulių nuostatas.

Jeigu perkančioji organizacija gali įrodyti, kad ankstesniuose taikymuose, kurie buvo vykdomi panašiomis aplinkybėmis, konstrukcijos bandymai ar patikros buvo sėkmingi ir atitiko šios TSS reikalavimus, tai atlikdama atitikties įvertinimą notifikuotoji įstaiga turi atsižvelgti į šiuos bandymus ir patikras.

Atitikties įvertinimas infrastruktūros posistemiui turi apimti fazes ir charakteristikas, kurios pažymėtos „X“ šios TSS B1 priede.

Jeigu pagal 4 skyriaus nuostatas reikalaujama kad turi būtų taikomos nacionalinės taisyklės, tai atitinkamas atitikties įvertinimas turi būti atliekamas nustatyta tvarka, konkrečios valstybės narės atsakomybe.

Perkančioji organizacija turi sudaryti infrastruktūros posistemiui EB patikros deklaraciją pagal Direktyvos 96/48/EB 18 straipsnį ir V priedą su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

6.2.2   Rezervuota

6.2.3   Naujoviški sprendimai

Jeigu posistemio sudėtyje yra šios TSS 4 skyriuje nurodytų parametrų neatitinkantis mazgas, , jis laikomas naujovišku.

Naujoviškiems sąveikos sprendimams reikia naujų specifikacijų ir naujų įvertinimo metodų.

Jeigu infrastruktūros posistemyje įdiegtas naujoviškas sprendimas, perkančioji organizacija, turi pranešti apie jo neatitikimą atitinkamai šios TSS daliai.

Europos geležinkelių agentūra turi baigti rengti tokiam sprendimui tinkamus funkcinius ir sąsajų reikalavimus ir parengti įvertinimo metodus.

Reikiami funkciniai ir sąsajų reikalavimai ir įvertinimo metodai turi būti įtraukti į šią TSS peržiūrint ją iš naujo. Paskelbus šiuos dokumentus, gamintojas arba perkančioji organizacija ar Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas gali pasirinkti infrastruktūros įvertinimo procedūrą, kaip nurodyta 6.2.4 dalyje.

Įsigaliojus Komisijos sprendimui, priimtam pagal Direktyvos 96/48/EB 21 straipsnio 2 dalį su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, naujovišką sprendimą leidžiama taikyti iki jo įtraukimo į TSS.

6.2.4   Modulių taikymas

Infrastruktūros posistemio patikros procedūrai perkančioji organizacija arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas gali pasirinkti:

| — | įrenginio patikros procedūrą (SG modulis), nurodytą šios TSS C.8 priede, arba |
| --- | --- |

—

įrenginio patikros procedūrą (SG modulis), nurodytą šios TSS C.8 priede, arba

| — | visapusiško kokybės užtikrinimo su projekto ekspertize procedūrą (SH2 modulis), nurodytą šios TSS C.9 priede. |
| --- | --- |

—

visapusiško kokybės užtikrinimo su projekto ekspertize procedūrą (SH2 modulis), nurodytą šios TSS C.9 priede.

6.2.4.1   SH2 modulio taikymas

SH2 modulį galima pasirinkti tik tada, kai numatomam tikrinti posistemiui sukurti reikalinga veikla (projektavimas, pagaminimas, surinkimas, įrengimas) yra kokybės valdymo sistemos, apimančios projektavimą, gamybą, galutinio gaminio tikrinimą ir bandymus, objektas ir ši sistema yra notifikuotosios įstaigos tvirtinama ir stebima.

6.2.4.2   G modulio taikymas

Jeigu atitikties įvertinimui atlikti geriausias būdas yra panaudoti geležinkelių riedmenis su bėgių kelio duomenų registravimo įranga, tai notifikuotajai įstaigai leidžiama remtis iš tokių riedmenų, kuriuos eksploatuoja infrastruktūros valdytojas arba perkančioji organizacija, gautais duomenimis (žr. 6.2.6.2).

6.2.5   Techniniai sprendimai, kurie teikia pagrindą manyti, kad projektavimo etape bus pasiekta atitiktis

6.2.5.1   Bėgių kelio atsparumo įvertinimas

Galima laikyti, kad 4.2.13.1 punkto reikalavimus dėl bėgių kelio atsparumo išilginėms, vertikaliosioms ir skersinėms jėgoms tenkina skalda sutvirtintas bėgių kelias be iešmų ir bėgių sankryžų, turintis šias charakteristikas:

| — | tenkinami reikalavimai 5 skyriuje „Sąveikos sudedamosios dalys“ apibūdintų bėgių kelio komponentų, pavyzdžiui: bėgių (5.3.1), bėgių tvirtinimo sistemų (5.3.2), pabėgių ir atraminių pabėgių (5.3.3), sąveikos sudedamosioms dalims ; |
| --- | --- |

—

tenkinami reikalavimai 5 skyriuje „Sąveikos sudedamosios dalys“ apibūdintų bėgių kelio komponentų, pavyzdžiui: bėgių (5.3.1), bėgių tvirtinimo sistemų (5.3.2), pabėgių ir atraminių pabėgių (5.3.3), sąveikos sudedamosioms dalims ;

| — | per visą ilgį bėgių kelias turi betoninius pabėgius, išskyrus trumpus ruožus, ne ilgesnius kaip 10 m, tarp kurių gali būti ne trumpesni kaip 50 m protarpiai; |
| --- | --- |

—

per visą ilgį bėgių kelias turi betoninius pabėgius, išskyrus trumpus ruožus, ne ilgesnius kaip 10 m, tarp kurių gali būti ne trumpesni kaip 50 m protarpiai;

| — | per visą ilgį bėgių kelias yra sutvirtintas balastu, kurio tipas ir profilis visiškai atitinka nacionalines taisykles; |
| --- | --- |

—

per visą ilgį bėgių kelias yra sutvirtintas balastu, kurio tipas ir profilis visiškai atitinka nacionalines taisykles;

| — | 1 km ruože yra mažiausiai 1 500 bėgių tvirtinimo sistemų. |
| --- | --- |

—

1 km ruože yra mažiausiai 1 500 bėgių tvirtinimo sistemų.

6.2.5.2   Lygiavertiško kūgiškumo įvertinimas

Galima laikyti, kad 4.2.9.2 punkto reikalavimus tenkina tiesus bėgių kelias be iešmų ir bėgių sankryžų, turintis šias konstrukcines charakteristikas:

| — | Bėgio atpjova 60 E 1, kaip apibrėžta EN 13674-1:2003 standarte, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 20 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm; |
| --- | --- |

—

Bėgio atpjova 60 E 1, kaip apibrėžta EN 13674-1:2003 standarte, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 20 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm;

| — | Bėgio atpjova 60 E 1, kaip apibrėžta EN 13674-1:2003 standarte, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 40 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm (tik ne didesniems kaip 280 km/h greičiams); |
| --- | --- |

—

Bėgio atpjova 60 E 1, kaip apibrėžta EN 13674-1:2003 standarte, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 40 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm (tik ne didesniems kaip 280 km/h greičiams);

| — | Bėgio atpjova 60 E 2, kaip apibrėžta šios TSS F priede, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 40 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

Bėgio atpjova 60 E 2, kaip apibrėžta šios TSS F priede, esant bėgių pokrypiui nuo 1 iki 40 ir vėžės pločiui nuo 1 435 mm iki 1 437 mm.

6.2.6   Ypatingieji atitikties įvertinimo reikalavimai

6.2.6.1   Minimalių infrastruktūros gabaritų įvertinimas

Iki gabaritus reglamentuojančių suderintų EN standartų paskelbimo techninėje byloje turi būti susijusių taisyklių, kurias pasirinko infrastruktūros valdytojas pagal 4.2.3 punktą, aprašas.

Minimalių infrastruktūros gabaritų įvertinimas atliekamas pagal infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos atliktų skaičiavimų pagal tokias susijusias taisykles rezultatus.

6.2.6.2   Vėžės pločio vidurkio mažiausios vertės įvertinimas

Vėžės pločio matavimo metodas aprašytas EN 13848-1.2003 4.2.2 punkte.

6.2.6.3   Bėgių kelio standumo įvertinimas

Kadangi reikalavimai bėgių kelio standumui yra neišspręstas klausimas, notifikuotosios įstaigos įvertinimas nebūtinas.

6.2.6.4   Bėgių pokrypio įvertinimas

Bėgių pokrypis įvertinamas tik projektavimo stadijoje.

6.2.6.5   Didžiausio slėgio kitimo tuneliuose įvertinimas

Didžiausio slėgio pokyčio įvertinimas (pagal 10 kPa kriterijų) tunelyje atliekamas remiantis infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos atliktais skaičiavimais, kuriuose buvo atsižvelgta į visas eksploatavimo sąlygas ir visus traukinius, atitinkančius Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS ir planuojamus paleisti per konkretų tikrinamą tunelį.

Naudojami tokie įvesties parametrai, kurie tinkami atitikti etaloninę būdingąją slėgio kreivę (kaip nustatyta Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS).

Nagrinėjamiems sąveikai tinkamiems traukiniams etaloninis skerspjūvio plotas ir motoriniam, ir traukiamam geležinkelių riedmeniui yra lygus:

| — | 12 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems GC etaloniniam kinematiniam profiliui, |
| --- | --- |

—

12 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems GC etaloniniam kinematiniam profiliui,

2

| — | 11 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems GBC etaloniniam kinematiniam profiliui, |
| --- | --- |

—

11 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems GBC etaloniniam kinematiniam profiliui,

2

| — | 10 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems mažesniems kinematiniams profiliams. |
| --- | --- |

—

10 m2 geležinkelių riedmenims, skirtiems mažesniems kinematiniams profiliams.

2

Įvertinant reikia atsižvelgti į konstrukcinius ypatumus, galinčius sumažinti slėgio pokytį (tunelio įvažiavimo angos forma, kolonos ir t.t.), jei esama, taip pat į tunelio ilgį.

6.2.6.6   Triukšmo ir vibracijos įvertinimas

Notifikuotosios įstaigos įvertinimas nereikalingas.

6.3   Atitikties įvertinimas, kai greitis laikomas perėjimo kriterijumi

Pagal 7.2.5 punkto nuostatas geležinkelių linija gali būti pradedama eksploatuoti ja važiuojant mažesniu greičiu nei numatomas didžiausias.

Šis skirsnis nurodo atitikties įvertinimo reikalavimus esant šiai aplinkybei.

Kai kurios 4 skyriuje nurodytos ribojančios vertės priklauso nuo numatomo važiavimo greičio maršrute.

Atitiktis turėtų būti įvertinta numatomam didžiausiam greičiui, bet eksploatavimo pradžioje leidžiama įvertinti nuo greičio priklausomas charakteristikas esant mažesniems važiavimo greičiams.

Kitų charakteristikų, nustatytų numatomam greičiui tame maršrute, atitiktis lieka galioti.

Deklaruojant sąveiką numatomam greičiui užtenka tik įvertinti laikinai nevertintų charakteristikų atitiktį pagerinus jas iki reikalaujamo lygio.

6.4   Techninės priežiūros plano įvertinimas

4.5 skirsnis nurodo, kad infrastruktūros valdytojas kiekvienai greitųjų geležinkelių linijai turi turėti infrastruktūros posistemio techninės priežiūros planą. Notifikuotoji įstaiga turi patvirtinti, kad toks planas yra ir kad jame yra 4.5.1 punkte nurodytos pozicijos.

Notifikuotoji įstaiga neatsako už plane nustatytų konkrečių reikalavimų tinkamumo įvertinimą.

Notifikuotoji įstaiga turi įtraukti techninės priežiūros plano kopiją į techninę bylą, kaip nurodyta Direktyvos 96/48/EB 18 straipsnio 3 dalyje su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

6.5   Techninės priežiūros posistemio įvertinimas

Techninės priežiūros posistemis yra priskirtas eksploatavimo sričiai (žr. Direktyvos 96/48/EB II priedo 1 dalį su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB). Todėl šiam posistemiui netaikoma EB patikra.

Pagal Direktyvos 96/48/EB 14 straipsnio 2 dalį su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, už techninės priežiūros posistemio atitikties įvertinimą atsako kiekviena valstybės narė.

Atitikties įvertinimas techninės priežiūros posistemiui turi apimti fazes ir charakteristikas, kurios pažymėtos „X“ šios TSS B2 priede.

6.6   Sąveikos sudedamosios dalys be EB deklaracijos

6.6.1   Bendrosios nuostatos

Tam tikru ribotos trukmės laikotarpiu, vadinamu „pereinamuoju laikotarpiu“, sąveikos sudedamosios dalys, kurios neturi atitinkamos EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijos išimtiniais atvejais gali būti įtrauktos į posistemius su sąlyga, kad bus tenkinamos šio poskyrio nuostatos.

6.6.2   Pereinamasis laikotarpis

Pereinamasis laikotarpis prasideda nuo šios TSS įsigaliojimo ir tęsiasi 6 metus.

Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, taip pat taikant 6.3.3.3 punkte leidžiamas išimtis, sąveikos sudedamosios dalys traukiamos į posistemį tik gavus reikiamas EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijas.

6.6.3   Nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių turinčių posistemių, sertifikavimas pereinamuoju laikotarpiu

6.6.3.1   Sąlygos

Pereinamuoju laikotarpiu notifikuotajai įstaigai leidžiama išduoti atitikties sertifikatą posistemiui, kurio kai kurios sąveikos sudedamosios dalys neturi atitinkamos EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijos pagal šią TSS, jeigu tenkinami šie 3 kriterijai

| — | posistemio atitiktį yra patikrinusi notifikuotoji įstaiga pagal šios TSS 4 skyriuje nustatytus reikalavimus, ir |
| --- | --- |

—

posistemio atitiktį yra patikrinusi notifikuotoji įstaiga pagal šios TSS 4 skyriuje nustatytus reikalavimus, ir

| — | papildomais įvertinimais notifikuotoji įstaiga patvirtina, kad sąveikos sudedamųjų dalių atitiktis ir (arba) tinkamumas naudoti atitinka 5 skyriaus reikalavimus, ir |
| --- | --- |

—

papildomais įvertinimais notifikuotoji įstaiga patvirtina, kad sąveikos sudedamųjų dalių atitiktis ir (arba) tinkamumas naudoti atitinka 5 skyriaus reikalavimus, ir

| — | neturinčios atitinkamos atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti EB deklaracijos sąveikos sudedamosios dalys buvo panaudotos jau pradėtame eksploatuoti posistemyje bent vienoje valstybėje narėje iki šios TSS įsigaliojimo. |
| --- | --- |

—

neturinčios atitinkamos atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti EB deklaracijos sąveikos sudedamosios dalys buvo panaudotos jau pradėtame eksploatuoti posistemyje bent vienoje valstybėje narėje iki šios TSS įsigaliojimo.

EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijos negali būti sudaromos tokiu būdu įvertintoms sąveikos sudedamosioms dalims.

6.6.3.2   Pranešimas

Posistemio atitikties sertifikatas turi aiškiai nurodyti, kurias sąveikos sudedamąsias dalis notifikuotoji įstaiga įvertino kaip posistemio patikros dalį.

Posistemio EB patikros deklaracija turi aiškiai nurodyti:

| — | kurios sąveikos sudedamosios dalys buvo įvertintos kaip posistemio dalis; |
| --- | --- |

—

kurios sąveikos sudedamosios dalys buvo įvertintos kaip posistemio dalis;

| — | patvirtinimą, kad posistemio sąveikos sudedamosios dalys visiškai tapačios toms, kurios buvo patvirtintos kaip posistemio dalis; |
| --- | --- |

—

patvirtinimą, kad posistemio sąveikos sudedamosios dalys visiškai tapačios toms, kurios buvo patvirtintos kaip posistemio dalis;

| — | priežastis, dėl kurių gamintojas nepateikė kai kurioms sąveikos sudedamosioms dalims EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijos iki jų įtraukimo į posistemį. |
| --- | --- |

—

priežastis, dėl kurių gamintojas nepateikė kai kurioms sąveikos sudedamosioms dalims EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaracijos iki jų įtraukimo į posistemį.

6.6.3.3   Gyvavimo ciklo įgyvendinimas

Nagrinėjamo posistemio pagaminimas arba modernizavimas ar rekonstrukcija turi būti baigti per 6 pereinamojo laikotarpio metus. Posistemio gyvavimo ciklui

| — | Pereinamuoju laikotarpiu ir |
| --- | --- |

—

Pereinamuoju laikotarpiu ir

| — | EB patikros deklaraciją posistemiui išdavusios įstaigos atsakomybe |
| --- | --- |

—

EB patikros deklaraciją posistemiui išdavusios įstaigos atsakomybe

leidžiama, kad atitinkamos atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti EB deklaracijos neturinčios sąveikos sudedamosios dalys, kurios yra to paties tipo ir pagamintos to paties gamintojo, būtų naudojamos pakeitimams, susijusiems su posistemio technine priežiūra, ir posistemio atsarginėms dalims.

Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ir tol,

| — | kol posistemis modernizuojamas, rekonstruojamas arba keičiamas ir |
| --- | --- |

—

kol posistemis modernizuojamas, rekonstruojamas arba keičiamas ir

| — | EB patikros deklaraciją posistemiui išdavusios įstaigos atsakomybe, |
| --- | --- |

—

EB patikros deklaraciją posistemiui išdavusios įstaigos atsakomybe,

leidžiama, kad atitinkamos atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti EB deklaracijos neturinčios sąveikos sudedamosios dalys, kurios yra to paties tipo ir pagamintos to paties gamintojo, būtų naudojamos pakeitimams, susijusiems su posistemio technine priežiūra.

6.6.4   Stebėjimo priemonės

Pereinamuoju laikotarpiu valstybės narės stebi:

| — | Kiek sąveikos sudedamųjų dalių ir kokio tipo pateko į jų rinką; |
| --- | --- |

—

Kiek sąveikos sudedamųjų dalių ir kokio tipo pateko į jų rinką;

| — | Jeigu posistemiui eksploatuoti prašomas leidimas, užtikrina, kad būtų atskleistos priežastys, dėl kurių gamintojas nesertifikavo sąveikos sudedamosios dalies; |
| --- | --- |

—

Jeigu posistemiui eksploatuoti prašomas leidimas, užtikrina, kad būtų atskleistos priežastys, dėl kurių gamintojas nesertifikavo sąveikos sudedamosios dalies;

| — | Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių duomenis ir nesertifikavimo priežastis. |
| --- | --- |

—

Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių duomenis ir nesertifikavimo priežastis.

7.   INFRASTRUKTŪROS TSS ĮGYVENDINIMAS

7.1.   Šios TSS taikymas eksploatuotinoms greitųjų geležinkelių linijoms

4–6 skyriai ir visos toliau pateiktos 7.3 skirsnio specifinės nuostatos turi būti visiškai taikomos geležinkelių linijoms, patenkančioms į šios TSS geografinio taikymo sritį (pagal 1.2 skirsnį), kurios bus pradėtos eksploatuoti įsigaliojus šiai TSS.

7.2.   Šios TSS taikymas jau eksploatuojamoms greitųjų geležinkelių linijoms

Šioje TSS aprašyta strategija taikoma modernizuotoms ir rekonstruotoms geležinkelių linijoms, kaip nurodyta Direktyvos 96/48/EB 14 straipsnio 3 dalyje su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB. Atsižvelgdama į tos dalies nuostatas, perkėlimo strategija nurodo, kokiu būdu būtų galima pritaikyti esamus įrenginius, jeigu tai daryti yra ekonomiškai naudinga. Toliau nurodomi šios TSS taikymo infrastruktūrai principai.

7.2.1.   Statinių klasifikavimas

Eksploatuojamoms geležinkelių linijoms modifikuoti, kad jos atitiktų TSS, būtinos didelės investicinės išlaidos ir dėl to tą modifikavimą galima atlikti tik laipsniškai.

Atsižvelgiant į numatomą skirtingą infrastruktūros posistemio dalių eksploatavimo trukmę, minėtos dalys pagal modifikavimo sunkumą (pradedant sunkiau modifikuojamais ir baigiant lengviau modifikuojamais) išdėstomos taip:

Civilinė statyba:

| — | Geležinkelių linijos išdėstymas vietovėje (kreivių spindulys, atstumas tarp bėgių kelio centrų, įkalnės ir nuokalnės nuolydžiai), |
| --- | --- |

—

Geležinkelių linijos išdėstymas vietovėje (kreivių spindulys, atstumas tarp bėgių kelio centrų, įkalnės ir nuokalnės nuolydžiai),

| — | tuneliai (plotis ir aukštis, skerspjūvio plotas), |
| --- | --- |

—

tuneliai (plotis ir aukštis, skerspjūvio plotas),

| — | geležinkelių linijos konstrukcijos (atsparumas vertikaliosioms apkrovoms), |
| --- | --- |

—

geležinkelių linijos konstrukcijos (atsparumas vertikaliosioms apkrovoms),

| — | automobilių keliai (atstumai iki jų), |
| --- | --- |

—

automobilių keliai (atstumai iki jų),

| — | stotys (keleivių peronai); |
| --- | --- |

—

stotys (keleivių peronai);

Bėgių kelio statyba:

| — | sankasos, |
| --- | --- |

—

sankasos,

| — | iešmai ir bėgių sankryžos, |
| --- | --- |

—

iešmai ir bėgių sankryžos,

| — | bėgių kelio atkarpos be iešmų ir bėgių sankryžų; |
| --- | --- |

—

bėgių kelio atkarpos be iešmų ir bėgių sankryžų;

Įvairūs įrenginiai ir techninės priežiūros priemonės.

7.2.2.   Civilinės statybos parametrai ir reikalavimai

Civilinei statybai priskirtinų svarbiausių statinių parametrai turės pasiekti reikalavimus atitinkantį lygį vykdant tokių statinių modernizavimo projektus, kuriais siekiama pagerinti geležinkelių linijų charakteristikas.

Civilinės statybos darbuose susiduriama su didžiausiais ribojančiaisiais veiksniais, kadangi šiuos statinius dažnai įmanoma modernizuoti tik visapusiškos rekonstrukcijos metu (konstrukcijos, tuneliai, žemės darbai).

Pagal šios TSS 4.2.14.2 punktą

| — | atlikti dinaminę analizę reikia modernizuojant esamas geležinkelių linijas, bet |
| --- | --- |

—

atlikti dinaminę analizę reikia modernizuojant esamas geležinkelių linijas, bet

| — | jos nereikia rekonstruojant esamas geležinkelių linijas. |
| --- | --- |

—

jos nereikia rekonstruojant esamas geležinkelių linijas.

7.2.3.   Bėgių kelio konstrukcijos parametrai ir charakteristikos

Vertinant pakeitimų iš dalies požiūriu, jie nėra tokie svarbūs dėl to, kad juos galima keisti palaipsniui geografiškai ribotose vietose arba kad pavienius komponentus, sudarančius visumos dalį, galima keisti atskirai.

Jų atitiktis reikalavimams bus pasiekta įgyvendinant geležinkelių linijos eksploatacinėms charakteristikoms pagerinti skirtus didelio masto infrastruktūros modernizavimo projektus.

Visus antžeminės bėgių kelio konstrukcijos elementus arba jų dalį galima palaipsniui pakeisti TSS reikalavimus atitinkančiais elementais. Tokiais atvejais turi būti atsižvelgta į tai, kad nė vienas iš šių elementų atskirai nėra tinkamas užtikrinti visumos atitikties reikalavimus: gali būti nustatyta tik bendra posistemio atitiktis reikalavimams, t. y. kai pasiekiama visų elementų atitiktis TSS.

Šiuo atveju gali pasirodyti, kad būtini pereinamieji etapai, siekiant, kad būtų išlaikytas antžeminės bėgių kelio dalies suderinamumas su kitų posistemių (kontrolės, valdymo ir signalizacijos, taip pat energijos) nuostatomis bei traukinių, kuriems netaikoma TSS, eismu.

7.2.4.   Kitos įrangos ir techninės priežiūros įrenginių parametrai ir charakteristikos

Jų atitiktis reikalavimams bus pasiekta atsižvelgiant į operatorių, besinaudojančių atitinkamomis stotimis ir techninės priežiūros įrenginiais, poreikius.

7.2.5.   Greitis kaip perėjimo kriterijus

Geležinkelių liniją leidžiama pradėti eksploatuoti mažesniu negu jos numatomas didžiausias greitis. Tačiau tokiu atveju geležinkelių linija turėtų būti tiesiama taip, kad vėliau nekiltų kliūčių ją eksploatuoti didžiausiu numatomu greičiu.

Pvz., tarpukelės plotis turi būti tinkamas geležinkelių riedmenims numatomu važiuoti geležinkelių linija greičiu, tačiau išorinio bėgio pakyla kreivėse turės būti tinkama važiuoti tokiu greičiu pradedant eksploatuoti geležinkelių liniją.

Atitikties vertinimo tokiomis aplinkybėmis reikalavimai yra nurodyti 6.3 skirsnyje.

7.3.   Specifiniai atvejai

Šie specifiniai atvejai yra leidžiami tam tikruose geležinkelių tinkluose. Jie skirstomi į:

| — | „P“ atvejus – nuolatinius atvejus, |
| --- | --- |

—

„P“ atvejus – nuolatinius atvejus,

| — | „T“ atvejus – laikinuosius atvejus, kuriais rekomenduojama, kad įdiegtina sistema būtų sukurta iki 2020 m. (tikslas, nustatytas 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB dėl Bendrijos rekomendacijų transeuropiniam transporto tinklui plėtoti su pakeitimais, padarytais Sprendimu 884/2004/EB Nr.). |
| --- | --- |

—

„T“ atvejus – laikinuosius atvejus, kuriais rekomenduojama, kad įdiegtina sistema būtų sukurta iki 2020 m. (tikslas, nustatytas 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB dėl Bendrijos rekomendacijų transeuropiniam transporto tinklui plėtoti su pakeitimais, padarytais Sprendimu 884/2004/EB Nr.).

7.3.1.   Ypatingosios Vokietijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.1.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai

Greitųjų geležinkelių linijoje Kelnas–Frankfurtas (Reinas–Mainas) leidžiama įrengti ne didesnes nei 40 % nuokalnes ir įkalnes.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.1.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Nėra

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.2.   Ypatingosios Austrijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.2.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Mažiausias keleivių perono ilgis

Mažiausias keleivių peronų ilgis sumažinamas iki 320 m

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.2.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Mažiausias keleivių perono ilgis

Mažiausias keleivių peronų ilgis sumažinamas iki 320 m

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.3.   Ypatingosios Danijos geležinkelių tinklo savybės

P atvejai

P atvejai

Mažiausias keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis

Danijos geležinkelių tinklo geležinkelių linijose mažiausias keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis sumažinamas iki 320 m.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.4.   Ypatingosios Ispanijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.4.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Vėžės plotis

Išskyrus greitųjų geležinkelių linijas nuo Madrido iki Sevilijos, taip pat nuo Madrido iki Barselonos iki Prancūzijos sienos, tiesiamų Ispanijos geležinkelių tinklo geležinkelių linijų vėžės plotis yra 1 668 mm.

7.3.4.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Vėžės plotis

Tiesiamų II ir III kategorijų geležinkelių linijų vėžės plotis yra 1 668 mm.

Tarpukelės plotis (P atvejis)

II ir III kategorijų geležinkelių linijose tarpukelės plotis gali būti sumažintas iki nominaliosios 3 808 m vertės.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.5.   Ypatingosios Suomijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.5.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Vėžės plotis

Nominalusis vėžės plotis yra 1 524 mm.

Mažiausi infrastruktūros gabaritai

Mažiausias infrastruktūros gabaritas turi leisti važiuoti traukiniams, surinktiems pagal FIN 1 pakrovos gabaritą, apibrėžtam Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse

Mažiausios vidutinio gabarito vertės:

| Greičio intervalas | Mažiausia 100 m ilgio bėgių kelio vidutinio gabarito vertė |
| --- | --- |
| < 160 | Vertinimas neprivalomas |
| >300 ir < 1500 | 1 519 |
| >300 ir < 1500 | 1 521 |
| >300 ir < 1500 | 1 522 |
| > 250 ir < 280 | 1 523 |
| >300 ir < 1500 | 1 523 |
| > 300 | 1 523 |

Greičio intervalas

Mažiausia 100 m ilgio bėgių kelio vidutinio gabarito vertė

< 160

Vertinimas neprivalomas

>300 ir < 1500

1 519

>300 ir < 1500

1 521

>300 ir < 1500

1 522

> 250 ir < 280

1 523

>300 ir < 1500

1 523

> 300

1 523

Tarpai tarp važiuojamųjų rato paviršių, naudotini 4.2.9.2 skirsnio skaičiavimams, yra 1 511 mm ir 1 505 mm.

Važiavimas laisva eiga per iešmus

Didžiausias važiavimo laisva eiga per iešmus dydis yra 1 469 mm.

Fiksuotų šerdžių smailių apsauga

Mažiausias fiksuotų šerdžių smaigalių apsaugos dydis yra 1 478 mm.

Važiavimas laisva eiga per faktinį kryžmės šerdies smaigalį

Didžiausias važiavimo laisva eiga per faktinį kryžmės šerdies smaigalį dydis yra 1 440 mm.

Važiavimas laisva eiga per iešmo griovelio ir (arba) sparno įvažiavimo vietą

Didžiausias važiavimo laisva eiga per iešmo griovelio ir (arba) sparno įvažiavimo vietą dydis yra 1 469 mm.

Mažiausias gretbėgių plotis

Mažiausias gretbėgių plotis yra 41 mm.

Pernelyg didelis gretbėgių aukštis

Didžiausias gretbėgių aukščio dydis yra 55 mm.

Perono ilgis

Mažiausias perono ilgis yra 350 m.

Atstumas nuo perono krašto iki bėgių kelio ašies

Nominalusis atstumas nuo perono krašto iki bėgių kelio ašies yra 1 800 mm, kai perono aukštis – 550 mm.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.5.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Tokie pat kaip ir I kategorijos geležinkelių linijų atvejai.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.6.   Ypatingosios Britanijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.6.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Nėra

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.6.2   II kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Mažiausias infrastruktūros gabaritas (4.2.3 skirsnis)

1   UK1 (2 leidimas) profiliai

Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS apibrėžiami UK1 (2 leidimas) profiliai.

UK1 (2 leidimas) gabaritas buvo apibrėžtas taikant kelias metodikas, tinkančias Britanijos geležinkelių infrastruktūrai, tinkamas geriausiai pasinaudoti ribota erdve.

UK1 (2 leidimas) gabaritą sudaro 3 profiliai: UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Pagal šią klasifikaciją [A] gabaritai – tai geležinkelių riedmens gabaritai, nepriklausantys nuo infrastruktūros parametrų, [B] gabaritai – tai geležinkelių riedmens gabaritai, kai numatomas ribotas (tam tikras) geležinkelių riedmens pakabos judėjimas, bet nenumatomas permetimas, ir [D] gabaritai – tai šablonai, nustatantys didžiausią infrastruktūrai skiriamą plotą tiesiame ir lygiame bėgių kelyje.

Infrastruktūra turi atitikti UK1 profilius vadovaujantis šiomis taisyklėmis:

2   UK1[A] profilis

Jei lygis virš geležinkelio yra mažesnis negu 1 100 mm, taikomas stacionariosios infrastruktūros gabaritas, apibrėžtas Geležinkelių grupės standarte GC/RT5212 (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.). Šiuo gabaritu atsižvelgiama į tinkamiausią ribojančią peronų ir įrangos, skirtos įrengti labai arti traukinių, padėtį ir atitinka UK1[A] profilį, apibrėžtą Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS.

Jei esama infrastruktūra neatitinka apatinio sektoriaus statinių artumo gabarito, apibrėžto GC/RT5212 (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.), gali būti leidžiama sumažinti leistinuosius gabaritų nuokrypius, jei taikomos tinkamos kontrolės priemonės. Šios priemonės yra nurodytos GC/RT5212 (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.).

3   UK1[B] profilis

UK1[B] profilis susijęs su nominaliąja bėgių kelio padėtimi. Tai apima numatytus mažo pastovumo skersinius ir vertikaliuosius bėgių kelio leistinuosius nuokrypius ir prielaidą, kad didžiausias dinaminis geležinkelių riedmens judėjimas yra 100 mm (skersiniai, vertikalieji, šoninių svyravimų, geležinkelių riedmens leistinieji nuokrypiai ir vertikalioji kreivė).

Taikant paskelbtą UK1[B] profilį, tai tikslinama atsižvelgiant į horizontaliųjų kreivių permetimą (pagal formules, aprašytas toliau 5 skirsnyje), taikant šias vertes:

| Vežimėlių centrai | 17 000 m |
| --- | --- |
| Bendras ilgis | 24,042 m viso kėbulo pločio |

Vežimėlių centrai

17 000 m

Bendras ilgis

24,042 m viso kėbulo pločio

Nuokrypiai nuo UK1[B] profilio numatomi pagal GC/RT5212 reikalavimus (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.).

4   UK1[D] profilis

UK1[D] profilis susijęs su nominaliąja bėgių kelio padėtimi. Geležinkelių riedmens, paskelbto atitinkančiu UK1[D], kėbulo skerspjūvio matmenys, geometrinis išdėstymas ir dinaminiai judesiai, apibrėžti pagal patvirtintą metodika ir naudoti skersiniam kontūrui apskaičiuoti, turi būti tinkami.

Nė vienas infrastruktūros taškas neturi kirsti statinių artumo gabarito linijos, apibrėžtos UK1[D]. Numatyti kreivių permetimo nuokrypių nebūtina.

Jei geležinkelių riedmenys, paskelbti atitinkančiais UK1[D], buvo patvirtinti tinkamais maršrutui susitarus su infrastruktūros valdytoju, nuokrypiai šiems geležinkelių riedmenims numatomi pagal GC/RT5212 reikalavimus (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.).

5   Kreivių permetimo skaičiavimas

Šiame skirsnyje pateikiamas geležinkelių riedmens skersinio kontūro padidėjimo dėl judėjimo kreive skaičiavimas. Jis taikomas infrastruktūros valdytojui. Skaičiavimai yra tokie pat, kaip Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS pateikti pločio mažinimo skaičiavimai, tik išreikšti kitaip.

Image

Permetimai tam tikrame geležinkelių riedmens kėbulo taške – tai skirtumas tarp radialinio atstumo nuo bėgių kelio ašies linijos iki taško (Rdo arba Rdi) ir skersinio atstumo nuo geležinkelių riedmens ašies linijos iki taško (Wo arba Wi). Jie apskaičiuojami geležinkelių riedmeniui nejudant.

Tarkim, geležinkelių riedmens vežimėlių vidurio taškai yra L, pusė atstumo tarp vežimėlio ašių yra ao (tikrasis atstumas tarp ašių yra 2 × ao).

Taško Ui vidinis permetimas nuo geležinkelių riedmens vidurio taško yra:

Formula

Išorinis taško Uo permetimas nuo geležinkelių riedmens vidurio taško yra:

Formula

kur Formula

Pastaba: vertikalūs permetimai gali būti skaičiuojami pagal tą pačią formulę.

Tarpukelės plotis ų (4.2.4 skirsnis)

Šios TSS 4.2.4 skirsnyje reikalaujama, kad esant didžiausiam leistinajam greičiui V <= 230 km/h, „Projektuojant mažiausias geležinkelių linijų ...tarpukelės plotis modernizuotas greitųjų geležinkelių eismui būtų, ...jei < 4,00 m, nustatoma pagal etaloninį kinematinį profilį (4.2.3 punktas.).

Taikytinas etaloninis profilis yra UK1 (2 leidimas) profilis, nurodytas Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS 7 skyriuje ir šios TSS 7.3.6 skirsnyje.

Šį reikalavimą galima įvykdyti, jei tiesaus geležinkelio kelio tarpukelės plotis yra 3 400 mm ir jei bėgių kelio kreivės spindulys yra 400 m arba daugiau.

Peronai (4.2.20 skirsnis)

1   Perono aukštis

Didžiosios Britanijos modernizuotų geležinkelių linijų peronų, kuriuose numatytas traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, sustojimas jų įprastinio komercinio eksploatavimo metu, perono krašto aukštis yra 915 mm (leistinasis nuokrypis – + 0, - 50 mm), nustatomas stačiu kampu greta perono esančių kelio bėgių plokštumai.

2   Horizontalusis perono atstumas (perono platforma)

Didžiosios Britanijos modernizuotų geležinkelių linijų peronų, kuriuose numatytas traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, sustojimas jų įprastinio komercinio eksploatavimo metu, perono kraštas – tai mažiausias atstumas nuo gretimo bėgių kelio (leistinasis nuokrypis – + 15, - 0 mm), laikantis apatinio sektoriaus statinių artumo gabarito, nurodyto Geležinkelių grupės standarto GC/RT5212 1 priede (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.).

Dauguma riedmenų šį reikalavimą atitinka, jei kreivėse, kurių spindulys yra 360 m arba didesnis, perono platforma yra 730 mm (leistinasis nuokrypis – +15, - 0 mm). Geležinkelių grupės standarto GC/RT5212 1 priede (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.) nurodomos išimtys, taikomos, kai pro peroną turi važiuoti 373 (Eurostar) klasės traukiniai arba 2,6 m pločio konteineriai. Geležinkelių grupės standarto GC/RT5212 1 priede (1 leidimas, 2003 m. vasario mėn.) taip pat nurodomi reikalavimai, taikomi, kai kreivės spindulys yra mažesnis negu 360 m

3   Mažiausias perono ilgis

Didžiosios Britanijos modernizuotų geležinkelių linijų peronų, kuriuose numatomas traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, sustojimas jų įprastinio komercinio eksploatavimo metu, galimas naudoti ilgis yra ne mažesnis negu 300 m.

Didžiosios Britanijos modernizuotų geležinkelių linijų peronų, kuriuose numatomas traukinių, atitinkančių Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS, sustojimas jų įprastinio komercinio eksploatavimo metu, ilgis nurodomas Infrastruktūros registre.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.6.3   III kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Visi II kategorijos geležinkelių linijoms taikomi atskiri P atvejai taip pat taikomi III kategorijos geležinkelių linijoms.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.7.   Ypatingosios Graikijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.7.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Nėra

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.7.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Statinių artumo gabaritas

Statinių artumo gabaritas geležinkelių linijoje Atėnai–Salonikai–Idomeni ir Salonikai–Promahona yra GB gabaritas, tačiau tam tikruose geležinkelių linijų ruožuose tik GA gabaritas.

Statinių artumo gabaritas geležinkelių linijoje Atėnai–Kiato yra GB gabaritas.

Mažiausias keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis

Geležinkelių linijoje Atėnai–Salonikai–Idomeni ir Salonikai–Promahona mažiausias galimas naudoti keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis yra 200 m.

Promahona stotyje – 189 m.

Geležinkelių linijoje Atėnai–Kiato mažiausias galimas naudoti keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis yra.

SKA, Megara, Ag.Theodoroi ir Kiato stotyse – 300 m

Thriasio stotyje – 150 m

Magula stotyje – 200 m

Vėžės plotis

Geležinkelių linija Atėnai–Patras yra pritaikyta 1 000 mm vėžei. Numatomas laipsniškas jos modernizavimas, pritaikant 1 435 mm vėžei.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.8.   Ypatingosios Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelio tinklų savybės

P atvejai

P atvejai

Statinių artumo gabaritai

Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelių linijose turi būti naudojamas IRL1 mažiausias statinių artumo gabaritas. Airijos standartinis statinių artumo gabaritas.

Image

Pastabos:

| 1. | Horizontaliosioms kreivėms turi būti taikomi reikiami leistini nuokrypiai, atsižvelgiant į kreivės ir išorinio bėgio pakylos poveikį. |
| --- | --- |

1.

Horizontaliosioms kreivėms turi būti taikomi reikiami leistini nuokrypiai, atsižvelgiant į kreivės ir išorinio bėgio pakylos poveikį.

| 2. | Vertikaliosioms kreivėms turi būti taikomi reikiami leistini nuokrypiai, atsižvelgiant į kreivės poveikį. |
| --- | --- |

2.

Vertikaliosioms kreivėms turi būti taikomi reikiami leistini nuokrypiai, atsižvelgiant į kreivės poveikį.

| 3. | Ne didesnei nei 60 mm visų statinių iškyšai už nustatyto gabarito taikomi visi PW4 standarte nustatyti apribojimai. Dublino „Suburban Area“ nustatyta nulinė iškyšos vertė (žr. PW4 standarto tam tikras išlygas). |
| --- | --- |

3.

Ne didesnei nei 60 mm visų statinių iškyšai už nustatyto gabarito taikomi visi PW4 standarte nustatyti apribojimai. Dublino „Suburban Area“ nustatyta nulinė iškyšos vertė (žr. PW4 standarto tam tikras išlygas).

| 4. | Tiltai:






  (a) | vertikalusis baigtų statyti tiltų aukštis turi būti ne didesnis negu 4 830 mm. Jeigu siūlomas papildomas balastas arba siekiant pagerinti išilginį bėgių kelio profilį būtina paaukštinti bėgių kelią, turi būti numatytas didesnis aukštis. Tam tikromis aplinkybėmis skaičių 4 830 mm galima sumažinti iki 4 690 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Tiltai:

(a)

vertikalusis baigtų statyti tiltų aukštis turi būti ne didesnis negu 4 830 mm. Jeigu siūlomas papildomas balastas arba siekiant pagerinti išilginį bėgių kelio profilį būtina paaukštinti bėgių kelią, turi būti numatytas didesnis aukštis. Tam tikromis aplinkybėmis skaičių 4 830 mm galima sumažinti iki 4 690 mm;

| (b) | prie tilto ir konstrukcijos aukščio būtina pridėti iki A lentelėje pateiktas vertes, jeigu naudojama išorinio bėgio pakyla kreivėse.






  A lentelė |
| --- | --- |
| IŠORINIO BĖGIO PAKYLA KREIVĖSE | H |
| 0 | 4 830 |
| 10 | 4 843 |
| 20 | 4 857 |
| 30 | 4 870 |
| 40 | 4 883 |
| 50 | 4 896 |
| 60 | 4 910 |
| 70 | 4 923 |
| 80 | 4 936 |
| 90 | 4 949 |
| 100 | 4 963 |
| 110 | 4 976 |
| 120 | 4 989 |
| 130 | 5 002 |
| 140 | 5 016 |
| 150 | 5 029 |
| 160 | 5 042 |
| 165 | 5 055 |

(b)

prie tilto ir konstrukcijos aukščio būtina pridėti iki A lentelėje pateiktas vertes, jeigu naudojama išorinio bėgio pakyla kreivėse.

A lentelė

IŠORINIO BĖGIO PAKYLA KREIVĖSE

H

0

4 830

10

4 843

20

4 857

30

4 870

40

4 883

50

4 896

60

4 910

70

4 923

80

4 936

90

4 949

100

4 963

110

4 976

120

4 989

130

5 002

140

5 016

150

5 029

160

5 042

165

5 055

| (c) | Atstumas nuo tilto atramos iki artimiausio bėgio važiuojamojo paviršiaus, atsižvelgiant į kreivės poveikį, turi būti 4 500 mm. |
| --- | --- |

(c)

Atstumas nuo tilto atramos iki artimiausio bėgio važiuojamojo paviršiaus, atsižvelgiant į kreivės poveikį, turi būti 4 500 mm.

| (d) | Jeigu geležinkelių liniją numatyta elektrifikuoti ir jeigu netoliese yra geležinkelio pervaža, vertikalusis gabaritas turi būti padidintas iki 6 140 mm. |
| --- | --- |

(d)

Jeigu geležinkelių liniją numatyta elektrifikuoti ir jeigu netoliese yra geležinkelio pervaža, vertikalusis gabaritas turi būti padidintas iki 6 140 mm.

| 5. | 700 mm šaligatviui taikomas leistinas nuokrypis. Jeigu šaligatvis nenumatytas, nurodytąjį matmenį galima sumažinti iki 1 790 mm. |
| --- | --- |

5.

700 mm šaligatviui taikomas leistinas nuokrypis. Jeigu šaligatvis nenumatytas, nurodytąjį matmenį galima sumažinti iki 1 790 mm.

| 6. | Išsamus perono pločių sąrašas pateiktas PW39 standarte. |
| --- | --- |

6.

Išsamus perono pločių sąrašas pateiktas PW39 standarte.

Vėžės plotis

Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelių tinklai yra sudaryti iš geležinkelių linijų, kurias tiesiant buvo taikytas 1 602 mm vėžės plotis. Atsižvelgiant į Tarybos direktyvos 96/48/EB 7 straipsnio b punktą, iš dalies pakeistą Direktyva 2004/50/EB, Airijoje ir Šiaurės Airijoje projektuojant naujas geležinkelių linijas, išlaikomas pirmiau minėtas vėžės plotis.

Mažiausias kreivės spindulys

Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelių tinkluose netaikomos šių TSS mažiausio kreivės spindulio ir su juo susijusių elementų (išorinio bėgio pakyla kreivėse ir išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas) nuostatos, jeigu išlaikomas 1 602 mm vėžės plotis.

Mažiausias keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis

Nustatoma, kad Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelių tinklų geležinkelių linijose naudojamas ne mažesnis nei 215 m keleivių peronų ir atsarginių bėgių kelių ilgis.

Perono aukštis

Airijos ir Šiaurės Airijos geležinkelių tinklų geležinkelių linijose įrengiami 915 mm projektinio aukščio peronai. Pasirenkamas toks perono aukštis, kad būtų galima optimaliai pasinaudoti traukinių, kurie buvo surinkti pagal IRL 1 pakrovos gabaritą, laiptams skirtomis vietomis.

Tarpukelės plotis

Mažiausias tarpukelės plotis Airijoje ir Šiaurės Airijoje padidinamas iš anksto, dar prieš tų geležinkelių kelių modernizavimą, siekiant užtikrinti saugų traukinių prasilenkimo atstumą.

7.3.9.   Ypatingosios Italijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.9.1   I, II ir III kategorijų geležinkelių linijos

Perono atstumas nuo bėgių kelio ašies, taikomas peronams, kurių aukštis – 550 mm.

P atvejai

P atvejai

Nominalusis Italijos geležinkelių tinklo geležinkelių linijų peronų, kurių aukštis – 550 mm, atstumas L nuo bėgių kelio ašies, lygiagrečios važiavimo plokštumai, nustatomas formule:

| tiesių bėgių kelių ir vidinių kreivių: | |
| --- | --- |
| išorinių kreivių: | |

tiesių bėgių kelių ir vidinių kreivių:

Formula

išorinių kreivių:

Formula

kur δ – išorinio bėgio pakylos kreivėse kampas su horizontalia linija.

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.10.   Ypatingosios Nyderlandų geležinkelių tinklo savybės

7.3.10.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Nėra

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.10.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Perono aukštis yra 840 mm

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.11.   Ypatingosios Portugalijos geležinkelių tinklo savybės

7.3.11.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Nėra

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.11.2   II ir III kategorijų geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Vėžės plotis yra 1 668 mm

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.12.   Ypatingosios Švedijos tinklo savybės

7.3.12.1   I kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Mažiausias perono ilgis

Mažiausias perono ilgis sumažintas iki 225 m.

Atsarginiai bėgių keliai: mažiausias ilgis

Atsarginių bėgių kelių ilgį galima sumažinti, kad būtų prisitaikyta prie didžiausio traukinio ilgio, kuris yra 225 m.

Peronai – atstumas nuo bėgių kelio ašies

Nominalusis atstumas L nuo bėgių kelio ašies, lygiagrečios važiavimo plokštumai yra,

L = 1 700 mm + Si, o L (mm), S (mm)

i, o

kur S priklauso nuo kreivių spindulių (R) ir nustatytosios išorinio bėgio pakylos kreivėse (D,) nustatomas formule:

vidinių kreivių:

| Si = 41 000/R + D/3* | (jei perono aukštis – 580 mm) |
| --- | --- |
| | (jei perono aukštis – 730 mm D/2)* |

Si = 41 000/R + D/3*

i

(jei perono aukštis – 580 mm)

(jei perono aukštis – 730 mm D/2)*

*

išorinių kreivių:

So = 31 000/R – D/4

o

R (m), D (mm)

Leistinieji nominaliojo perono kraštų atstumo L (1 700 mm) (padėties nustatymo) nuokrypiai nustatomi mm:

| Naujos statybos: | -0, + 40 |
| --- | --- |
| Techninės priežiūros leistinasis nuokrypis: | -30, + 50 |
| Saugos ribinis leistinasis nuokrypis: | -50 |

Naujos statybos:

-0, + 40

Techninės priežiūros leistinasis nuokrypis:

-30, + 50

Saugos ribinis leistinasis nuokrypis:

-50

T atvejai

T atvejai

Nėra

7.3.12.2   II kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Tokie patkaip ir I kategorijos geležinkelių linijų atvejai.

T atvejai

T atvejai

Perono aukštis

Nominalusis perono aukštis yra 580 mm arba 730 mm.

7.3.12.3   III kategorijos geležinkelių linijos

P atvejai

P atvejai

Tokie pat kaip ir I kategorijos geležinkelių linijų atvejai.

T atvejai

T atvejai

Perono aukštis

Nominalusis perono aukštis yra 580 mm arba 730 mm.

7.3.13.   Ypatingosios Lenkijos geležinkelių tinklo savybės

P atvejai

P atvejai

Statinių artumo gabaritas

Statinių artumo gabaritas turi būti tinkamas važiuoti traukiniams, kurių statinių artumo gabaritas GB ir OSZD 2-SM (žr. toliau pateiktą diagramą)

Image

7.4.   TSS persvarstymas

Kad būtų atsižvelgta į technologijos raidą ar socialinius reikalavimus, pagal Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, 6 straipsnio 3 dalį agentūra yra atsakinga už TSS persvarstymą ir atnaujinimą bei atitinkamų rekomendacijų teikimą 21 straipsnyje nurodytam komitetui. Be to, tolesnis kitų TSS priėmimas ir persvarstymas taip pat gali turėti įtakos šiai TSS. Siūlomi šios TSS pakeitimai kruopščiai svarstomi, ir atnaujintos TSS bus skelbiamos reguliariai maždaug kas 3 metus. Taip pat numatoma galimybė įtraukti infrastruktūrai taikomus triukšmo parametrus.

Tiriami tik tie maršrutai, kuriuose pagal 2002 m. birželio 22 d. Direktyvą 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo turi būti atliktas triukšmo kartografavimas. Nurodytinos infrastruktūrai taikomos priemonės – tai tik prie šaltinio taikomos priemonės, pvz., bėgio galvutės nelygumo kontrolė ir akustiniu požiūriu tinkamiausių bėgių kelio dinaminių charakteristikų nustatymas.

7.5.   Susitarimai

7.5.1.   Galiojantys susitarimai

Valstybės narės per 6 mėnesius nuo šios TSS įsigaliojimo Komisijai praneša apie šiuos susitarimus, kuriais remiantis eksploatuojami posistemiai, susiję su šios TSS taikymo sritimi (posistemių statyba, atnaujinimas, modernizavimas, eksploatavimo pradžia, eksploatavimas ir techninė priežiūra, kaip apibrėžta šios TSS 2 skyriuje):

| — | nuolatinius arba laikinus nacionalinius, dvišalius arba daugiašalius valstybių narių ir geležinkelių bendrovės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų), susitarimus, reikalingus dėl labai specifinių arba vietinio pobūdžio numatomų traukinių reisų; |
| --- | --- |

—

nuolatinius arba laikinus nacionalinius, dvišalius arba daugiašalius valstybių narių ir geležinkelių bendrovės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų), susitarimus, reikalingus dėl labai specifinių arba vietinio pobūdžio numatomų traukinių reisų;

| — | dvišalius arba daugiašalius geležinkelių bendrovės(-ių), infrastruktūros valdytojo(-ų) arba valstybės narės(-ių) susitarimus, kurie užtikrina aukštą vietinės arba regioninės sąveikos lygį; |
| --- | --- |

—

dvišalius arba daugiašalius geležinkelių bendrovės(-ių), infrastruktūros valdytojo(-ų) arba valstybės narės(-ių) susitarimus, kurie užtikrina aukštą vietinės arba regioninės sąveikos lygį;

| — | tarptautinius vienos arba daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios šalies arba valstybių narių geležinkelių bendrovės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų) ir bent vienos trečiosios šalies geležinkelio bendrovės arba infrastruktūros valdytojo susitarimus, kurie užtikrina aukštą vietinės arba regioninės sąveikos lygį. |
| --- | --- |

—

tarptautinius vienos arba daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios šalies arba valstybių narių geležinkelių bendrovės(-ių) arba infrastruktūros valdytojo(-ų) ir bent vienos trečiosios šalies geležinkelio bendrovės arba infrastruktūros valdytojo susitarimus, kurie užtikrina aukštą vietinės arba regioninės sąveikos lygį.

Toliau šios TSS taikymo sričiai priklausančių posistemių, kuriems taikomi šie susitarimai, eksploatavimas (techninė priežiūra) leidžiamas, jei jie atitinka Bendrijos teisės aktus.

Šių susitarimų suderinamumas su ES įstatymais, įskaitant jų nediskriminacinį pobūdį, ypač su šia TSS, bus vertinamas, o Komisija imsis reikalingų priemonių, pvz., šios TSS persvarstymo, kad būtų įtraukti galimi atskiri atvejai arba pereinamojo laikotarpio priemonės.

7.5.2.   Būsimieji susitarimai

Sudarant visus būsimuosius susitarimus arba keičiant galiojančius susitarimus, atsižvelgiama į ES teisės aktus, ypač į šią TSS. Valstybės narės Komisijai praneša apie tokius susitarimus ir (arba) pakeitimus. Taikoma ta pati tvarka, kaip numatyta 7.5.1 punkte.

---

(1)  Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, III priedo dalys.

1

(2)  Bėgio temperatūra pakyla dėl energijos išplitimo iki 0,035 oC kN stabdymo jėga bėgio tiesiąja; tai atitinka (tiek abiejų bėgių stygas) bėgio temperatūros padidėjimą maždaug 6 oC vienam traukiniui avarinio stabdymo atvejui.

2

o

o

(3)  Pabrėžtina, kad faktinė bėgių kelio kokybė nėra atskaitos bėgių kelio kokybė, apibrėžiama įvertinant pravažiuojančių riedmenų tiukšmo ribas.

3

(4)  Jeigu įprasti gaminiai pateikiami į rinką iki šios TSS šios versijos paskelbimo, laikoma, kad tipas buvo patvirtintas ir tipo ekspertizės procedūra (B modulis) nėra privaloma. Tačiau gamintojas turi aiškiai parodyti, kad ankstesniuose taikymuose, kurie buvo vykdomi palyginamomis sąlygomis, sąveikos sudedamųjų dalių bandymai ir patikra buvo sėkmingi ir atitiko šios TSS reikalavimus. Jeigu neįmanoma aiškiai parodyti, kad sprendimas anksčiau pasiteisino, taikoma E2 procedūra.

4

A PRIEDAS

Infrastruktūros posistemio sudedamosios sąveikos dalys

A.1.   Taikymo sritis

Šiame priede aprašytas infrastruktūros posistemio sudedamosios sąveikos dalies atitikties įvertinimas.

A.2.   Vertinamos „įprastų“ sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos.

Projekto, kūrimo ir gamybos etapuose vertinamos sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos A lentelėje yra pažymėtos simboliu „X“. Jei nereikalaujama, kad notifikuotoji įstaiga atliktų vertinimą, tai lentelėje pažymėta „netaikoma“.

A1 lentelė

EB atitikties deklaracijai atliekamas sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas

| Įvertintos charakteristikos | Vertinama toliau nurodytame etape |
| --- | --- |
| Projektavimo ir plėtros etapas | Gamybos etapas |
| Projekto vertinimas | Gamybos proceso vertinimas | Tipo bandymas | | Produkto kokybė
  (serija) |
| 5.3.1 | Geležinkeliai |

Įvertintos charakteristikos

Vertinama toliau nurodytame etape

Projektavimo ir plėtros etapas

Gamybos etapas

Projekto vertinimas

Gamybos proceso vertinimas

Tipo bandymas

Produkto kokybė

(serija)

5.3.1

| 5.3.1.1 | Bėgio galvutės profilis |
| --- | --- |

5.3.1.1

Bėgio galvutės profilis

X

X

netaikoma

X

| 5.3.1.2 | Projektinė linijinė masė |
| --- | --- |

5.3.1.2

Projektinė linijinė masė

X

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 5.3.1.3 | Plieno rūšis |
| --- | --- |

5.3.1.3

Plieno rūšis

X

X

netaikoma

X

| 5.3.2 | Bėgių sąvaržų sistema |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.a | Mažiausias atsparumas išilginei geležinkelių apkrovai |
| --- | --- |

5.3.2.a

Mažiausias atsparumas išilginei geležinkelių apkrovai

netaikoma

netaikoma

X

X

| 5.3.2.b | Atsparumas daugkartinei apkrovai: |
| --- | --- |

5.3.2.b

Atsparumas daugkartinei apkrovai:

netaikoma

netaikoma

X

X

| 5.3.2.c | Bėgių padėklų dinaminis standumas |
| --- | --- |

5.3.2.c

Bėgių padėklų dinaminis standumas

netaikoma

netaikoma

X

X

| 5.3.2.d | Elektrinė varža |
| --- | --- |

5.3.2.d

Elektrinė varža

netaikoma

netaikoma

X

X

| 5.3.3 | Pabėgiai ir atramos |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.3.a | Masė |
| --- | --- |

5.3.3.a

Masė

X

X

X

X

| 5.3.3.b | Ilgis |
| --- | --- |

5.3.3.b

Ilgis

X

X

X

X

| 5.3.4 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.4.a | Blokavimo priemonės |
| --- | --- |

5.3.4.a

Blokavimo priemonės

X

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 5.3.4.b | Slankiųjų šerdžių naudojimas |
| --- | --- |

5.3.4.b

Slankiųjų šerdžių naudojimas

X

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 5.3.4.c | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

5.3.4.c

Geometrinės charakteristikos

X

X

netaikoma

X

| 5.3.5 | Vandens įleidžiamoji jungtis |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.5 | Tipas ir charakteristikos |
| --- | --- |

5.3.5

Tipas ir charakteristikos

X

netaikoma

netaikoma

X

A.3   Vertinamos „naujų“ sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos

Naujos sąveikos sudedamosios dalys turi būti vertinamos projektas etape pagal 4 skyriaus reikalavimus, kaip pažymėta A2 lentelėje. Jei nereikalaujama, kad notifikuotoji įstaiga atliktų vertinimą, tai lentelėje pažymėta „netaikoma“.

Iešmams ir bėgių sankryžoms vertinti taikytinos 4 skyriaus dalys yra nurodytos 5 skyriuje.

Gamybos etape naujų sąveikos sudedamųjų dalių, nurodytų techninių dokumentų byloje pateikiamose techninėse specifikacijose, charakteristikos vertinamos pagal pasirinktą modulį.

A2 lentelė

EB atitikties deklaracijai atliekamas sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas

| | Sąveikos sudedamosios dalys |
| --- | --- |
| Vertinamos charakteristikos | Geležinkeliai | Bėgių sąvaržų sistemos | Pabėgiai |
| 4.2.2 | Nominalusis bėgių gabaritas |

Sąveikos sudedamosios dalys

Vertinamos charakteristikos

Geležinkeliai

Bėgių sąvaržų sistemos

Pabėgiai

4.2.2

Nominalusis bėgių gabaritas

netaikoma

netaikoma

Projekto vertinimas

| 4.2.3 | Minimalūs infrastruktūros gabaritai |
| --- | --- |

4.2.3

Minimalūs infrastruktūros gabaritai

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.4 | Tarpukelės plotis |
| --- | --- |

4.2.4

Tarpukelės plotis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.5 | Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai |
| --- | --- |

4.2.5

Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.6 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.6

Mažiausias kreivės spindulys

netaikoma

Projekto vertinimas

netaikoma

| 4.2.7 | Išorinio bėgio pakyla kreivėse |
| --- | --- |

4.2.7

Išorinio bėgio pakyla kreivėse

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.8 | Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas |
| --- | --- |

4.2.8

Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.9.2 | Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (projektinė vertė) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (projektinė vertė)

Projekto vertinimas

Projekto vertinimas

Projekto vertinimas

| 4.2.9.3.1 | Mažiausia vidutinio bėgio gabarito vertė |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Mažiausia vidutinio bėgio gabarito vertė

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

| 4.2.10 | Bėgių geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams |
| --- | --- |

4.2.10

Bėgių geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.11 | Bėgio pokrypis |
| --- | --- |

4.2.11

Bėgio pokrypis

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

| 4.2.12 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

4.2.12

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12.1 | Blokavimo priemonės (žr. A1 lentelę) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Blokavimo priemonės (žr. A1 lentelę)

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12.2 | Slankiųjų šerdžių naudojimas |
| --- | --- |

4.2.12.2

Slankiųjų šerdžių naudojimas

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12.3 | Geometrinės charakteristikos
  (žr. A1 lentelę) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrinės charakteristikos

(žr. A1 lentelę)

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.13 | Bėgio atsparumas smūgiui |
| --- | --- |

4.2.13

Bėgio atsparumas smūgiui

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

Projekto vertinimas eksploatuojant

| 4.2.14 | Eismo apkrova statiniams |
| --- | --- |

4.2.14

Eismo apkrova statiniams

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.15 | Bendrasis bėgio standumas |
| --- | --- |

4.2.15

Bendrasis bėgio standumas

netaikoma

Tipo bandymas

netaikoma

| 4.2.16 | Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.16

Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.17 | Šoninio vėjo poveikis |
| --- | --- |

4.2.17

Šoninio vėjo poveikis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.18 | Elektrinės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrinės charakteristikos

Tipo bandymas

Tipo bandymas

| 4.2.19 | Triukšmas ir vibracijos |
| --- | --- |

4.2.19

Triukšmas ir vibracijos

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20 | Peronas |
| --- | --- |

4.2.20

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.1 | Prieiga prie peronų |
| --- | --- |

4.2.20.1

Prieiga prie peronų

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.2 | Naudingasis peronų ilgis |
| --- | --- |

4.2.20.2

Naudingasis peronų ilgis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.4-5 | Perono aukštis ir atstumas nuo bėgių ašies |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Perono aukštis ir atstumas nuo bėgių ašies

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.6 | Bėgių išdėstymas išilgai peronų |
| --- | --- |

4.2.20.6

Bėgių išdėstymas išilgai peronų

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.7 | Elektros smūgio prevencija |
| --- | --- |

4.2.20.7

Elektros smūgio prevencija

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.8 | Galimybės naudotis žmonėms su judėjimo negalia |
| --- | --- |

4.2.20.8

Galimybės naudotis žmonėms su judėjimo negalia

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.21 | Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.21

Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.22 | Patekimas arba įsibrovimas į geležinkelių linijos įrenginius. |
| --- | --- |

4.2.22

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.23 | Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju |
| --- | --- |

4.2.23

Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25 | Atsarginis bėgių kelias ir kiti ruožai, kuriais važiuojama labai lėtai |
| --- | --- |

4.2.25

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25.1 | Atsarginis bėgių kelio ilgis |
| --- | --- |

4.2.25.1

Atsarginis bėgių kelio ilgis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25.2 | Atsarginis bėgių kelių nuolydis |
| --- | --- |

4.2.25.2

Atsarginis bėgių kelių nuolydis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25.3 | Kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.25.3

Kreivės spindulys

netaikoma

Projekto vertinimas

netaikoma

B1 PRIEDAS

Infrastruktūros posistemio įvertinimas

B1.1.   Taikymo sritis

Šiame priede pateikiamas infrastruktūros posistemio įvertinimas.

B1.2.   Charakteristikos ir moduliai

Projektavimo, statybos ir eksploatavimo etapuose vertintinos posistemio charakteristikos B.1 lentelėje yra pažymėtos simboliu „X“. Jei nereikalaujama, kad notifikuotoji įstaiga atliktų vertinimą, tai lentelėje pažymėta „netaikoma“.

Tai nekliudo poreikiui atlikti kitų etapų vertinimus.

Vertinimo etapų apibrėžtis:

| 1 | „Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą“ – tikrinamas verčių (parametrų) teisingumo pagal taikomus TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1

„Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą“ – tikrinamas verčių (parametrų) teisingumo pagal taikomus TSS reikalavimus.

| 2 | „Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti“ – tikrinama vietoje prieš pat pradedant eksploatuoti, ar pats produktas atitinka atitinkamus projektinius parametrus. |
| --- | --- |

2

„Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti“ – tikrinama vietoje prieš pat pradedant eksploatuoti, ar pats produktas atitinka atitinkamus projektinius parametrus.

| 3 | „Tinkamumo patvirtinimas eksploatavimo visu pajėgumu sąlygomis“ – tikrinama posistemio būklė eksploatuojant. |
| --- | --- |

3

„Tinkamumo patvirtinimas eksploatavimo visu pajėgumu sąlygomis“ – tikrinama posistemio būklė eksploatuojant.

B1 lentelė

EB atitikties patikrai atliekamas infrastruktūros posistemio įvertinimas

| | Vertinimas |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 |
| Vertinamos charakteristikos | Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą | Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti | Tinkamumo patvirtinimas eksploatavimo visu pajėgumu sąlygomis |
| 4.2.2 | Nominalusis bėgių kelio gabaritas |

Vertinimas

1

2

3

Vertinamos charakteristikos

Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą

Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti

Tinkamumo patvirtinimas eksploatavimo visu pajėgumu sąlygomis

4.2.2

Nominalusis bėgių kelio gabaritas

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.3 | Minimalūs infrastruktūros gabaritai |
| --- | --- |

4.2.3

Minimalūs infrastruktūros gabaritai

X

X

netaikoma

| 4.2.4 | Tarpukelės p[lotis |
| --- | --- |

4.2.4

Tarpukelės p[lotis

X

X

netaikoma

| 4.2.5 | Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai |
| --- | --- |

4.2.5

Didžiausi pakilimai ir nuolydžiai

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.6 | Mažiausias kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.6

Mažiausias kreivės spindulys

X

X

netaikoma

| 4.2.7 | Išorinio bėgio pakyla kreivėse |
| --- | --- |

4.2.7

Išorinio bėgio pakyla kreivėse

X

X

netaikoma

| 4.2.8 | Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas |
| --- | --- |

4.2.8

Išorinio bėgio pakylos kreivėse nepakankamumas

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.9.2 | Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (projektinė vertė) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Rato ir bėgio sąveika tiesiose ir didelio spindulio kreivėse (projektinė vertė)

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.9.3.1 | Mažiausia vidutinio bėgių gabarito vertė |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Mažiausia vidutinio bėgių gabarito vertė

netaikoma

X

netaikoma

| 4.2.10 | Bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams |
| --- | --- |

4.2.10

Bėgių kelio geometrinė kokybė ir ribinės vertės, taikomos atskiriems defektams

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.11 | Bėgio pokrypis |
| --- | --- |

4.2.11

Bėgio pokrypis

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12 | Iešmai ir bėgių sankryžos |
| --- | --- |

4.2.12

netaikoma

| 4.2.12.1 | Blokavimo priemonės (žr. A1 lentelę) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Blokavimo priemonės (žr. A1 lentelę)

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12.2 | Slankiųjų šerdžių naudojimas |
| --- | --- |

4.2.12.2

Slankiųjų šerdžių naudojimas

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.12.3 | Geometrinės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrinės charakteristikos

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.13 | Atsparumas smūgiui |
| --- | --- |

4.2.13

Atsparumas smūgiui

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.14 | Eismo apkrova statiniams |
| --- | --- |

4.2.14

Eismo apkrova statiniams

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.15 | Bendrasis bėgių standumas |
| --- | --- |

4.2.15

Bendrasis bėgių standumas

atidėta

atidėta

netaikoma

| 4.2.16 | Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.16

Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.17 | Šoninio vėjo poveikis |
| --- | --- |

4.2.17

Šoninio vėjo poveikis

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.18 | Techninės charakteristikos |
| --- | --- |

4.2.18

Techninės charakteristikos

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.19 | Triukšmas ir vibracija |
| --- | --- |

4.2.19

Triukšmas ir vibracija

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20 | Peronai |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Patekimas į peronus |
| --- | --- |

4.2.20.1

Patekimas į peronus

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.2 | Naudingasis peronų ilgis |
| --- | --- |

4.2.20.2

Naudingasis peronų ilgis

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.4-5 | Perono aukštis ir atstumas nuo bėgių ašies |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Perono aukštis ir atstumas nuo bėgių ašies

X

X

netaikoma

| 4.2.20.6 | Bėgių išdėstymas išilgai peronų |
| --- | --- |

4.2.20.6

Bėgių išdėstymas išilgai peronų

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.7 | Elektros smūgio prevencija |
| --- | --- |

4.2.20.7

Elektros smūgio prevencija

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.20.8 | Galimybės naudotis žmonėms su judėjimo negalia |
| --- | --- |

4.2.20.8

Galimybės naudotis žmonėms su judėjimo negalia

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.21 | Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose |
| --- | --- |

4.2.21

Apsauga nuo gaisro ir sauga geležinkelių tuneliuose

netaikoma

netaikoma

netaikoma

| 4.2.22 | Patekimas arba įsibrovimas į geležinkelių linijos įrenginius. |
| --- | --- |

4.2.22

Patekimas arba įsibrovimas į geležinkelių linijos įrenginius.

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.23 | Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju |
| --- | --- |

4.2.23

Laisvoji šoninė erdvė keleiviams, traukinio ir lokomotyvo brigadai išlaipinimo iš traukinio ne stotyje atveju

X

X

netaikoma

| 4.2.25 | Atsarginis bėgių kelias ir kiti ruožai, kuriais važiuojama labai lėtai |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Atsarginio bėgių kelio ilgis |
| --- | --- |

4.2.25.1

Atsarginio bėgių kelio ilgis

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25.2 | Atsarginio bėgių kelio nuolydis |
| --- | --- |

4.2.25.2

Atsarginio bėgių kelio nuolydis

X

netaikoma

netaikoma

| 4.2.25.3 | Kreivės spindulys |
| --- | --- |

4.2.25.3

Kreivės spindulys

X

netaikoma

netaikoma

B2 PRIEDAS.

Techninės priežiūros posistemio vertinimas

B2.1.   Taikymo sritis

Šiame priede apibūdinamas techninės priežiūros posistemio dalies, skirtos stacionariesiems įrenginiams, susijusiems su traukinių aptarnavimu, atitikties vertinimas.

B2.2.   Charakteristikos

Projektavimo, statybos ir veikimo etapuose vertintinos posistemio techninės charakteristikos B.1 lentelėje yra pažymėtos simboliu „X“. Jei charakteristikos vertinti nereikalaujama, lentelėje ji pažymėta „netaikoma“.

B2 lentelė

Valstybės narės atliekamas techninės priežiūros posistemio vertinimas

| | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertinamos charakteristikos | Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą | Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti | Tinkamumo patvirtinimas eksploatuojant visu pajėgumu |
| 4.2.26 | Stacionarioji traukinių parangos įranga |

1

2

3

Vertinamos charakteristikos

Išsamus projektas ir vykdomasis projektas, prieš statybą

Pastatyta, prieš pradedant eksploatuoti

Tinkamumo patvirtinimas eksploatuojant visu pajėgumu

4.2.26

Stacionarioji traukinių parangos įranga

Tualeto nuotekų išleidžiamosios jungtys

X

netaikoma

netaikoma

Plovimo įrenginių aukštis, kad būtų galima valyti

X

netaikoma

X

Plovimo įrenginių greitis;

X

netaikoma

netaikoma

Vandens kokybė

X

netaikoma

X

Smėlio kokybė

netaikoma

netaikoma

X

Kuro kokybė

netaikoma

netaikoma

X

C PRIEDAS.

Atitikties vertinimo procedūros

Sąveikos sudedamosioms dalims taikomi moduliai

A modulis: Vidaus produkcijos kontrolė

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, vykdantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomos TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, vykdantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomos TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas parengia 3 punkte aprašytus techninius dokumentus. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas parengia 3 punkte aprašytus techninius dokumentus.

| 3. | Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka šių TSS reikalavimus. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui, dokumentuose pateikiama:






  — | bendrasis sąveikos sudedamosios dalies aprašymas, |
| --- | --- | --- |

3.

Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka šių TSS reikalavimus. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui, dokumentuose pateikiama:

—

bendrasis sąveikos sudedamosios dalies aprašymas,

| — | eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos,

| — | minėtiems brėžiniams ir gamybos informacijai, sąveikos sudedamosios dalies techninei priežiūrai ir veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai, |
| --- | --- |

—

minėtiems brėžiniams ir gamybos informacijai, sąveikos sudedamosios dalies techninei priežiūrai ir veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai,

| — | techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (1), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies, |
| --- | --- |

—

techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (1), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies,

| — | sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi šių TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos, |
| --- | --- |

—

sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi šių TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos,

| — | atliktų projekto skaičiavimų, patikrinimų ir kt. rezultatai, |
| --- | --- |

—

atliktų projekto skaičiavimų, patikrinimų ir kt. rezultatai,

| — | bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

—

bandymo ataskaitos.

| 4. | Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog gaminama sąveikos sudedamoji dalis atitiktų 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

4.

Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog gaminama sąveikos sudedamoji dalis atitiktų 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus.

| 5. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas parengia rašytinę sąveikos sudedamosios dalies atitikties deklaraciją. Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyvą 96/48/EB ir kitas direktyvas, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

5.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas parengia rašytinę sąveikos sudedamosios dalies atitikties deklaraciją. Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyvą 96/48/EB ir kitas direktyvas, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda į Europos specifikacijas, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda į Europos specifikacijas,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

| 6. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

6.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 7. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

7.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

A1 modulis: Vidaus projektavimo kontrolė su produkcijos patikra

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, prisiimantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, prisiimantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas parengia 3 punkte aprašytus techninius dokumentus. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas parengia 3 punkte aprašytus techninius dokumentus.

| 3. | Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka vertintinus šios TSS reikalavimus.
  Techniniuose dokumentuose taip pat pateikiami įrodymai, kad dar prieš įgyvendinant šią TSS patvirtintas sąveikos sudedamosios dalies projektas atitinka TSS ir kad sąveikos sudedamoji dalis buvo eksploatuojama toje pačioje naudojimo srityje.
  Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui, dokumentuose pateikiama:






  — | bendras sąveikos sudedamosios dalies ir jo naudojimo sąlygų aprašymas, |
| --- | --- | --- |

3.

Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka vertintinus šios TSS reikalavimus.

Techniniuose dokumentuose taip pat pateikiami įrodymai, kad dar prieš įgyvendinant šią TSS patvirtintas sąveikos sudedamosios dalies projektas atitinka TSS ir kad sąveikos sudedamoji dalis buvo eksploatuojama toje pačioje naudojimo srityje.

Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui, dokumentuose pateikiama:

—

bendras sąveikos sudedamosios dalies ir jo naudojimo sąlygų aprašymas,

| — | eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos,

| — | minėtam projektui ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir sąveikos sudedamosios dalies veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai, |
| --- | --- |

—

minėtam projektui ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir sąveikos sudedamosios dalies veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai,

| — | techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (2), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies, |
| --- | --- |

—

techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (2), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies,

| — | sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi šių TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos, |
| --- | --- |

—

sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi šių TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos,

| — | atliktų projekto skaičiavimų, patikrinimų rezultatai, |
| --- | --- |

—

atliktų projekto skaičiavimų, patikrinimų rezultatai,

| — | bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

—

bandymo ataskaitos.

| 4. | Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog gaminama sąveikos sudedamoji dalis atitiktų 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

4.

Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog gaminama sąveikos sudedamoji dalis atitiktų 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus.

| 5. | Gamintojo pasirinkta notifikuotoji įstaiga atlieka atitinkamus patikrinimus ir bandymus, kad patikrintų, ar pagamintos sąveikos sudedamosios dalys atitinka tipą, aprašytą 3 punkte nurodytuose techniniuose dokumentuose, ir TSS reikalavimus. Gamintojas (3) gali pasirinkti vieną iš šių procedūrų.: |
| --- | --- |

5.

Gamintojo pasirinkta notifikuotoji įstaiga atlieka atitinkamus patikrinimus ir bandymus, kad patikrintų, ar pagamintos sąveikos sudedamosios dalys atitinka tipą, aprašytą 3 punkte nurodytuose techniniuose dokumentuose, ir TSS reikalavimus. Gamintojas (3) gali pasirinkti vieną iš šių procedūrų.:

| 5.1 | Patikrinimas tiriant ir išbandant kiekvieną produktą |
| --- | --- |

5.1

Patikrinimas tiriant ir išbandant kiekvieną produktą

| 5.1.1 | Kiekvienas produktas tikrinamas atskirai, ir atliekami atitinkami bandymai, siekiant nustatyti, ar produktas atitinka techniniuose dokumentuose aprašytą tipą ir jam taikomos TSS reikalavimus. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai. |
| --- | --- |

5.1.1

Kiekvienas produktas tikrinamas atskirai, ir atliekami atitinkami bandymai, siekiant nustatyti, ar produktas atitinka techniniuose dokumentuose aprašytą tipą ir jam taikomos TSS reikalavimus. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai.

| 5.1.2 | Atsižvelgdama į atliktus bandymus notifikuotoji įstaiga parengia rašytinį patvirtintų produktų atitikties sertifikatą. |
| --- | --- |

5.1.2

Atsižvelgdama į atliktus bandymus notifikuotoji įstaiga parengia rašytinį patvirtintų produktų atitikties sertifikatą.

| 5.2 | Statistinė patikra |
| --- | --- |

5.2

Statistinė patikra

| 5.2.1 | Gamintojas savo produktus pateikia vienarūšėmis partijomis ir imasi visų reikiamų priemonių, kad gamybos procesu būtų užtikrintas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas. |
| --- | --- |

5.2.1

Gamintojas savo produktus pateikia vienarūšėmis partijomis ir imasi visų reikiamų priemonių, kad gamybos procesu būtų užtikrintas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas.

| 5.2.2 | Visos sąveikos sudedamosios dalys pateikiamos patikrai vienodos rūšies produktų siuntomis. Iš kiekvienos siuntos paimama atsitiktinė imtis. Kiekviena imties sąveikos sudedamoji dalis tikrinama atskirai, ir atliekami tinkami bandymai, siekiant užtikrinti, kad produktas atitiktų techniniuose dokumentuose aprašytą tipą bei jam taikomos TSS reikalavimus, ir nustatyti, ar siunta yra priimta ar atmesta. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai. |
| --- | --- |

5.2.2

Visos sąveikos sudedamosios dalys pateikiamos patikrai vienodos rūšies produktų siuntomis. Iš kiekvienos siuntos paimama atsitiktinė imtis. Kiekviena imties sąveikos sudedamoji dalis tikrinama atskirai, ir atliekami tinkami bandymai, siekiant užtikrinti, kad produktas atitiktų techniniuose dokumentuose aprašytą tipą bei jam taikomos TSS reikalavimus, ir nustatyti, ar siunta yra priimta ar atmesta. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai.

| 5.2.3 | Statistinės patikros procedūrai atlikti, atsižvelgiant į vertintinas charakteristikas, kaip nurodyta TSS, naudojami atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t. t.). |
| --- | --- |

5.2.3

Statistinės patikros procedūrai atlikti, atsižvelgiant į vertintinas charakteristikas, kaip nurodyta TSS, naudojami atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t. t.).

| 5.2.4 | Jeigu produktų siuntos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į atliktus bandymus, parengia rašytinį atitikties sertifikatą. Visas siuntoje esančias sąveikos sudedamąsias dalis galima pateikti į rinką, išskyrus imties sąveikos sudedamąsias dalis, kurios, kaip buvo nustatyta, neatitinka reikalavimų. |
| --- | --- |

5.2.4

Jeigu produktų siuntos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į atliktus bandymus, parengia rašytinį atitikties sertifikatą. Visas siuntoje esančias sąveikos sudedamąsias dalis galima pateikti į rinką, išskyrus imties sąveikos sudedamąsias dalis, kurios, kaip buvo nustatyta, neatitinka reikalavimų.

| 5.2.5 | Jei partija yra atmetama, notifikuotoji įstaiga ar kompetentinga institucija imasi atitinkamų priemonių, kad ji nebūtų pateikta rinkai. Jeigu siuntos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga sustabdyti statistinę patikrą. |
| --- | --- |

5.2.5

Jei partija yra atmetama, notifikuotoji įstaiga ar kompetentinga institucija imasi atitinkamų priemonių, kad ji nebūtų pateikta rinkai. Jeigu siuntos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga sustabdyti statistinę patikrą.

| 6. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

6.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikaciją, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikaciją,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

Nurodytinas sertifikatas – tai 5 punkte nurodytas atitikties sertifikatas. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina, kad gavęs prašymą galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus.

| 7. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

7.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 8. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

8.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

B modulis: Tipo tikrinimas

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad numatomą gaminti produkciją atitinkantis tipas atitinka jam taikomų TSS nuostatas. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad numatomą gaminti produkciją atitinkantis tipas atitinka jam taikomų TSS nuostatas.

| 2. | Paraišką EB tipo tikrinimui atlikti pateikia gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas.
  Paraiškoje yra:






  — | nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, o jeigu paraišką pateikia įgaliotasis gamintojo atstovas, taip pat to atstovo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- | --- |

2.

Paraišką EB tipo tikrinimui atlikti pateikia gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas.

Paraiškoje yra:

—

nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, o jeigu paraišką pateikia įgaliotasis gamintojo atstovas, taip pat to atstovo pavadinimas ir adresas,

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai, |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,

| — | 3 punkte aprašyti techniniai dokumentai. |
| --- | --- |

—

3 punkte aprašyti techniniai dokumentai.

Pareiškėjas notifikuotajai įstaigai pateikia numatomą gaminti produkciją atitinkantį pavyzdį, kuris toliau vadinamas „tipu“. Tipas gali apimti kelias sąveikos sudedamosios dalies versijas, jeigu versijų skirtumai neturi įtakos TSS nuostatoms.

Notifikuotoji įstaiga gali prašyti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia bandymų programai įvykdyti.

Jeigu taikant tipo patikros procedūrą nebūtina atlikti tipo bandymus ir jeigu tipas yra pakankamai aiškiai apibūdintas techniniuose dokumentuose, kaip aprašyta 3 punkte, notifikuotoji įstaiga sutinka, kad pavyzdžiai jai nebūtų pateikiami.

| 3. | Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka šios TSS reikalavimus. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gaminimą ir eksploatavimą.
  Techniniuose dokumentuose pateikiama:






  — | bendrasis tipo aprašymas, |
| --- | --- | --- |

3.

Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar sąveikos sudedamoji dalis atitinka šios TSS reikalavimus. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, pateikiama informacija apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gaminimą ir eksploatavimą.

Techniniuose dokumentuose pateikiama:

—

bendrasis tipo aprašymas,

| — | eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos,

| — | minėtiems brėžiniams ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir sąveikos sudedamosios dalies veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai, |
| --- | --- |

—

minėtiems brėžiniams ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir sąveikos sudedamosios dalies veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai,

| — | sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos, |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos,

| — | sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),

| — | techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (4), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies, |
| --- | --- |

—

techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (4), su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies,

| — | sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos, |
| --- | --- |

—

sprendimų, priimtų, siekiant, kad būtų vykdomi TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikytos Europos specifikacijos,

| — | atliktų projekto skaičiavimų, tyrimų ir kiti rezultatai, |
| --- | --- |

—

atliktų projekto skaičiavimų, tyrimų ir kiti rezultatai,

| — | bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

—

bandymo ataskaitos.

| 4. | Notifikuotoji įstaiga: |
| --- | --- |

4.

Notifikuotoji įstaiga:

| 4.1 | nagrinėja techninius dokumentus; |
| --- | --- |

4.1

nagrinėja techninius dokumentus;

| 4.2 | tikrina, ar bandymams reikalingas(-i) pavyzdys(-džiai) pagamintas(-i) pagal techninius dokumentus, ir atlieka tipo bandymus arba pasirūpina, kad jie būtų atlikti pagal TSS nuostatas ir (arba) atitinkamą Europos specifikaciją; |
| --- | --- |

4.2

tikrina, ar bandymams reikalingas(-i) pavyzdys(-džiai) pagamintas(-i) pagal techninius dokumentus, ir atlieka tipo bandymus arba pasirūpina, kad jie būtų atlikti pagal TSS nuostatas ir (arba) atitinkamą Europos specifikaciją;

| 4.3 | jeigu pagal TSS būtina patikrinti projektą, nagrinėja projektavimo metodus, priemones ir rezultatus, kad įvertintų, ar jie gali atitikti sąveikos sudedamajai daliai taikomus atitikties reikalavimus užbaigus projektavimo procesą; |
| --- | --- |

4.3

jeigu pagal TSS būtina patikrinti projektą, nagrinėja projektavimo metodus, priemones ir rezultatus, kad įvertintų, ar jie gali atitikti sąveikos sudedamajai daliai taikomus atitikties reikalavimus užbaigus projektavimo procesą;

| 4.4 | jeigu pagal TSS būtina nagrinėti gamybos procesą, tikrina sąveikos sudedamosios dalies gamybos procesą, kad įvertintų jo indėlį užtikrinant produkto atitiktį, ir (arba) tikrina vertinimą, kurį baigęs projektavimą atlieka gamintojas; |
| --- | --- |

4.4

jeigu pagal TSS būtina nagrinėti gamybos procesą, tikrina sąveikos sudedamosios dalies gamybos procesą, kad įvertintų jo indėlį užtikrinant produkto atitiktį, ir (arba) tikrina vertinimą, kurį baigęs projektavimą atlieka gamintojas;

| 4.5 | nustato elementus, kurie buvo suprojektuoti pagal atitinkamas TSS nuostatas ir Europos specifikacijas bei elementus, suprojektuotus ne pagal atitinkamas tų Europos specifikacijų nuostatas; |
| --- | --- |

4.5

nustato elementus, kurie buvo suprojektuoti pagal atitinkamas TSS nuostatas ir Europos specifikacijas bei elementus, suprojektuotus ne pagal atitinkamas tų Europos specifikacijų nuostatas;

| 4.6 | pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėja arba pasirūpina, kad būtų išnagrinėta, ir atlieka privalomus bandymus ar pasirūpina, jog jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu gamintojas nusprendė taikyti atitinkamas Europos specifikacijas, ar jos iš tiesų buvo taikomos; |
| --- | --- |

4.6

pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėja arba pasirūpina, kad būtų išnagrinėta, ir atlieka privalomus bandymus ar pasirūpina, jog jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu gamintojas nusprendė taikyti atitinkamas Europos specifikacijas, ar jos iš tiesų buvo taikomos;

| 4.7 | pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėja arba pasirūpina, kad būtų išnagrinėta, ir atlieka privalomus bandymus ar pasirūpina, jog jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu nebuvo taikomos atitinkamos Europos specifikacijos, gamintojo pasirinkti sprendimai atitinka TSS reikalavimus; |
| --- | --- |

4.7

pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėja arba pasirūpina, kad būtų išnagrinėta, ir atlieka privalomus bandymus ar pasirūpina, jog jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu nebuvo taikomos atitinkamos Europos specifikacijos, gamintojo pasirinkti sprendimai atitinka TSS reikalavimus;

| 4.8 | susitaria su pareiškėju dėl vietos, kur bus atlikti tyrimai ir būtini bandymai. |
| --- | --- |

4.8

susitaria su pareiškėju dėl vietos, kur bus atlikti tyrimai ir būtini bandymai.

| 5. | Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui išduoda tipo patikros sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tikrinimo išvados, jo galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.
  Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus.
  Prie sertifikato pridedamas svarbių techninių dokumentų dalių sąrašas, o jo kopija saugoma notifikuotojoje įstaigoje.
  Jeigu gamintojui arba Bendrijoje įsisteigusiam įgaliotam jo atstovui neišduodamas tipo patikros sertifikatas, notifikuotoji įstaiga pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis.
  Numatoma sprendimo apskundimo tvarka. |
| --- | --- |

5.

Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui išduoda tipo patikros sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tikrinimo išvados, jo galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.

Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus.

Prie sertifikato pridedamas svarbių techninių dokumentų dalių sąrašas, o jo kopija saugoma notifikuotojoje įstaigoje.

Jeigu gamintojui arba Bendrijoje įsisteigusiam įgaliotam jo atstovui neišduodamas tipo patikros sertifikatas, notifikuotoji įstaiga pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis.

Numatoma sprendimo apskundimo tvarka.

| 6. | Pareiškėjas tipo patikros sertifikato techninius dokumentus saugančiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto produkto pakeitimus, kurie galėtų turėti įtakos TSS reikalavimų bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Tokiais atvejais EB tipo patikros sertifikatą išdavusi notifikuotoji įstaiga sąveikos sudedamajai daliai išduoda papildomą patvirtinimą. Tokiu atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tas patikras ir bandymus, kurie yra svarbūs ir būtini pakeitimams. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant pirmojo EB tipo patikros sertifikato papildymą arba pirmąjį sertifikatą paskelbus netekusiu galios išduodamas naujas sertifikatas. |
| --- | --- |

6.

Pareiškėjas tipo patikros sertifikato techninius dokumentus saugančiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto produkto pakeitimus, kurie galėtų turėti įtakos TSS reikalavimų bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Tokiais atvejais EB tipo patikros sertifikatą išdavusi notifikuotoji įstaiga sąveikos sudedamajai daliai išduoda papildomą patvirtinimą. Tokiu atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tas patikras ir bandymus, kurie yra svarbūs ir būtini pakeitimams. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant pirmojo EB tipo patikros sertifikato papildymą arba pirmąjį sertifikatą paskelbus netekusiu galios išduodamas naujas sertifikatas.

| 7. | Jeigu pagal 6 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 5 punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą. |
| --- | --- |

7.

Jeigu pagal 6 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 5 punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą.

| 8. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms suteikia informaciją apie išduotus, panaikintus ar atsisakytus išduoti tipo patikros sertifikatus ir papildymus. |
| --- | --- |

8.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms suteikia informaciją apie išduotus, panaikintus ar atsisakytus išduoti tipo patikros sertifikatus ir papildymus.

| 9. | Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų tipo patikros sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms leidžiama susipažinti su sertifikatų priedais (žr. 5 punktą). |
| --- | --- |

9.

Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų tipo patikros sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms leidžiama susipažinti su sertifikatų priedais (žr. 5 punktą).

| 10. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs gamintojo įgaliotasis atstovas EB tipo patikros sertifikatus ir jų papildymus kartu su techniniais dokumentais saugo dešimt metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos. Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

10.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs gamintojo įgaliotasis atstovas EB tipo patikros sertifikatus ir jų papildymus kartu su techniniais dokumentais saugo dešimt metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos. Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

D modulis: Produkcijos kokybės valdymo sistema

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria 2 punkte apibrėžtus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jai taikomus TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria 2 punkte apibrėžtus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jai taikomus TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas gamybai ir galutinio produkto patikrai bei bandymui taiko patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam taikomas stebėjimas, kaip nurodyta 4 punkte. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas gamybai ir galutinio produkto patikrai bei bandymui taiko patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam taikomas stebėjimas, kaip nurodyta 4 punkte.

| 3. | Kokybės valdymo sistema |
| --- | --- |

3.

Kokybės valdymo sistema

| 3.1 | Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.
  Paraiškoje yra:






  — | visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį, |
| --- | --- | --- |

3.1

Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.

Paraiškoje yra:

—

visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį,

| — | kokybės valdymo sistemos dokumentai, |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos dokumentai,

| — | patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir tipo patikros sertifikato, išduoto užbaigus B modulyje nurodytą tipo patikros procedūrą, kopija, |
| --- | --- |

—

patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir tipo patikros sertifikato, išduoto užbaigus B modulyje nurodytą tipo patikros procedūrą, kopija,

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai. |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.

| 3.2 | Kokybės valdymo sistema užtikrinama, kad sąveikos sudedamosios dalys atitiktų tipo patikros sertifikate aprašomą tipą ir joms taikomų TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Remiantis kokybės valdymo sistemos dokumentais galima nuosekliai aiškinti kokybės programas, planus, vadovus ir įrašus.
  Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, |
| --- | --- | --- |

3.2

Kokybės valdymo sistema užtikrinama, kad sąveikos sudedamosios dalys atitiktų tipo patikros sertifikate aprašomą tipą ir joms taikomų TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Remiantis kokybės valdymo sistemos dokumentais galima nuosekliai aiškinti kokybės programas, planus, vadovus ir įrašus.

Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra,

| — | administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti produkto kokybę, |
| --- | --- |

—

administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti produkto kokybę,

| — | gamybos, kokybės kontrolės bei kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos, |
| --- | --- |

—

gamybos, kokybės kontrolės bei kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,

| — | patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, tai pat jų dažnumas, |
| --- | --- |

—

patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, tai pat jų dažnumas,

| — | kokybės duomenų įrašai, pvz., patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašai, pvz., patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t.,

| — | priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema.

| 3.3 | Notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą ir nustato, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
  Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į ją atsižvelgia atlikdama vertinimą.
  Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
  Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.3

Notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą ir nustato, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.

Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į ją atsižvelgia atlikdama vertinimą.

Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.

Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 3.4 | Gamintojas įsipareigoja vykdyti įsipareigojimus pagal patvirtintą kokybės valdymo sistemą ir prižiūrėti ją taip, kad ji toliau tinkama ir veiksminga.
  Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
  Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
  Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.4

Gamintojas įsipareigoja vykdyti įsipareigojimus pagal patvirtintą kokybės valdymo sistemą ir prižiūrėti ją taip, kad ji toliau tinkama ir veiksminga.

Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.

Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.

Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 4. | Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra |
| --- | --- |

4.

Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra

| 4.1 | Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.1

Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų.

| 4.2 | Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į gamybos, tikrinimo ir bandymo bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą reikiamą informaciją, ypač:






  — | kokybės valdymo sistemos dokumentus, |
| --- | --- | --- |

4.2

Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į gamybos, tikrinimo ir bandymo bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą reikiamą informaciją, ypač:

—

kokybės valdymo sistemos dokumentus,

| — | kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir kt. |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir kt.

| 4.3 | Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito ataskaitą.
  Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.
  Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į ją atsižvelgia. |
| --- | --- |

4.3

Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito ataskaitą.

Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.

Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į ją atsižvelgia.

| 4.4 | Be to, notifikuotoji įstaiga gali apsilankyti pas gamintoją iš anksto nepranešusi. Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti bandymus ar prašyti juos atlikti, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Notifikuotoji įstaiga gamintojui pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą. |
| --- | --- |

4.4

Be to, notifikuotoji įstaiga gali apsilankyti pas gamintoją iš anksto nepranešusi. Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti bandymus ar prašyti juos atlikti, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Notifikuotoji įstaiga gamintojui pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą.

| 5. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.
  Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų kopijas. |
| --- | --- |

5.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.

Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų kopijas.

| 6. | Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:






  — | 3.1 punkto antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- | --- |

6.

Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:

—

3.1 punkto antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | 3.4 punkto antrojoje pastraipoje nurodytais pakeitimais, |
| --- | --- |

—

3.4 punkto antrojoje pastraipoje nurodytais pakeitimais,

| — | 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis. |
| --- | --- |

—

3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis.

| 7. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

7.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikaciją (5), |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikaciją (5),

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

Nurodomi šie sertifikatai:

| — | 3 punkte nurodytas kokybės valdymo sistemos patvirtinimas, |
| --- | --- |

—

3 punkte nurodytas kokybės valdymo sistemos patvirtinimas,

| — | tipo patikros sertifikatas ir jo papildymai. |
| --- | --- |

—

tipo patikros sertifikatas ir jo papildymai.

| 8. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

8.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 9. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

9.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

F modulis: Produkto patikra

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas patikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis, kuriai taikomos 3 punkto nuostatos, atitinka EB tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jai taikomos TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas patikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis, kuriai taikomos 3 punkto nuostatos, atitinka EB tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jai taikomos TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog sąveikos sudedamoji dalis atitiktų patikros sertifikate aprašomą tipą ir jai taikomus TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog sąveikos sudedamoji dalis atitiktų patikros sertifikate aprašomą tipą ir jai taikomus TSS reikalavimus.

| 3. | Notifikuotoji įstaiga atlieka atitinkamus tikrinimus ir bandymus, siekdamas patikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį tipui, kaip aprašyta EB tipo patikros sertifikate, ir TSS reikalavimams. Gamintojas (6) gali pasirinkti kiekvienos sąveikos sudedamosios dalies tikrinimą ir bandymą, kaip nurodyta 4 punkte, arba sąveikos sudedamųjų dalių tikrinimą ir bandymą pagal statistinius duomenis, kaip nurodyta 5 punkte. |
| --- | --- |

3.

Notifikuotoji įstaiga atlieka atitinkamus tikrinimus ir bandymus, siekdamas patikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį tipui, kaip aprašyta EB tipo patikros sertifikate, ir TSS reikalavimams. Gamintojas (6) gali pasirinkti kiekvienos sąveikos sudedamosios dalies tikrinimą ir bandymą, kaip nurodyta 4 punkte, arba sąveikos sudedamųjų dalių tikrinimą ir bandymą pagal statistinius duomenis, kaip nurodyta 5 punkte.

| 4. | Patikra kiekvienos sąveikos sudedamosios dalies tikrinimu ir bandymu |
| --- | --- |

4.

Patikra kiekvienos sąveikos sudedamosios dalies tikrinimu ir bandymu

| 4.1 | Kiekvienas produktas tikrinamas atskirai, ir atliekami atitinkami bandymai, siekiant nustatyti, ar produktas atitinka techniniuose dokumentuose aprašytą tipą ir jam taikomos TSS reikalavimus. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos (7) arba lygiaverčiai bandymai. |
| --- | --- |

4.1

Kiekvienas produktas tikrinamas atskirai, ir atliekami atitinkami bandymai, siekiant nustatyti, ar produktas atitinka techniniuose dokumentuose aprašytą tipą ir jam taikomos TSS reikalavimus. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos (7) arba lygiaverčiai bandymai.

| 4.2 | Atsižvelgdama į atliktus bandymus notifikuotoji įstaiga parengia rašytinį patvirtintų produktų atitikties sertifikatą. |
| --- | --- |

4.2

Atsižvelgdama į atliktus bandymus notifikuotoji įstaiga parengia rašytinį patvirtintų produktų atitikties sertifikatą.

| 4.3 | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas užtikrina, kad gavęs prašymą galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus. |
| --- | --- |

4.3

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas užtikrina, kad gavęs prašymą galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus.

| 5. | Statistinė patikra |
| --- | --- |

5.

Statistinė patikra

| 5.1 | Gamintojas savo sąveikos sudedamąsias dalis pateikia vienodos rūšies produktų siuntomis ir imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrintas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas. |
| --- | --- |

5.1

Gamintojas savo sąveikos sudedamąsias dalis pateikia vienodos rūšies produktų siuntomis ir imasi visų būtinų priemonių, siekdamas, kad gamybos procesu būtų užtikrintas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas.

| 5.2 | Visos sąveikos sudedamosios dalys pateikiamos patikrai vienodos rūšies siuntomis. Iš kiekvienos siuntos paimama atsitiktinė imtis. Kiekviena imties sąveikos sudedamoji dalis tikrinama atskirai, ir atliekami tinkami bandymai, siekiant užtikrinti, kad produktas atitiktų tipo patikros sertifikate aprašytą tipą bei jam taikomos TSS reikalavimus, ir nustatyti, ar siunta yra priimta ar atmesta. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai. |
| --- | --- |

5.2

Visos sąveikos sudedamosios dalys pateikiamos patikrai vienodos rūšies siuntomis. Iš kiekvienos siuntos paimama atsitiktinė imtis. Kiekviena imties sąveikos sudedamoji dalis tikrinama atskirai, ir atliekami tinkami bandymai, siekiant užtikrinti, kad produktas atitiktų tipo patikros sertifikate aprašytą tipą bei jam taikomos TSS reikalavimus, ir nustatyti, ar siunta yra priimta ar atmesta. Jei bandymas neaprašytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekami lygiaverčiai bandymai.

| 5.3 | Statistinės patikros procedūrai atlikti, atsižvelgiant į vertintinas charakteristikas, kaip nurodyta TSS, taikomi atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t. t.). |
| --- | --- |

5.3

Statistinės patikros procedūrai atlikti, atsižvelgiant į vertintinas charakteristikas, kaip nurodyta TSS, taikomi atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t. t.).

| 5.4 | Jeigu produktų siuntos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į atliktus bandymus, parengia rašytinį atitikties sertifikatą. Visas siuntoje esančias sąveikos sudedamąsias dalis galima pateikti į rinką, išskyrus imties sąveikos sudedamąsias dalis, kurios, kaip buvo nustatyta, neatitinka reikalavimų.
  Jei partija yra atmetama, notifikuotoji įstaiga ar kompetentinga institucija imasi atitinkamų priemonių, kad ji nebūtų pateikta rinkai. Jeigu siuntos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga gali sustabdyti statistinę patikrą. |
| --- | --- |

5.4

Jeigu produktų siuntos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į atliktus bandymus, parengia rašytinį atitikties sertifikatą. Visas siuntoje esančias sąveikos sudedamąsias dalis galima pateikti į rinką, išskyrus imties sąveikos sudedamąsias dalis, kurios, kaip buvo nustatyta, neatitinka reikalavimų.

Jei partija yra atmetama, notifikuotoji įstaiga ar kompetentinga institucija imasi atitinkamų priemonių, kad ji nebūtų pateikta rinkai. Jeigu siuntos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga gali sustabdyti statistinę patikrą.

| 5.5 | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina, kad gavęs prašymą jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus. |
| --- | --- |

5.5

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina, kad gavęs prašymą jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus.

| 6. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

6.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikacijas, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikomas TSS bei prireikus atitinkama nuoroda į Europos specifikacijas,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

Nurodomi šie sertifikatai:

| — | tipo patikros sertifikatas ir jo papildymai, |
| --- | --- |

—

tipo patikros sertifikatas ir jo papildymai,

| — | 4 arba 5 punktuose nurodytas atitikties sertifikatas. |
| --- | --- |

—

4 arba 5 punktuose nurodytas atitikties sertifikatas.

| 7. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

7.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 8. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

8.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

H1 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, vykdantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, vykdantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas projektui, gamybai ir galutinio produkto patikrai ir bandymui taiko patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas projektui, gamybai ir galutinio produkto patikrai ir bandymui taiko patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte.

| 3. | Kokybės valdymo sistema |
| --- | --- |

3.

Kokybės valdymo sistema

| 3.1. | Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.
  Paraiškoje yra:






  — | visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.

Paraiškoje yra:

—

visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį,

| — | kokybės valdymo sistemos dokumentai, |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos dokumentai,

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai, |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,

| 3.2. | Kokybės valdymo sistema užtikrina, kad sąveikos sudedamoji dalis atitiktų jai taikomų TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz., kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.
  Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kokybės valdymo sistema užtikrina, kad sąveikos sudedamoji dalis atitiktų jai taikomų TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz., kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.

Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra,

| — | administracijos pareigos ir įgaliojimai projekto ir produkto kokybės atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

administracijos pareigos ir įgaliojimai projekto ir produkto kokybės atžvilgiu,

| — | techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (8), kurios bus taikomos, ir priemonės, kurios bus taikomos, siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomi sąveikos sudedamajai daliai taikomos TSS reikalavimai, jeigu nebus visiškai taikomos Europos specifikacijos, |
| --- | --- |

—

techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (8), kurios bus taikomos, ir priemonės, kurios bus taikomos, siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomi sąveikos sudedamajai daliai taikomos TSS reikalavimai, jeigu nebus visiškai taikomos Europos specifikacijos,

| — | projekto kontrolės ir tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurie bus taikomi projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, susijusias su tam tikra produktų kategorija, |
| --- | --- |

—

projekto kontrolės ir tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurie bus taikomi projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, susijusias su tam tikra produktų kategorija,

| — | atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurie bus taikomi, |
| --- | --- |

—

atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurie bus taikomi,

| — | patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas, |
| --- | --- |

—

patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas,

| — | kokybės duomenų įrašai, pvz., patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašai, pvz., patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t.,

| — | priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema.

Kokybės nuostatos ir procedūros pirmiausia taikomos įvairių sąveikos sudedamosios dalies charakteristikų ir darbinių rodiklių vertinimo etapams, pvz. projekto tikrinimo ir vertinimo, gamybos proceso tikrinimo ir vertinimo bei tipo bandymų, kaip nurodyta TSS.

| 3.3. | Notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą, kad nustatytų, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal EN/ISO 9001-2000 standartą įdiegia gamybos, galutinio produkto tikrinimo ir bandymo kokybės sistemą, kurioje atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji skirta, ypatumus.
  Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į ją atsižvelgia atlikdama vertinimą.
  Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
  Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą, kad nustatytų, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal EN/ISO 9001-2000 standartą įdiegia gamybos, galutinio produkto tikrinimo ir bandymo kokybės sistemą, kurioje atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji skirta, ypatumus.

Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į ją atsižvelgia atlikdama vertinimą.

Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.

Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 3.4. | Gamintojas įsipareigoja vykdyti įsipareigojimus pagal patvirtintą kokybės valdymo sistemą ir prižiūrėti ją taip, kad ji būtų tinkama ir veiksminga.
  Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
  Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
  Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Gamintojas įsipareigoja vykdyti įsipareigojimus pagal patvirtintą kokybės valdymo sistemą ir prižiūrėti ją taip, kad ji būtų tinkama ir veiksminga.

Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.

Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.

Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 4. | Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra |
| --- | --- |

4.

Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra

| 4.1. | Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.1.

Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų.

| 4.2. | Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į projektavimo, gamybos, tikrinimo, bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą būtiną informaciją, ypač įskaitant:






  — | kokybės valdymo sistemos dokumentus, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į projektavimo, gamybos, tikrinimo, bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą būtiną informaciją, ypač įskaitant:

—

kokybės valdymo sistemos dokumentus,

| — | kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t.,

| — | kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t.

| 4.3. | Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito patikrinimo ataskaitą. Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į tai atsižvelgia.
  Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito patikrinimo ataskaitą. Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į tai atsižvelgia.

Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.

| 4.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją, Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema, gali pati atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti. Ji gamintojui ji pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją, Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema, gali pati atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti. Ji gamintojui ji pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą.

| 5. | Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:






  — | 3.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- | --- |

5.

Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:

—

3.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | 3.4 punkto antrojoje pastraipoje nurodytais pakeitimais, |
| --- | --- |

—

3.4 punkto antrojoje pastraipoje nurodytais pakeitimais,

| — | 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis. |
| --- | --- |

—

3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis.

| 6. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.
  Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų kopijas. |
| --- | --- |

6.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.

Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų kopijas.

| 7. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

7.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač jos naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač jos naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais į Europos specifikacijas, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais į Europos specifikacijas,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

Nurodytinas sertifikatas yra toks:

| — | 3 punkte nurodyti kokybės valdymo sistemos patvirtinimai. |
| --- | --- |

—

3 punkte nurodyti kokybės valdymo sistemos patvirtinimai.

| 8. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

8.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 9. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

9.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

H2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria notifikuotoji įstaiga atlieka sąveikos sudedamosios dalies projekto tyrimą ir kuria 2 punkte apibrėžtus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka Direktyvos 96/48/EB bei jai taikomus TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria notifikuotoji įstaiga atlieka sąveikos sudedamosios dalies projekto tyrimą ir kuria 2 punkte apibrėžtus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, užtikrina ir patvirtina, kad tam tikra sąveikos sudedamoji dalis atitinka Direktyvos 96/48/EB bei jai taikomus TSS reikalavimus.

| 2. | Gamintojas projekto, gamybos ir galutinio produkto patikrai ir bandymui naudoja patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam yra taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas projekto, gamybos ir galutinio produkto patikrai ir bandymui naudoja patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip nurodyta 3 punkte, ir jam yra taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte.

| 3. | Kokybės valdymo sistema |
| --- | --- |

3.

Kokybės valdymo sistema

| 3.1. | Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.
  Paraiškoje yra:






  — | visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko atitinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims, vertinimą.

Paraiškoje yra:

—

visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomą sąveikos sudedamąją dalį,

| — | kokybės valdymo sistemos dokumentai, |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos dokumentai,

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai, |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,

| 3.2. | Kokybės valdymo sistema užtikrina, kad sąveikos sudedamoji dalis atitiktų jai taikomus TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz. kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.
  Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kokybės valdymo sistema užtikrina, kad sąveikos sudedamoji dalis atitiktų jai taikomus TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz. kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.

Joje pirmiausia tinkamai aprašoma:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra,

| — | administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti projekto ir produkto kokybę, |
| --- | --- |

—

administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti projekto ir produkto kokybę,

| — | techninės projektavimo specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (9), kurios bus taikomos ir, jei Europos specifikacijos nebus taikomos išsamiai, priemonės, kuriomis bus užtikrinta, kad TSS reikalavimai, taikomi sąveikos sudedamajai daliai, bus įvykdyti, |
| --- | --- |

—

techninės projektavimo specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (9), kurios bus taikomos ir, jei Europos specifikacijos nebus taikomos išsamiai, priemonės, kuriomis bus užtikrinta, kad TSS reikalavimai, taikomi sąveikos sudedamajai daliai, bus įvykdyti,

| — | projekto kontrolės ir projekto tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, taikomas įtrauktai produktų kategorijai, |
| --- | --- |

—

projekto kontrolės ir projekto tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, taikomas įtrauktai produktų kategorijai,

| — | atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos, |
| --- | --- |

—

atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,

| — | patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas, |
| --- | --- |

—

patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas,

| — | kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t.,

| — | priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos stebėti, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės valdymo sistema.

Kokybės nuostatos ir procedūros pirmiausia taikomos įvairių sąveikos sudedamosios dalies charakteristikų ir darbinių rodiklių vertinimo etapams, pvz. projekto tikrinimo ir vertinimo, gamybos proceso tikrinimo ir vertinimo bei tipo bandymų, kaip nurodyta TSS.

| 3.3. | Notifikuotoji vertina kokybės valdymo sistemą, kad nustatytų, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
  Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia atlikdama vertinimą
  Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
  Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikuotoji vertina kokybės valdymo sistemą, kad nustatytų, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei gamintojas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.

Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia atlikdama vertinimą

Audito patikrinimas atliekamas atsižvelgiant į konkrečią produkto kategoriją, kuri atitinka sąveikos sudedamąją dalį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas asmuo, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.

Sprendimas pranešamas gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 3.4. | Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės valdymo sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.
  Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
  Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
  Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės valdymo sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.

Gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai institucijai praneša apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.

Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.

Savo sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 4. | Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra |
| --- | --- |

4.

Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra

| 4.1. | Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.1.

Priežiūros tikslas – garantuoti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų.

| 4.2. | Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į projektavimo, gamybos, tikrinimo, bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą būtiną informaciją, įskaitant:






  — | kokybės valdymo sistemos dokumentus, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas leidžia jai patekti į projektavimo, gamybos, tikrinimo, bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikia jai visą būtiną informaciją, įskaitant:

—

kokybės valdymo sistemos dokumentus,

| — | kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t.,

| — | kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t.

| 4.3. | Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas išlaiko ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito ataskaitą. Jei gamintojas taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, vykdydama priežiūrą notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia.
  Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka audito patikrinimus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas išlaiko ir taiko kokybės valdymo sistemą, ir pateikia gamintojui audito ataskaitą. Jei gamintojas taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, vykdydama priežiūrą notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia.

Audito patikrinimai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.

| 4.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją. Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema, gali pati atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti. Ji gamintojui ji pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją. Prireikus apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga, norėdama patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema, gali pati atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti. Ji gamintojui ji pateikia apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atliktas bandymas, bandymo ataskaitą.

| 5. | Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:






  — | 3.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- | --- |

5.

Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:

—

3.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytais pakeitimais, |
| --- | --- |

—

3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytais pakeitimais,

| — | 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis. |
| --- | --- |

—

3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 bei 4.4. punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis.

| 6. | Projekto patikra |
| --- | --- |

6.

Projekto patikra

| 6.1. | Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti sąveikos sudedamosios dalies projekto patikrą. |
| --- | --- |

6.1.

Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti sąveikos sudedamosios dalies projekto patikrą.

| 6.2. | Iš paraiškos sprendžiama apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą, techninę priežiūrą bei veikimą ir įvertinama atitiktis TSS reikalavimams.
  Joje yra:






  — | bendrasis tipo aprašymas, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Iš paraiškos sprendžiama apie sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą, techninę priežiūrą bei veikimą ir įvertinama atitiktis TSS reikalavimams.

Joje yra:

—

bendrasis tipo aprašymas,

| — | techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas, su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies, |
| --- | --- |

—

techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas, su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos išsamiai arba iš dalies,

| — | būtini patvirtinantieji jų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu Europos specifikacijos ir atitinkami punktai nebuvo taikomi, |
| --- | --- |

—

būtini patvirtinantieji jų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu Europos specifikacijos ir atitinkami punktai nebuvo taikomi,

| — | bandymų programa, |
| --- | --- |

—

bandymų programa,

| — | sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos, |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos,

| — | sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai. |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.

| 6.3 | Pareiškėjas pateikia bandymų rezultatus (10), prireikus įskaitant tipo bandymų, atliktų jo tinkamoje laboratorijoje arba jo vardu. |
| --- | --- |

6.3

Pareiškėjas pateikia bandymų rezultatus (10), prireikus įskaitant tipo bandymų, atliktų jo tinkamoje laboratorijoje arba jo vardu.

| 6.4. | Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką ir įvertina bandymų rezultatus. Jeigu projektas atitinka jam taikomos TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui išduoda EB projekto patikros sertifikatą. Sertifikate pateikiamos patikrinimo išvados, jo galiojimo sąlygos, patvirtinto projekto tapatybei nustatyti būtini duomenys ir prireikus produkto veikimo aprašymas.
  Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus. |
| --- | --- |

6.4.

Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką ir įvertina bandymų rezultatus. Jeigu projektas atitinka jam taikomos TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui išduoda EB projekto patikros sertifikatą. Sertifikate pateikiamos patikrinimo išvados, jo galiojimo sąlygos, patvirtinto projekto tapatybei nustatyti būtini duomenys ir prireikus produkto veikimo aprašymas.

Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus.

| 6.5. | Pareiškėjas EB projekto patikros sertifikatą išdavusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto projekto pakeitimus, jeigu jie galėtų turėti įtakos TSS reikalavimų bei privalomų sąveikos sudedamosios dalies naudojimo sąlygų laikymuisi. Tokiais atvejais iš EB projekto patikros sertifikatą išdavusios notifikuotosios įstaigos gaunamas papildomas sąveikos sudedamosios dalies patvirtinimas. Tuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant pirminio EB projekto patikros sertifikato papildymą. |
| --- | --- |

6.5.

Pareiškėjas EB projekto patikros sertifikatą išdavusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto projekto pakeitimus, jeigu jie galėtų turėti įtakos TSS reikalavimų bei privalomų sąveikos sudedamosios dalies naudojimo sąlygų laikymuisi. Tokiais atvejais iš EB projekto patikros sertifikatą išdavusios notifikuotosios įstaigos gaunamas papildomas sąveikos sudedamosios dalies patvirtinimas. Tuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant pirminio EB projekto patikros sertifikato papildymą.

| 6.6. | Jeigu pagal 6.4 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6.3. punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą. |
| --- | --- |

6.6.

Jeigu pagal 6.4 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6.3. punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą.

| 7. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros sertifikatus.
  Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti šių dokumentų kopijas:






  — | išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų, bei |
| --- | --- | --- |

7.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros sertifikatus.

Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti šių dokumentų kopijas:

—

išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų, bei

| — | išduotų EB projekto patikros sertifikatų ir papildymų. |
| --- | --- |

—

išduotų EB projekto patikros sertifikatų ir papildymų.

| 8. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai), |
| --- | --- | --- |

8.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB atitikties deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sąveikos sudedamajai daliai),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas, |
| --- | --- |

—

procedūros (modulio), kuri taikoma atitikčiai nustatyti, aprašymas,

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei sertifikatų data ir galiojimo trukmė bei sąlygos,

| — | nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda į Europos specifikacijas, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda į Europos specifikacijas,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

Nurodomi šie sertifikatai:

| — | 3 bei 4 punktuose nurodyti kokybės valdymo sistemos patvirtinimas ir priežiūros ataskaitos, |
| --- | --- |

—

3 bei 4 punktuose nurodyti kokybės valdymo sistemos patvirtinimas ir priežiūros ataskaitos,

| — | EB projekto patikros sertifikatas ir jo papildymai. |
| --- | --- |

—

EB projekto patikros sertifikatas ir jo papildymai.

| 9. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

9.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

| 10. | Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas. |
| --- | --- |

10.

Jeigu pagal TSS, be sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracijos, būtina EB tinkamumo naudoti deklaracija, ji pridedama, kai ją pagal V modulio sąlygas išduoda gamintojas.

V modulis: Tipo patvirtinimas atliekant eksploatacinius bandymus (tinkamumas naudoti)

| 1. | Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad numatytos produkcijos tipinis pavyzdys atitinka jam taikomų TSS tinkamumo naudoti nuostatas pagal tipo patvirtinimą, įrodytą eksploatavimo bandymais (11) |
| --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad numatytos produkcijos tipinis pavyzdys atitinka jam taikomų TSS tinkamumo naudoti nuostatas pagal tipo patvirtinimą, įrodytą eksploatavimo bandymais (11)

| 2. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia tipo patvirtinimo paraišką atliekant eksploatacinius bandymus.
  Paraiškoje yra:






  — | gamintojo pavadinimas, adresas ir, jei paraišką pateikia įgaliotasis atstovas, jo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- | --- |

2.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia tipo patvirtinimo paraišką atliekant eksploatacinius bandymus.

Paraiškoje yra:

—

gamintojo pavadinimas, adresas ir, jei paraišką pateikia įgaliotasis atstovas, jo pavadinimas ir adresas,

| — | rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai, |
| --- | --- |

—

rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,

| — | 3 punkte aprašyti techniniai dokumentai, |
| --- | --- |

—

3 punkte aprašyti techniniai dokumentai,

| — | 4 punkte aprašyta tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa, |
| --- | --- |

—

4 punkte aprašyta tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa,

| — | įmonės (-ių) (infrastruktūros valdytojai ir (arba) geležinkelio įmonės), su kuria (-iomis) pareiškėjas susitarė, kad ji (jos) teiks pagalbą atliekant tinkamumo naudoti vertinimą eksploatacinius bandymus






  — | valdant sąveikos sudedamąją dalį naudojimo metu, |
| --- | --- | --- |

—

įmonės (-ių) (infrastruktūros valdytojai ir (arba) geležinkelio įmonės), su kuria (-iomis) pareiškėjas susitarė, kad ji (jos) teiks pagalbą atliekant tinkamumo naudoti vertinimą eksploatacinius bandymus

—

valdant sąveikos sudedamąją dalį naudojimo metu,

| — | stebint funkcionavimą eksploatavimo metu, |
| --- | --- |

—

stebint funkcionavimą eksploatavimo metu,

| — | parengiant eksploatacinių bandymų ataskaitą, pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

—

parengiant eksploatacinių bandymų ataskaitą, pavadinimas ir adresas,

| — | įmonės, kuri eksploataciniams bandymams atlikti būtiną laiką arba kol bus nuvažiuotas tam tikras atstumas atliks sąveikos sudedamosios dalies techninę priežiūrą, pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

—

įmonės, kuri eksploataciniams bandymams atlikti būtiną laiką arba kol bus nuvažiuotas tam tikras atstumas atliks sąveikos sudedamosios dalies techninę priežiūrą, pavadinimas ir adresas,

| — | sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracija, ir






  — | EB tipo patikros sertifikatas, jeigu pagal TSS reikalaujamas B modulis, |
| --- | --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracija, ir

—

EB tipo patikros sertifikatas, jeigu pagal TSS reikalaujamas B modulis,

| — | EB projekto patikros sertifikatas, jei pagal TSS reikalaujamas H2 modulis. |
| --- | --- |

—

EB projekto patikros sertifikatas, jei pagal TSS reikalaujamas H2 modulis.

Pareiškėjas įmonei(-ėms), kuri(-ios) eksploatuos naudojamą sąveikos sudedamąją dalį, pateikia numatomos produkcijos tipinį pavyzdį arba pakankamą kiekį tų pavyzdžių (toliau – tipas). Tipas gali apimti kelias sąveikos sudedamosios dalies versijas, jeigu visiems versijų skirtumams taikomos EB atitikties deklaracijos ir pirmiau minėti sertifikatai.

Notifikuotoji įstaiga gali prašyti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia, kad būtų galima atlikti tinkamumo patvirtinimą eksploataciniais bandymais.

| 3. | Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar produktas atitinka TSS reikalavimus. Šiuose dokumentuose apibūdinamas sąveikos sudedamosios dalies veikimas ir, jeigu tai svarbu vertinimui, taip pat projektas, gaminimas bei techninė priežiūra.
  Techniniuose dokumentuose pateikiama:






  — | bendras tipo aprašymas, |
| --- | --- | --- |

3.

Iš techninių dokumentų sprendžiama, ar produktas atitinka TSS reikalavimus. Šiuose dokumentuose apibūdinamas sąveikos sudedamosios dalies veikimas ir, jeigu tai svarbu vertinimui, taip pat projektas, gaminimas bei techninė priežiūra.

Techniniuose dokumentuose pateikiama:

—

bendras tipo aprašymas,

| — | techninė specifikacija, pagal kurią vertintini sąveikos sudedamosios dalies darbiniai parametrai ir funkcionavimas eksploatavimo metu (atitinkama TSS ir (arba) Europos specifikacijos su atitinkamais straipsniais, |
| --- | --- |

—

techninė specifikacija, pagal kurią vertintini sąveikos sudedamosios dalies darbiniai parametrai ir funkcionavimas eksploatavimo metu (atitinkama TSS ir (arba) Europos specifikacijos su atitinkamais straipsniais,

| — | sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos, |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies integravimo į jos sistemos terpę (mazgą, agregatą, posistemį) sąlygos ir būtinos sąsajos sąlygos,

| — | sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),

| — | sąveikos sudedamosios dalies projektui, gaminimui ir veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai, |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies projektui, gaminimui ir veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai,

ir, jei tai yra svarbu vertinimui,

| — | eskizinis projektas ir gaminimo brėžiniai, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas ir gaminimo brėžiniai,

| — | atliktų projekto skaičiavimų ir tikrinimų rezultatai, |
| --- | --- |

—

atliktų projekto skaičiavimų ir tikrinimų rezultatai,

| — | bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

—

bandymo ataskaitos.

Jei TSS nustatoma, kad techniniuose dokumentuose reikia daugiau informacijos, ji pateikiama.

Pridedamas techniniuose dokumentuose nurodytų išsamiai arba iš dalies taikytų Europos specifikacijų sąrašas.

| 4. | Tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa apima:






  — | tiriamos sąveikos sudedamosios dalies privalomus darbinius parametrus arba funkcionavimą eksploatavimo metu, |
| --- | --- | --- |

4.

Tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa apima:

—

tiriamos sąveikos sudedamosios dalies privalomus darbinius parametrus arba funkcionavimą eksploatavimo metu,

| — | montavimo priemones, |
| --- | --- |

—

montavimo priemones,

| — | programos trukmę – laiko arba nuotolio požiūriu, |
| --- | --- |

—

programos trukmę – laiko arba nuotolio požiūriu,

| — | eksploatavimo sąlygas ir numatytą darbinę programą, |
| --- | --- |

—

eksploatavimo sąlygas ir numatytą darbinę programą,

| — | techninės priežiūros programą, |
| --- | --- |

—

techninės priežiūros programą,

| — | specialius eksploatacinius bandymus, jeigu numatyta juos atlikti, |
| --- | --- |

—

specialius eksploatacinius bandymus, jeigu numatyta juos atlikti,

| — | pavyzdžių siuntos dydį, jeigu jų daugiau negu vienas, |
| --- | --- |

—

pavyzdžių siuntos dydį, jeigu jų daugiau negu vienas,

| — | patikrinimų programą (patikrinimų pobūdis, kiekis ir dažnumas, dokumentai), |
| --- | --- |

—

patikrinimų programą (patikrinimų pobūdis, kiekis ir dažnumas, dokumentai),

| — | priimtinų defektų kriterijus ir jų poveikį programai, |
| --- | --- |

—

priimtinų defektų kriterijus ir jų poveikį programai,

| — | informaciją, kuri turi būti pateikiama įmonės, eksploatuojančios sąveikos sudedamąją dalį, ataskaitoje (žr. 2 punktą). |
| --- | --- |

—

informaciją, kuri turi būti pateikiama įmonės, eksploatuojančios sąveikos sudedamąją dalį, ataskaitoje (žr. 2 punktą).

| 5. | Notifikuotoji įstaiga: |
| --- | --- |

5.

Notifikuotoji įstaiga:

| 5.1. | nagrinėja techninius dokumentus ir tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programą; |
| --- | --- |

5.1.

nagrinėja techninius dokumentus ir tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programą;

| 5.2. | tikrina, ar tipas atitinka nustatytus reikalavimus ir ar buvo pagamintas pagal techninius dokumentus; |
| --- | --- |

5.2.

tikrina, ar tipas atitinka nustatytus reikalavimus ir ar buvo pagamintas pagal techninius dokumentus;

| 5.3. | tikrina, ar tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa yra tinkamai pritaikyta sąveikos sudedamajai daliai nustatytiems darbiniams parametrams ir jos funkcionavimui eksploatavimo metu įvertinti; |
| --- | --- |

5.3.

tikrina, ar tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa yra tinkamai pritaikyta sąveikos sudedamajai daliai nustatytiems darbiniams parametrams ir jos funkcionavimui eksploatavimo metu įvertinti;

| 5.4. | su pareiškėju susitaria dėl programos ir vietos, kurioje bus atliekami patikrinimai ir būtini bandymai, bei įstaigos, turėsiančios atlikti bandymus (notifikuotoji įstaiga arba kita kompetentinga laboratorija), |
| --- | --- |

5.4.

su pareiškėju susitaria dėl programos ir vietos, kurioje bus atliekami patikrinimai ir būtini bandymai, bei įstaigos, turėsiančios atlikti bandymus (notifikuotoji įstaiga arba kita kompetentinga laboratorija),

| 5.5. | stebi ir tikrina eismo organizavimo, sąveikos sudedamosios dalies eksploatavimo ir techninės priežiūros pažangą; |
| --- | --- |

5.5.

stebi ir tikrina eismo organizavimo, sąveikos sudedamosios dalies eksploatavimo ir techninės priežiūros pažangą;

| 5.6. | vertina ataskaitą, kurią pateikia sąveikos sudedamąją dalį eksploatuojanti įmonė(-ės) (infrastruktūros valdytojai ir (arba) geležinkelio įmonės), ir visus kitus dokumentus bei informaciją, surinktą taikant procedūrą (bandymų ataskaitos, techninės priežiūros patirtis ir t. t.); |
| --- | --- |

5.6.

vertina ataskaitą, kurią pateikia sąveikos sudedamąją dalį eksploatuojanti įmonė(-ės) (infrastruktūros valdytojai ir (arba) geležinkelio įmonės), ir visus kitus dokumentus bei informaciją, surinktą taikant procedūrą (bandymų ataskaitos, techninės priežiūros patirtis ir t. t.);

| 5.7. | vertina, ar funkcionavimas eksploatavimo metu atitinka TSS reikalavimus. |
| --- | --- |

5.7.

vertina, ar funkcionavimas eksploatavimo metu atitinka TSS reikalavimus.

| 6. | Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui išduoda tinkamumo naudoti sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tinkamumo patvirtinimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.
  Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus.
  Prie sertifikato pridedamas techninių dokumentų atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopiją saugo notifikuotoji įstaiga.
  Jeigu pareiškėjui neišduodamas tinkamumo naudoti sertifikatas, notifikuotoji įstaiga nurodo išsamias tokio sprendimo priežastis.
  Numatoma sprendimo apskundimo tvarka. |
| --- | --- |

6.

Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui išduoda tinkamumo naudoti sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tinkamumo patvirtinimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.

Sertifikatas galioja ne ilgiau negu penkerius metus.

Prie sertifikato pridedamas techninių dokumentų atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopiją saugo notifikuotoji įstaiga.

Jeigu pareiškėjui neišduodamas tinkamumo naudoti sertifikatas, notifikuotoji įstaiga nurodo išsamias tokio sprendimo priežastis.

Numatoma sprendimo apskundimo tvarka.

| 7. | Pareiškėjas tinkamumo naudoti sertifikato techninius dokumentus saugančiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto produkto pakeitimus, kuriems būtinas papildomas patvirtinimas, jeigu jie galėtų turėti įtakos tinkamumui naudoti bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Šiuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant tinkamumo naudoti pirminio sertifikato papildymą arba, pirmąjį sertifikatą paskelbus netekusiu galios, išduodamas naujas sertifikatas. |
| --- | --- |

7.

Pareiškėjas tinkamumo naudoti sertifikato techninius dokumentus saugančiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus patvirtinto produkto pakeitimus, kuriems būtinas papildomas patvirtinimas, jeigu jie galėtų turėti įtakos tinkamumui naudoti bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Šiuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant tinkamumo naudoti pirminio sertifikato papildymą arba, pirmąjį sertifikatą paskelbus netekusiu galios, išduodamas naujas sertifikatas.

| 8. | Jeigu pagal 7 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6 punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą. |
| --- | --- |

8.

Jeigu pagal 7 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, pateikia rašytinį patvirtinimą, kad nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6 punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šią tvarką galima taikyti dar kartą.

| 9. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti EB tipo patikros sertifikatus. |
| --- | --- |

9.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti EB tipo patikros sertifikatus.

| 10. | Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų tinkamumo naudoti sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi būti leidžiama susipažinti su sertifikatų papildymais. |
| --- | --- |

10.

Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų tinkamumo naudoti sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi būti leidžiama susipažinti su sertifikatų papildymais.

| 11. | Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB tinkamumo naudoti deklaraciją.
  Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB tinkamumo naudoti deklaracija ir prie jos pridėti dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.
  Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:






  — | nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB), |
| --- | --- | --- |

11.

Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sąveikos sudedamajai daliai parengia EB tinkamumo naudoti deklaraciją.

Šioje deklaracijoje pateikiama bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB tinkamumo naudoti deklaracija ir prie jos pridėti dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data.

Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama:

—

nuorodos į direktyvą (Direktyva 96/48/EB),

| — | gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas), |
| --- | --- |

—

gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos pavadinimas ir visas adresas bei, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar surinkėjo firmos pavadinimas),

| — | sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),

| — | visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,

| — | procedūroje, kuri buvo taikyta, kad būtų nustatytas tinkamumas naudoti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos -ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei tinkamumo naudoti sertifikato data ir sertifikato galiojimo trukmė bei to galiojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

procedūroje, kuri buvo taikyta, kad būtų nustatytas tinkamumas naudoti, dalyvavusios(-ių) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos -ų) pavadinimas(-ai) ir adresas(-ai) bei tinkamumo naudoti sertifikato data ir sertifikato galiojimo trukmė bei to galiojimo sąlygos,

| — | nuoroda į šias TSS ir visas kitas taikytinas TSS bei, tam tikrais atvejais, nuoroda į Europos specifikacijas, |
| --- | --- |

—

nuoroda į šias TSS ir visas kitas taikytinas TSS bei, tam tikrais atvejais, nuoroda į Europos specifikacijas,

| — | pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. |
| --- | --- |

—

pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė.

| 12. | Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
  Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

12.

Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją saugo 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.

Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas įsisteigę ne Bendrijoje, įpareigojimas saugoti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalį pateikia į Bendrijos rinką.

Posistemių EB patikros moduliai.

SH2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra

| 1. | Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad infrastruktūros posistemis:






  — | atitinka šią TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios įrodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 96/48/EB pagrindiniai reikalavimai (12), |
| --- | --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad infrastruktūros posistemis:

—

atitinka šią TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios įrodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 96/48/EB pagrindiniai reikalavimai (12),

| — | atitinka atsižvelgiant į Sutartį parengtus kitus teisės aktus, |
| --- | --- |

—

atitinka atsižvelgiant į Sutartį parengtus kitus teisės aktus,

ir kad tą posistemį galima pradėti eksploatuoti.

| 2. | Notifikuotoji įstaiga atlieka procedūrą, įskaitant posistemio projekto patikrą, jei perkančioji organizacija (13) ir dalyvaujantis pagrindinis rangovas vykdo 3 punkte nurodytus įsipareigojimus
  Sąvoka „pagrindinis rangovas“ taikoma įmonėms, kurios savo veikla prisideda prie TSS pagrindinių reikalavimų vykdymo. Ji taikoma įmonei, kuri:






  — | yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją), |
| --- | --- | --- |

2.

Notifikuotoji įstaiga atlieka procedūrą, įskaitant posistemio projekto patikrą, jei perkančioji organizacija (13) ir dalyvaujantis pagrindinis rangovas vykdo 3 punkte nurodytus įsipareigojimus

Sąvoka „pagrindinis rangovas“ taikoma įmonėms, kurios savo veikla prisideda prie TSS pagrindinių reikalavimų vykdymo. Ji taikoma įmonei, kuri:

—

yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją),

| — | kitoms įmonėms, dalyvaujančioms vykdant tik dalį posistemio projekto (pvz., , projektuojančioms, surenkančioms ir montuojančioms posistemį). |
| --- | --- |

—

kitoms įmonėms, dalyvaujančioms vykdant tik dalį posistemio projekto (pvz., , projektuojančioms, surenkančioms ir montuojančioms posistemį).

Ji netaikoma gamintojo subrangovams, tiekiantiems komponentus ir sąveikos sudedamąsias dalis.

| 3. | Jei posistemiui taikoma EB patikros procedūra, perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, jei jis dalyvauja, naudoja 5 punkte nurodytą patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymo kokybės valdymo sistemą, kuri prižiūrima taip, kaip nurodyta 6 punkte.
  Už visą posistemio projektą atsakingas (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją) pagrindinis rangovas bet kuriuo atveju naudoja patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymų kokybės valdymo sistemą, kuri prižiūrima taip, kaip nurodyta 6 punkte.
  Jei perkančioji organizacija pati yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją) arba jei perkančioji organizacija tiesiogiai prisideda prie projektavimo ir (arba) gamybos (įskaitant surinkimą ir montavimą), vykdydama tų rūšių veiklą ji naudoja patvirtintą kokybės valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
  Pareiškėjams, kurie dalyvauja tik surenkant ir montuojant posistemį, leidžiama naudoti tik patvirtintą gamybos, produkto galutinio tikrinimo ir bandymų kokybės valdymo sistemą. |
| --- | --- |

3.

Jei posistemiui taikoma EB patikros procedūra, perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, jei jis dalyvauja, naudoja 5 punkte nurodytą patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymo kokybės valdymo sistemą, kuri prižiūrima taip, kaip nurodyta 6 punkte.

Už visą posistemio projektą atsakingas (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją) pagrindinis rangovas bet kuriuo atveju naudoja patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymų kokybės valdymo sistemą, kuri prižiūrima taip, kaip nurodyta 6 punkte.

Jei perkančioji organizacija pati yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už posistemio integraciją) arba jei perkančioji organizacija tiesiogiai prisideda prie projektavimo ir (arba) gamybos (įskaitant surinkimą ir montavimą), vykdydama tų rūšių veiklą ji naudoja patvirtintą kokybės valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.

Pareiškėjams, kurie dalyvauja tik surenkant ir montuojant posistemį, leidžiama naudoti tik patvirtintą gamybos, produkto galutinio tikrinimo ir bandymų kokybės valdymo sistemą.

| 4. | EB patikros procedūra |
| --- | --- |

4.

EB patikros procedūra

| 4.1 | Perkančioji organizacija pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti posistemio EB patikrą (taikant visiško kokybės valdymo sistemą su projekto patikra), įskaitant kokybės valdymo sistemų priežiūros koordinavimą, kaip nurodyta 5.4 ir 6.6 punktuose. Perkančioji organizacija dalyvaujantiems gamintojams praneša apie savo pasirinkimą ir paraišką. |
| --- | --- |

4.1

Perkančioji organizacija pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti posistemio EB patikrą (taikant visiško kokybės valdymo sistemą su projekto patikra), įskaitant kokybės valdymo sistemų priežiūros koordinavimą, kaip nurodyta 5.4 ir 6.6 punktuose. Perkančioji organizacija dalyvaujantiems gamintojams praneša apie savo pasirinkimą ir paraišką.

| 4.2 | Iš paraiškos galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas, surenkamas, montuojamas, kaip atliekama jo techninė priežiūra ir kaip jis veikia, ir įvertinti, ar yra laikomasi TSS reikalavimų.
  Paraiškoje yra:






  — | perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- | --- |

4.2

Iš paraiškos galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas, surenkamas, montuojamas, kaip atliekama jo techninė priežiūra ir kaip jis veikia, ir įvertinti, ar yra laikomasi TSS reikalavimų.

Paraiškoje yra:

—

perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas,

| — | techniniai dokumentai, tarp jų:






  — | bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir struktūra, |
| --- | --- | --- |

—

techniniai dokumentai, tarp jų:

—

bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir struktūra,

| — | taikytos techninės projektavimo specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (14), |
| --- | --- |

—

taikytos techninės projektavimo specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (14),

| — | būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu ne visiškai buvo taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai, |
| --- | --- |

—

būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu ne visiškai buvo taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai,

| — | bandymų programa, |
| --- | --- |

—

bandymų programa,

| — | infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,

| — | techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai, |
| --- | --- |

—

techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,

| — | posistemyje naudotinų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas, |
| --- | --- |

—

posistemyje naudotinų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas,

| — | EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų, su kuriomis turi būti pateikiamos sąveikos sudedamosios dalys, kopijos ir visos direktyvos VI priede nurodytos būtinos dalys, |
| --- | --- |

—

EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų, su kuriomis turi būti pateikiamos sąveikos sudedamosios dalys, kopijos ir visos direktyvos VI priede nurodytos būtinos dalys,

| — | atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus), |
| --- | --- |

—

atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),

| — | visų posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas, |
| --- | --- |

—

visų posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas,

| — | posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.), |
| --- | --- |

—

posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.),

| — | priežiūros sąlygos ir techniniai posistemio priežiūros dokumentai, |
| --- | --- |

—

priežiūros sąlygos ir techniniai posistemio priežiūros dokumentai,

| — | techniniai reikalavimai, į kuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba eksploatavimo metu, |
| --- | --- |

—

techniniai reikalavimai, į kuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba eksploatavimo metu,

| — | paaiškinimas, kaip visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams taikomi pagrindinio rangovo ir (arba) perkančiosios organizacijos, jei ji dalyvauja, kokybės valdymo sistemos ir jų veiksmingumo įrodymai, |
| --- | --- |

—

paaiškinimas, kaip visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams taikomi pagrindinio rangovo ir (arba) perkančiosios organizacijos, jei ji dalyvauja, kokybės valdymo sistemos ir jų veiksmingumo įrodymai,

| — | nuoroda, kuri(-ios) notifikuotoji(-osios) įstaiga(-os) yra atsakinga(-os) už tų kokybės valdymo sistemų patvirtinimą ir priežiūrą. |
| --- | --- |

—

nuoroda, kuri(-ios) notifikuotoji(-osios) įstaiga(-os) yra atsakinga(-os) už tų kokybės valdymo sistemų patvirtinimą ir priežiūrą.

| 4. | 3 Perkančioji organizacija pateikia tinkamoje jos laboratorijoje arba jų vardu atliktų patikrų, tikrinimų ir bandymų rezultatus (15), prireikus įskaitant tipo bandymus. |
| --- | --- |

4.

3 Perkančioji organizacija pateikia tinkamoje jos laboratorijoje arba jų vardu atliktų patikrų, tikrinimų ir bandymų rezultatus (15), prireikus įskaitant tipo bandymus.

| 4.4 | Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką dėl projekto patikros ir įvertina bandymų rezultatus. Jeigu projektas atitinka direktyvos ir jam taikomos TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui išduoda projekto patikros ataskaitą. Ataskaitoje pateikiamos projekto patikros išvados, jo galiojimo sąlygos, išnagrinėtam projektui identifikuoti būtini duomenys ir tam tikrais atvejais posistemio veikimo aprašymas.
  Jei perkančiajai organizacijai projekto patikros ataskaitą atsisakoma išduoti, notifikuotoji įstaiga išsamiai nurodo tokio atsisakymo priežastis.
  Numatoma sprendimo apskundimo tvarka. |
| --- | --- |

4.4

Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką dėl projekto patikros ir įvertina bandymų rezultatus. Jeigu projektas atitinka direktyvos ir jam taikomos TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui išduoda projekto patikros ataskaitą. Ataskaitoje pateikiamos projekto patikros išvados, jo galiojimo sąlygos, išnagrinėtam projektui identifikuoti būtini duomenys ir tam tikrais atvejais posistemio veikimo aprašymas.

Jei perkančiajai organizacijai projekto patikros ataskaitą atsisakoma išduoti, notifikuotoji įstaiga išsamiai nurodo tokio atsisakymo priežastis.

Numatoma sprendimo apskundimo tvarka.

| 4.5 | Gamybos etapo metu pareiškėjas notifikuotajai įstaigai praneša, kad turi techninius dokumentus, reikalingus visų pakeitimų, kurie gali turėti įtakos atitikčiai TSS reikalavimams arba nustatytoms posistemio naudojimo sąlygoms, tipo patikros sertifikatui. Tokiais atvejais posistemiui gaunamas pildomas patvirtinimas. Tokiu atveju, notifikuotoji įstaiga atlieka tik tas patikras ir bandymus, kurie yra svarbūs ir būtini pakeitimams. Toks papildomas patvirtinimas gali būti suteiktas išduodant pradinio tipo patikros sertifikato papildymą arba naują sertifikatą, panaikinus senąjį. |
| --- | --- |

4.5

Gamybos etapo metu pareiškėjas notifikuotajai įstaigai praneša, kad turi techninius dokumentus, reikalingus visų pakeitimų, kurie gali turėti įtakos atitikčiai TSS reikalavimams arba nustatytoms posistemio naudojimo sąlygoms, tipo patikros sertifikatui. Tokiais atvejais posistemiui gaunamas pildomas patvirtinimas. Tokiu atveju, notifikuotoji įstaiga atlieka tik tas patikras ir bandymus, kurie yra svarbūs ir būtini pakeitimams. Toks papildomas patvirtinimas gali būti suteiktas išduodant pradinio tipo patikros sertifikato papildymą arba naują sertifikatą, panaikinus senąjį.

| 5. | Kokybės valdymo sistema |
| --- | --- |

5.

Kokybės valdymo sistema

| 5.1. | Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas, jeigu kviečiamas dalyvauti, pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jų kokybės valdymo sistemų vertinimą.
  Paraiškoje yra:






  — | visa reikiama informacija apie numatomą posistemį, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas, jeigu kviečiamas dalyvauti, pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti jų kokybės valdymo sistemų vertinimą.

Paraiškoje yra:

—

visa reikiama informacija apie numatomą posistemį,

| — | kokybės valdymo sistemos dokumentai. |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos dokumentai.

Dalyvaujantieji vykdant tik dalį projekto informaciją pateikia vien apie atitinkamą dalį.

| 5.2 | Jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visą posistemio projektą, kokybės valdymo sistema užtikrinama, kad posistemis apskritai atitiktų TSS reikalavimus.
  Jei tai yra kiti rangovai, kokybės sistema(-os) užtikrinama, kad atitinkamas jo indėlis į posistemį atitinka TSS reikalavimus.
  Visi pareiškėjų patvirtinti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz. kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.
  Pirmiausia sistemoje atitinkamai apibūdinami šie punktai:






  — | visų pareiškėjų:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visą posistemio projektą, kokybės valdymo sistema užtikrinama, kad posistemis apskritai atitiktų TSS reikalavimus.

Jei tai yra kiti rangovai, kokybės sistema(-os) užtikrinama, kad atitinkamas jo indėlis į posistemį atitinka TSS reikalavimus.

Visi pareiškėjų patvirtinti elementai, reikalavimai ir nuostatos sistemingai ir tvarkingai pagrindžiami dokumentais – rašytiniais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, pvz. kokybės programų, planų, instrukcijų ir įrašų, supratimą.

Pirmiausia sistemoje atitinkamai apibūdinami šie punktai:

—

visų pareiškėjų:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra,

| — | atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sisteminga veikla, kurie bus naudojami ir vykdomi, |
| --- | --- |

—

atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sisteminga veikla, kurie bus naudojami ir vykdomi,

| — | tyrimai, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti iki gamybos, surinkimo ir montavimo, jų metu bei juos baigus ir jų atlikimo dažnumas, |
| --- | --- |

—

tyrimai, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti iki gamybos, surinkimo ir montavimo, jų metu bei juos baigus ir jų atlikimo dažnumas,

| — | kokybės įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t.,

| — | pagrindinio rangovo, kiek tai siejasi su konkrečiu jo indėliu į posistemio projektą: |
| --- | --- |

—

pagrindinio rangovo, kiek tai siejasi su konkrečiu jo indėliu į posistemio projektą:

| — | techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas, kurios bus taikomos, ir, jeigu šios Europos specifikacijos bus taikomos nevisiškai, priemonės, kuriomis bus užtikrintas posistemiui taikomų TSS reikalavimų vykdymas, |
| --- | --- |

—

techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas, kurios bus taikomos, ir, jeigu šios Europos specifikacijos bus taikomos nevisiškai, priemonės, kuriomis bus užtikrintas posistemiui taikomų TSS reikalavimų vykdymas,

| — | projektavimo kontrolės ir projektavimo patikros būdai, procesai ir sistemingi veiksmai, kurie bus taikomi projektuojant posistemį, |
| --- | --- |

—

projektavimo kontrolės ir projektavimo patikros būdai, procesai ir sistemingi veiksmai, kurie bus taikomi projektuojant posistemį,

| — | priemonės, skirtos stebėti, kaip pasiekta reikalaujama projekto ir posistemio kokybė ir ar veiksmingai visuose etapuose, įskaitant gamybos etapą, veikia kokybės valdymo sistemos. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos stebėti, kaip pasiekta reikalaujama projekto ir posistemio kokybė ir ar veiksmingai visuose etapuose, įskaitant gamybos etapą, veikia kokybės valdymo sistemos.

| — | ir perkančiosios organizacijos arba pagrindinio rangovo, atsakingo už visą posistemio projektą:






  — | už viso posistemio kokybę atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai, visų pirma už posistemio integracijos valdymą. |
| --- | --- | --- |

—

ir perkančiosios organizacijos arba pagrindinio rangovo, atsakingo už visą posistemio projektą:

—

už viso posistemio kokybę atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai, visų pirma už posistemio integracijos valdymą.

Yra šie tyrimų, bandymų ir tikrinimų etapai:

| — | bendro projekto, |
| --- | --- |

—

bendro projekto,

| — | posistemio struktūros, visų pirma įskaitant su civiline statyba susijusią veiklą, sudedamųjų dalių surinkimą, galutinį derinimą, |
| --- | --- |

—

posistemio struktūros, visų pirma įskaitant su civiline statyba susijusią veiklą, sudedamųjų dalių surinkimą, galutinį derinimą,

| — | galutinio posistemio išbandymo, |
| --- | --- |

—

galutinio posistemio išbandymo,

| — | ir, jeigu tai nurodyta TSS, tinkamumo visomis eksploatavimo sąlygomis patvirtinimo. |
| --- | --- |

—

ir, jeigu tai nurodyta TSS, tinkamumo visomis eksploatavimo sąlygomis patvirtinimo.

| 5.3 | Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga nagrinėja, ar visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams taikomi pareiškėjo (-ų) kokybės valdymo sistemos (-ų) (16) tvirtinimas ir priežiūra yra pakankami ir tinkami.
  Jeigu posistemio atitiktis TSS reikalavimams grindžiama daugiau negu viena kokybės valdymo sistema, notifikuotoji įstaiga pirmiausia nagrinėja:






  — | ar kokybės valdymo sistemų ryšiai ir sąsajos aiškiai pagrįsti dokumentais, |
| --- | --- | --- |

5.3

Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga nagrinėja, ar visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams taikomi pareiškėjo (-ų) kokybės valdymo sistemos (-ų) (16) tvirtinimas ir priežiūra yra pakankami ir tinkami.

Jeigu posistemio atitiktis TSS reikalavimams grindžiama daugiau negu viena kokybės valdymo sistema, notifikuotoji įstaiga pirmiausia nagrinėja:

—

ar kokybės valdymo sistemų ryšiai ir sąsajos aiškiai pagrįsti dokumentais,

| — | ir ar pakankamai ir deramai nustatytos už viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai. |
| --- | --- |

—

ir ar pakankamai ir deramai nustatytos už viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai.

| 5.4 | 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą ir nustato, ar ji atitinka 5.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
  Jei pareiškėjas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia atlikdama vertinimą.
  Atitinkamam posistemiui skiriamas konkretus auditas, atsižvelgiant į konkretų pareiškėjo indėlį į posistemį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas narys, turintis atitinkamos posistemio technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
  Sprendimas pranešamas pareiškėjui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

5.4

5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga vertina kokybės valdymo sistemą ir nustato, ar ji atitinka 5.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šių reikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama į sąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.

Jei pareiškėjas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga į tai atsižvelgia atlikdama vertinimą.

Atitinkamam posistemiui skiriamas konkretus auditas, atsižvelgiant į konkretų pareiškėjo indėlį į posistemį. Tikrintojų grupėje yra bent vienas narys, turintis atitinkamos posistemio technologijos vertinimo patirties. Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.

Sprendimas pranešamas pareiškėjui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 5.5 | Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti tinkamą ir veiksmingą šios sistemos veikimą.
  Jie kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus svarbius jos pakeitimus, kurie turės įtakos tam, kaip posistemis atitiks TSS reikalavimus.
  Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 5.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
  Sprendimas pranešamas pareiškėjui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo. |
| --- | --- |

5.5

Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti tinkamą ir veiksmingą šios sistemos veikimą.

Jie kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie visus svarbius jos pakeitimus, kurie turės įtakos tam, kaip posistemis atitiks TSS reikalavimus.

Notifikuotoji įstaiga vertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 5.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.

Sprendimas pranešamas pareiškėjui. Pranešime pateikiamos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl vertinimo.

| 6. | Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra |
| --- | --- |

6.

Kokybės valdymo sistemos, už kurią atsakinga notifikuotoji įstaiga, priežiūra

| 6.1 | Priežiūros tikslas – užtikrinti, kad perkančioji organizacija, jeigu ji dalyvauja, ir pagrindinis rangovas deramai laikytųsi patvirtintoje(-ose) kokybės valdymo sistemoje (-ose) numatytų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

6.1

Priežiūros tikslas – užtikrinti, kad perkančioji organizacija, jeigu ji dalyvauja, ir pagrindinis rangovas deramai laikytųsi patvirtintoje(-ose) kokybės valdymo sistemoje (-ose) numatytų įsipareigojimų.

| 6.2 | Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas 5.1 punkte nurodytai notifikuotajai įstaigai pateikia visus tam reikalingus dokumentus (arba pasirūpina, kad jie būtų pateikti), pirmiausia posistemio įgyvendinimo planus ir techninius įrašus (tiek, kiek tai siejasi su konkrečiu pareiškėjo indėliu į posistemį), įskaitant:






  — | kokybės valdymo sistemos dokumentus, įskaitant konkrečias priemones, kurios buvo įgyvendintos, siekiant užtikrinti, kad:






  — | jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visą posistemio projektą,
  būtų pakankamai ir deramai nustatytos už viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas 5.1 punkte nurodytai notifikuotajai įstaigai pateikia visus tam reikalingus dokumentus (arba pasirūpina, kad jie būtų pateikti), pirmiausia posistemio įgyvendinimo planus ir techninius įrašus (tiek, kiek tai siejasi su konkrečiu pareiškėjo indėliu į posistemį), įskaitant:

—

kokybės valdymo sistemos dokumentus, įskaitant konkrečias priemones, kurios buvo įgyvendintos, siekiant užtikrinti, kad:

—

jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visą posistemio projektą,

būtų pakankamai ir deramai nustatytos už viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai.

| — | jei tai pareiškėjas,
  kiekvieno pareiškėjo kokybės valdymo sistema būtų tinkamai tvarkoma taip, kad integracija būtų užtikrinta posistemio lygiu, |
| --- | --- |

—

jei tai pareiškėjas,

kiekvieno pareiškėjo kokybės valdymo sistema būtų tinkamai tvarkoma taip, kad integracija būtų užtikrinta posistemio lygiu,

| — | kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., analizių, skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t.,

| — | kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje (įskaitant surinkimą ir montavimą) numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje (įskaitant surinkimą ir montavimą) numatytus kokybės duomenų įrašus, pvz., patikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitas ir t. t.

| 6.3 | Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka auditus, siekdama įsitikinti, kad perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, bei jiems pateikia audito ataskaitą. Jei jie taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į tai atsižvelgia.
  Audito patikrinimai atliekami bent kartą per metus ir iš tų auditų bent vienas atliekamas atitinkamos veiklos vykdymo laiku (projektavimas, gamyba, surinkimas arba montavimas), siekiant, kad posistemiui būtų taikoma 4 punkte nurodyta EB patikros procedūra. |
| --- | --- |

6.3

Notifikuotoji įstaiga reguliariai atlieka auditus, siekdama įsitikinti, kad perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas prižiūri ir taiko kokybės valdymo sistemą, bei jiems pateikia audito ataskaitą. Jei jie taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į tai atsižvelgia.

Audito patikrinimai atliekami bent kartą per metus ir iš tų auditų bent vienas atliekamas atitinkamos veiklos vykdymo laiku (projektavimas, gamyba, surinkimas arba montavimas), siekiant, kad posistemiui būtų taikoma 4 punkte nurodyta EB patikros procedūra.

| 6.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus į 5.2 punkte nurodytas pareiškėjo(-ų) vietas. Per šiuos apsilankymus notifikuotoji įstaiga gali atlikti išsamius arba dalinius auditus ir atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, norėdama prireikus patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Ji pareiškėjui(-ams) pateikia atitinkamai patikrinimo ir audito ataskaitą ir (arba) bandymo ataskaitas. |
| --- | --- |

6.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus į 5.2 punkte nurodytas pareiškėjo(-ų) vietas. Per šiuos apsilankymus notifikuotoji įstaiga gali atlikti išsamius arba dalinius auditus ir atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, norėdama prireikus patikrinti, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Ji pareiškėjui(-ams) pateikia atitinkamai patikrinimo ir audito ataskaitą ir (arba) bandymo ataskaitas.

| 6.5. | Perkančiosios organizacijos pasirinkta ir už EB patikrą atsakinga notifikuotoji įstaiga, jei ji neprižiūri visos atitinkamos (-ų) 5 punkte nurodytos (-ų) kokybės sistemos (-ų), koordinuoja visų kitų notifikuotųjų įstaigų, kurios yra atsakingos už tą užduotį, vykdomą priežiūrą, kad:






  — | įsitikintų, jog skirtingų su posistemio integracija susijusių kokybės valdymo sistemų sąsajos buvo tinkamai sutvarkytos, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Perkančiosios organizacijos pasirinkta ir už EB patikrą atsakinga notifikuotoji įstaiga, jei ji neprižiūri visos atitinkamos (-ų) 5 punkte nurodytos (-ų) kokybės sistemos (-ų), koordinuoja visų kitų notifikuotųjų įstaigų, kurios yra atsakingos už tą užduotį, vykdomą priežiūrą, kad:

—

įsitikintų, jog skirtingų su posistemio integracija susijusių kokybės valdymo sistemų sąsajos buvo tinkamai sutvarkytos,

| — | palaikydama ryšį su perkančiąja organizacija, surinktų būtinas sudedamąsias vertinimo dalis, kad būtų užtikrintas įvairių kokybės valdymo sistemų nuoseklumas ir bendroji priežiūra. |
| --- | --- |

—

palaikydama ryšį su perkančiąja organizacija, surinktų būtinas sudedamąsias vertinimo dalis, kad būtų užtikrintas įvairių kokybės valdymo sistemų nuoseklumas ir bendroji priežiūra.

Užtikrindama koordinavimą, atsakinga notifikuotoji įstaiga turi teisę:

| — | gauti visus dokumentus (tvirtinimo ir priežiūros), išduotus kitos(-ų) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų), |
| --- | --- |

—

gauti visus dokumentus (tvirtinimo ir priežiūros), išduotus kitos(-ų) notifikuotosios(-ųjų) įstaigos(-ų),

| — | dalyvauti atliekant 5.4 punkte numatytus priežiūros auditus, |
| --- | --- |

—

dalyvauti atliekant 5.4 punkte numatytus priežiūros auditus,

| — | savo atsakomybe ir kartu su kita(-omis) notifikuotaja(-osiomis) įstaiga(-omis) pradėti papildomus auditus pagal 5.5 punktą, kartu su kita(-omis) notifikuotaja(-osiomis) įstaiga(-omis) inicijuoti 5.5 punkte nurodytus papildomus audito patikrinimus, už kuriuos ji yra atsakinga. |
| --- | --- |

—

savo atsakomybe ir kartu su kita(-omis) notifikuotaja(-osiomis) įstaiga(-omis) pradėti papildomus auditus pagal 5.5 punktą, kartu su kita(-omis) notifikuotaja(-osiomis) įstaiga(-omis) inicijuoti 5.5 punkte nurodytus papildomus audito patikrinimus, už kuriuos ji yra atsakinga.

| 7. | Kad 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, auditą ir vykdyti priežiūrą, ji turi turėti galimybę patekti į projektavimo patalpas, statybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas, sandėliavimo vietas ir tam tikrais atvejais į išankstinio surinkimo bei bandymo patalpas ir apskritai į visas patalpas, į kurias, jos nuomone, būtina patekti, kad būtų atlikta užduotis, atsižvelgiant į pareiškėjo konkretų indėlį į posistemio projektą. |
| --- | --- |

7.

Kad 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, auditą ir vykdyti priežiūrą, ji turi turėti galimybę patekti į projektavimo patalpas, statybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas, sandėliavimo vietas ir tam tikrais atvejais į išankstinio surinkimo bei bandymo patalpas ir apskritai į visas patalpas, į kurias, jos nuomone, būtina patekti, kad būtų atlikta užduotis, atsižvelgiant į pareiškėjo konkretų indėlį į posistemio projektą.

| 8. | Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas 10 metų nuo paskutinio posistemio pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:






  — | 5.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- | --- |

8.

Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindinis rangovas 10 metų nuo paskutinio posistemio pagaminimo dienos saugo ir nacionalinėms institucijoms leidžia susipažinti su:

—

5.1 punkto antros pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | 5.4 punkto antroje pastraipoje nurodytais pakeitimais, |
| --- | --- |

—

5.4 punkto antroje pastraipoje nurodytais pakeitimais,

| — | 5.4, 5.5 bei 6.4 punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis. |
| --- | --- |

—

5.4, 5.5 bei 6.4 punktuose nurodytais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis.

| 9. | Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į projekto patikrą ir kokybės valdymo sistemos(-ų) patvirtinimą bei priežiūrą, parengia perkančiajai organizacijai skirtą atitikties sertifikatą, o ši parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijai skirtą EB patikros deklaraciją.
  EB patikros deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data. Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama bent direktyvos V priede nurodyta informacija. |
| --- | --- |

9.

Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į projekto patikrą ir kokybės valdymo sistemos(-ų) patvirtinimą bei priežiūrą, parengia perkančiajai organizacijai skirtą atitikties sertifikatą, o ši parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijai skirtą EB patikros deklaraciją.

EB patikros deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data. Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama bent direktyvos V priede nurodyta informacija.

| 10. | Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės dokumentacijos bylos, kuri pridedama prie EB patikros deklaracijos, sudarymą. Techninės dokumentacijos byloje yra bent direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, ypač:






  — | visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai, |
| --- | --- | --- |

10.

Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės dokumentacijos bylos, kuri pridedama prie EB patikros deklaracijos, sudarymą. Techninės dokumentacijos byloje yra bent direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, ypač:

—

visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai,

| — | posistemyje naudojamų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas, |
| --- | --- |

—

posistemyje naudojamų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas,

| — | EB atitikties ir tam tikrais atvejais EB tinkamumo naudoti deklaracijų, kurias pagal direktyvos 13 straipsnį turi būti išduotos sudedamosioms dalims, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir priežiūros dokumentus), |
| --- | --- |

—

EB atitikties ir tam tikrais atvejais EB tinkamumo naudoti deklaracijų, kurias pagal direktyvos 13 straipsnį turi būti išduotos sudedamosioms dalims, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir priežiūros dokumentus),

| — | visos su posistemio technine priežiūra, eksploatavimo sąlygomis ir apribojimais susijusios sudedamosios dalys, |
| --- | --- |

—

visos su posistemio technine priežiūra, eksploatavimo sąlygomis ir apribojimais susijusios sudedamosios dalys,

| — | visos su paranga, nuolatiniu arba įprastu stebėjimu, derinimu ir techninės priežiūros instrukcijomis susijusios sudedamosios dalys, |
| --- | --- |

—

visos su paranga, nuolatiniu arba įprastu stebėjimu, derinimu ir techninės priežiūros instrukcijomis susijusios sudedamosios dalys,

| — | posistemio tipo patikros sertifikatas ir su juo pateikiami techniniai dokumentai, kaip apibrėžta SB modulyje, |
| --- | --- |

—

posistemio tipo patikros sertifikatas ir su juo pateikiami techniniai dokumentai, kaip apibrėžta SB modulyje,

| — | 9 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo pateikiamos atitinkamos patikros ir (arba) skaičiavimo pastabos, kuriuo patvirtinama, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir kuriame tam tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai.
  Su sertifikatu prireikus taip pat turėtų būti pateikiamos atliekant patikrą parengtos patikrinimo ir audito ataskaitos, |
| --- | --- |

—

9 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo pateikiamos atitinkamos patikros ir (arba) skaičiavimo pastabos, kuriuo patvirtinama, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir kuriame tam tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai.

Su sertifikatu prireikus taip pat turėtų būti pateikiamos atliekant patikrą parengtos patikrinimo ir audito ataskaitos,

| — | infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS.

| 11. | Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros sertifikatus.
  Kitos notifikuotosios paprašiusios gali gauti šių dokumentų kopijas:






  — | išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų, ir |
| --- | --- | --- |

11.

Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms praneša svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros sertifikatus.

Kitos notifikuotosios paprašiusios gali gauti šių dokumentų kopijas:

—

išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų, ir

| — | išduotų EB projekto patikros sertifikatų ir jų papildymų. |
| --- | --- |

—

išduotų EB projekto patikros sertifikatų ir jų papildymų.

| 12. | Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai pateikiami perkančiajai organizacijai.
  Perkančioji organizacija techninės dokumentacijos bylos kopiją saugo visą posistemio naudojimo laikotarpį ir trejus metus po jo; ji siunčiama kiekvienai kitai to paprašiusiai valstybei narei. |
| --- | --- |

12.

Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai pateikiami perkančiajai organizacijai.

Perkančioji organizacija techninės dokumentacijos bylos kopiją saugo visą posistemio naudojimo laikotarpį ir trejus metus po jo; ji siunčiama kiekvienai kitai to paprašiusiai valstybei narei.

SG modulis: Vieneto patikra

| 1. | Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad infrastruktūros posistemis:






  — | atitinka šią TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios įrodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 96/48/EB pagrindiniai reikalavimai (17) 0, |
| --- | --- | --- |

1.

Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad infrastruktūros posistemis:

—

atitinka šią TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios įrodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 96/48/EB pagrindiniai reikalavimai (17) 0,

| — | atitinka atsižvelgiant į Sutartį parengtus kitus teisės aktus, |
| --- | --- |

—

atitinka atsižvelgiant į Sutartį parengtus kitus teisės aktus,

ir kad tą posistemį galima pradėti eksploatuoti.

| 2. | Perkančioji organizacija (18) 1 pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti posistemio EB patikrą (atliekant vieneto patikrą).
  Paraiškoje pateikiama:






  — | perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- | --- |

2.

Perkančioji organizacija (18) 1 pasirinktai notifikuotajai įstaigai pateikia paraišką atlikti posistemio EB patikrą (atliekant vieneto patikrą).

Paraiškoje pateikiama:

—

perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas,

| — | techniniai dokumentai. |
| --- | --- |

—

techniniai dokumentai.

| 3. | Iš techninių dokumentų galima suprasti posistemio projektą, jo gamybą, montavimą ir eksploatavimą bei įvertinti, ar posistemis atitinka direktyvos ir TSS reikalavimus.
  Techniniuose dokumentuose pateikiama:






  — | bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir struktūra, |
| --- | --- | --- |

3.

Iš techninių dokumentų galima suprasti posistemio projektą, jo gamybą, montavimą ir eksploatavimą bei įvertinti, ar posistemis atitinka direktyvos ir TSS reikalavimus.

Techniniuose dokumentuose pateikiama:

—

bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir struktūra,

| — | infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS, |
| --- | --- |

—

infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,

| — | eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregatų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregatų, grandinių ir kiti brėžiniai bei schemos,

| — | posistemio projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir eksploatavimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai, |
| --- | --- |

—

posistemio projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir eksploatavimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai,

| — | taikytos techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (19) 2, |
| --- | --- |

—

taikytos techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (19) 2,

| — | būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai, |
| --- | --- |

—

būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai,

| — | posistemyje naudotinų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas, |
| --- | --- |

—

posistemyje naudotinų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas,

| — | EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų, kurios būtinos sąveikos sudedamosioms dalims, kopijos ir visos direktyvos VI priede nurodytos būtinos dalys, |
| --- | --- |

—

EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų, kurios būtinos sąveikos sudedamosioms dalims, kopijos ir visos direktyvos VI priede nurodytos būtinos dalys,

| — | atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus), |
| --- | --- |

—

atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),

| — | techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai, |
| --- | --- |

—

techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,

| — | posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas, |
| --- | --- |

—

posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas,

| — | posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.), |
| --- | --- |

—

posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.),

| — | techninės priežiūros sąlygos ir posistemio techninės priežiūros techniniai dokumentai, |
| --- | --- |

—

techninės priežiūros sąlygos ir posistemio techninės priežiūros techniniai dokumentai,

| — | techniniai reikalavimai, į kuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba eksploatavimo metu, |
| --- | --- |

—

techniniai reikalavimai, į kuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba eksploatavimo metu,

| — | atliktų projekto skaičiavimų, tikrinimų rezultatai ir t. t., |
| --- | --- |

—

atliktų projekto skaičiavimų, tikrinimų rezultatai ir t. t.,

| — | visi kiti atitinkami techniniai įrodymai, kuriais galima įrodyti, kad ankstesnius patikrinimus arba bandymus sėkmingai panašiomis sąlygomis atliko nepriklausomos ir kompetentingos institucijos |
| --- | --- |

—

visi kiti atitinkami techniniai įrodymai, kuriais galima įrodyti, kad ankstesnius patikrinimus arba bandymus sėkmingai panašiomis sąlygomis atliko nepriklausomos ir kompetentingos institucijos

Jeigu TSS yra reikalaujama pateikti daugiau techninių dokumentų informacijos, ji pateikiama.

| 4. | Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką bei techninius dokumentus ir nustato sudedamąsias dalis, kurios buvo suprojektuotos laikantis atitinkamų TSS ir Europos specifikacijų nuostatų ir kurios buvo suprojektuotos nesilaikant atitinkamų pirmiau minėtų Europos specifikacijų nuostatų.
  Notifikuotoji įstaiga patikrina posistemį ir nustato, ar buvo atlikti tinkami ir būtini bandymai, siekiant nustatyti, ar atitinkamos Europos specifikacijos iš tiesų buvo taikomos, jei jos buvo pasirinktos, arba ar priimtas sprendimai atitinka TSS reikalavimus, jei atitinkamos Europos specifikacijos nebuvo taikomos.
  Patikros, bandymai ir tikrinimai atliekami šiais TSS numatytais etapais:






  — | bendro projekto, |
| --- | --- | --- |

4.

Notifikuotoji įstaiga nagrinėja paraišką bei techninius dokumentus ir nustato sudedamąsias dalis, kurios buvo suprojektuotos laikantis atitinkamų TSS ir Europos specifikacijų nuostatų ir kurios buvo suprojektuotos nesilaikant atitinkamų pirmiau minėtų Europos specifikacijų nuostatų.

Notifikuotoji įstaiga patikrina posistemį ir nustato, ar buvo atlikti tinkami ir būtini bandymai, siekiant nustatyti, ar atitinkamos Europos specifikacijos iš tiesų buvo taikomos, jei jos buvo pasirinktos, arba ar priimtas sprendimai atitinka TSS reikalavimus, jei atitinkamos Europos specifikacijos nebuvo taikomos.

Patikros, bandymai ir tikrinimai atliekami šiais TSS numatytais etapais:

—

bendro projekto,

| — | posistemio struktūros, ypač prireikus įskaitant su civiline statyba susijusias veiklos rūšis, sudedamųjų dalių surinkimą, bendrąjį derinimą, |
| --- | --- |

—

posistemio struktūros, ypač prireikus įskaitant su civiline statyba susijusias veiklos rūšis, sudedamųjų dalių surinkimą, bendrąjį derinimą,

| — | posistemio galutinio išbandymo, |
| --- | --- |

—

posistemio galutinio išbandymo,

| — | ir, jeigu tai nurodyta TSS, tinkamumo visomis eksploatavimo sąlygomis patvirtinimo. |
| --- | --- |

—

ir, jeigu tai nurodyta TSS, tinkamumo visomis eksploatavimo sąlygomis patvirtinimo.

Notifikuotoji įstaiga gali atsižvelgti į patikrų, tikrinimų arba bandymų, kuriuos sėkmingai panašiomis sąlygomis atliko kitos įstaigos arba pareiškėjas (ar kitas asmuo jo vardu), įrodymus, jei tai yra nurodyta atitinkamoje TSS. Po to notifikuotoji įstaiga priima sprendimą, ar remsis šių tikrinimų arba bandymų rezultatais.

Notifikuotosios įstaigos surinkti įrodymai turi būti tinkami ir pakankami, kad būtų įrodyta atitiktis su TSS reikalavimams ir kad buvo atlikti visi reikiami ir tinkam tikrinimai ir bandymai.

Naudotini įrodymai iš kitų šalių apsvarstomi prieš atliekant bandymus arba tikrinimus, nes notifikuotoji įstaiga gali pageidauti atlikti jų vertinimą, dalyvauti juose arba vertinti juos atliekant.

Tai, kiek remiamasi tokiais kitais įrodymais, pagrindžiama dokumentais įforminama analize, be kita ko, taikant toliau nurodytus veiksnius. Šis pagrindimas įtraukiamas į techninių dokumentų bylą.

Visais atvejais galutinė atsakomybė už juos priklauso notifikuotajai įstaigai.

| 5. | Notifikuotoji įstaiga su perkančiąja įmone gali susitarti dėl vietų, kuriose bus atliekami bandymai, ir, kad galutinį posistemio bandymą ir, jeigu tai numatyta TSS, bandymus atlieka arba patvirtinimą visomis eksploatavimo sąlygomis suteikia perkančioji organizacija tiesiogiai prižiūrint ir dalyvaujant notifikuotajai įstaigai. |
| --- | --- |

5.

Notifikuotoji įstaiga su perkančiąja įmone gali susitarti dėl vietų, kuriose bus atliekami bandymai, ir, kad galutinį posistemio bandymą ir, jeigu tai numatyta TSS, bandymus atlieka arba patvirtinimą visomis eksploatavimo sąlygomis suteikia perkančioji organizacija tiesiogiai prižiūrint ir dalyvaujant notifikuotajai įstaigai.

| 6. | Kad atliktų bandymą ir patikrą, notifikuotoji įstaiga turi turėti galimybę patekti į projektavimo vietas, statybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas ir tam tikrais atvejais į išankstinio surinkimo bei bandymo patalpas užduotims atlikti, kaip numatyta TSS. |
| --- | --- |

6.

Kad atliktų bandymą ir patikrą, notifikuotoji įstaiga turi turėti galimybę patekti į projektavimo vietas, statybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas ir tam tikrais atvejais į išankstinio surinkimo bei bandymo patalpas užduotims atlikti, kaip numatyta TSS.

| 7. | Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į TSS ir (arba) atitinkamose Europos specifikacijose, nurodytus bandymus, patikras ir patikrinimus, parengia perkančiajai organizacijai skirtą EB patikros sertifikatą, o ji parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijai skirtą EB patikros deklaraciją.
  EB patikros deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data. Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama bent direktyvos V priede nurodyta informacija. |
| --- | --- |

7.

Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama į TSS ir (arba) atitinkamose Europos specifikacijose, nurodytus bandymus, patikras ir patikrinimus, parengia perkančiajai organizacijai skirtą EB patikros sertifikatą, o ji parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijai skirtą EB patikros deklaraciją.

EB patikros deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai pasirašomi, juose įrašoma data. Deklaracija surašoma ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje pateikiama bent direktyvos V priede nurodyta informacija.

| 8. | Notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninių dokumentų bylos, pateikiamos su EB patikros deklaracija, sudarymą. Techninių dokumentų byloje pateikiama bent direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, ypač:






  — | visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai, |
| --- | --- | --- |

8.

Notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninių dokumentų bylos, pateikiamos su EB patikros deklaracija, sudarymą. Techninių dokumentų byloje pateikiama bent direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija, ypač:

—

visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai,

| — | posistemyje naudojamų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas, |
| --- | --- |

—

posistemyje naudojamų sąveikos sudedamųjų dalių sąrašas,

| — | EB atitikties ir tam tikrais atvejais EB tinkamumo naudoti deklaracijų, kurios pagal direktyvos 13 straipsnį turi būti išduotos sudedamosioms dalims, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimą ir priežiūros dokumentus), |
| --- | --- |

—

EB atitikties ir tam tikrais atvejais EB tinkamumo naudoti deklaracijų, kurios pagal direktyvos 13 straipsnį turi būti išduotos sudedamosioms dalims, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimą ir priežiūros dokumentus),

| — | visos su posistemio technine priežiūra, naudojimo sąlygomis ir ribomis susijusios sudedamosios dalys, |
| --- | --- |

—

visos su posistemio technine priežiūra, naudojimo sąlygomis ir ribomis susijusios sudedamosios dalys,

| — | visos su paranga, nuolatiniu arba įprastu stebėjimu, derinimu ir techninės priežiūros instrukcijomis susijusios sudedamosios dalys, |
| --- | --- |

—

visos su paranga, nuolatiniu arba įprastu stebėjimu, derinimu ir techninės priežiūros instrukcijomis susijusios sudedamosios dalys,

| — | 7 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo pateikiamos atitinkamos skaičiavimo pastabos, kuriuo patvirtinama, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir kuriame tam tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai. Su sertifikatu prireikus taip pat turėtų būti pateikiamos atliekant patikrą parengtos patikrinimo ir audito ataskaitos, |
| --- | --- |

—

7 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo pateikiamos atitinkamos skaičiavimo pastabos, kuriuo patvirtinama, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir kuriame tam tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai. Su sertifikatu prireikus taip pat turėtų būti pateikiamos atliekant patikrą parengtos patikrinimo ir audito ataskaitos,

| — | atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams (įskaitant sertifikatus) įrodymai, |
| --- | --- |

—

atitikties atsižvelgiant į Sutartį parengtiems kitiems teisės aktams (įskaitant sertifikatus) įrodymai,

| — | infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūros (posistemio) registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS.

| 9. | Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai pateikiami perkančiajai organizacijai.
  Perkančioji organizacija techninių dokumentų bylos kopiją saugo visą posistemio naudojimo laikotarpį ir trejus metus po jo; ji siunčiama kiekvienai kitai to paprašiusiai valstybei narei. |
| --- | --- |

9.

Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai pateikiami perkančiajai organizacijai.

Perkančioji organizacija techninių dokumentų bylos kopiją saugo visą posistemio naudojimo laikotarpį ir trejus metus po jo; ji siunčiama kiekvienai kitai to paprašiusiai valstybei narei.

---

(1)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(2)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(3)  Prireikus gamintojo nuožiūra konkrečių sudedamųjų dalių atžvilgiu gali būti apribota. Tokiu atveju atitinkamas būtinas sudedamosios dalies sąveikos patikros procesas yra nurodytas TSS (arba jos prieduose).

(4)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(5)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(6)  Gamintojo nuožiūra gali būti apribota konkrečiose TSS.

(7)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(8)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(9)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(10)  Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.

(11)  Eksploatacinių bandymų metu sąveikos sudedamoji dalis nėra pateikta į rinką.

(12)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, pateiktuose TSS 4 skyriuje.

(13)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(14)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

(15)  Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.

(16)  Ypač geležinkelių riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga dalyvaus baigiamajame eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme. Tai bus nurodyta atitinkamame TSS skyriuje.

(17)  Esminiai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsajų ir eksploatavimo reikalavimuose, pateiktuose TSS 4 skyriuje.

(18)  Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – „posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas“.

(19)  Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta, kaip taikyti Europos specifikacijas.

D PRIEDAS

Su infrastruktūros sritimi susijusios pozicijos, kurios turi būti įtrauktos į infrastruktūros registrą

| INFRASTRUKTŪROS SRITIS – Bendroji informacija |
| --- |
| Konkrečios geležinkelių linijos trasa, jos ribos ir ruožas (aprašas) | |
| Geležinkelių linijos ruožo kategorija (I, II, III) | |
| Greitis geležinkelių linijos ruože (km/h) | |
| Sąveikai laikomos tinkama geležinkelių linijos eksploatavimo pradžios data | |

INFRASTRUKTŪROS SRITIS – Bendroji informacija

Konkrečios geležinkelių linijos trasa, jos ribos ir ruožas (aprašas)

Geležinkelių linijos ruožo kategorija (I, II, III)

Greitis geležinkelių linijos ruože (km/h)

Sąveikai laikomos tinkama geležinkelių linijos eksploatavimo pradžios data

Sutartiniai ženklai:

Pastaba (1): suderinamas su Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 4 ir 5 skyriais:

| Y | = | suderinamas, kai nevertinamos smulkios aplinkybės; |
| --- | --- | --- |
| C | = | suderinamas, kai vertinamos smulkios aplinkybės, susijusios su pasirinktomis reikšmėmis. |

Y

=

suderinamas, kai nevertinamos smulkios aplinkybės;

C

=

suderinamas, kai vertinamos smulkios aplinkybės, susijusios su pasirinktomis reikšmėmis.

Pastaba (2): nesuderinamas su Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 4 ir 5 skyriais:

| N | = | nesuderinamas, kai nevertinamos smulkios aplinkybės; |
| --- | --- | --- |
| P | = | nesuderinamas, kai vertinamos atskiro atvejo smulkios aplinkybės (TSS 7 skyrius) |

N

=

nesuderinamas, kai nevertinamos smulkios aplinkybės;

P

=

nesuderinamas, kai vertinamos atskiro atvejo smulkios aplinkybės (TSS 7 skyrius)

P ir C taikomos tik lentelėje nurodytiems parametrams.

Pastaba (3): Jeigu taikomas Direktyvos 96/48/EB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB 7 straipsnis, pasirinktos reikšmės turi būti nurodytos kiekvienai šios lentelės pozicijai.

| INFRASTRUKTŪROS SRITIES POZICIJOS | nuoroda į punktą | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominalus bėgių vėžės plotis | 4.2.2 | Y | P |
| Konstrukcijos gabaritas | 4.2.3 | C | P |
| Mažiausias atstumas tarp bėgių kelių centrų | 4.2.4 | Y | P |
| Didžiausias nuolydis | 4.2.5 | Y | P |
| Mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys | 4.2.6 | Y | N |
| Išorinio bėgio pakyla | 4.2.7 | Y | N |
| Išorinio bėgio pakylos nepakankamumas | 4.2.8 | C | N |
| Lygiavertiškas kūgiškumas | 4.2.9 | Y | N |
| Bėgių kelio geometrinė kokybė | 4.2.10 | netaikoma | netaikoma |
| Bėgio pokrypis | 4.2.11 | Y | N |
| Iešmai ir bėgių sankryžos | 4.2.12 | Y | P |
| Bėgių kelio atsparumas | 4.2.13 | C | N |
| Traukinių eismo apkrovos konstrukcijoms | 4.2.14 | Y | N |
| Didžiausio slėgio kitimas tuneliuose | 4.2.16 | C | N |
| Šoninis vėjas | 4.2.17 | C | netaikoma |
| Elektrinės charakteristikos | 4.2.18 | netaikoma | netaikoma |
| Triukšmas ir virpesiai | 4.2.19 | netaikoma | netaikoma |
| Peronai | 4.2.20 | C | P |
| Prieiga/Įsibrovimas be leidimo | 4.2.22 | Y | N |
| Galimybės išlaipinti keleivius, traukinio ir lokomotyvo brigadą iš traukinio ne stotyse | 4.2.23 | C | P |
| Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS atitinkančių Prastovai skirti (atsarginiai) bėgių keliai ir vieta | 4.2.25 | C | P |
| Stacionariosios įrangos, skirtos Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkančių traukinių parangai, buvimas ir vieta | 4.2.26 | C | N |
| Techninės priežiūros planas | 4.5.1 | Y | N |
| Bėgiai | 5.3.1 | Y | N |
| Bėgių tvirtinimo sistemos | 5.3.2 | Y | N |
| Pabėgiai ir atraminiai pabėgiai | 5.3.3 | Y | N |
| Vandens pildymo jungtis | 5.3.5 | Y | N |

INFRASTRUKTŪROS SRITIES POZICIJOS

nuoroda į punktą

(1)

(2)

Nominalus bėgių vėžės plotis

4.2.2

Y

P

Konstrukcijos gabaritas

4.2.3

C

P

Mažiausias atstumas tarp bėgių kelių centrų

4.2.4

Y

P

Didžiausias nuolydis

4.2.5

Y

P

Mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys

4.2.6

Y

N

Išorinio bėgio pakyla

4.2.7

Y

N

Išorinio bėgio pakylos nepakankamumas

4.2.8

C

N

Lygiavertiškas kūgiškumas

4.2.9

Y

N

Bėgių kelio geometrinė kokybė

4.2.10

netaikoma

netaikoma

Bėgio pokrypis

4.2.11

Y

N

Iešmai ir bėgių sankryžos

4.2.12

Y

P

Bėgių kelio atsparumas

4.2.13

C

N

Traukinių eismo apkrovos konstrukcijoms

4.2.14

Y

N

Didžiausio slėgio kitimas tuneliuose

4.2.16

C

N

Šoninis vėjas

4.2.17

C

netaikoma

Elektrinės charakteristikos

4.2.18

netaikoma

netaikoma

Triukšmas ir virpesiai

4.2.19

netaikoma

netaikoma

Peronai

4.2.20

C

P

Prieiga/Įsibrovimas be leidimo

4.2.22

Y

N

Galimybės išlaipinti keleivius, traukinio ir lokomotyvo brigadą iš traukinio ne stotyse

4.2.23

C

P

Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS atitinkančių Prastovai skirti (atsarginiai) bėgių keliai ir vieta

4.2.25

C

P

Stacionariosios įrangos, skirtos Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS atitinkančių traukinių parangai, buvimas ir vieta

4.2.26

C

N

Techninės priežiūros planas

4.5.1

Y

N

Bėgiai

5.3.1

Y

N

Bėgių tvirtinimo sistemos

5.3.2

Y

N

Pabėgiai ir atraminiai pabėgiai

5.3.3

Y

N

Vandens pildymo jungtis

5.3.5

Y

N

E PRIEDAS

Iešmų ir bėgių sankryžų diagrama

Image

F PRIEDAS

Bėgio profilis 60 E2

Image

Image

Image

G PRIEDAS

(rezervuotas)

H PRIEDAS

Neišspręstų klausimų sąrašas

Bendras bėgių kelio standis (žr. 4.2.15)

Balasto išjudinimas oro srautu (žr. 4.2.27)

Naudojamas perono plotis (žr. 4.2.20.3)

Priešgaisrinė sauga ir sauga geležinkelių tuneliuose(žr. 4.2.21)

I PRIEDAS –

GG IP TSS naudojamos sąvokos

| Apibrėžiamas terminas | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Riba iki kurios pavojaus signalas neaktyvus/Auslösewert/Limite d’alerte | Apibrėžta 4.2.10.2 punkte. |
| Balasto išjudinimas oro srautu/Schotterflug/Envol de ballast | Aerodinaminis reiškinys, dėl kurio balastas nustumiamas arba išsvaidomas |
| Pabėgis/Weichenschwelle/Support de voie | Iešmų ir bėgių sankryžų pabėgis (padėklas) |
| Išorinio bėgio pakylos nepakankamumas/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers | Apibrėžta 4.2.8 punkte |
| Skersinis aukščio skirtumas/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal | Skersinis aukščio skirtumas – vertikaliojo aukščio skirtumas tarp dviejų bėgių matuojant skersai bėgių vėžės tarp bėgių važiuojamojo paviršiaus centrų. |
| Bėgio galvutė/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail | Žr. diagramą 5.3.1.1 punkte. |
| Projektinė vertė/Planungswert/Valeur de conception | Teoretinė vertė be gamybos ar statybos leistino nuokrypio |
| Atstumas tarp bėgių kelių centrų/Gleisabstand/Entraxe | Horizontalus atstumas tarp dviejų gretimų bėgių kelių centrų |
| Bėgių kelio atšaka (iešmuose ir bėgių sankryžose) switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée | Ruožas, kuris atsišakoja nuo pagrindinio kelio |
| Dinaminė skersinė jėga/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal | Apibrėžta GG GR TSS |
| Dinaminis standis [bėgio tvirtinimo sistemos]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique | Apibrėžta EN13481-1 standarte, 3.21 punkte |
| Dinaminis standumas [bėgio tarpinės]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle] | Apibrėžta EN13481-1 standarte, 3.21 punkte |
| Lygiavertis kūgiškumas/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente | Apibrėžta 4.2.9.1 punkte |
| Įprasta sąveikos sudedamoji dalis/
  herkömmliche Interoperabilitätskomponente/
  Constituent d’interopérabilité „établi“ | Apibrėžta 6.1.2 punkte |
| Apsauginio (kreipiamojo) bėgio perteklinis aukštis/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail | Apibrėžta E priede (8 punktas) |
| Paprastųjų kryžmių su neslankiomis šerdimis apsauga/Leitweite/Cote de protection de pointe | Apibrėžta E priede (2 punktas) |
| Kreipiamojo kryžmės griovelio gylis/Rillentiefe/profondeur d’ornière | Apibrėžta E priede (2 punktas) |
| Laisvas skerspjūvio plotas tunelyje/Lichter Querschnitt/section libre | Tunelio laisvas skerspjūvio plotas išskyrus nuolatines kliūtis, tokias kaip keliai, avariniai išėjimai) |
| Rato laisvo pravažiavimo ties greitbėgio pradžia vertė
  Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene
  Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre | Apibrėžta E priede (4 punktas) |
| Rato pravažiavimo per kryžmės smailę vertė/
  Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/
  Cote de libre passage dans le croisement | Apibrėžta E priede (3 punktas) |
| Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per iešmus vertė/
  Freier Durchgang im Zungenbereich/
  Cote de libre passage de l’aiguillage | Apibrėžta E priede (1 punktas) |
| Tangentinis taškas/Tangentenpunkt/point de tangence | Žr. diagramą 5.3.1.1 skyriuje |
| Visuotinis bėgių kelio standumas/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie | Bėgio pasislinkimo nuo ratų apkrovos matas |
| Nedelsiamų veiksmų riba/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate | Apibrėžta 4.2.10.2.skirsnyje |
| Įsikišimo riba/Eingriffsschwelle/Limite d’intervention | Apibrėžta 4.2.10.2.skirsnyje |
| Atskiri defektai/Einzelfehler/Défauts isolés | Lokalizuoto ruožo geometrijos būklė, reikalaujanti remonto ir priežiūros |
| Lygi sankryža/Bahnübergang/passage à niveau | Sankryža, esanti tokiame pačiame aukštyje kaip ir kelias ir vienas ar daugiau geležinkelio bėgių |
| Konstrukcinė tiesinė masė/Metergewicht/Masse Linéaire théorique | Teorinė naujo bėgio masė kg/m. |
| Mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d’infrastructure | Apibrėžtas 4.2.3 skirsnyje |
| Nominalus bėgių kelio vėžės plotis/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie | Vienintelė reikšmė, apibrėžianti vėžės plotį |
| Bėgių kelias be balasto/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast | Bėgių kelias nesutvirtintas balasto |
| Naujas sąveikos elementas | Žr. 6.1.2 skirsnį |
| Slėgio poveikis [požeminėse stotyse]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement | Galingų oro srovių sukeliami slėgio pokyčiai traukiniams važiuojant per uždaras erdves ir kitas stočių erdves |
| Tiesus kelias/Freie Strecke/Voie courante | Bėgio ruožas be jungčių ir sankryžų |
| Pusiau statinė kreipiamoji jėga, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique | Apibrėžta GG GR TSS |
| Bėgio galvutės profilis/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail | Bėgio dalies, turinčios sąlytį su ratu, forma |
| Bėgio pokrypis/Schienenneigung/Inclinaison du rail | Bėgio simetrijos ašies ir bėgio važiuojamojo paviršiaus statmens kampas |
| Bėgio pagrindas/Zwischenlage/semelle sous rail | Atsparus sluoksnis tarp bėgio ir pabėgio |
| Etaloninis kinematinis profilis/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence | Apibrėžtas greitųjų geležinkelių TSS |
| Atvirkštinė kreivė/S-Kurven/Courbes et contre-courbes | Dvi besiliečiančios priešingo lenkimo kreivės |
| Nestabili eiga/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche | Apibrėžtas GG GR TSS |
| Kryžmė su judamosiomis dalimis/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile | Kryžmė, kurioje šerdis gali būti paslenkama į šoną uždarant bandažą, siekiant užtikrinti nuolatinę atramą aširačiams |
| Iešmai ir bėgių sankryžos/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie | Geležinkelio kelio trasa su iešmais ir kryžmėmis |
| Pagrindinis geležinkelio kelias (iešmuose ir bėgių sankryžose)/Stammgleis/Voie directe | Ištisinis bendrosiosgeležinkelio kelio išdėstymo schemos kelias |
| Išorinio bėgio iškilimas/Überhöhung/dévers de la voie | Apibrėžta 4.2.7 skirsnyje |
| Geležinkelio kelio ašis/Gleisachse/axe de la voie | Vidurio taškas tarp dviejų bėgių ant važiuojamosios juostos plokštumos. |
| Vėžės plotis/Spurweite/écartement de la voie | Atstumas tarp dviejų vėžės taškų (sąlyčio taškų) priešingose bėgio pusėse, apibrėžtas EN 13848-1. |
| Bėgio kelio iškrypa/Gleisverwindung/Gauche | Kaip apibrėžta 4.2.10.4.1 skirsnyje |
| Ilgis be judamosios funkcijos [bukosios kryžmės šerdies]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée | Bukosios kryžmės šerdies dalis, kurioje ratas nėra nukreipiamas. |
| Naudingasis ilgis (perono)/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai | Apibrėžta 4.2.20.2 skirsnyje |
| Naudojamas plotis (perono)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai | Kartu su naudojamu perono pločiu apibrėžia plotą, kuriuo gali naudotis keleiviai |

Apibrėžiamas terminas

Apibrėžtis

Riba iki kurios pavojaus signalas neaktyvus/Auslösewert/Limite d’alerte

Apibrėžta 4.2.10.2 punkte.

Balasto išjudinimas oro srautu/Schotterflug/Envol de ballast

Aerodinaminis reiškinys, dėl kurio balastas nustumiamas arba išsvaidomas

Pabėgis/Weichenschwelle/Support de voie

Iešmų ir bėgių sankryžų pabėgis (padėklas)

Išorinio bėgio pakylos nepakankamumas/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers

Apibrėžta 4.2.8 punkte

Skersinis aukščio skirtumas/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal

Skersinis aukščio skirtumas – vertikaliojo aukščio skirtumas tarp dviejų bėgių matuojant skersai bėgių vėžės tarp bėgių važiuojamojo paviršiaus centrų.

Bėgio galvutė/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail

Žr. diagramą 5.3.1.1 punkte.

Projektinė vertė/Planungswert/Valeur de conception

Teoretinė vertė be gamybos ar statybos leistino nuokrypio

Atstumas tarp bėgių kelių centrų/Gleisabstand/Entraxe

Horizontalus atstumas tarp dviejų gretimų bėgių kelių centrų

Bėgių kelio atšaka (iešmuose ir bėgių sankryžose) switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée

Ruožas, kuris atsišakoja nuo pagrindinio kelio

Dinaminė skersinė jėga/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal

Apibrėžta GG GR TSS

Dinaminis standis [bėgio tvirtinimo sistemos]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique

Apibrėžta EN13481-1 standarte, 3.21 punkte

Dinaminis standumas [bėgio tarpinės]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]

Apibrėžta EN13481-1 standarte, 3.21 punkte

Lygiavertis kūgiškumas/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente

Apibrėžta 4.2.9.1 punkte

Įprasta sąveikos sudedamoji dalis/

herkömmliche Interoperabilitätskomponente/

Constituent d’interopérabilité „établi“

Apibrėžta 6.1.2 punkte

Apsauginio (kreipiamojo) bėgio perteklinis aukštis/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail

Apibrėžta E priede (8 punktas)

Paprastųjų kryžmių su neslankiomis šerdimis apsauga/Leitweite/Cote de protection de pointe

Apibrėžta E priede (2 punktas)

Kreipiamojo kryžmės griovelio gylis/Rillentiefe/profondeur d’ornière

Apibrėžta E priede (2 punktas)

Laisvas skerspjūvio plotas tunelyje/Lichter Querschnitt/section libre

Tunelio laisvas skerspjūvio plotas išskyrus nuolatines kliūtis, tokias kaip keliai, avariniai išėjimai)

Rato laisvo pravažiavimo ties greitbėgio pradžia vertė

Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene

Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre

Apibrėžta E priede (4 punktas)

Rato pravažiavimo per kryžmės smailę vertė/

Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/

Cote de libre passage dans le croisement

Apibrėžta E priede (3 punktas)

Didžiausia rato laisvo pravažiavimo per iešmus vertė/

Freier Durchgang im Zungenbereich/

Cote de libre passage de l’aiguillage

Apibrėžta E priede (1 punktas)

Tangentinis taškas/Tangentenpunkt/point de tangence

Žr. diagramą 5.3.1.1 skyriuje

Visuotinis bėgių kelio standumas/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie

Bėgio pasislinkimo nuo ratų apkrovos matas

Nedelsiamų veiksmų riba/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate

Apibrėžta 4.2.10.2.skirsnyje

Įsikišimo riba/Eingriffsschwelle/Limite d’intervention

Apibrėžta 4.2.10.2.skirsnyje

Atskiri defektai/Einzelfehler/Défauts isolés

Lokalizuoto ruožo geometrijos būklė, reikalaujanti remonto ir priežiūros

Lygi sankryža/Bahnübergang/passage à niveau

Sankryža, esanti tokiame pačiame aukštyje kaip ir kelias ir vienas ar daugiau geležinkelio bėgių

Konstrukcinė tiesinė masė/Metergewicht/Masse Linéaire théorique

Teorinė naujo bėgio masė kg/m.

Mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d’infrastructure

Apibrėžtas 4.2.3 skirsnyje

Nominalus bėgių kelio vėžės plotis/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie

Vienintelė reikšmė, apibrėžianti vėžės plotį

Bėgių kelias be balasto/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast

Bėgių kelias nesutvirtintas balasto

Naujas sąveikos elementas

Žr. 6.1.2 skirsnį

Slėgio poveikis [požeminėse stotyse]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement

Galingų oro srovių sukeliami slėgio pokyčiai traukiniams važiuojant per uždaras erdves ir kitas stočių erdves

Tiesus kelias/Freie Strecke/Voie courante

Bėgio ruožas be jungčių ir sankryžų

Pusiau statinė kreipiamoji jėga, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique

Apibrėžta GG GR TSS

Bėgio galvutės profilis/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail

Bėgio dalies, turinčios sąlytį su ratu, forma

Bėgio pokrypis/Schienenneigung/Inclinaison du rail

Bėgio simetrijos ašies ir bėgio važiuojamojo paviršiaus statmens kampas

Bėgio pagrindas/Zwischenlage/semelle sous rail

Atsparus sluoksnis tarp bėgio ir pabėgio

Etaloninis kinematinis profilis/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence

Apibrėžtas greitųjų geležinkelių TSS

Atvirkštinė kreivė/S-Kurven/Courbes et contre-courbes

Dvi besiliečiančios priešingo lenkimo kreivės

Nestabili eiga/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche

Apibrėžtas GG GR TSS

Kryžmė su judamosiomis dalimis/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile

Kryžmė, kurioje šerdis gali būti paslenkama į šoną uždarant bandažą, siekiant užtikrinti nuolatinę atramą aširačiams

Iešmai ir bėgių sankryžos/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie

Geležinkelio kelio trasa su iešmais ir kryžmėmis

Pagrindinis geležinkelio kelias (iešmuose ir bėgių sankryžose)/Stammgleis/Voie directe

Ištisinis bendrosiosgeležinkelio kelio išdėstymo schemos kelias

Išorinio bėgio iškilimas/Überhöhung/dévers de la voie

Apibrėžta 4.2.7 skirsnyje

Geležinkelio kelio ašis/Gleisachse/axe de la voie

Vidurio taškas tarp dviejų bėgių ant važiuojamosios juostos plokštumos.

Vėžės plotis/Spurweite/écartement de la voie

Atstumas tarp dviejų vėžės taškų (sąlyčio taškų) priešingose bėgio pusėse, apibrėžtas EN 13848-1.

Bėgio kelio iškrypa/Gleisverwindung/Gauche

Kaip apibrėžta 4.2.10.4.1 skirsnyje

Ilgis be judamosios funkcijos [bukosios kryžmės šerdies]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée

Bukosios kryžmės šerdies dalis, kurioje ratas nėra nukreipiamas.

Naudingasis ilgis (perono)/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai

Apibrėžta 4.2.20.2 skirsnyje

Naudojamas plotis (perono)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai

Kartu su naudojamu perono pločiu apibrėžia plotą, kuriuo gali naudotis keleiviai

---

| 19.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 77/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 77/106

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. sausio 25 d.

kuriuo pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB patvirtinamas pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 271)

(2008/218/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio c punkto iii papunktyje nurodytą Alpių biogeografinį regioną sudaro Bendrijos Alpių (Austrija, Italija, Vokietija, Prancūzija, Slovėnija), Pirėnų (Prancūzija ir Ispanija), Apeninų kalnų (Italija), šiaurės Fenoskandijos kalnų (Švedija ir Suomija), Karpatų kalnų (Lenkija, Slovakija, Rumunija) ir Balkanų, Rilos, Pirino ir Rodopų kalnų (Bulgarija) teritorija, kaip nustatyta biogeografiniame žemėlapyje, kurį 2005 m. balandžio 25 d. patvirtino tos direktyvos 20 straipsniu įsteigtas komitetas (toliau – Buveinių komitetas). |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio c punkto iii papunktyje nurodytą Alpių biogeografinį regioną sudaro Bendrijos Alpių (Austrija, Italija, Vokietija, Prancūzija, Slovėnija), Pirėnų (Prancūzija ir Ispanija), Apeninų kalnų (Italija), šiaurės Fenoskandijos kalnų (Švedija ir Suomija), Karpatų kalnų (Lenkija, Slovakija, Rumunija) ir Balkanų, Rilos, Pirino ir Rodopų kalnų (Bulgarija) teritorija, kaip nustatyta biogeografiniame žemėlapyje, kurį 2005 m. balandžio 25 d. patvirtino tos direktyvos 20 straipsniu įsteigtas komitetas (toliau – Buveinių komitetas).

| (2) | Būtina tęsti 1995 m. pradėtą procesą ir siekti realios pažangos steigiant „Natura 2000“ tinklą, kuris yra labai svarbus saugant Bendrijos biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

(2)

Būtina tęsti 1995 m. pradėtą procesą ir siekti realios pažangos steigiant „Natura 2000“ tinklą, kuris yra labai svarbus saugant Bendrijos biologinę įvairovę.

| (3) | Komisijos sprendimu 2004/69/EB (2) laikantis Direktyvos 92/43/EEB nuostatų buvo patvirtintas pirminis Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas. Remdamosi Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalimi ir 6 straipsnio 1 dalimi, suinteresuotosios valstybės narės kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus patvirtina į Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą įtrauktas teritorijas kaip specialios apsaugos teritorijas ir nustato apsaugos prioritetus bei būtinas apsaugos priemones. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimu 2004/69/EB (2) laikantis Direktyvos 92/43/EEB nuostatų buvo patvirtintas pirminis Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas. Remdamosi Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalimi ir 6 straipsnio 1 dalimi, suinteresuotosios valstybės narės kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus patvirtina į Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą įtrauktas teritorijas kaip specialios apsaugos teritorijas ir nustato apsaugos prioritetus bei būtinas apsaugos priemones.

| (4) | Dinamiškai pritaikant „Natura 2000“ tinklą yra peržiūrimi Bendrijos svarbos teritorijų sąrašai. Todėl būtina atnaujinti tą pirminį sąrašą. |
| --- | --- |

(4)

Dinamiškai pritaikant „Natura 2000“ tinklą yra peržiūrimi Bendrijos svarbos teritorijų sąrašai. Todėl būtina atnaujinti tą pirminį sąrašą.

| (5) | Pirminį Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą būtina atnaujinti ir įtraukti papildomas teritorijas, kurias po 2004 m. valstybės narės pasiūlė įtraukti kaip Alpių biogeografinio regiono Bendrijos svarbos teritorijas, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje. Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje numatyti įpareigojimai taikomi kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus nuo pirmojo atnaujinto Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo patvirtinimo. |
| --- | --- |

(5)

Pirminį Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą būtina atnaujinti ir įtraukti papildomas teritorijas, kurias po 2004 m. valstybės narės pasiūlė įtraukti kaip Alpių biogeografinio regiono Bendrijos svarbos teritorijas, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje. Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje numatyti įpareigojimai taikomi kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus nuo pirmojo atnaujinto Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo patvirtinimo.

| (6) | Kita vertus, pirminį Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą būtina atnaujinti, kad būtų įtraukti visi su tomis teritorijomis susijusios valstybių narių pateiktos informacijos pasikeitimai, atsiradę patvirtinus Bendrijos sąrašą. Todėl pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas yra pirminio Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo konsoliduota versija. Tačiau būtina pabrėžti, kad Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje numatyti įpareigojimai taikomi kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus nuo pirminio Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo patvirtinimo. |
| --- | --- |

(6)

Kita vertus, pirminį Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašą būtina atnaujinti, kad būtų įtraukti visi su tomis teritorijomis susijusios valstybių narių pateiktos informacijos pasikeitimai, atsiradę patvirtinus Bendrijos sąrašą. Todėl pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas yra pirminio Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo konsoliduota versija. Tačiau būtina pabrėžti, kad Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje numatyti įpareigojimai taikomi kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per šešerius metus nuo pirminio Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašo patvirtinimo.

| (7) | Šis sprendimas netaikomas Bulgarijos ir Rumunijos teritorijoms, kadangi tos valstybės narės pasiūlymus dėl teritorijų Komisijai ėmė teikti įstojusios į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(7)

Šis sprendimas netaikomas Bulgarijos ir Rumunijos teritorijoms, kadangi tos valstybės narės pasiūlymus dėl teritorijų Komisijai ėmė teikti įstojusios į Europos Sąjungą.

| (8) | Austrija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Lenkija, Slovakija, Slovėnija, Ispanija ir Švedija siūlomų Alpių biogeografinio regiono Bendrijos svarbos teritorijų, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje, sąrašus pagal šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalį Komisijai perdavė nuo 2002 m. kovo mėn. iki 2006 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

(8)

Austrija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Lenkija, Slovakija, Slovėnija, Ispanija ir Švedija siūlomų Alpių biogeografinio regiono Bendrijos svarbos teritorijų, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje, sąrašus pagal šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalį Komisijai perdavė nuo 2002 m. kovo mėn. iki 2006 m. rugsėjo mėn.

| (9) | Su siūlomų teritorijų sąrašais pateikta nustatytos formos informacija apie kiekvieną teritoriją, parengta pagal 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą 97/266/EB dėl informacijos apie siūlomas „Natura 2000“ teritorijas formos (3). |
| --- | --- |

(9)

Su siūlomų teritorijų sąrašais pateikta nustatytos formos informacija apie kiekvieną teritoriją, parengta pagal 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą 97/266/EB dėl informacijos apie siūlomas „Natura 2000“ teritorijas formos (3).

| (10) | Šią informaciją sudaro atitinkamos valstybės narės perduotas naujausias galutinis teritorijos žemėlapis, teritorijos pavadinimas, vieta bei dydis ir duomenys, gauti taikant Direktyvos 92/43/EEB III priede nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(10)

Šią informaciją sudaro atitinkamos valstybės narės perduotas naujausias galutinis teritorijos žemėlapis, teritorijos pavadinimas, vieta bei dydis ir duomenys, gauti taikant Direktyvos 92/43/EEB III priede nurodytus kriterijus.

| (11) | Remiantis sąrašo projektu, kurį Komisija parengė suderinusi su kiekviena suinteresuotąja valstybe nare ir kuriame taip pat nurodytos teritorijos, kuriose esama prioritetinių tipų natūralių buveinių arba prioritetinių rūšių, reikėtų patvirtinti pirmąjį atnaujintą Bendrijos svarbos teritorijomis laikytinų Alpių biogeografinio regiono teritorijų sąrašą. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis sąrašo projektu, kurį Komisija parengė suderinusi su kiekviena suinteresuotąja valstybe nare ir kuriame taip pat nurodytos teritorijos, kuriose esama prioritetinių tipų natūralių buveinių arba prioritetinių rūšių, reikėtų patvirtinti pirmąjį atnaujintą Bendrijos svarbos teritorijomis laikytinų Alpių biogeografinio regiono teritorijų sąrašą.

| (12) | Vykdant stebėjimus pagal Direktyvos 92/43/EEB 11 straipsnį, gaunama vis daugiau žinių apie rūšis ir natūralių tipų buveines ir jų pasiskirstymą. Todėl Bendrijos lygmeniu teritorijos įvertintos ir atrinktos vadovaujantis išsamiausia šiuo metu turima informacija. |
| --- | --- |

(12)

Vykdant stebėjimus pagal Direktyvos 92/43/EEB 11 straipsnį, gaunama vis daugiau žinių apie rūšis ir natūralių tipų buveines ir jų pasiskirstymą. Todėl Bendrijos lygmeniu teritorijos įvertintos ir atrinktos vadovaujantis išsamiausia šiuo metu turima informacija.

| (13) | Tačiau kelios valstybės narės nepasiūlė pakankamai teritorijų, atitinkančių Direktyvos 92/43/EEB reikalavimus, taikomus tam tikrų tipų buveinėms ir tam tikroms rūšims. Todėl negalima teigti, kad tų rūšių ir tų tipų buveinių tinklas yra suformuotas. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad vėluojama gauti informaciją ir pasiekti susitarimą su valstybėmis narėmis, Komisija mano, jog būtina patvirtinti pirmąjį atnaujintą teritorijų sąrašą, kuris turės būti peržiūrėtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(13)

Tačiau kelios valstybės narės nepasiūlė pakankamai teritorijų, atitinkančių Direktyvos 92/43/EEB reikalavimus, taikomus tam tikrų tipų buveinėms ir tam tikroms rūšims. Todėl negalima teigti, kad tų rūšių ir tų tipų buveinių tinklas yra suformuotas. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad vėluojama gauti informaciją ir pasiekti susitarimą su valstybėmis narėmis, Komisija mano, jog būtina patvirtinti pirmąjį atnaujintą teritorijų sąrašą, kuris turės būti peržiūrėtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio nuostatas.

| (14) | Siekiant aiškumo ir skaidrumo, Sprendimas 2004/69/EB turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant aiškumo ir skaidrumo, Sprendimas 2004/69/EB turėtų būti pakeistas.

| (15) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Buveinių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Buveinių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje numatytas pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Sprendimas 2004/69/EB panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2008 m. sausio 25 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/105/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 368).

1

(2)  OL L 14, 2004 1 21, p. 21.

2

(3)  OL L 107, 1997 4 24, p. 1.

3

---

PRIEDAS

Pirmasis atnaujintas Bendrijos svarbos teritorijų Alpių biogeografiniame regione sąrašas

Kiekviena Bendrijos svarbos teritorija (BST) nustatoma pateikiant „Natura 2000“ formos informaciją, įskaitant atitinkamą žemėlapį. Šią informaciją kompetentingos nacionalinės institucijos pateikia pagal 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą.

Toliau pateikiamoje lentelėje yra ši informacija:

| A | : | BST kodas, sudarytas iš devynių skaitmenų, kurių pirmieji du – valstybės narės ISO kodas; |
| --- | --- | --- |
| B | : | BST pavadinimas; |
| C | : | * = Bendrijos svarbos teritorijoje yra bent viena prioritetinio tipo buveinė ir (arba) prioritetinė rūšis, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje; |
| D | : | BST plotas hektarais arba ilgis kilometrais; |
| E | : | geografinės BST koordinatės (ilguma ir platuma). |

A

:

BST kodas, sudarytas iš devynių skaitmenų, kurių pirmieji du – valstybės narės ISO kodas;

B

:

BST pavadinimas;

C

:

- = Bendrijos svarbos teritorijoje yra bent viena prioritetinio tipo buveinė ir (arba) prioritetinė rūšis, kaip apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnyje;

D

:

BST plotas hektarais arba ilgis kilometrais;

E

:

geografinės BST koordinatės (ilguma ir platuma).

Visa toliau pateikto Bendrijos sąrašo informacija pagrįsta Austrijos, Vokietijos, Ispanijos, Suomijos, Prancūzijos, Italijos, Lenkijos, Švedijos, Slovėnijos ir Slovakijos pasiūlytais, perduotais ir patvirtintais duomenimis.

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BST kodas | BST pavadinimas | * | BST plotas
  (ha) | BST ilgis
  (km) | Geografinės BST koordinatės |
| | | | | | Ilguma | Platuma |
| AT1203A00 | Ötscher – Dürrenstein | * | 42 617 | | E 15 6 | N 47 50 |
| AT1211A00 | Wienerwald – Thermenregion | * | 52 296 | | E 16 7 | N 48 8 |
| AT1212A00 | Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax | * | 64 066 | | E 15 59 | N 47 53 |
| AT2101000 | Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete) | * | 29 496 | | E 12 48 | N 47 0 |
| AT2102000 | Nationalpark Nockberge (Kernzone) | * | 7 744 | | E 13 45 | N 46 53 |
| AT2103000 | Hörfeld Moor – Kärntner Anteil | * | 88 | | E 14 31 | N 47 0 |
| AT2104000 | Sablatnig Moor | * | 96 | | E 14 36 | N 46 34 |
| AT2105000 | Vellacher Kotschna | * | 586 | | E 14 34 | N 46 23 |
| AT2106000 | Mussen | * | 399 | | E 12 55 | N 46 42 |
| AT2108000 | Inneres Pöllatal | * | 3 198 | | E 13 28 | N 47 3 |
| AT2109000 | Wolayersee und Umgebung | * | 1 940 | | E 12 53 | N 46 37 |
| AT2112000 | Villacher Alpe (Dobratsch) | * | 2 327 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2114000 | Obere Drau | * | 977,02 | | E 13 14 | N 46 45 |
| AT2115000 | Hochmoor bei St. Lorenzen | * | 48 | | E 13 55 | N 46 51 |
| AT2116000 | Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal | * | 1 199 | | E 13 30 | N 46 36 |
| AT2117000 | Turner See | * | 59 | | E 14 34 | N 46 35 |
| AT2118000 | Gail im Lesachtal | * | 55 | | E 12 56 | N 46 40 |
| AT2119000 | Gut Walterskirchen | * | 32 | | E 14 11 | N 46 37 |
| AT2120000 | Schütt – Graschelitzen | * | 2 307 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2121000 | Höfleinmoor | * | 6 | | E 14 23 | N 46 34 |
| AT2122000 | Ratschitschacher Moor | * | 23 | | E 14 42 | N 46 38 |
| AT2123000 | Möserner Moor | * | 12 | | E 13 15 | N 46 42 |
| AT2124000 | Untere Lavant | * | 56 | | E 14 53 | N 46 42 |
| AT2125000 | Reifnitzbach | | 1,7 | | E 14 10 | N 46 36 |
| AT2126000 | Tiebelmündung | * | 58 | | E 14 0 | N 46 41 |
| AT2127000 | Fronwiesen | * | 69 | | E 14 6 | N 46 31 |
| AT2128000 | Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee | * | 3,7 | | E 14 40 | N 46 37 |
| AT2130000 | Lendspitz-Maiernigg | * | 77,43 | | E 14 15 | N 46 36 |
| AT2204000 | Steirisches Dachsteinplateau | * | 7 451,17 | | E 13 48 | N 47 30 |
| AT2205000 | Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang | * | 1 619,14 | | E 14 24 | N 47 34 |
| AT2206000 | Ödensee | * | 198,29 | | E 13 49 | N 47 33 |
| AT2207000 | NSG Hörfeld | * | 47,49 | | E 14 30 | N 47 1 |
| AT2209001 | Steilhangmoor im Untertal | * | 14,24 | | E 13 42 | N 47 21 |
| AT2209002 | Patzenkar | * | 130,48 | | E 13 39 | N 47 19 |
| AT2209003 | Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern | * | 6 498,91 | | E 13 59 | N 47 15 |
| AT2209004 | Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen | * | 14 046,15 | | E 14 40 | N 47 20 |
| AT2210000 | Ennstaler Alpen/Gesäuse | * | 14 529,94 | | E 14 36 | N 47 33 |
| AT2212000 | NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche | * | 401 | | E 14 10 | N 47 33 |
| AT2215000 | Teile der Eisenerzer Alpen | * | 4 391,29 | | E 14 54 | N 47 29 |
| AT2216000 | Kirchkogel bei Pernegg | | 40,43 | | E 15 19 | N 47 20 |
| AT2217000 | Peggauer Wand | | 40,91 | | E 15 21 | N 47 12 |
| AT2219000 | Teile des steirischen Nockgebietes | * | 2 080,53 | | E 13 49 | N 46 56 |
| AT2221000 | Gamperlacke | * | 86,3 | | E 14 16 | N 47 33 |
| AT2223000 | Pölshof bei Pöls | * | 7,86 | | E 14 36 | N 47 13 |
| AT2224000 | Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm | * | 12,93 | | E 13 53 | N 47 36 |
| AT2226001 | Dürnberger Moor | * | 37,76 | | E 14 21 | N 47 5 |
| AT2226002 | Furtner Teich | | 32,03 | | E 14 23 | N 47 5 |
| AT2227000 | Schluchtwald der Gulling | * | 149,83 | | E 14 11 | N 47 29 |
| AT2228000 | Ramsauer Torf | * | 2,3 | | E 13 40 | N 47 24 |
| AT2233000 | Raabklamm | * | 554,93 | | E 15 32 | N 47 14 |
| AT2236000 | Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen | * | 1 309,19 | | E 14 50 | N 47 14 |
| AT2238000 | Gersdorfer Altarm | * | 8,41 | | E 13 57 | N 47 27 |
| AT2240000 | Ennsaltarme bei Niederstuttern | * | 69,66 | | E 14 4 | N 47 30 |
| AT2243000 | Totes Gebirge mit Altausseer See | * | 24 201,69 | | E 14 7 | N 47 36 |
| AT2244000 | Flaumeichenwälder im Grazer Bergland | * | 4,55 | | E 15 22 | N 47 6 |
| AT3101000 | Dachstein | * | 14 627 | | E 13 40 | N 47 30 |
| AT3104000 | Radinger Moorwiesen | * | 3 | | E 14 18 | N 47 44 |
| AT3111000 | Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt | * | 21 454 | | E 14 22 | N 47 46 |
| AT3116000 | Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa | * | 103 | | E 14 26 | N 47 57 |
| AT3117000 | Mond- und Attersee | | 6 135 | | E 13 29 | N 47 47 |
| AT3203010 | Winklmoos | * | 78,08 | | E 12 35 | N 47 39 |
| AT3204002 | Sieben-Möser/Gerlosplatte | * | 168,57 | | E 12 8 | N 47 14 |
| AT3205021 | Obertauern-Hundsfeldmoor | * | 99,84 | | E 13 33 | N 47 15 |
| AT3206007 | Bluntautal | * | 433,8 | | E 13 7 | N 47 34 |
| AT3207020 | Seetaler See | * | 214,54 | | E 13 56 | N 47 9 |
| AT3208118 | Schwarzbergklamm | * | 14,07 | | E 12 37 | N 47 37 |
| AT3210001 | Hohe Tauern, Salzburg | * | 80 514 | | E 12 44 | N 47 8 |
| AT3211012 | Kalkhochalpen, Salzburg | * | 23 710 | | E 13 5 | N 47 30 |
| AT3212111 | Tauglgries | * | 31,9 | | E 13 8 | N 47 39 |
| AT3213003 | Gerzkopf | * | 90,83 | | E 13 25 | N 47 27 |
| AT3214000 | Rotmoos-Käfertal | * | 168,74 | | E 12 47 | N 47 7 |
| AT3222000 | Moore am Überling | * | 38,41 | | E 13 54 | N 47 10 |
| AT3224000 | Entrische Kirche | | | 2 | E 13 5 | N 47 16 |
| AT3226000 | Zinkenbach-Karlgraben | * | 100,41 | | E 13 21 | N 47 40 |
| AT3227000 | Untersberg-Vorland | * | 193,23 | | E 12 56 | N 47 45 |
| AT3301000 | Hohe Tauern, Tirol | * | 61 000 | | E 12 28 | N 47 2 |
| AT3302000 | Vilsalpsee | * | 1 831 | | E 10 30 | N 47 27 |
| AT3303000 | Valsertal | * | 3 519,4 | | E 11 36 | N 47 2 |
| AT3304000 | Karwendel | * | 73 000 | | E 11 29 | N 47 24 |
| AT3305000 | Ötztaler Alpen | * | 39 470 | | E 11 1 | N 46 50 |
| AT3306000 | Afrigal | * | 71,6 | | E 10 48 | N 47 21 |
| AT3307000 | Egelsee | * | 3,07 | | E 12 10 | 47 36 |
| AT3308000 | Schwemm | * | 65,68 | | E 12 17 | N 47 39 |
| AT3309000 | Lechtal | * | 4 138 | | E 10 32 | N 47 20 |
| AT3310000 | Arzler Pitzeklamm | * | 31,2 | | E 10 46 | N 47 12 |
| AT3311000 | Engelswand | | 39,8 | | E 10 55 | N 47 9 |
| AT3313000 | Fliesser Sonnenhänge | | 88,84 | | E 10 37 | N 47 7 |
| AT3401000 | Naturschutzgebiet Rohrach | * | 48,19 | | E 9 48 | N 47 35 |
| AT3402000 | Rheindelta | * | 2 065,65 | | E 9 38 | N 47 30 |
| AT3403000 | Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach | * | 118,29 | | E 9 42 | N 47 30 |
| AT3405000 | Bregenzerachschlucht | * | 434,02 | | E 9 48 | N 47 29 |
| AT3406000 | Witmoos | * | 18,19 | | E 9 50 | N 47 30 |
| AT3407000 | Fohramoos | * | 54,29 | | E 9 48 | N 47 25 |
| AT3408000 | Bangs – Matschels | * | 447,42 | | E 9 32 | N 47 16 |
| AT3409000 | Ludescherberg | * | 377,35 | | E 9 48 | N 47 12 |
| AT3410000 | Gadental | * | 1 543,77 | | E 9 59 | N 47 13 |
| AT3413000 | Wiegensee | * | 64,74 | | E 10 5 | N 46 58 |
| AT3414000 | Leiblach | * | 7,62 | | E 9 44 | N 47 33 |
| AT3415000 | Alpenmannstreu Gamperdonatal | * | 37,61 | | E 9 39 | N 47 5 |
| AT3416000 | Spirkenwälder Saminatal | * | 477,57 | | E 9 36 | N 47 9 |
| AT3417000 | Spirkenwälder Brandnertal | | 104,74 | | E 9 45 | N 47 7 |
| AT3418000 | Spirkenwald Oberer Tritt | * | 11,87 | | E 9 42 | N 47 8 |
| AT3419000 | Spirkenwälder Innergamp | * | 43,87 | | E 9 38 | N 47 9 |
| AT3420000 | Unter-Überlutt | | 22,85 | | E 9 58 | N 47 15 |
| AT3421000 | Gsieg – Obere Mähder | | 73,13 | | E 9 41 | N 47 23 |
| AT3422000 | Schuttfluren Tafamunt | | 68,43 | | E 10 4 | N 46 58 |
| DE8236371 | Flyschberge bei Bad Wiessee | * | 954,58 | 0 | E 11 40 | N 47 42 |
| DE8238301 | Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg | * | 64 | 0 | E 12 4 | N 47 43 |
| DE8239371 | Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal | * | 1 826,39 | 0 | E 12 15 | N 47 44 |
| DE8239372 | Geigelstein und Achentaldurchbruch | * | 3 207,18 | 0 | E 12 20 | N 47 42 |
| DE8240371 | Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen | * | 151,09 | 0 | E 12 26 | N 47 44 |
| DE8241371 | Extensivwiesen um Ruhpolding | | 103,12 | 0 | E 12 37 | N 47 45 |
| DE8241372 | Östliche Chiemgauer Alpen | * | 12 922,66 | 0 | E 12 40 | N 47 42 |
| DE8325301 | Lindenberger Moos | * | 106 | 0 | E 9 52 | N 47 36 |
| DE8332303 | Bergsturzgebiet „Im Gsott“ | * | 118 | 0 | E 11 5 | N 47 38 |
| DE8332304 | Ammertaler Wiesmahdhänge | * | 440 | 0 | E 11 3 | N 47 36 |
| DE8332371 | Moore im oberen Ammertal | * | 629,53 | 0 | E 11 2 | N 47 36 |
| DE8333371 | Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil | * | 132,37 | 0 | E 11 17 | N 47 39 |
| DE8334302 | Probstalm und Probstenwand | * | 88 | 0 | E 11 29 | N 47 39 |
| DE8334372 | Kammmolchlebensraum bei Kochel | | 31,19 | 0 | E 11 23 | N 47 39 |
| DE8334373 | Kesselberggebiet | * | 647,95 | 0 | E 11 20 | N 47 37 |
| DE8336371 | Mangfallgebirge | * | 14 871,3 | 0 | E 11 51 | N 47 37 |
| DE8342301 | Nationalpark Berchtesgaden | * | 21 364 | 0 | E 12 55 | N 47 33 |
| DE8342302 | NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos | * | 803 | 0 | E 12 46 | N 47 39 |
| DE8343303 | Untersberg | * | 3 514 | 0 | E 12 59 | N 47 41 |
| DE8343371 | Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden | * | 30,71 | 0 | E 12 57 | N 47 37 |
| DE8343372 | Extensivwiesen in der Ramsau | | 42,69 | 0 | E 12 56 | N 47 36 |
| DE8424302 | Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’ | * | 174 | 0 | E 9 48 | N 47 35 |
| DE8426301 | Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach | * | 712 | 0 | E 10 3 | N 47 31 |
| DE8426302 | Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg | * | 1 993 | 0 | E 10 6 | N 47 30 |
| DE8427301 | Grünten | * | 146 | 0 | E 10 19 | N 47 32 |
| DE8429303 | Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach | * | 624 | 0 | E 10 31 | N 47 33 |
| DE8429304 | Aggenstein | * | 130 | 0 | E 10 33 | N 47 32 |
| DE8430303 | Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal | * | 987 | 0 | E 10 42 | N 47 33 |
| DE8431371 | Ammergebirge | * | 27 581,8 | 0 | E 10 56 | N 47 32 |
| DE8432301 | Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe | * | 692 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8432302 | Auerberg, Mühlberg | * | 293 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8433301 | Karwendel mit Isar | * | 19 590 | 0 | E 11 20 | N 47 29 |
| DE8433371 | Estergebirge | * | 6 076,87 | 0 | E 11 12 | N 47 32 |
| DE8434372 | Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck | * | 1 453,79 | 0 | E 11 30 | N 47 36 |
| DE8525301 | Häderichmoore | * | 89 | 0 | E 9 59 | N 47 29 |
| DE8526301 | Wildflusssystem Bolgenach | * | 164 | 0 | E 10 8 | N 47 26 |
| DE8526302 | Piesenkopfmoore | * | 779 | 0 | E 10 8 | N 47 25 |
| DE8527301 | Hörnergruppe | * | 1 183 | 0 | E 10 10 | N 47 27 |
| DE8527371 | Schönberger Ach | * | 29,56 | 0 | E 10 12 | N 47 26 |
| DE8528301 | Allgäuer Hochalpen | * | 21 227 | 0 | E 10 19 | N 47 23 |
| DE8532371 | Wettersteingebirge | * | 4 256,91 | 0 | E 11 5 | N 47 25 |
| DE8533301 | Mittenwalder Buckelwiesen | * | 1 927 | 0 | E 11 14 | N 47 27 |
| DE8626301 | Hoher Ifen | * | 2 451 | 0 | E 10 8 | N 47 22 |
| DE8627301 | Engenkopfmoor | * | 94 | 0 | E 10 12 | N 47 23 |
| DE8627302 | Schlappolt | * | 195 | 0 | E 10 13 | N 47 21 |
| ES0000016 | Ordesa y Monte Perdido | * | 15 608 | | W 0 1 | N 42 38 |
| ES0000018 | Prepirineu Central català | * | 47 083 | | E 1 43 | N 42 16 |
| ES0000022 | Aigüestortes | * | 45 890 | | E 0 56 | N 42 34 |
| ES0000123 | Larra-Aztaparreta | * | 3 946,38 | | W 0 46 | N 42 56 |
| ES0000126 | Roncesvalles-Selva de Irati | * | 17 039 | | W 1 7 | N 42 58 |
| ES0000149 | Posets – Maladeta | * | 33 267 | | E 0 31 | N 42 38 |
| ES2200009 | Larrondo-Lakartxela | * | 2 151 | | W 0 53 | N 42 56 |
| ES2200012 | Río Salazar | * | 508,35 | | W 1 10 | N 42 42 |
| ES2200019 | Monte Alduide | * | 9 028,60 | | W 1 27 | N 43 1 |
| ES2200025 | Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro | * | 1 096 | | W 1 19 | N 42 42 |
| ES2200027 | Ríos Eska y Biniés | * | 385 | | W 0 58 | N 42 44 |
| ES2410001 | Los Valles – Sur | * | 14 655 | | W 0 46 | N 42 44 |
| ES2410002 | Pico y Turberas del Anayet | | 409 | | W 0 26 | N 42 47 |
| ES2410003 | Los Valles | * | 27 058 | | W 0 40 | N 42 48 |
| ES2410005 | Guara Norte | * | 12 763 | | W 0 13 | N 42 17 |
| ES2410006 | Bujaruelo – Garganta de Los Navarros | * | 9 775 | | W 0 8 | N 42 42 |
| ES2410008 | Garganta de Obarra | * | 736 | | E 0 37 | N 42 24 |
| ES2410009 | Congosto de Ventamillo | * | 247 | | E 0 27 | N 42 29 |
| ES2410010 | Monte Pacino | * | 510 | | W 0 21 | N 42 45 |
| ES2410011 | Cabecera del Río Aguas Limpias | * | 3 037 | | W 0 17 | N 42 49 |
| ES2410013 | Macizo de Cotiella | * | 8 275 | | E 0 19 | N 42 31 |
| ES2410014 | Garcipollera – Selva de Villanúa | * | 3 899 | | W 0 28 | N 42 38 |
| ES2410019 | Río Cinca (Valle de Pineta) | * | 118 | | E 0 7 | N 42 39 |
| ES2410021 | Curso Alto del Río Aragón | | 146 | | W 0 32 | N 42 39 |
| ES2410022 | Cuevas de Villanúa | | 0,12 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410023 | Collarada y Canal de Ip | * | 6 001 | | W 0 29 | N 42 43 |
| ES2410024 | Telera – Acumuer | * | 5 555 | | W 0 19 | N 42 38 |
| ES2410025 | Sierra y Cañones de Guara | * | 34 663 | | W 0 10 | N 42 15 |
| ES2410027 | Río Aurín | * | 91 | | W 0 25 | N 40 38 |
| ES2410029 | Tendeñera | * | 12 813 | | W 0 12 | N 42 39 |
| ES2410031 | Foz Escarrilla – Cucuraza | * | 1 610 | | W 0 18 | N 42 44 |
| ES2410040 | Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos | * | 3 001 | | W 0 11 | N 42 46 |
| ES2410044 | Puerto de Otal – Cotefablo | * | 1 964 | | W 0 12 | N 42 36 |
| ES2410045 | Sobrepuerto | * | 3 469 | | W 0 14 | N 42 34 |
| ES2410046 | Río Ésera | * | 1 759 | | E 0 28 | N 42 34 |
| ES2410048 | Río Ara | * | 2 019,06 | | W 0 6 | N 42 37 |
| ES2410049 | Río Isábena | * | 1 993 | | E 0 34 | N 42 19 |
| ES2410050 | Cuenca del Río Yesa | * | 5 601 | | E 0 2 | N 42 31 |
| ES2410051 | Cuenca del Río Airés | * | 3 743 | | E 0 6 | N 42 34 |
| ES2410052 | Alto Valle del Cinca | * | 14 655 | | E 0 11 | N 42 40 |
| ES2410053 | Chistau | * | 9 767 | | E 0 18 | N 42 35 |
| ES2410054 | Sierra Ferrera | * | 8 023 | | E 0 16 | N 42 28 |
| ES2410055 | Sierra de Arro | * | 1 460 | | E 0 13 | N 42 25 |
| ES2410056 | Sierra de Chía – Congosto de Seira | * | 8 666 | | E 0 24 | N 42 30 |
| ES2410059 | El Turbón | * | 2 822 | | E 0 30 | N 42 25 |
| ES2410150 | Cueva de Los Moros | | 0,25 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410154 | Turberas del Macizo de Los Infiernos | | 50,27 | | W 0 16 | N 42 46 |
| ES2410155 | Turberas de Acumuer | | 13,3 | | W 0 25 | N 42 42 |
| ES5120002 | Capçaleres del Ter i del Fresser | * | 10 267 | | E 2 12 | N 42 23 |
| ES5120003 | Serra Cavallera | * | 3 438 | | E 2 14 | N 42 17 |
| ES5120019 | Riu Ter | * | 360 | | E 2 18 | N 42 14 |
| ES5130003 | Alt Pallars | * | 43 314 | | E 1 21 | N 42 39 |
| ES5130004 | Baish Aran | * | 8 294 | | E 0 44 | N 42 48 |
| ES5130005 | Era Artiga de Lin – Eth Portilhon | * | 4 824 | | E 0 42 | N 42 41 |
| ES5130006 | Estanho de Vielha | | 29 | | E 0 48 | N 42 42 |
| ES5130007 | Riberes de l'Alt Segre | * | 225 | | E 1 51 | N 42 24 |
| ES5130010 | Serra de Boumort | * | 7 255 | | E 1 7 | N 42 15 |
| ES5130011 | Riu de la Llosa | * | 84 | | E 1 42 | N 42 24 |
| ES5130012 | Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs | | 5 117 | | E 0 50 | N 42 20 |
| ES5130019 | Estany de Montcortès | | 45 | | E 0 59 | N 42 19 |
| ES5130022 | La Torrassa | * | 60 | | E 1 8 | N 42 36 |
| ES5130023 | Beneïdor | * | 416 | | E 1 34 | N 42 22 |
| ES5130024 | La Faiada de Malpàs i Cambatiri | | 1 280 | | E 0 45 | N 42 22 |
| FI1300101 | Pallas-Ounastunturi | * | 59 426 | | E 23 56 | N 68 8 |
| FI1300102 | Malla | * | 3 089 | | E 20 40 | N 69 3 |
| FI1300103 | Pöyrisjärven erämaa | * | 146 834 | | E 24 9 | N 68 36 |
| FI1300105 | Käsivarren erämaa | * | 264 892 | | E 21 44 | N 68 55 |
| FI1300107 | Jietanasvuoma | * | 1 511 | | E 22 34 | N 68 27 |
| FI1300108 | Iiton palsasuot | * | 66 | | E 21 25 | N 68 43 |
| FI1300111 | Sotkavuoma | * | 2 602 | | E 23 16 | N 68 20 |
| FI1300112 | Saanan luonnonsuojelualue | * | 240 | | E 20 50 | N 69 2 |
| FI1300118 | Tarvantovaara | * | 66 403 | | E 22 51 | N 68 35 |
| FI1300201 | Lemmenjoen kansallispuisto | * | 285 990 | | E 25 36 | N 68 35 |
| FI1300202 | Muotkatunturin erämaa | * | 158 208 | | E 26 17 | N 69 8 |
| FI1300204 | Vätsärin erämaa | * | 157 368 | | E 28 34 | N 69 13 |
| FI1300207 | Pieran Marin jänkä | * | 2 643 | | E 27 10 | N 69 24 |
| FI1300601 | Puljun erämaa | * | 56 351 | | E 24 43 | N 68 20 |
| FI1302001 | Kevo | * | 71 406 | | E 26 41 | N 69 34 |
| FI1302002 | Kaldoaivin erämaa | * | 351 633 | | E 27 52 | N 69 39 |
| FI1302003 | Paistunturin erämaa | * | 159 770 | | E 26 13 | N 69 37 |
| FI1302004 | Pulmankijärvi | | 1 623 | | E 27 59 | N 69 57 |
| FI1302008 | Vetsijoen suistolehto | | 14 | | E 27 18 | N 69 57 |
| FI1302009 | Kirkkotupien niitty | * | 1,1 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302010 | Luomusjoen kuolpuna | | 2 | | E 26 8 | N 69 23 |
| FI1302011 | Välimaan kenttä | * | 2 | | E 27 29 | N 70 1 |
| FI1302012 | Pappilan niitty | * | 3,2 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302013 | Mieraslompolon kenttä | * | 2,2 | | E 27 12 | N 69 35 |
| FR7200742 | Massif du Moulle de Jaout | * | 16 600 | | W 0 24 | N 43 2 |
| FR7200743 | Massif du Ger et du Lurien | * | 14 150 | | W 0 21 | N 42 49 |
| FR7200744 | Massif de Sesques et de l'Ossau | * | 25 650 | | W 0 30 | N 42 54 |
| FR7200745 | Massif du Montagnon | * | 8 871 | | W 0 31 | N 43 1 |
| FR7200746 | Massif de l'Anie et d'Espelunguere | * | 14 461 | | W 0 38 | N 42 53 |
| FR7200747 | Massif du Layens | * | 5 750 | | W 0 38 | N 43 3 |
| FR7200749 | Montagnes du Baretous | * | 14 600 | | W 0 46 | N 43 2 |
| FR7200750 | Montagnes de la Haute Soule | * | 14 750 | | W 0 53 | N 42 59 |
| FR7200751 | Montagnes du Pic des Escaliers | * | 9 200 | | W 0 59 | N 43 3 |
| FR7200752 | Massif des Arbailles | * | 13 000 | | W 1 1 | N 43 7 |
| FR7200753 | Forêt d'Iraty | * | 2 500 | | W 1 4 | N 43 1 |
| FR7200754 | Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port | * | 13 500 | | W 1 11 | N 43 4 |
| FR7200790 | Le Saison (cours d'eau) | * | 2 200 | | W 0 52 | N 43 14 |
| FR7200791 | Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche | * | 2 450 | | W 0 51 | N 43 22 |
| FR7200792 | Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau) | * | 1 600 | | W 0 36 | N 43 4 |
| FR7200793 | Le Gave d'Ossau | * | 2 300 | | W 0 25 | N 43 4 |
| FR7300821 | Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère | * | 6 428 | | E 0 55 | N 42 50 |
| FR7300822 | Vallée du Riberot et massif du Mont Valier | * | 7 745 | | E 1 3 | N 42 48 |
| FR7300825 | Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze | * | 2 218 | | E 1 24 | N 42 47 |
| FR7300827 | Vallée de l'Aston | * | 15 030 | | E 1 39 | N 42 41 |
| FR7300829 | Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno | * | 2 484 | | E 1 39 | N 42 49 |
| FR7300831 | Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège | * | 10 279 | | E 2 2 | N 42 40 |
| FR7300838 | Grotte de Montseron | | 1 | | E 1 19 | N 43 1 |
| FR7300839 | Grotte du Ker de Massat | | 1 | | E 1 19 | N 42 53 |
| FR7300841 | Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat | * | 1 633 | | E 1 20 | N 43 4 |
| FR7300842 | Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm | * | 2 216 | | E 1 39 | N 42 56 |
| FR7300880 | Haute vallée d'Oô | * | 3 407 | | E 0 30 | N 42 43 |
| FR7300881 | Haute vallée de la Pique | * | 8 251 | | E 0 35 | N 42 43 |
| FR7300883 | Haute vallée de la Garonne | * | 11 134 | | E 0 46 | N 42 52 |
| FR7300884 | Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié | * | 7 680 | | E 0 43 | N 42 57 |
| FR7300920 | Granquet-Pibeste et Soum d'Ech | * | 7 200 | 0 | W 0 9 | N 43 3 |
| FR7300921 | Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos) | * | 2 924 | | W 0 16 | N 42 55 |
| FR7300922 | Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets) | * | 357 | | W 0 9 | N 43 5 |
| FR7300923 | Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros | * | 3 711 | | W 0 8 | N 42 55 |
| FR7300924 | Péguère, Barbat, Cambalès | * | 4 651 | | W 0 10 | N 42 51 |
| FR7300925 | Gaube, Vignemale | * | 7 395 | | W 0 8 | N 42 48 |
| FR7300926 | Ossoue, Aspé, Cestrède | * | 5 226 | | W 0 3 | N 42 45 |
| FR7300927 | Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude | * | 9 479 | | E 0 3 | N 42 43 |
| FR7300928 | Pic Long Campbielh | * | 8 174 | | E 0 7 | N 42 47 |
| FR7300929 | Néouvielle | * | 6 191 | | E 0 9 | N 42 51 |
| FR7300930 | Barèges, Ayre, Piquette | * | 1 635 | 0 | E 0 6 | N 42 52 |
| FR7300931 | Lac Bleu Léviste | * | 7 377 | | E 0 2 | N 42 55 |
| FR7300932 | Liset de Hount Blanque | * | 4 059 | | E 0 10 | N 42 57 |
| FR7300933 | Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas | * | 300 | | E 0 15 | N 43 0 |
| FR7300934 | Rioumajou et Moudang | * | 9 522 | | E 0 17 | N 42 44 |
| FR7300935 | Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits | * | 5 439 | | E 0 25 | N 42 43 |
| FR7301822 | Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste | * | 9 602 | | E 1 49 | N 43 5 |
| FR8201680 | Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus | * | 2 777 | | E 5 47 | N 44 40 |
| FR8201681 | Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental | * | 329 | | E 5 10 | N 44 49 |
| FR8201682 | Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors | * | 2 284 | | E 5 17 | N 44 52 |
| FR8201692 | Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie | * | 1 235 | | E 5 20 | N 44 59 |
| FR8201696 | Tuffières du Vercors | * | 71 | | E 5 35 | N 44 50 |
| FR8201698 | Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête | * | 5 547 | | E 6 44 | N 45 46 |
| FR8201699 | Aiguilles Rouges | * | 9 065 | | E 6 51 | N 45 58 |
| FR8201700 | Haut Giffre | * | 12 442 | | E 6 49 | N 46 2 |
| FR8201701 | Les Aravis | * | 8 907 | | E 6 33 | N 45 58 |
| FR8201702 | Plateau de Beauregard | * | 87 | | E 6 23 | N 45 52 |
| FR8201703 | Massif de la Tournette | * | 4 658 | | E 6 16 | N 45 50 |
| FR8201704 | Les Frettes – Massif des Glières | * | 4 793 | | E 6 20 | N 45 59 |
| FR8201705 | Massif du Bargy | * | 2 891 | | E 6 28 | N 46 0 |
| FR8201706 | Roc d'Enfer | * | 4 054 | | E 6 35 | N 46 11 |
| FR8201708 | Mont de Grange | | 1 261 | | E 6 48 | N 46 15 |
| FR8201709 | Cornettes de Bise | * | 1 551 | | E 6 47 | N 46 19 |
| FR8201710 | Massif des Voirons | | 978 | | E 6 21 | N 46 12 |
| FR8201712 | Le Salève | * | 1 599 | | E 6 11 | N 46 9 |
| FR8201715 | Vallée de l'Arve | * | 72 | | E 6 20 | N 46 6 |
| FR8201719 | Delta de la Dranse | * | 53 | | E 6 30 | N 46 23 |
| FR8201720 | Cluse du Lac d'Annecy | * | 282 | | E 6 13 | N 45 47 |
| FR8201722 | Zones humides du Bas Chablais | * | 248 | | E 6 26 | N 46 20 |
| FR8201723 | Plateau Gavot | * | 165 | | E 6 39 | N 46 22 |
| FR8201724 | Marais de Chilly et de Marival | | 24 | | E 6 17 | N 46 17 |
| FR8201732 | Tourbières des lacs Luitel et Praver | * | 17 | | E 5 51 | N 45 5 |
| FR8201733 | Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon | | 2 686 | | E 5 54 | N 45 8 |
| FR8201735 | Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer | * | 2 858 | | E 5 55 | N 45 3 |
| FR8201736 | Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis | * | 2 446 | | E 6 13 | N 45 4 |
| FR8201738 | Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans | * | 3 372 | | E 6 2 | N 45 3 |
| FR8201740 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants | * | 4 431 | | E 5 53 | N 45 23 |
| FR8201741 | Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort | * | 2 070 | | E 5 45 | N 45 19 |
| FR8201743 | Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne | * | 3 533 | | E 5 23 | N 45 4 |
| FR8201744 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors | * | 18 960 | | E 5 30 | N 44 52 |
| FR8201745 | Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin | * | 960 | | E 5 36 | N 45 11 |
| FR8201747 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise | * | 3 750 | | E 5 53 | N 44 46 |
| FR8201751 | Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins | * | 16 676 | | E 6 3 | N 44 55 |
| FR8201753 | Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon | * | 4 775 | | E 5 58 | N 44 58 |
| FR8201770 | Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard | * | 3 156 | | E 5 45 | N 45 36 |
| FR8201772 | Réseau de zones humides dans l'Albanais | * | 401 | | E 5 57 | N 45 46 |
| FR8201773 | Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère | * | 822 | | E 6 13 | N 45 34 |
| FR8201774 | Tourbière des Creusates | * | 12 | | E 6 1 | N 45 41 |
| FR8201775 | Rebord méridional du Massif des Bauges | * | 1 170 | | E 6 1 | N 45 31 |
| FR8201776 | Tourbière et lac des Saisies | * | 288 | | E 6 31 | N 45 46 |
| FR8201777 | Les Adrets de Tarentaise | | 467 | | E 6 44 | N 45 36 |
| FR8201778 | Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor | * | 4 806 | | E 6 34 | N 45 7 |
| FR8201779 | Formations forestières et herbacées des Alpes internes | | 1 562 | | E 6 52 | N 45 17 |
| FR8201780 | Réseau de vallons d'altitude à Caricion | * | 9 516 | | E 7 0 | N 45 29 |
| FR8201781 | Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières | * | 508 | | E 6 17 | N 45 29 |
| FR8201782 | Perron des Encombres | * | 2 034 | | E 6 25 | N 45 16 |
| FR8201783 | Massif de la Vanoise | * | 54 030 | | E 6 52 | N 45 23 |
| FR8202002 | Partie orientale du Massif des Bauges | * | 14 513 | | E 6 13 | N 45 40 |
| FR8202003 | Massif de la Lauzière | * | 9 543 | | E 6 22 | N 45 28 |
| FR8202004 | Mont Colombier | * | 2 182 | | E 6 7 | N 45 38 |
| FR9101468 | Bassin du Rebenty | * | 8 587 | | E 1 59 | N 42 46 |
| FR9101470 | Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette | * | 8 731 | 0 | E 2 11 | N 42 46 |
| FR9101471 | Capcir, Carlit et Campcardos | * | 39 781 | | E 1 55 | N 42 34 |
| FR9101472 | Massif du Puigmal | * | 8 805 | | E 2 7 | N 42 26 |
| FR9101473 | Massif de Madres-Coronat | * | 26 614 | 0 | E 2 14 | N 42 37 |
| FR9101475 | Massif du Canigou | * | 11 640 | | E 2 21 | N 42 28 |
| FR9101476 | Conque de la Preste | * | 8 436 | | E 2 25 | N 42 25 |
| FR9102010 | Sites à chiroptères des Pyrénées orientales | | 2 330 | | E 2 17 | N 42 30 |
| FR9301497 | Plateau d'Emparis – Goleon | * | 7 476 | | E 6 17 | N 45 5 |
| FR9301498 | Combeynot – Lautaret – Ecrins | * | 9 944 | | E 6 25 | N 44 59 |
| FR9301499 | Clarée | * | 25 732 | | E 6 37 | N 45 1 |
| FR9301502 | Steppique Durancien et Queyrassin | * | 19 698 | | E 6 37 | N 44 40 |
| FR9301503 | Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette | * | 26 701 | | E 6 40 | N 44 47 |
| FR9301504 | Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre | * | 18 733 | | E 7 0 | N 44 42 |
| FR9301505 | Vallon des Bans – Vallée du Fournel | * | 8 841 | | E 6 23 | N 44 46 |
| FR9301506 | Valgaudemar | * | 9 974 | | E 6 11 | N 44 46 |
| FR9301509 | Piolit – Pic de Chabrières | | 1 599 | | E 6 17 | N 44 35 |
| FR9301511 | Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur | * | 35 604 | | E 5 54 | N 44 36 |
| FR9301519 | Le Buech | * | 2 431 | | E 5 50 | N 44 17 |
| FR9301523 | Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse | * | 2 522 | | E 6 25 | N 44 29 |
| FR9301524 | Haute Ubaye – Massif du Chambeyron | * | 14 105 | | E 6 51 | N 44 34 |
| FR9301525 | Coste Plane – Champerous | * | 1 511 | | E 6 26 | N 44 27 |
| FR9301526 | La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye | * | 5 072 | | E 6 46 | N 44 21 |
| FR9301529 | Dormillouse – Lavercq | * | 6 396 | | E 6 31 | N 44 20 |
| FR9301530 | Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes | * | 8 275 | | E 6 26 | N 44 7 |
| FR9301533 | L'Asse | * | 21 890 | | E 6 22 | N 43 56 |
| FR9301535 | Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches | * | 13 225 | | E 6 16 | N 44 16 |
| FR9301546 | Lac Saint-Léger | * | 5,27 | | E 6 20 | N 44 25 |
| FR9301547 | Grand Coyer | * | 6 246 | | E 6 42 | N 44 5 |
| FR9301549 | Entraunes | * | 19 796 | | E 6 47 | N 44 8 |
| FR9301550 | Sites à chauves souris de la Haute Tinée | * | 1 738 | | E 6 55 | N 44 15 |
| FR9301552 | Adret de Pra Gaze | | 99,82 | | E 6 51 | N 44 16 |
| FR9301554 | Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis | * | 3 428 | | E 6 48 | N 44 1 |
| FR9301556 | Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian | * | 14 839 | | E 7 3 | N 44 3 |
| FR9301559 | Le Mercantour | * | 68 073 | | E 7 10 | N 44 8 |
| FR9301560 | Mont Chajol | * | 1 426 | | E 7 32 | N 44 7 |
| FR9301561 | Marguareis – Ubac de Tende à Saorge | * | 6 314 | | E 7 41 | N 44 4 |
| FR9301562 | Sites à Spéléomanthes de Roquebilière | * | 415 | | E 7 18 | N 44 1 |
| FR9301566 | Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya | * | 2 475 | | E 7 31 | N 43 55 |
| FR9302002 | Montagne de Seymuit – Crête de la Scie | | 1 404 | | E 6 14 | N 44 25 |
| FR9302005 | La Bendola | * | 1 058 | | E 7 34 | N 43 58 |
| IT1110006 | Orsiera – Rocciavré | | 10 965 | | E 7 8 | N 45 3 |
| IT1110007 | Laghi di Avigliana | * | 420 | | E 7 23 | N 45 4 |
| IT1110008 | Madonna della Neve sul Monte Lera | | 62 | | E 7 28 | N 45 10 |
| IT1110010 | Gran Bosco di Salbertrand. | * | 3 712 | | E 6 55 | N 45 3 |
| IT1110013 | Monti Pelati e Torre Cives | | 145 | | E 7 44 | N 45 24 |
| IT1110021 | Laghi di Ivrea | * | 1 598 | | E 7 53 | N 45 29 |
| IT1110022 | Stagno di Oulx | | 84 | | E 6 49 | N 45 2 |
| IT1110026 | Champlas – Colle Sestriere | * | 1 050 | | E 6 50 | N 44 57 |
| IT1110027 | Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea) | * | 340 | | E 6 57 | N 45 9 |
| IT1110029 | Pian della Mussa (Balme) | * | 3 554 | | E 7 9 | N 45 17 |
| IT1110030 | Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco | * | 1 250 | | E 7 7 | N 45 9 |
| IT1110031 | Valle Thuras | * | 978 | | E 6 51 | N 44 53 |
| IT1110032 | Pra – Barant | | 4 120 | | E 7 3 | N 44 45 |
| IT1110033 | Stazioni di Myricaria germanica | | 132 | | E 7 7 | N 44 48 |
| IT1110038 | Col Basset (Sestriere) | | 271 | | E 6 52 | N 44 58 |
| IT1110039 | Rocciamelone | * | 1 966 | | E 7 5 | N 45 10 |
| IT1110040 | Oasi xerotermica di Oulx – Auberge | * | 1 070 | | E 6 49 | N 45 3 |
| IT1110042 | Oasi xerotermica di Oulx – Amazas | | 339 | | E 6 49 | N 45 1 |
| IT1110043 | Pendici del Monte Chaberton | * | 329 | | E 6 46 | N 44 57 |
| IT1110044 | Bardonecchia – Val Fredda | | 1 686 | | E 6 48 | N 45 5 |
| IT1110045 | Bosco di Pian Prà (Rorà) | * | 93 | | E 7 11 | N 44 47 |
| IT1110048 | Grotta del Pugnetto | | 19 | 1 | E 7 24 | N 45 16 |
| IT1110049 | Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle | | 1 328 | | E 6 39 | N 45 4 |
| IT1110052 | Oasi xerotermica di Puys – Beaulard | * | 468 | | E 6 44 | N 45 2 |
| IT1110053 | Valle della Ripa. (Argentera) | | 327 | | E 6 54 | N 44 53 |
| IT1110055 | Arnodera – Colle Montabone | * | 112 | | E 7 3 | N 45 7 |
| IT1110057 | Serra di Ivrea | | 4 572 | | E 7 56 | N 45 29 |
| IT1110058 | Cima Fourier e Lago Nero | | 640 | | E 6 47 | N 44 54 |
| IT1110080 | Val Troncea | * | 10 130 | | E 6 58 | N 44 58 |
| IT1110081 | Monte Musiné e Laghi di Caselette | * | 1 524 | | E 7 28 | N 45 7 |
| IT1120003 | Monte Fenera | | 3 348 | | E 8 20 | N 45 42 |
| IT1120006 | Val Mastallone | * | 1 882 | | E 8 10 | N 45 55 |
| IT1120028 | Alta Val Sesia | * | 7 545 | | E 7 53 | N 45 53 |
| IT1130002 | Val Sessera | * | 10 787 | | E 8 2 | N 45 41 |
| IT1140003 | Campello Monti | | 548 | | E 8 13 | N 45 56 |
| IT1140004 | Rifugio M.Luisa (Val Formazza) | | 3 146 | | E 8 25 | N 46 26 |
| IT1140006 | Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola | * | 746 | | E 8 16 | N 46 3 |
| IT1140007 | Boleto – M.te Avigno | | 390 | | E 8 21 | N 45 47 |
| IT1140016 | Alpi Veglia e Devero | * | 11 734 | | E 8 13 | N 46 18 |
| IT1160016 | Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa | * | 1,61 | | E 7 17 | N 44 25 |
| IT1160017 | Stazione di Linum narbonense | * | 8,28 | | E 7 16 | N 44 25 |
| IT1160018 | Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale | | 715 | | E 6 54 | N 44 29 |
| IT1160020 | Bosco di Bagnasco | * | 381 | | E 8 4 | N 44 16 |
| IT1160021 | Gruppo del Tenibres | * | 5 338 | | E 7 0 | N 44 18 |
| IT1160023 | Vallone di Orgials – Colle della Lombarda | | 530 | | E 7 8 | N 44 13 |
| IT1160024 | Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac | * | 1 276 | | E 6 54 | N 44 24 |
| IT1160026 | Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos | | 2 940 | | E 7 52 | N 44 15 |
| IT1160028 | Grotta delle Vene | | 6,01 | 4 | E 7 45 | N 44 9 |
| IT1160030 | Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta | | 5,57 | | E 7 0 | N 44 26 |
| IT1160035 | M. | Antoroto |

A

B

C

D

E

BST kodas

BST pavadinimas

*

BST plotas

(ha)

BST ilgis

(km)

Geografinės BST koordinatės

Ilguma

Platuma

AT1203A00

Ötscher – Dürrenstein

*

42 617

E 15 6

N 47 50

AT1211A00

Wienerwald – Thermenregion

*

52 296

E 16 7

N 48 8

AT1212A00

Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax

*

64 066

E 15 59

N 47 53

AT2101000

Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete)

*

29 496

E 12 48

N 47 0

AT2102000

Nationalpark Nockberge (Kernzone)

*

7 744

E 13 45

N 46 53

AT2103000

Hörfeld Moor – Kärntner Anteil

*

88

E 14 31

N 47 0

AT2104000

Sablatnig Moor

*

96

E 14 36

N 46 34

AT2105000

Vellacher Kotschna

*

586

E 14 34

N 46 23

AT2106000

Mussen

*

399

E 12 55

N 46 42

AT2108000

Inneres Pöllatal

*

3 198

E 13 28

N 47 3

AT2109000

Wolayersee und Umgebung

*

1 940

E 12 53

N 46 37

AT2112000

Villacher Alpe (Dobratsch)

*

2 327

E 13 41

N 46 35

AT2114000

Obere Drau

*

977,02

E 13 14

N 46 45

AT2115000

Hochmoor bei St. Lorenzen

*

48

E 13 55

N 46 51

AT2116000

Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal

*

1 199

E 13 30

N 46 36

AT2117000

Turner See

*

59

E 14 34

N 46 35

AT2118000

Gail im Lesachtal

*

55

E 12 56

N 46 40

AT2119000

Gut Walterskirchen

*

32

E 14 11

N 46 37

AT2120000

Schütt – Graschelitzen

*

2 307

E 13 41

N 46 35

AT2121000

Höfleinmoor

*

6

E 14 23

N 46 34

AT2122000

Ratschitschacher Moor

*

23

E 14 42

N 46 38

AT2123000

Möserner Moor

*

12

E 13 15

N 46 42

AT2124000

Untere Lavant

*

56

E 14 53

N 46 42

AT2125000

Reifnitzbach

1,7

E 14 10

N 46 36

AT2126000

Tiebelmündung

*

58

E 14 0

N 46 41

AT2127000

Fronwiesen

*

69

E 14 6

N 46 31

AT2128000

Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee

*

3,7

E 14 40

N 46 37

AT2130000

Lendspitz-Maiernigg

*

77,43

E 14 15

N 46 36

AT2204000

Steirisches Dachsteinplateau

*

7 451,17

E 13 48

N 47 30

AT2205000

Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang

*

1 619,14

E 14 24

N 47 34

AT2206000

Ödensee

*

198,29

E 13 49

N 47 33

AT2207000

NSG Hörfeld

*

47,49

E 14 30

N 47 1

AT2209001

Steilhangmoor im Untertal

*

14,24

E 13 42

N 47 21

AT2209002

Patzenkar

*

130,48

E 13 39

N 47 19

AT2209003

Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern

*

6 498,91

E 13 59

N 47 15

AT2209004

Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen

*

14 046,15

E 14 40

N 47 20

AT2210000

Ennstaler Alpen/Gesäuse

*

14 529,94

E 14 36

N 47 33

AT2212000

NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche

*

401

E 14 10

N 47 33

AT2215000

Teile der Eisenerzer Alpen

*

4 391,29

E 14 54

N 47 29

AT2216000

Kirchkogel bei Pernegg

40,43

E 15 19

N 47 20

AT2217000

Peggauer Wand

40,91

E 15 21

N 47 12

AT2219000

Teile des steirischen Nockgebietes

*

2 080,53

E 13 49

N 46 56

AT2221000

Gamperlacke

*

86,3

E 14 16

N 47 33

AT2223000

Pölshof bei Pöls

*

7,86

E 14 36

N 47 13

AT2224000

Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm

*

12,93

E 13 53

N 47 36

AT2226001

Dürnberger Moor

*

37,76

E 14 21

N 47 5

AT2226002

Furtner Teich

32,03

E 14 23

N 47 5

AT2227000

Schluchtwald der Gulling

*

149,83

E 14 11

N 47 29

AT2228000

Ramsauer Torf

*

2,3

E 13 40

N 47 24

AT2233000

Raabklamm

*

554,93

E 15 32

N 47 14

AT2236000

Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen

*

1 309,19

E 14 50

N 47 14

AT2238000

Gersdorfer Altarm

*

8,41

E 13 57

N 47 27

AT2240000

Ennsaltarme bei Niederstuttern

*

69,66

E 14 4

N 47 30

AT2243000

Totes Gebirge mit Altausseer See

*

24 201,69

E 14 7

N 47 36

AT2244000

Flaumeichenwälder im Grazer Bergland

*

4,55

E 15 22

N 47 6

AT3101000

Dachstein

*

14 627

E 13 40

N 47 30

AT3104000

Radinger Moorwiesen

*

3

E 14 18

N 47 44

AT3111000

Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt

*

21 454

E 14 22

N 47 46

AT3116000

Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa

*

103

E 14 26

N 47 57

AT3117000

Mond- und Attersee

6 135

E 13 29

N 47 47

AT3203010

Winklmoos

*

78,08

E 12 35

N 47 39

AT3204002

Sieben-Möser/Gerlosplatte

*

168,57

E 12 8

N 47 14

AT3205021

Obertauern-Hundsfeldmoor

*

99,84

E 13 33

N 47 15

AT3206007

Bluntautal

*

433,8

E 13 7

N 47 34

AT3207020

Seetaler See

*

214,54

E 13 56

N 47 9

AT3208118

Schwarzbergklamm

*

14,07

E 12 37

N 47 37

AT3210001

Hohe Tauern, Salzburg

*

80 514

E 12 44

N 47 8

AT3211012

Kalkhochalpen, Salzburg

*

23 710

E 13 5

N 47 30

AT3212111

Tauglgries

*

31,9

E 13 8

N 47 39

AT3213003

Gerzkopf

*

90,83

E 13 25

N 47 27

AT3214000

Rotmoos-Käfertal

*

168,74

E 12 47

N 47 7

AT3222000

Moore am Überling

*

38,41

E 13 54

N 47 10

AT3224000

Entrische Kirche

2

E 13 5

N 47 16

AT3226000

Zinkenbach-Karlgraben

*

100,41

E 13 21

N 47 40

AT3227000

Untersberg-Vorland

*

193,23

E 12 56

N 47 45

AT3301000

Hohe Tauern, Tirol

*

61 000

E 12 28

N 47 2

AT3302000

Vilsalpsee

*

1 831

E 10 30

N 47 27

AT3303000

Valsertal

*

3 519,4

E 11 36

N 47 2

AT3304000

Karwendel

*

73 000

E 11 29

N 47 24

AT3305000

Ötztaler Alpen

*

39 470

E 11 1

N 46 50

AT3306000

Afrigal

*

71,6

E 10 48

N 47 21

AT3307000

Egelsee

*

3,07

E 12 10

47 36

AT3308000

Schwemm

*

65,68

E 12 17

N 47 39

AT3309000

Lechtal

*

4 138

E 10 32

N 47 20

AT3310000

Arzler Pitzeklamm

*

31,2

E 10 46

N 47 12

AT3311000

Engelswand

39,8

E 10 55

N 47 9

AT3313000

Fliesser Sonnenhänge

88,84

E 10 37

N 47 7

AT3401000

Naturschutzgebiet Rohrach

*

48,19

E 9 48

N 47 35

AT3402000

Rheindelta

*

2 065,65

E 9 38

N 47 30

AT3403000

Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach

*

118,29

E 9 42

N 47 30

AT3405000

Bregenzerachschlucht

*

434,02

E 9 48

N 47 29

AT3406000

Witmoos

*

18,19

E 9 50

N 47 30

AT3407000

Fohramoos

*

54,29

E 9 48

N 47 25

AT3408000

Bangs – Matschels

*

447,42

E 9 32

N 47 16

AT3409000

Ludescherberg

*

377,35

E 9 48

N 47 12

AT3410000

Gadental

*

1 543,77

E 9 59

N 47 13

AT3413000

Wiegensee

*

64,74

E 10 5

N 46 58

AT3414000

Leiblach

*

7,62

E 9 44

N 47 33

AT3415000

Alpenmannstreu Gamperdonatal

*

37,61

E 9 39

N 47 5

AT3416000

Spirkenwälder Saminatal

*

477,57

E 9 36

N 47 9

AT3417000

Spirkenwälder Brandnertal

104,74

E 9 45

N 47 7

AT3418000

Spirkenwald Oberer Tritt

*

11,87

E 9 42

N 47 8

AT3419000

Spirkenwälder Innergamp

*

43,87

E 9 38

N 47 9

AT3420000

Unter-Überlutt

22,85

E 9 58

N 47 15

AT3421000

Gsieg – Obere Mähder

73,13

E 9 41

N 47 23

AT3422000

Schuttfluren Tafamunt

68,43

E 10 4

N 46 58

DE8236371

Flyschberge bei Bad Wiessee

*

954,58

0

E 11 40

N 47 42

DE8238301

Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg

*

64

0

E 12 4

N 47 43

DE8239371

Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal

*

1 826,39

0

E 12 15

N 47 44

DE8239372

Geigelstein und Achentaldurchbruch

*

3 207,18

0

E 12 20

N 47 42

DE8240371

Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen

*

151,09

0

E 12 26

N 47 44

DE8241371

Extensivwiesen um Ruhpolding

103,12

0

E 12 37

N 47 45

DE8241372

Östliche Chiemgauer Alpen

*

12 922,66

0

E 12 40

N 47 42

DE8325301

Lindenberger Moos

*

106

0

E 9 52

N 47 36

DE8332303

Bergsturzgebiet „Im Gsott“

*

118

0

E 11 5

N 47 38

DE8332304

Ammertaler Wiesmahdhänge

*

440

0

E 11 3

N 47 36

DE8332371

Moore im oberen Ammertal

*

629,53

0

E 11 2

N 47 36

DE8333371

Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil

*

132,37

0

E 11 17

N 47 39

DE8334302

Probstalm und Probstenwand

*

88

0

E 11 29

N 47 39

DE8334372

Kammmolchlebensraum bei Kochel

31,19

0

E 11 23

N 47 39

DE8334373

Kesselberggebiet

*

647,95

0

E 11 20

N 47 37

DE8336371

Mangfallgebirge

*

14 871,3

0

E 11 51

N 47 37

DE8342301

Nationalpark Berchtesgaden

*

21 364

0

E 12 55

N 47 33

DE8342302

NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos

*

803

0

E 12 46

N 47 39

DE8343303

Untersberg

*

3 514

0

E 12 59

N 47 41

DE8343371

Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden

*

30,71

0

E 12 57

N 47 37

DE8343372

Extensivwiesen in der Ramsau

42,69

0

E 12 56

N 47 36

DE8424302

Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’

*

174

0

E 9 48

N 47 35

DE8426301

Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach

*

712

0

E 10 3

N 47 31

DE8426302

Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg

*

1 993

0

E 10 6

N 47 30

DE8427301

Grünten

*

146

0

E 10 19

N 47 32

DE8429303

Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach

*

624

0

E 10 31

N 47 33

DE8429304

Aggenstein

*

130

0

E 10 33

N 47 32

DE8430303

Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal

*

987

0

E 10 42

N 47 33

DE8431371

Ammergebirge

*

27 581,8

0

E 10 56

N 47 32

DE8432301

Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe

*

692

0

E 11 9

N 47 34

DE8432302

Auerberg, Mühlberg

*

293

0

E 11 9

N 47 34

DE8433301

Karwendel mit Isar

*

19 590

0

E 11 20

N 47 29

DE8433371

Estergebirge

*

6 076,87

0

E 11 12

N 47 32

DE8434372

Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck

*

1 453,79

0

E 11 30

N 47 36

DE8525301

Häderichmoore

*

89

0

E 9 59

N 47 29

DE8526301

Wildflusssystem Bolgenach

*

164

0

E 10 8

N 47 26

DE8526302

Piesenkopfmoore

*

779

0

E 10 8

N 47 25

DE8527301

Hörnergruppe

*

1 183

0

E 10 10

N 47 27

DE8527371

Schönberger Ach

*

29,56

0

E 10 12

N 47 26

DE8528301

Allgäuer Hochalpen

*

21 227

0

E 10 19

N 47 23

DE8532371

Wettersteingebirge

*

4 256,91

0

E 11 5

N 47 25

DE8533301

Mittenwalder Buckelwiesen

*

1 927

0

E 11 14

N 47 27

DE8626301

Hoher Ifen

*

2 451

0

E 10 8

N 47 22

DE8627301

Engenkopfmoor

*

94

0

E 10 12

N 47 23

DE8627302

Schlappolt

*

195

0

E 10 13

N 47 21

ES0000016

Ordesa y Monte Perdido

*

15 608

W 0 1

N 42 38

ES0000018

Prepirineu Central català

*

47 083

E 1 43

N 42 16

ES0000022

Aigüestortes

*

45 890

E 0 56

N 42 34

ES0000123

Larra-Aztaparreta

*

3 946,38

W 0 46

N 42 56

ES0000126

Roncesvalles-Selva de Irati

*

17 039

W 1 7

N 42 58

ES0000149

Posets – Maladeta

*

33 267

E 0 31

N 42 38

ES2200009

Larrondo-Lakartxela

*

2 151

W 0 53

N 42 56

ES2200012

Río Salazar

*

508,35

W 1 10

N 42 42

ES2200019

Monte Alduide

*

9 028,60

W 1 27

N 43 1

ES2200025

Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro

*

1 096

W 1 19

N 42 42

ES2200027

Ríos Eska y Biniés

*

385

W 0 58

N 42 44

ES2410001

Los Valles – Sur

*

14 655

W 0 46

N 42 44

ES2410002

Pico y Turberas del Anayet

409

W 0 26

N 42 47

ES2410003

Los Valles

*

27 058

W 0 40

N 42 48

ES2410005

Guara Norte

*

12 763

W 0 13

N 42 17

ES2410006

Bujaruelo – Garganta de Los Navarros

*

9 775

W 0 8

N 42 42

ES2410008

Garganta de Obarra

*

736

E 0 37

N 42 24

ES2410009

Congosto de Ventamillo

*

247

E 0 27

N 42 29

ES2410010

Monte Pacino

*

510

W 0 21

N 42 45

ES2410011

Cabecera del Río Aguas Limpias

*

3 037

W 0 17

N 42 49

ES2410013

Macizo de Cotiella

*

8 275

E 0 19

N 42 31

ES2410014

Garcipollera – Selva de Villanúa

*

3 899

W 0 28

N 42 38

ES2410019

Río Cinca (Valle de Pineta)

*

118

E 0 7

N 42 39

ES2410021

Curso Alto del Río Aragón

146

W 0 32

N 42 39

ES2410022

Cuevas de Villanúa

0,12

W 0 31

N 42 41

ES2410023

Collarada y Canal de Ip

*

6 001

W 0 29

N 42 43

ES2410024

Telera – Acumuer

*

5 555

W 0 19

N 42 38

ES2410025

Sierra y Cañones de Guara

*

34 663

W 0 10

N 42 15

ES2410027

Río Aurín

*

91

W 0 25

N 40 38

ES2410029

Tendeñera

*

12 813

W 0 12

N 42 39

ES2410031

Foz Escarrilla – Cucuraza

*

1 610

W 0 18

N 42 44

ES2410040

Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos

*

3 001

W 0 11

N 42 46

ES2410044

Puerto de Otal – Cotefablo

*

1 964

W 0 12

N 42 36

ES2410045

Sobrepuerto

*

3 469

W 0 14

N 42 34

ES2410046

Río Ésera

*

1 759

E 0 28

N 42 34

ES2410048

Río Ara

*

2 019,06

W 0 6

N 42 37

ES2410049

Río Isábena

*

1 993

E 0 34

N 42 19

ES2410050

Cuenca del Río Yesa

*

5 601

E 0 2

N 42 31

ES2410051

Cuenca del Río Airés

*

3 743

E 0 6

N 42 34

ES2410052

Alto Valle del Cinca

*

14 655

E 0 11

N 42 40

ES2410053

Chistau

*

9 767

E 0 18

N 42 35

ES2410054

Sierra Ferrera

*

8 023

E 0 16

N 42 28

ES2410055

Sierra de Arro

*

1 460

E 0 13

N 42 25

ES2410056

Sierra de Chía – Congosto de Seira

*

8 666

E 0 24

N 42 30

ES2410059

El Turbón

*

2 822

E 0 30

N 42 25

ES2410150

Cueva de Los Moros

0,25

W 0 31

N 42 41

ES2410154

Turberas del Macizo de Los Infiernos

50,27

W 0 16

N 42 46

ES2410155

Turberas de Acumuer

13,3

W 0 25

N 42 42

ES5120002

Capçaleres del Ter i del Fresser

*

10 267

E 2 12

N 42 23

ES5120003

Serra Cavallera

*

3 438

E 2 14

N 42 17

ES5120019

Riu Ter

*

360

E 2 18

N 42 14

ES5130003

Alt Pallars

*

43 314

E 1 21

N 42 39

ES5130004

Baish Aran

*

8 294

E 0 44

N 42 48

ES5130005

Era Artiga de Lin – Eth Portilhon

*

4 824

E 0 42

N 42 41

ES5130006

Estanho de Vielha

29

E 0 48

N 42 42

ES5130007

Riberes de l'Alt Segre

*

225

E 1 51

N 42 24

ES5130010

Serra de Boumort

*

7 255

E 1 7

N 42 15

ES5130011

Riu de la Llosa

*

84

E 1 42

N 42 24

ES5130012

Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs

5 117

E 0 50

N 42 20

ES5130019

Estany de Montcortès

45

E 0 59

N 42 19

ES5130022

La Torrassa

*

60

E 1 8

N 42 36

ES5130023

Beneïdor

*

416

E 1 34

N 42 22

ES5130024

La Faiada de Malpàs i Cambatiri

1 280

E 0 45

N 42 22

FI1300101

Pallas-Ounastunturi

*

59 426

E 23 56

N 68 8

FI1300102

Malla

*

3 089

E 20 40

N 69 3

FI1300103

Pöyrisjärven erämaa

*

146 834

E 24 9

N 68 36

FI1300105

Käsivarren erämaa

*

264 892

E 21 44

N 68 55

FI1300107

Jietanasvuoma

*

1 511

E 22 34

N 68 27

FI1300108

Iiton palsasuot

*

66

E 21 25

N 68 43

FI1300111

Sotkavuoma

*

2 602

E 23 16

N 68 20

FI1300112

Saanan luonnonsuojelualue

*

240

E 20 50

N 69 2

FI1300118

Tarvantovaara

*

66 403

E 22 51

N 68 35

FI1300201

Lemmenjoen kansallispuisto

*

285 990

E 25 36

N 68 35

FI1300202

Muotkatunturin erämaa

*

158 208

E 26 17

N 69 8

FI1300204

Vätsärin erämaa

*

157 368

E 28 34

N 69 13

FI1300207

Pieran Marin jänkä

*

2 643

E 27 10

N 69 24

FI1300601

Puljun erämaa

*

56 351

E 24 43

N 68 20

FI1302001

Kevo

*

71 406

E 26 41

N 69 34

FI1302002

Kaldoaivin erämaa

*

351 633

E 27 52

N 69 39

FI1302003

Paistunturin erämaa

*

159 770

E 26 13

N 69 37

FI1302004

Pulmankijärvi

1 623

E 27 59

N 69 57

FI1302008

Vetsijoen suistolehto

14

E 27 18

N 69 57

FI1302009

Kirkkotupien niitty

*

1,1

E 27 0

N 69 51

FI1302010

Luomusjoen kuolpuna

2

E 26 8

N 69 23

FI1302011

Välimaan kenttä

*

2

E 27 29

N 70 1

FI1302012

Pappilan niitty

*

3,2

E 27 0

N 69 51

FI1302013

Mieraslompolon kenttä

*

2,2

E 27 12

N 69 35

FR7200742

Massif du Moulle de Jaout

*

16 600

W 0 24

N 43 2

FR7200743

Massif du Ger et du Lurien

*

14 150

W 0 21

N 42 49

FR7200744

Massif de Sesques et de l'Ossau

*

25 650

W 0 30

N 42 54

FR7200745

Massif du Montagnon

*

8 871

W 0 31

N 43 1

FR7200746

Massif de l'Anie et d'Espelunguere

*

14 461

W 0 38

N 42 53

FR7200747

Massif du Layens

*

5 750

W 0 38

N 43 3

FR7200749

Montagnes du Baretous

*

14 600

W 0 46

N 43 2

FR7200750

Montagnes de la Haute Soule

*

14 750

W 0 53

N 42 59

FR7200751

Montagnes du Pic des Escaliers

*

9 200

W 0 59

N 43 3

FR7200752

Massif des Arbailles

*

13 000

W 1 1

N 43 7

FR7200753

Forêt d'Iraty

*

2 500

W 1 4

N 43 1

FR7200754

Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port

*

13 500

W 1 11

N 43 4

FR7200790

Le Saison (cours d'eau)

*

2 200

W 0 52

N 43 14

FR7200791

Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche

*

2 450

W 0 51

N 43 22

FR7200792

Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau)

*

1 600

W 0 36

N 43 4

FR7200793

Le Gave d'Ossau

*

2 300

W 0 25

N 43 4

FR7300821

Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère

*

6 428

E 0 55

N 42 50

FR7300822

Vallée du Riberot et massif du Mont Valier

*

7 745

E 1 3

N 42 48

FR7300825

Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze

*

2 218

E 1 24

N 42 47

FR7300827

Vallée de l'Aston

*

15 030

E 1 39

N 42 41

FR7300829

Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno

*

2 484

E 1 39

N 42 49

FR7300831

Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège

*

10 279

E 2 2

N 42 40

FR7300838

Grotte de Montseron

1

E 1 19

N 43 1

FR7300839

Grotte du Ker de Massat

1

E 1 19

N 42 53

FR7300841

Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat

*

1 633

E 1 20

N 43 4

FR7300842

Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm

*

2 216

E 1 39

N 42 56

FR7300880

Haute vallée d'Oô

*

3 407

E 0 30

N 42 43

FR7300881

Haute vallée de la Pique

*

8 251

E 0 35

N 42 43

FR7300883

Haute vallée de la Garonne

*

11 134

E 0 46

N 42 52

FR7300884

Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié

*

7 680

E 0 43

N 42 57

FR7300920

Granquet-Pibeste et Soum d'Ech

*

7 200

0

W 0 9

N 43 3

FR7300921

Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos)

*

2 924

W 0 16

N 42 55

FR7300922

Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets)

*

357

W 0 9

N 43 5

FR7300923

Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros

*

3 711

W 0 8

N 42 55

FR7300924

Péguère, Barbat, Cambalès

*

4 651

W 0 10

N 42 51

FR7300925

Gaube, Vignemale

*

7 395

W 0 8

N 42 48

FR7300926

Ossoue, Aspé, Cestrède

*

5 226

W 0 3

N 42 45

FR7300927

Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude

*

9 479

E 0 3

N 42 43

FR7300928

Pic Long Campbielh

*

8 174

E 0 7

N 42 47

FR7300929

Néouvielle

*

6 191

E 0 9

N 42 51

FR7300930

Barèges, Ayre, Piquette

*

1 635

0

E 0 6

N 42 52

FR7300931

Lac Bleu Léviste

*

7 377

E 0 2

N 42 55

FR7300932

Liset de Hount Blanque

*

4 059

E 0 10

N 42 57

FR7300933

Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas

*

300

E 0 15

N 43 0

FR7300934

Rioumajou et Moudang

*

9 522

E 0 17

N 42 44

FR7300935

Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits

*

5 439

E 0 25

N 42 43

FR7301822

Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste

*

9 602

E 1 49

N 43 5

FR8201680

Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus

*

2 777

E 5 47

N 44 40

FR8201681

Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental

*

329

E 5 10

N 44 49

FR8201682

Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors

*

2 284

E 5 17

N 44 52

FR8201692

Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie

*

1 235

E 5 20

N 44 59

FR8201696

Tuffières du Vercors

*

71

E 5 35

N 44 50

FR8201698

Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête

*

5 547

E 6 44

N 45 46

FR8201699

Aiguilles Rouges

*

9 065

E 6 51

N 45 58

FR8201700

Haut Giffre

*

12 442

E 6 49

N 46 2

FR8201701

Les Aravis

*

8 907

E 6 33

N 45 58

FR8201702

Plateau de Beauregard

*

87

E 6 23

N 45 52

FR8201703

Massif de la Tournette

*

4 658

E 6 16

N 45 50

FR8201704

Les Frettes – Massif des Glières

*

4 793

E 6 20

N 45 59

FR8201705

Massif du Bargy

*

2 891

E 6 28

N 46 0

FR8201706

Roc d'Enfer

*

4 054

E 6 35

N 46 11

FR8201708

Mont de Grange

1 261

E 6 48

N 46 15

FR8201709

Cornettes de Bise

*

1 551

E 6 47

N 46 19

FR8201710

Massif des Voirons

978

E 6 21

N 46 12

FR8201712

Le Salève

*

1 599

E 6 11

N 46 9

FR8201715

Vallée de l'Arve

*

72

E 6 20

N 46 6

FR8201719

Delta de la Dranse

*

53

E 6 30

N 46 23

FR8201720

Cluse du Lac d'Annecy

*

282

E 6 13

N 45 47

FR8201722

Zones humides du Bas Chablais

*

248

E 6 26

N 46 20

FR8201723

Plateau Gavot

*

165

E 6 39

N 46 22

FR8201724

Marais de Chilly et de Marival

24

E 6 17

N 46 17

FR8201732

Tourbières des lacs Luitel et Praver

*

17

E 5 51

N 45 5

FR8201733

Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon

2 686

E 5 54

N 45 8

FR8201735

Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer

*

2 858

E 5 55

N 45 3

FR8201736

Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis

*

2 446

E 6 13

N 45 4

FR8201738

Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans

*

3 372

E 6 2

N 45 3

FR8201740

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants

*

4 431

E 5 53

N 45 23

FR8201741

Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort

*

2 070

E 5 45

N 45 19

FR8201743

Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne

*

3 533

E 5 23

N 45 4

FR8201744

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors

*

18 960

E 5 30

N 44 52

FR8201745

Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin

*

960

E 5 36

N 45 11

FR8201747

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise

*

3 750

E 5 53

N 44 46

FR8201751

Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins

*

16 676

E 6 3

N 44 55

FR8201753

Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon

*

4 775

E 5 58

N 44 58

FR8201770

Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard

*

3 156

E 5 45

N 45 36

FR8201772

Réseau de zones humides dans l'Albanais

*

401

E 5 57

N 45 46

FR8201773

Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère

*

822

E 6 13

N 45 34

FR8201774

Tourbière des Creusates

*

12

E 6 1

N 45 41

FR8201775

Rebord méridional du Massif des Bauges

*

1 170

E 6 1

N 45 31

FR8201776

Tourbière et lac des Saisies

*

288

E 6 31

N 45 46

FR8201777

Les Adrets de Tarentaise

467

E 6 44

N 45 36

FR8201778

Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor

*

4 806

E 6 34

N 45 7

FR8201779

Formations forestières et herbacées des Alpes internes

1 562

E 6 52

N 45 17

FR8201780

Réseau de vallons d'altitude à Caricion

*

9 516

E 7 0

N 45 29

FR8201781

Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières

*

508

E 6 17

N 45 29

FR8201782

Perron des Encombres

*

2 034

E 6 25

N 45 16

FR8201783

Massif de la Vanoise

*

54 030

E 6 52

N 45 23

FR8202002

Partie orientale du Massif des Bauges

*

14 513

E 6 13

N 45 40

FR8202003

Massif de la Lauzière

*

9 543

E 6 22

N 45 28

FR8202004

Mont Colombier

*

2 182

E 6 7

N 45 38

FR9101468

Bassin du Rebenty

*

8 587

E 1 59

N 42 46

FR9101470

Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette

*

8 731

0

E 2 11

N 42 46

FR9101471

Capcir, Carlit et Campcardos

*

39 781

E 1 55

N 42 34

FR9101472

Massif du Puigmal

*

8 805

E 2 7

N 42 26

FR9101473

Massif de Madres-Coronat

*

26 614

0

E 2 14

N 42 37

FR9101475

Massif du Canigou

*

11 640

E 2 21

N 42 28

FR9101476

Conque de la Preste

*

8 436

E 2 25

N 42 25

FR9102010

Sites à chiroptères des Pyrénées orientales

2 330

E 2 17

N 42 30

FR9301497

Plateau d'Emparis – Goleon

*

7 476

E 6 17

N 45 5

FR9301498

Combeynot – Lautaret – Ecrins

*

9 944

E 6 25

N 44 59

FR9301499

Clarée

*

25 732

E 6 37

N 45 1

FR9301502

Steppique Durancien et Queyrassin

*

19 698

E 6 37

N 44 40

FR9301503

Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette

*

26 701

E 6 40

N 44 47

FR9301504

Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre

*

18 733

E 7 0

N 44 42

FR9301505

Vallon des Bans – Vallée du Fournel

*

8 841

E 6 23

N 44 46

FR9301506

Valgaudemar

*

9 974

E 6 11

N 44 46

FR9301509

Piolit – Pic de Chabrières

1 599

E 6 17

N 44 35

FR9301511

Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur

*

35 604

E 5 54

N 44 36

FR9301519

Le Buech

*

2 431

E 5 50

N 44 17

FR9301523

Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse

*

2 522

E 6 25

N 44 29

FR9301524

Haute Ubaye – Massif du Chambeyron

*

14 105

E 6 51

N 44 34

FR9301525

Coste Plane – Champerous

*

1 511

E 6 26

N 44 27

FR9301526

La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye

*

5 072

E 6 46

N 44 21

FR9301529

Dormillouse – Lavercq

*

6 396

E 6 31

N 44 20

FR9301530

Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes

*

8 275

E 6 26

N 44 7

FR9301533

L'Asse

*

21 890

E 6 22

N 43 56

FR9301535

Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches

*

13 225

E 6 16

N 44 16

FR9301546

Lac Saint-Léger

*

5,27

E 6 20

N 44 25

FR9301547

Grand Coyer

*

6 246

E 6 42

N 44 5

FR9301549

Entraunes

*

19 796

E 6 47

N 44 8

FR9301550

Sites à chauves souris de la Haute Tinée

*

1 738

E 6 55

N 44 15

FR9301552

Adret de Pra Gaze

99,82

E 6 51

N 44 16

FR9301554

Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis

*

3 428

E 6 48

N 44 1

FR9301556

Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian

*

14 839

E 7 3

N 44 3

FR9301559

Le Mercantour

*

68 073

E 7 10

N 44 8

FR9301560

Mont Chajol

*

1 426

E 7 32

N 44 7

FR9301561

Marguareis – Ubac de Tende à Saorge

*

6 314

E 7 41

N 44 4

FR9301562

Sites à Spéléomanthes de Roquebilière

*

415

E 7 18

N 44 1

FR9301566

Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya

*

2 475

E 7 31

N 43 55

FR9302002

Montagne de Seymuit – Crête de la Scie

1 404

E 6 14

N 44 25

FR9302005

La Bendola

*

1 058

E 7 34

N 43 58

IT1110006

Orsiera – Rocciavré

10 965

E 7 8

N 45 3

IT1110007

Laghi di Avigliana

*

420

E 7 23

N 45 4

IT1110008

Madonna della Neve sul Monte Lera

62

E 7 28

N 45 10

IT1110010

Gran Bosco di Salbertrand.

*

3 712

E 6 55

N 45 3

IT1110013

Monti Pelati e Torre Cives

145

E 7 44

N 45 24

IT1110021

Laghi di Ivrea

*

1 598

E 7 53

N 45 29

IT1110022

Stagno di Oulx

84

E 6 49

N 45 2

IT1110026

Champlas – Colle Sestriere

*

1 050

E 6 50

N 44 57

IT1110027

Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea)

*

340

E 6 57

N 45 9

IT1110029

Pian della Mussa (Balme)

*

3 554

E 7 9

N 45 17

IT1110030

Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco

*

1 250

E 7 7

N 45 9

IT1110031

Valle Thuras

*

978

E 6 51

N 44 53

IT1110032

Pra – Barant

4 120

E 7 3

N 44 45

IT1110033

Stazioni di Myricaria germanica

132

E 7 7

N 44 48

IT1110038

Col Basset (Sestriere)

271

E 6 52

N 44 58

IT1110039

Rocciamelone

*

1 966

E 7 5

N 45 10

IT1110040

Oasi xerotermica di Oulx – Auberge

*

1 070

E 6 49

N 45 3

IT1110042

Oasi xerotermica di Oulx – Amazas

339

E 6 49

N 45 1

IT1110043

Pendici del Monte Chaberton

*

329

E 6 46

N 44 57

IT1110044

Bardonecchia – Val Fredda

1 686

E 6 48

N 45 5

IT1110045

Bosco di Pian Prà (Rorà)

*

93

E 7 11

N 44 47

IT1110048

Grotta del Pugnetto

19

1

E 7 24

N 45 16

IT1110049

Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle

1 328

E 6 39

N 45 4

IT1110052

Oasi xerotermica di Puys – Beaulard

*

468

E 6 44

N 45 2

IT1110053

Valle della Ripa. (Argentera)

327

E 6 54

N 44 53

IT1110055

Arnodera – Colle Montabone

*

112

E 7 3

N 45 7

IT1110057

Serra di Ivrea

4 572

E 7 56

N 45 29

IT1110058

Cima Fourier e Lago Nero

640

E 6 47

N 44 54

IT1110080

Val Troncea

*

10 130

E 6 58

N 44 58

IT1110081

Monte Musiné e Laghi di Caselette

*

1 524

E 7 28

N 45 7

IT1120003

Monte Fenera

3 348

E 8 20

N 45 42

IT1120006

Val Mastallone

*

1 882

E 8 10

N 45 55

IT1120028

Alta Val Sesia

*

7 545

E 7 53

N 45 53

IT1130002

Val Sessera

*

10 787

E 8 2

N 45 41

IT1140003

Campello Monti

548

E 8 13

N 45 56

IT1140004

Rifugio M.Luisa (Val Formazza)

3 146

E 8 25

N 46 26

IT1140006

Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola

*

746

E 8 16

N 46 3

IT1140007

Boleto – M.te Avigno

390

E 8 21

N 45 47

IT1140016

Alpi Veglia e Devero

*

11 734

E 8 13

N 46 18

IT1160016

Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa

*

1,61

E 7 17

N 44 25

IT1160017

Stazione di Linum narbonense

*

8,28

E 7 16

N 44 25

IT1160018

Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale

715

E 6 54

N 44 29

IT1160020

Bosco di Bagnasco

*

381

E 8 4

N 44 16

IT1160021

Gruppo del Tenibres

*

5 338

E 7 0

N 44 18

IT1160023

Vallone di Orgials – Colle della Lombarda

530

E 7 8

N 44 13

IT1160024

Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac

*

1 276

E 6 54

N 44 24

IT1160026

Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos

2 940

E 7 52

N 44 15

IT1160028

Grotta delle Vene

6,01

4

E 7 45

N 44 9

IT1160030

Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta

5,57

E 7 0

N 44 26

IT1160035

M.

Antoroto

863

E 7 55

N 44 11

IT1160037

Grotta di Rio Martino

0,3

2

E 7 8

N 44 41

IT1160040

Stazioni di Euphorbia valliniana

207

E 7 10

N 44 31

IT1160056

Alpi Marittime

*

32 959

E 7 21

N 44 11

IT1160057

Alte Valli Pesio e Tanaro

*

9 340

E 7 42

N 44 9

IT1160058

Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè

*

7 230

E 7 6

N 44 38

IT1201000

Parco Nazionale del Gran Paradiso

*

71 124

E 7 18

N 45 31

IT1201010

Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes

*

1 593

E 7 4

N 45 30

IT1202000

Parco del Mont Avic

*

5 750

E 7 34

N 45 38

IT1203010

Zona Umida di Morgex

*

30

E 7 3

N 45 44

IT1203020

Lago di Lolair

*

28

E 7 8

N 45 41

IT1203030

Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua

*

19

E 7 17

N 45 43

IT1203040

Stagno di Loson

*

4,55

E 7 33

N 45 46

IT1203050

Lago di Villa

*

27

E 7 41

N 45 41

IT1203060

Stagno di Holay

3,01

E 7 48

N 45 35

IT1203070

Mont Mars

*

380

E 7 55

N 45 38

IT1204010

Ambienti Glaciali del Monte Bianco

*

12 557

E 6 51

N 45 50

IT1204032

Talweg della Val Ferret

*

120

E 7 1

N 45 51

IT1204220

Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa

*

8 645

E 7 47

N 45 54

IT1205000

Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin

*

356

E 6 57

N 45 40

IT1205010

Ambienti d'alta quota della Valgrisenche

*

336

E 7 0

N 45 32

IT1205020

Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo

*

750

E 7 8

N 45 52

IT1205030

Pont d'Ael

*

183

E 7 13

N 45 40

IT1205034

Castello e miniere abbandonate di Aymavilles

1,59

E 7 15

N 45 42

IT1205050

Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon

*

49

E 7 14

N 45 43

IT1205061

Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne

36

E 7 18

N 45 40

IT1205064

Vallone del Grauson

*

489

E 7 23

N 45 38

IT1205065

Vallone dell'Urtier

*

1 506

E 7 26

N 45 36

IT1205070

Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel

*

35

E 7 25

N 45 44

IT1205081

Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan

*

453

E 7 32

N 45 51

IT1205082

Stagno di Lo Ditor

*

22

E 7 33

N 45 50

IT1205090

Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly

*

97

E 7 34

N 45 45

IT1205100

Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna

*

1 103

E 7 36

N 45 35

IT1205110

Stazione di Peonia Officinalis

33

E 7 47

N 45 37

IT1313712

Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia

*

4 486

E 7 47

N 44 6

IT1314609

Monte Monega – Monte Prearba

*

3 670

E 7 48

N 44 1

IT1314610

Monte Saccarello – Monte Fronté

*

3 927

E 7 44

N 44 3

IT1314611

Monte Gerbonte

*

2 261

E 7 41

N 44 0

IT1315421

Monte Toraggio – Monte Pietravecchia

*

2 648

E 7 40

N 43 58

IT1322122

Croce della Tia – Rio Barchei

*

660

E 8 8

N 44 19

IT1322216

Ronco di Maglio

*

1 449

E 8 14

N 44 18

IT1322217

Bric Tana – Bric Mongarda

*

168

E 8 12

N 44 21

IT1322223

Cave Ferecchi

*

37

E 8 12

N 44 22

IT1323014

Monte Spinarda – Rio Nero

*

943

E 8 5

N 44 12

IT1323021

Bric Zerbi

*

711

E 8 6

N 44 16

IT1323112

Monte Carmo – Monte Settepani

*

7 575

E 8 11

N 44 13

IT1323115

Lago di Osiglia

*

409

E 8 11

N 44 18

IT1323920

Monte Galero

*

3 194

E 8 2

N 44 7

IT2010001

Lago di Ganna

*

106

E 8 49

N 45 53

IT2010002

Monte Legnone e Chiusarella

*

751

E 8 48

N 45 51

IT2010003

Versante Nord del Campo dei Fiori

*

1 312

E 8 45

N 45 52

IT2010004

Grotte del Campo dei Fiori

*

894

E 8 45

N 45 51

IT2010005

Monte Martica

1 057

E 8 48

N 45 53

IT2010016

Val Veddasca

4 919

E 8 47

N 46 3

IT2010018

Monte Sangiano

*

195

E 8 37

N 45 52

IT2010019

Monti della Valcuvia

*

1 629

E 8 42

N 45 55

IT2020001

Lago di Piano

*

207

E 9 9

N 46 2

IT2020009

Valle del Dosso

*

1 652

E 9 14

N 46 12

IT2020010

Lago di Segrino

*

282

E 13 40

N 45 38

IT2030001

Grigna Settentrionale

*

1 617

E 9 22

N 45 57

IT2030002

Grigna Meridionale

*

2 732

E 9 21

N 45 55

IT2030003

Monte Barro

*

649

E 9 22

N 45 50

IT2040001

Val Viera e Cime di Fopel

*

836

E 10 8

N 46 34

IT2040002

Motto di Livigno – Val Saliente

*

1 251

E 10 6

N 46 33

IT2040003

Val Federia

*

1 593

E 10 4

N 46 31

IT2040004

Valle Alpisella

*

1 045

E 10 13

N 46 33

IT2040005

Valle della Forcola

212

E 10 2

N 46 27

IT2040006

La Vallaccia – Pizzo Filone

*

1 982

E 10 10

N 46 29

IT2040007

Passo e Monte di Foscagno

1 081

E 10 12

N 46 29

IT2040008

Cime di Plator e Monte delle Scale

*

1 572

E 10 18

N 46 30

IT2040009

Valle di Fraele

*

1 691

E 10 16

N 46 33

IT2040010

Valle del Braulio – Cresta di Reit

*

3 559

E 10 24

N 46 31

IT2040011

Monte Vago – Val di Campo – Val Nera

*

2 874

E 10 6

N 46 27

IT2040012

Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi

5 962

E 10 13

N 46 25

IT2040013

Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale

3 725

E 10 30

N 46 28

IT2040014

Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale

6 157

E 10 34

N 46 25

IT2040015

Paluaccio di Oga

*

28

E 10 20

N 46 28

IT2040016

Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta

*

9 666

E 9 54

N 46 20

IT2040017

Disgrazia – Sissone

*

3 010

E 9 45

N 46 17

IT2040018

Val Codera

*

818

E 9 29

N 46 14

IT2040019

Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro

*

2 755

E 9 35

N 46 15

IT2040020

Val di Mello – Piano di Preda Rossa

*

5 789

E 9 41

N 46 15

IT2040021

Val di Togno – Pizzo Scalino

*

3 150

E 9 55

N 46 14

IT2040023

Valle dei Ratti

*

928

E 9 32

N 46 12

IT2040024

Da Monte Belvedere a Vallorda

*

2 119

E 10 11

N 46 11

IT2040025

Pian Gembro

*

78

E 10 9

N 46 9

IT2040026

Val Lesina

*

1 184

E 9 27

N 46 5

IT2040027

Valle del Bitto di Gerola

*

2 458

E 9 31

N 46 5

IT2040028

Valle del Bitto di Albaredo

*

3 399

E 9 36

N 46 4

IT2040029

Val Tartano

*

1 451

E 9 43

N 46 4

IT2040030

Val Madre

*

1 486

E 9 42

N 46 8

IT2040031

Val Cervia

*

1 893

E 9 48

N 46 6

IT2040032

Valle del Livrio

*

2 108

E 9 51

N 46 7

IT2040033

Val Venina

3 644

E 9 53

N 46 3

IT2040034

Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca

*

3 143

E 9 59

N 46 7

IT2040035

Val Bondone – Val Caronella

*

1 500

E 10 3

N 46 7

IT2040036

Val Belviso

*

766

E 10 6

N 46 4

IT2040037

Rifugio Falk

*

4,22

E 10 15

N 46 23

IT2040038

Val Fontana

*

4 210

E 10 0

N 46 14

IT2040039

Val Zerta

*

1 585

E 9 23

N 46 21

IT2040040

Val Bodengo

2 555

E 9 17

N 46 15

IT2040041

Piano di Chiavenna

*

2 514

E 9 23

N 46 16

IT2040042

Pian di Spagna e Lago di Mezzola

*

1 715

E 9 25

N 46 10

IT2060001

Valtorta e Valmoresca

*

1 682

E 9 37

N 46 1

IT2060002

Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra

*

2 513

E 9 42

N 45 58

IT2060003

Alta Val Brembana – Laghi Gemelli

*

4 251

E 9 51

N 46 1

IT2060004

Alta Val di Scalve

*

7 053

E 10 10

N 46 1

IT2060005

Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana

*

12 962

E 10 1

N 45 57

IT2060006

Boschi del Giovetto di Paline

597

E 10 8

N 45 57

IT2060007

Valle Asinina

1 506

E 9 36

N 45 54

IT2060008

Valle Parina

*

2 225

E 9 43

N 45 54

IT2060009

Val Nossana – Cima di Grem

*

3 369

E 9 51

N 45 54

IT2060011

Canto Alto e Valle del Giongo

*

565

E 9 39

N 45 45

IT2060012

Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza

*

50

E 9 37

N 45 42

IT2060016

Valpredina

*

90

E 9 48

N 45 43

IT2070001

Torbiere del Tonale

47

E 10 34

N 46 15

IT2070002

Monte Piccolo – Monte Colmo

*

412

E 10 22

N 46 11

IT2070003

Val Rabbia e Val Galinera

1 854

E 10 24

N 46 9

IT2070004

Monte Marser – Corni di Bos

2 591

E 10 26

N 46 6

IT2070005

Pizzo Badile – Alta Val Zumella

2 184

E 10 24

N 46 0

IT2070006

Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro

4 603

E 10 25

N 45 55

IT2070007

Vallone del Forcel Rosso

3 067

E 10 30

N 46 4

IT2070008

Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga

156

E 10 24

N 46 3

IT2070009

Versanti dell'Avio

1 678

E 10 28

N 46 10

IT2070010

Piz Olda – Val Malga

2 069

E 10 22

N 46 7

IT2070011

Torbiera La Goia

0,2

E 10 20

N 46 6

IT2070012

Torbiere di Val Braone

68

E 10 23

N 45 58

IT2070013

Ghiacciaio dell'Adamello

2 976

E 10 31

N 46 9

IT2070014

Lago di Pile

4

E 10 27

N 46 0

IT2070015

Monte Cas – Punta Corlor

166

E 10 44

N 45 45

IT2070016

Cima Comer

*

314

E 10 40

N 45 42

IT2070017

Valli di San Antonio

4 160

E 10 12

N 46 9

IT2070018

Altopiano di Cariadeghe

523

E 10 20

N 45 35

IT2070019

Sorgente Funtanì

*

55

E 10 29

N 45 39

IT2070021

Valvestino

*

6 473

E 10 37

N 45 46

IT2070022

Corno della Marogna

*

3 571

E 10 41

N 45 48

IT2070023

Belvedere – Tri Plane

*

26

E 10 22

N 46 3

IT3110001

Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten

*

38

E 10 34

N 46 40

IT3110002

Biotopo Ontaneto di Sluderno

*

125

E 10 34

N 46 38

IT3110004

Biotopo Ontaneto di Cengles

*

41

E 10 38

N 46 37

IT3110005

Biotopo Ontaneto di Oris

*

46

E 10 39

N 46 37

IT3110010

Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg

*

176

E 10 57

N 46 38

IT3110011

Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

10 087

E 10 56

N 46 44

IT3110012

Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

8 095

E 11 5

N 46 49

IT3110013

Biotopo Delta del Valsura

*

28

E 11 10

N 46 37

IT3110014

Biotopo Gisser Auen

14

E 11 22

N 46 45

IT3110015

Biotopo Hühnerspiel

144

E 11 29

N 46 56

IT3110016

Biotopo Wiesermoos

*

14

E 12 5

N 47 3

IT3110017

Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina

*

31 313

E 12 4

N 46 56

IT3110018

Ontaneti dell'Aurino

*

25

E 11 56

N 46 53

IT3110019

Biotopo Rasner Möser

*

25

E 12 4

N 46 48

IT3110020

Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes

*

278

E 12 25

N 46 40

IT3110022

Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco

*

16

E 12 13

N 46 43

IT3110026

Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 258

E 11 46

N 46 37

IT3110027

Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 396

E 11 48

N 46 35

IT3110029

Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio

*

7 293

E 11 35

N 46 29

IT3110030

Biotopo Torbiera Totes Moos

*

4,19

E 11 22

N 46 26

IT3110031

Biotopo Torbiera Wölfl

*

10

E 11 24

N 46 25

IT3110032

Biotopo Torbiera Tschingger

*

3,08

E 11 23

N 46 26

IT3110033

Biotopo Buche di Ghiaccio

28

E 11 14

N 46 26

IT3110034

Biotopo Lago di Caldaro

*

241

E 11 15

N 46 22

IT3110035

Biotopo Castelfeder

*

108

E 11 17

N 46 20

IT3110036

Parco Naturale Monte Corno

*

6 851

E 11 18

N 46 17

IT3110037

Biotopo Lago di Favogna

10

E 11 11

N 46 16

IT3110038

Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

27 989

E 10 48

N 46 31

IT3110039

Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

4 188

E 10 31

N 46 31

IT3110040

Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

3 517

E 10 30

N 46 37

IT3110041

Jaggl

*

702

E 10 33

N 46 47

IT3110042

Prati Aridi Rocciosi di Agumes

*

0,34

E 10 34

N 46 37

IT3110043

Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia

0,12

E 10 37

N 46 36

IT3110044

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten

*

25

E 10 47

N 46 37

IT3110045

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten

*

56

E 10 43

N 46 38

IT3110046

Biotopo Palude della Volpe

*

4,03

E 11 14

N 46 30

IT3110048

Prati dell'Armentara

*

344

E 11 55

N 46 37

IT3110049

Parco Naturale Fanes – Senes – Braies

*

25 418

E 12 3

N 46 39

IT3110050

Parco Naturale Dolomiti di Sesto

*

11 891

E 12 17

N 46 39

IT3110051

Biotopo Ahrau di Stegona

*

18

E 11 55

N 46 48

IT3120001

Alta Val di Rabbi

*

4 434

E 10 45

N 46 26

IT3120002

Alta Val La Mare

*

5 819

E 10 40

N 46 25

IT3120003

Alta Val del Monte

*

4 464

E 10 35

N 46 22

IT3120004

Val Genova

*

13 240

E 10 38

N 46 10

IT3120005

Adamello

*

13 425

E 10 35

N 46 4

IT3120006

Presanella

*

15 926

E 10 42

N 46 14

IT3120007

Monte Sadron

*

3 651

E 10 54

N 46 17

IT3120008

Val di Tovel

*

6 610

E 10 55

N 46 15

IT3120009

Dolomiti di Brenta

*

22 664

E 10 51

N 46 12

IT3120010

Pale di San Martino

*

5 328

E 11 51

N 46 14

IT3120011

Val Venegia

*

2 237

E 11 48

N 46 18

IT3120012

Cima Bocche – Lusia

*

3 058

E 11 45

N 46 19

IT3120013

Foresta di Paneveggio

*

1 252

E 11 44

N 46 17

IT3120014

Lagorai Orientale

*

7 698

E 11 44

N 46 14

IT3120015

Tre Cime Monte Bondone

*

223

E 11 2

N 46 0

IT3120016

Corna Piana

*

52

E 10 53

N 45 47

IT3120017

Campobrun

*

426

E 11 7

N 45 42

IT3120018

Scanuppia

*

529

E 11 9

N 45 57

IT3120019

Lago Nero

*

3,08

E 11 18

N 46 17

IT3120020

Palu' Longa

*

6,05

E 11 22

N 46 17

IT3120021

Lago delle Buse

*

18

E 11 27

N 46 10

IT3120022

Palu' dei Mugheri

*

10

E 11 41

N 46 17

IT3120023

Sorte di Bellamonte

*

11

E 11 40

N 46 18

IT3120024

Zona Umida Valfloriana

*

203

E 11 22

N 46 13

IT3120025

Selva di Ega

*

3,13

E 11 29

N 46 21

IT3120026

Becco della Palua

*

17

E 11 29

N 46 21

IT3120027

Canzenagol

*

3,39

E 11 36

N 46 16

IT3120028

Pra delle Nasse

*

8,08

E 11 47

N 46 15

IT3120029

Sorgente Resenzuola

*

4,34

E 11 39

N 46 0

IT3120030

Fontanazzo

*

54

E 11 36

N 46 0

IT3120031

Masi Carretta

*

3,02

E 11 37

N 46 6

IT3120032

I Mughi

*

21

E 11 36

N 46 5

IT3120033

Palude di Roncegno

*

21

E 11 25

N 46 3

IT3120034

Paludi di Sternigo

*

24

E 11 15

N 46 8

IT3120035

Laghestel di Pine'

*

91

E 11 13

N 46 6

IT3120036

Redebus

*

10

E 11 19

N 46 8

IT3120037

Le Grave

*

30

E 11 10

N 46 7

IT3120038

Inghiaie

*

30

E 11 18

N 45 59

IT3120039

Canneto di Levico

9,74

E 11 16

N 46 0

IT3120040

Lago Pudro

*

13

E 11 13

N 46 4

IT3120041

Lago Costa

*

3,83

E 11 14

N 46 4

IT3120042

Canneti di San Cristoforo

*

9,39

E 11 14

N 46 2

IT3120043

Pize'

*

16

E 11 15

N 46 2

IT3120044

Monte Barco e Monte della Gallina

*

173

E 11 10

N 46 7

IT3120045

Lagabrun

*

4,49

E 11 11

N 46 12

IT3120046

Prati di Monte

*

5,99

E 11 14

N 46 13

IT3120047

Paluda La Lot

*

6,62

E 11 16

N 46 14

IT3120048

Laghetto di Vedes

*

8,26

E 11 16

N 46 14

IT3120049

Lona – Lases

25

E 11 13

N 46 8

IT3120050

Torbiera delle Viote

*

20

E 11 2

N 46 1

IT3120051

Stagni della Vela – Soprasasso

*

87

E 11 5

N 46 5

IT3120052

Doss Trento

*

16

E 11 6

N 46 4

IT3120053

Foci dell'Avisio

*

133

E 11 4

N 46 8

IT3120054

La Rupe

*

45

E 11 5

N 46 11

IT3120055

Lago di Toblino

*

170

E 10 58

N 46 3

IT3120056

Palu' Longia

*

10

E 11 5

N 46 28

IT3120057

Palu' Tremole

*

4

E 11 4

N 46 28

IT3120058

Torbiere di Monte Sous

*

97

E 11 3

N 46 30

IT3120059

Palu' di Tuenno

*

5,56

E 11 1

N 46 20

IT3120060

Forra di S. Giustina

*

24

E 11 3

N 46 20

IT3120061

La Rocchetta

*

89

E 11 3

N 46 14

IT3120062

Malga Flavona

*

215

E 10 56

N 46 14

IT3120063

Lago di Tovel

*

107

E 10 57

N 46 15

IT3120064

Torbiera del Tonale

*

62

E 10 35

N 46 15

IT3120065

Lago D'Idro

*

14

E 10 32

N 45 48

IT3120066

Palu' di Boniprati

*

11

E 10 36

N 45 55

IT3120067

Paludi di Malga Clevet

*

103

E 10 32

N 45 55

IT3120068

Fiave'

137

E 10 49

N 45 59

IT3120069

Torbiera Lomasona

*

26

E 10 51

N 45 59

IT3120070

Pian Degli Uccelli

*

185

E 10 48

N 46 13

IT3120071

Paludi del Dosson

*

122

E 10 50

N 46 15

IT3120072

Paludi di Bocenago

*

14

E 10 50

N 46 15

IT3120073

Paludi di Dare'

*

95

E 10 51

N 46 16

IT3120074

Marocche di Dro

*

251

E 10 56

N 45 59

IT3120075

Monte Brione

*

66

E 10 52

N 45 53

IT3120076

Lago D'Ampola

*

24

E 10 39

N 45 52

IT3120077

Palu' di Borghetto

*

7,93

E 10 55

N 45 41

IT3120078

Torbiera Echen

8,33

E 11 11

N 45 54

IT3120079

Lago di Loppio

*

113

E 10 55

N 45 51

IT3120080

Laghetti di Marco

*

36

E 11 0

N 45 51

IT3120081

Pra dall'Albi – Cei

*

117

E 11 1

N 45 57

IT3120082

Taio di Nomi

*

5,29

E 11 4

N 45 55

IT3120083

Muga Bianca

*

111

E 11 9

N 45 50

IT3120084

Roncon

2,91

E 11 37

N 46 24

IT3120085

Il Laghetto

*

6,7

E 11 23

N 46 0

IT3120086

Servis

*

324

E 11 4

N 45 56

IT3120087

Laghi e abisso di Lamar

*

25

E 11 3

N 46 7

IT3120088

Palu' di Monte Rovere

16

E 11 17

N 45 57

IT3120089

Montepiano – Palu' di Fornace

*

33

E 11 11

N 46 7

IT3120090

Monte Calvo

*

1,19

E 11 15

N 46 6

IT3120091

Albere' di Tenna

*

6,82

E 11 15

N 46 1

IT3120092

Passo del Broccon

*

345

E 11 40

N 46 7

IT3120093

Crinale Pichea – Rocchetta

*

1 009

E 10 46

N 45 54

IT3120094

Alpe di Storo e Bondone

*

759

E 10 36

N 45 48

IT3120095

Bocca D'ardole – Corno della Paura

*

178

E 10 56

N 45 45

IT3120096

Bocca di Caset

*

50

E 10 41

N 45 51

IT3120097

Catena di Lagorai

*

2 855

E 11 32

N 46 13

IT3120098

Monti Lessini Nord

*

792

E 11 4

N 45 42

IT3120099

Piccole Dolomiti

*

1 229

E 11 7

N 45 44

IT3120100

Pasubio

*

1 836

E 11 10

N 45 48

IT3120101

Condino

*

72

E 10 36

N 45 53

IT3120102

Lago di Santa Colomba

*

5,97

E 11 10

N 46 7

IT3120103

Monte Baldo di Brentonico

*

2 061

E 10 54

N 45 48

IT3120104

Monte Baldo – Cima Valdritta

*

456

E 10 51

N 45 44

IT3120105

Burrone di Ravina

*

527

E 11 4

N 46 2

IT3120106

Nodo del Latemar

*

1 862

E 11 35

N 46 22

IT3120107

Val Cadino

*

1 110

E 11 24

N 46 13

IT3120108

Val San Nicolò

*

715

E 11 47

N 46 25

IT3120109

Valle Flanginech

*

81

E 10 47

N 46 9

IT3120110

Terlago

*

109

E 11 3

N 46 5

IT3120111

Manzano

*

100

E 10 57

N 45 52

IT3120112

Arnago

*

157

E 10 54

N 46 22

IT3120113

Molina – Castello

*

49

E 11 26

N 46 16

IT3120114

Monte Zugna

*

1 696

E 11 2

N 45 50

IT3120115

Monte Brento

*

254

E 10 54

N 45 59

IT3120116

Monte Malachin

*

160

E 11 7

N 46 16

IT3120117

Ontaneta di Croviana

*

23

E 10 54

N 46 20

IT3120118

Lago (Val di Fiemme)

*

12

E 11 31

N 46 17

IT3120119

Val Duron

*

761

E 11 40

N 46 29

IT3120120

Bassa Valle del Chiese

*

20

E 10 33

N 45 49

IT3120121

Carbonare

*

12

E 11 13

N 45 56

IT3120122

Gocciadoro

*

19

E 11 8

N 46 3

IT3120123

Assizzi – Vignola

*

88

E 11 15

N 46 2

IT3120124

Torcegno

*

50

E 11 26

N 46 4

IT3120125

Zaccon

*

371

E 11 25

N 46 2

IT3120126

Val Noana

*

730

E 11 51

N 46 7

IT3120127

Monti Tremalzo e Tombea

*

5 537

E 10 38

N 45 50

IT3120128

Alta Val Stava

*

1 775

E 11 32

N 46 18

IT3120129

Ghiacciaio Marmolada

463

E 11 51

N 46 26

IT3120130

Il Colo

0,29

E 11 36

N 46 5

IT3120131

Grotta Uvada

1,16

E 11 39

N 46 6

IT3120132

Grotta di Ernesto

1,06

E 11 39

N 45 58

IT3120133

Grotta di Collalto

0,6

5

E 10 53

N 46 5

IT3120134

Grotta del Calgeron

0,92

5

E 11 37

N 46 0

IT3120135

Grotta della Bigonda

1,23

22

E 11 35

N 46 1

IT3120136

Bus della Spia

0,66

1

E 11 1

N 46 13

IT3120137

Bus del Diaol

1,04

1

E 10 54

N 45 56

IT3120138

Grotta Cesare Battisti

0,45

2

E 11 2

N 46 8

IT3120139

Grotta di Costalta

0,54

1

E 11 22

N 45 59

IT3120140

Grotta del Vallon

0,3

1

E 10 51

N 46 8

IT3120141

Grotta della Lovara

0,95

1

E 11 3

N 46 13

IT3120142

Val Campelle

*

1 136

E 11 30

N 46 7

IT3120143

Valle del Vanoi

*

3 247

E 11 38

N 46 11

IT3120144

Valle del Verdes

*

2 186

E 11 9

N 46 20

IT3120145

Monte Rema'

*

237

E 10 31

N 45 56

IT3120146

Laghetto delle Regole

*

21

E 11 6

N 46 28

IT3120147

Monti Lessini Ovest

*

1 028

E 10 56

N 45 41

IT3120149

Monte Ghello

*

147

E 11 3

N 45 54

IT3120150

Talpina – Brentonico

*

245

E 10 59

N 45 49

IT3120152

Tione – Villa Rendena

*

185

E 10 42

N 46 2

IT3120154

Le Sole

*

10

E 10 41

N 46 1

IT3120156

Adige

*

14

E 11 1

N 45 47

IT3210002

Monti Lessini: Cascate di Molina

*

233

14

E 10 54

N 45 36

IT3210004

Monte Luppia e P.ta San Vigilio

1 037

29

E 10 42

N 45 37

IT3210006

Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora

171

12

E 10 58

N 45 37

IT3210007

Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda

*

676

21

E 10 43

N 45 34

IT3210021

Monte Pastello

*

1 750

24

E 10 51

N 45 34

IT3210039

Monte Baldo Ovest

*

6 510

67

E 10 49

N 45 44

IT3210040

Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine

*

13 872

179

E 11 12

N 45 44

IT3210041

Monte Baldo Est

*

2 762

57

E 10 52

N 45 39

IT3210043

Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest

*

476

95

E 10 52

N 45 33

IT3220002

Granezza

1 303

17

E 11 32

N 45 49

IT3220007

Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa

*

1 680

64

E 11 39

N 45 52

IT3220036

Altopiano dei Sette Comuni

*

14 988

87

E 11 28

N 45 57

IT3230003

Gruppo del Sella

*

449

11

E 11 50

N 46 30

IT3230005

Gruppo Marmolada

*

1 305

20

E 11 52

N 46 25

IT3230006

Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna'

*

14 165

73

E 12 35

N 46 37

IT3230017

Monte Pelmo – Mondeval – Formin

*

11 065

89

E 12 7

N 46 27

IT3230019

Lago di Misurina

75

5

E 12 15

N 46 35

IT3230022

Massiccio del Grappa

*

22 473

142

E 11 48

N 45 53

IT3230025

Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor

*

1 562

24

E 12 18

N 46 3

IT3230026

Passo di San Boldo

*

38

3

E 12 10

N 46 0

IT3230027

Monte Dolada Versante S.E.

*

659

13

E 12 20

N 46 11

IT3230031

Val Tovanella Bosconero

*

8 845

53

E 12 17

N 46 20

IT3230035

Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo

*

2 845

29

E 11 43

N 46 4

IT3230042

Torbiera di Lipoi

*

65

5

E 11 57

N 46 2

IT3230043

Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda

*

10 909

66

E 11 54

N 46 18

IT3230044

Fontane di Nogare'

212

9

E 12 14

N 46 9

IT3230045

Torbiera di Antole

*

25

3

E 12 10

N 46 8

IT3230047

Lago di Santa Croce

*

788

14

E 12 20

N 46 6

IT3230060

Torbiere di Danta

*

205

11

E 12 29

N 46 33

IT3230063

Torbiere di Lac Torond

*

38

3

E 11 59

N 46 14

IT3230067

Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia

*

111

8

E 12 12

N 46 2

IT3230068

Valpiana – Valmorel (Aree palustri)

126

6

E 12 13

N 46 4

IT3230071

Dolomiti di Ampezzo

*

11 362

77

E 12 6

N 46 35

IT3230077

Foresta del Cansiglio

*

5 060

44

E 12 24

N 46 4

IT3230078

Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico

*

8 924

73

E 12 23

N 46 36

IT3230080

Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno

*

12 252

68

E 12 25

N 46 23

IT3230081

Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis

*

17 069

74

E 12 17

N 46 30

IT3230083

Dolomiti Feltrine e Bellunesi

*

31 383

178

E 12 3

N 46 11

IT3230084

Civetta – Cime di San Sebastiano

*

6 597

68

E 12 4

N 46 20

IT3230085

Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio

*

12 085

89

E 12 35

N 46 31

IT3230088

Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba

*

3 236

121

E 12 1

N 46 2

IT3240003

Monte Cesen

*

3 697

32

E 12 0

N 45 57

IT3310001

Dolomiti Friulane

*

36 740

E 12 32

N 46 19

IT3310002

Val Colvera di Jof

*

396

E 12 40

N 46 12

IT3310003

Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa

*

875

E 12 52

N 46 14

IT3310004

Forra del Torrente Cellina

*

289

E 12 36

N 46 11

IT3310006

Foresta del Cansiglio

*

2 713

E 12 26

N 46 3

IT3320001

Gruppo del Monte Coglians

*

5 405

E 12 48

N 46 37

IT3320002

Monti Dimon e Paularo

*

702

E 13 4

N 46 33

IT3320003

Creta di Aip e Sella di Lanza

*

3 894

E 13 10

N 46 33

IT3320004

Monte Auernig e Monte Corona

*

465

E 13 20

N 46 33

IT3320005

Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto

*

4 662

E 13 24

N 46 32

IT3320006

Conca di Fusine

*

3 598

E 13 39

N 46 28

IT3320007

Monti Bivera e Clapsavon

*

1 832

E 12 37

N 46 26

IT3320008

Col Gentile

*

1 038

E 12 48

N 46 27

IT3320009

Zuc Dal Bor

*

1 415

E 13 14

N 46 27

IT3320010

Jof di Montasio e Jof Fuart

*

7 999

E 13 29

N 46 25

IT3320011

Monti Verzegnis e Valcalda

*

2 406

E 12 51

N 46 21

IT3320012

Prealpi Giulie Settentrionali

*

9 592

E 13 13

N 46 21

IT3320013

Lago Minisini e Rivoli Bianchi

*

402

E 13 8

N 46 18

IT3320014

Torrente Lerada

*

365

E 13 23

N 46 12

IT3320015

Valle del Medio Tagliamento

*

3 580

E 13 2

N 46 14

IT3320016

Forra del Cornappo

*

299

E 13 17

N 46 14

IT3320017

Rio Bianco di Taipana e Gran Monte

*

1 721

E 13 20

N 46 16

IT3320018

Forra del Pradolino e Monte Mia

*

1 010

E 13 27

N 46 12

IT3320019

Monte Matajur

*

213

E 13 33

N 46 11

IT6020002

Lago Secco e Agro Nero

*

135

E 13 19

N 42 42

IT6020025

Monti della Laga (Area Sommitale)

*

2 424

E 13 22

N 42 38

IT6050017

Pendici di Colle Nero

*

132

E 13 51

N 41 43

IT6050018

Cime del Massiccio della Meta

*

2 541

E 13 57

N 41 39

IT6050020

Val Canneto

*

990

E 13 54

N 41 41

IT7110099

Gole del Sagittario

*

1 349

E 13 48

N 41 57

IT7110100

Monte Genzana

*

5 805

E 13 54

N 41 57

IT7110101

Lago di Scanno ed Emissari

103

E 13 51

N 41 55

IT7110202

Gran Sasso

*

33 995

E 13 37

N 42 26

IT7110204

Maiella Sud Ovest

*

6 276

E 14 0

N 41 57

IT7110205

Parco Nazionale d'Abruzzo

*

58 880

E 13 41

N 41 51

IT7120201

Monti della Laga e Lago di Campotosto

*

15 816

E 13 25

N 42 40

IT7140043

Monti Pizi – Monte Secine

*

4 195

E 14 10

N 41 54

IT7140203

Maiella

*

36 119

E 14 32

N 42 5

PLC120001

Tatry

*

21 069,7

E 19 57

N 49 16

PLC180001

Bieszczady

*

107 317,9

E 22 23

N 49 12

PLH120001

Babia Góra

*

3 442,4

E 19 32

N 49 35

PLH120002

Czarna Orawa

*

37,1

E 19 42

N 49 30

PLH120009

Kostrza

*

38,6

E 20 23

N 49 47

PLH120012

Na Policy

*

72,6

E 19 37

N 49 37

PLH120013

Pieniny

*

2 346

E 20 23

N 49 25

PLH120016

Torfowiska Orawsko-Nowotarskie

*

7 363,4

E 19 45

N 49 26

PLH120018

Ostoja Gorczańska

*

18 445

E 20 9

N 49 34

PLH120019

Ostoja Popradzka

*

59 371,7

E 20 47

N 49 25

PLH120020

Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca

16,1

E 20 50

N 49 45

PLH180001

Ostoja Magurska

*

19 450,9

E 21 26

N 49 29

PLH240001

Cieszyńskie Źródła Tufowe

*

268,9

E 18 42

N 49 46

PLH240005

Beskid Śląski

*

27 370

E 18 56

N 49 41

PLH240006

Beskid Żywiecki

*

35 637,1

E 19 14

N 49 32

PLH240007

Kościół w Radziechowach

0,1

E 19 12

N 49 64

PLH240008

Kościół w Górkach Wielkich

0,1

E 18 51

N 49 46

SE0620001

Långfjället-Städjan-Nipfjället

*

93 903,9

E 12 37

N 62 4

SE0620002

Vedungsfjällen

*

19 411,4

E 13 12

N 61 54

SE0620003

Fjätälven och Västvallen i Storfjäten

*

299,2

E 13 5

N 61 52

SE0620005

Storån-Österdalälven

820,2

E 12 40

N 61 54

SE0620009

Drevfjällen

*

33 208

E 12 22

N 61 42

SE0620015

Fulufjället

*

40 780,6

E 12 42

N 61 32

SE0620024

Skarsåsfjället

*

2 297

E 12 53

N 61 20

SE0620220

Storbron

*

249,2

E 12 51

N 61 23

SE0620266

Lillfjäten

*

422,9

E 12 57

N 62 0

SE0720029

Sånfjället

*

11 292,4

E 13 33

N 62 17

SE0720033

Rogen

*

49 076,4

E 12 28

N 62 21

SE0720084

Vålådalen

*

120 435,8

E 12 55

N 63 8

SE0720160

Oldflån-Ansätten

*

25 951,5

E 13 47

N 63 51

SE0720164

Skäckerfjällen

*

46 303,9

E 12 39

N 63 50

SE0720171

Svenskådalen

*

24 673,3

E 13 23

N 63 58

SE0720182

Saxvattnet

*

5 378,4

E 15 11

N 64 38

SE0720183

Frostvikenfjällen

*

85 422,7

E 14 40

N 64 38

SE0720185

Bjurälven-Korallgrottan

*

4 896,2

E 14 6

N 64 54

SE0720186

Grubbdalen

*

2 107,2

E 13 45

N 64 2

SE0720199

Gråberget-Hotagsfjällen

*

113 435,2

E 14 35

N 64 9

SE0720200

Henvålen-Aloppan

*

17 583,8

E 13 23

N 62 41

SE0720203

Hällingsåfallet

*

16,2

E 14 23

N 64 21

SE0720206

Tännforsen

*

9,4

E 12 44

N 63 26

SE0720209

Håckervålen

*

637,2

E 13 33

N 63 9

SE0720212

Bastudalen

*

2 837,5

E 13 51

N 63 5

SE0720213

Marntallsåsen

*

4 058

E 13 58

N 62 56

SE0720214

Arådalen

*

1 131,5

E 13 37

N 62 53

SE0720218

Brovallvålen

*

4 022

E 13 15

N 62 19

SE0720220

Storåsen

*

1 054,8

E 13 22

N 62 20

SE0720223

Hamrafjället

*

676,2

E 12 16

N 62 34

SE0720250

Skrapavattnet

*

30,6

E 14 25

N 63 51

SE0720259

Trappåsen

160,6

E 12 26

N 62 40

SE0720260

Kilbergsdalen

*

2,3

E 13 58

N 62 23

SE0720262

Svallmyren

*

213,9

E 12 32

N 62 35

SE0720263

Lill-Rånddalen

*

52,5

E 13 18

N 62 15

SE0720264

Lerdalsälven-Tvärlidån

*

70,5

E 13 56

N 64 44

SE0720265

Vallån Frostviken

*

186,9

E 14 0

N 64 45

SE0720268

Sälgåsen

*

10,9

E 14 21

N 64 27

SE0720269

Sörhållan

*

2,8

E 13 19

N 62 14

SE0720273

Bågavattnet

26,1

E 14 17

N 64 5

SE0720274

Sandåsvallen

*

16,7

E 12 22

N 62 32

SE0720276

Lillåsvallen Ramundberget

*

10,1

E 12 24

N 62 40

SE0720277

Klinken

*

329,8

E 12 17

N 62 43

SE0720279

Styggdalen-Vargån

*

328,7

E 12 15

N 63 38

SE0720280

Rosselberget

*

49

E 12 42

N 62 28

SE0720281

Stor-Mittåkläppen

*

1 091,7

E 12 27

N 62 44

SE0720282

Ånnsjön

*

8 960,5

E 12 30

N 63 16

SE0720283

Gröndalen Frostviken

*

28,8

E 14 5

N 64 47

SE0720284

Jormön

198,8

E 14 0

N 64 42

SE0720285

Ljungan; Uppströms Storsjön

165,1

E 12 44

N 62 53

SE0720286

Åreälven

6 492,9

E 12 48

N 63 27

SE0720287

Storån (Ammerån alpin)

81,7

E 14 51

N 63 56

SE0720288

Dammån-Storån

200,7

E 14 1

N 63 7

SE0720289

Toskströmmen (Hårkan alpin)

4 016,9

E 14 12

N 64 1

SE0720291

Ljusnan (Hede-Svegsjön)

1 938,7

E 13 49

N 62 16

SE0720292

Kölån (Österdalälven)

256,1

E 12 56

N 62 9

SE0720296

Stikkenjukke (Saxån)

82,7

E 14 22

N 65 5

SE0720300

Fiskhusberget

*

590,8

E 13 35

N 63 15

SE0720305

Kullflon-Nyflon

*

3 646,3

E 14 56

N 63 58

SE0720355

Flon, Bruksvallarna

*

39,5

E 12 29

N 62 36

SE0720356

Jöns-Erskölen

2,4

E 14 7

N 62 26

SE0720359

Ammerån

4 096,5

E 15 27

N 63 30

SE0720361

Hårkan

5 745,7

E 14 44

N 63 37

SE0720369

Sölvbacka strömmar

43,9

E 13 19

N 62 47

SE0720371

Hökvattsån

25,5

E 14 53

N 63 51

SE0720401

Storsundet Laxviken

17,9

E 14 40

N 63 49

SE0720409

Läskvattsån

3,3

E 14 43

N 63 56

SE0720423

Berntbygget

5,6

E 14 24

N 63 50

SE0720424

Skrapavattsbäcken

*

16,4

E 14 26

N 63 52

SE0720428

Höjden Botelnäset

*

169,5

E 14 20

N 63 54

SE0720442

Myhrbodarna

4,1

E 14 14

N 64 5

SE0720447

Holmvallen

4,5

E 12 31

N 62 43

SE0720448

Brynndammen

12,3

E 13 46

N 62 31

SE0720449

Väster-Dalsvallen

2,4

E 12 25

N 63 13

SE0720452

Tångeråsen; Backen

4,4

E 13 48

N 63 34

SE0720453

Tångeråsen; Vallarna

3,6

E 13 48

N 63 33

SE0720456

Oppidala Ramundberget

1,3

E 12 20

N 62 43

SE0720464

Ramundberget sydost 1

2,4

E 12 24

N 62 41

SE0720465

Ramundberget sydost 3

3,2

E 12 24

N 62 42

SE0810054

Blaikfjället

*

34 150,4

E 16 7

N 64 35

SE0810057

Gitsfjället

*

40 158,2

E 15 31

N 64 50

SE0810058

Ryptjärnberget

*

75

E 15 48

N 64 50

SE0810059

Marsfjället

*

86 067,2

E 15 38

N 65 6

SE0810060

Skalmodal

*

303,7

E 14 33

N 65 26

SE0810080

Vindelfjällen

*

555 103,4

E 15 50

N 65 53

SE0810347

Rödingsjö

*

6 383,2

E 15 10

N 64 47

SE0810350

Kalvtjärnarna

*

879,3

E 15 19

N 64 43

SE0810355

Brattiken

*

777,3

E 15 55

N 65 25

SE0810366

Rapstenjaure

162

E 14 42

N 65 5

SE0810367

Guorte, Joesjö

478,4

E 14 33

N 65 39

SE0810374

Dikasjön

4,8

E 15 54

N 65 13

SE0810377

Vilasund-Strimasund

16,6

E 14 54

N 66 2

SE0810385

Rövattsliden

33,5

E 15 6

N 65 42

SE0810386

Guortabäcken

4,4

E 15 6

N 65 20

SE0810394

Vardo- Laster- och Fjällfjällen

*

106 154,2

E 14 40

N 65 16

SE0810395

Virisens vattensystem

3 684,4

E 14 54

N 65 26

SE0810396

Daune

*

12 063,7

E 15 11

N 65 15

SE0810397

Södra Gardfjället

*

37 116,4

E 15 37

N 65 19

SE0810398

Norra Borgafjäll

*

13 059,9

E 15 0

N 64 53

SE0810399

Vojmsjölandet

*

4 872,6

E 16 19

N 64 58

SE0810435

Vindelälven

33 144,8

E 17 27

N 65 38

SE0810439

Satsfjället

*

11 862,4

E 15 10

N 64 58

SE0810443

Ammarnäsdeltat

277,6

E 16 13

N 65 57

SE0810482

Brånaviktjärnen

0,37

E 15 59

N 65 28

SE0810485

Rauksvajja

*

59,9

E 15 45

N 65 38

SE0810488

Skansnäsån

287,2

E 16 2

N 65 15

SE0810513

Njakafjäll

*

6 276,7

E 15 38

N 64 57

SE0820056

Laisdalens fjällurskog

*

72 705,4

E 16 53

N 66 1

SE0820057

Märkberget

*

288,9

E 16 52

N 66 14

SE0820061

Veddek 1

*

6 090,2

E 17 19

N 65 58

SE0820120

Pieljekaise

*

15 467,2

E 16 47

N 66 21

SE0820123

Hornavan-Sädvajaure fjällurskog

*

80 897

E 17 5

N 66 26

SE0820124

Tjeggelvas

*

32 939

E 17 45

N 66 31

SE0820125

Ramanj

*

4 664

E 17 35

N 66 39

SE0820130

Udtja

*

146 476,9

E 19 10

N 66 22

SE0820137

Såkkevarats

*

7 192,7

E 19 30

N 66 29

SE0820154

Kallovaratjeh

*

2 224,8

E 16 46

N 67 6

SE0820156

Pärlälvens fjällurskog

*

115 733,1

E 18 0

N 66 49

SE0820163

Kvikkjokk-Kabla fjällurskog

*

49 196,5

E 17 56

N 67 0

SE0820167

Muddus

*

49 718,3

E 20 10

N 66 54

SE0820185

Sarek

*

198 658

E 17 41

N 67 17

SE0820186

Ultevis fjällurskog

*

117 268,1

E 19 9

N 67 7

SE0820193

Stubba

*

33 411,2

E 20 3

N 67 5

SE0820201

Padjelanta

*

200 234

E 16 39

N 67 25

SE0820202

Stora Sjöfallet

*

128 056,4

E 17 34

N 67 35

SE0820204

Kaitum fjällurskog

*

90 068,9

E 20 21

N 67 38

SE0820209

Lina fjällurskog

*

98 065,1

E 20 29

N 67 21

SE0820216

Sjaunja

*

281 463,9

E 18 52

N 67 27

SE0820234

Stordalen

*

1 135,6

E 19 1

N 68 21

SE0820243

Rautas, delar

*

81 650,4

E 19 54

N 68 1

SE0820244

Sautusvaara

*

1 833,4

E 20 50

N 67 53

SE0820261

Abisko

*

7 725,1

E 18 40

N 68 19

SE0820275

Alajaure

*

17 021,3

E 20 10

N 68 7

SE0820282

Torneträsk-Soppero fjällurskog

*

337 111,4

E 20 56

N 68 5

SE0820284

Vadvetjåkka

*

2 696,6

E 18 26

N 68 32

SE0820287

Pessinki fjällurskog

*

97 246

E 22 45

N 68 2

SE0820293

Norra Torneträsk

*

45 626,4

E 19 6

N 68 26

SE0820294

Yraft

*

717,1

E 16 34

N 66 17

SE0820295

Laidauredeltat

*

1 918,6

E 18 12

N 67 8

SE0820334

Sulitelma

61 815,3

E 16 28

N 67 1

SE0820402

Aktse

2,1

E 18 18

N 67 8

SE0820430

Torne och Kalix älvsystem

175 377

E 21 18

N 67 27

SE0820431

Råneälven

15 543

E 21 17

N 66 28

SE0820434

Piteälven

52 942

E 18 44

N 66 18

SE0820472

Ratejokk

3,6

E 19 33

N 67 48

SE0820619

Tavvavuoma

*

53 966,4

E 20 41

N 68 29

SE0820620

Pältsa

*

24 980,7

E 20 25

N 68 59

SE0820621

Låktatjåkka

7 582,3

E 18 26

N 68 23

SE0820623

Nissuntjårro

25 781,5

E 18 51

N 68 14

SE0820722

Jelka-Rimakåbbå

*

37 694,4

E 19 39

N 66 56

SE0820737

Laisälven

11 071,7

E 17 11

N 65 57

SI3000001

Cvelbar – skalovje

4,543

E 14 50

N 46 27

SI3000002

Obistove skale

12,99

E 14 50

N 46 28

SI3000005

Mateča voda in Bistrica

*

193,241

E 14 34

N 45 46

SI3000006

Ježevec

213,614

E 15 3

N 46 29

SI3000012

Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro

*

3,132

E 15 8

N 46 31

SI3000013

Vrzdenec

*

132,725

E 14 16

N 46 1

SI3000014

Butajnova

*

257,695

E 14 14

N 46 2

SI3000015

Medvedje Brdo

*

188,995

E 14 8

N 45 57

SI3000016

Zaplana

*

216,278

E 14 14

N 45 58

SI3000017

Ligojna

*

139,73

E 14 18

N 45 59

SI3000018

Jereka

71,14

E 13 57

N 46 17

SI3000019

Nemški Rovt

124,078

E 13 59

N 46 16

SI3000020

Cerkno – Zakriž

*

567,765

E 13 59

N 46 8

SI3000021

Podreber – Dvor

291,904

E 14 20

N 46 3

SI3000022

Briše

97,071

E 14 17

N 46 3

SI3000023

Otalež – Lazec

*

518,942

E 13 59

N 46 4

SI3000024

Avče

24,923

E 13 41

N 46 6

SI3000026

Ribniška dolina

*

431,442

E 14 43

N 45 43

SI3000027

Lipovšček

3,461

E 13 48

N 46 12

SI3000028

Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom

*

5,779

E 15 3

N 46 27

SI3000030

Žerjav – Dolina smrti

79,026

E 14 52

N 46 28

SI3000031

Pod Bučnico – melišča

*

4,066

E 13 45

N 46 10

SI3000032

Pri Modreju – melišča

*

11,041

E 13 45

N 46 9

SI3000033

Pod Mijo – melišča

*

28,864

E 13 30

N 46 14

SI3000034

Banjščice – travišča

1 174,892

E 13 42

N 46 2

SI3000038

Smrekovško pogorje

*

86,974

E 14 54

N 46 25

SI3000042

Jezerc pri Logatcu

0,325

E 14 13

N 45 56

SI3000043

Stahovica – melišča

*

7,369

E 14 36

N 46 16

SI3000044

Bohinjska Bela – melišča

*

72,086

E 14 3

N 46 18

SI3000045

Bohinjska Bela – skalovje

3,626

E 14 3

N 46 20

SI3000065

Gorska grapa

3,053

E 13 52

N 46 11

SI3000066

Huda grapa

1,748

E 13 54

N 46 11

SI3000067

Savinja – Letuš

225,005

E 15 3

N 46 17

SI3000070

Pikrnica – Selčnica

*

24,529

E 15 1

N 46 30

SI3000077

Kendove robe

69,038

E 14 0

N 46 2

SI3000078

Jelenk

61,219

E 13 59

N 46 3

SI3000081

Jama v Globinah

13,716

E 14 3

N 46 2

SI3000082

Ukovnik

48,482

E 14 1

N 46 3

SI3000084

Jama pod Lešetnico

47,714

E 14 4

N 45 59

SI3000087

Zelenci

54,55

E 13 44

N 46 29

SI3000090

Pesjakov buden

62,979

E 14 3

N 46 22

SI3000095

Tinetova jama

5,863

E 14 57

N 46 17

SI3000098

Mesarska lopa

21,337

E 14 54

N 46 22

SI3000102

Ledina na Jelovici

*

23,202

E 14 6

N 46 15

SI3000103

Blato na Jelovici

*

29,403

E 14 5

N 46 17

SI3000107

Breznica

53,335

E 14 9

N 46 23

SI3000108

Raduha

*

1 622,504

E 14 45

N 46 24

SI3000110

Ratitovec

*

2 469,147

E 14 4

N 46 13

SI3000111

Savinja pri Šentjanžu

*

141,637

E 14 55

N 46 18

SI3000119

Porezen

*

847,472

E 13 58

N 46 11

SI3000122

Tošč

*

331,39

E 14 19

N 46 5

SI3000123

Divja jama nad Plavmi

47,08

E 13 34

N 46 3

SI3000124

Krasnica

76,684

E 13 49

N 46 7

SI3000126

Nanoščica

*

668,745

E 14 11

N 45 46

SI3000127

Mali vrh nad Grahovim ob Bači

6,053

E 13 52

N 46 9

SI3000128

Znojile

10,191

E 13 55

N 46 11

SI3000129

Rinža

*

235,109

E 14 50

N 45 39

SI3000132

Peca

*

385,328

E 14 46

N 46 29

SI3000133

Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar

46,287

E 14 5

N 46 23

SI3000136

Votla peč

12,508

E 14 58

N 46 32

SI3000140

Šentanelska reka (Mežica)

*

100,28

E 14 52

N 46 35

SI3000145

Zasip

*

96,442

E 14 7

N 46 23

SI3000151

Kozje stene pri Slivnici

19,646

E 14 25

N 45 47

SI3000158

Babja luknja

32,992

E 14 23

N 46 8

SI3000161

Studenec izvir – izliv v Kanomljico

2,237

E 13 54

N 46 2

SI3000166

Razbor

*

1 467,236

E 15 1

N 46 28

SI3000167

Nadiža s pritoki

135,34

E 13 27

N 46 14

SI3000172

Zgornja Drava s pritoki

*

5 949,097

E 15 20

N 46 35

SI3000173

Bloščica

*

784,711

E 14 31

N 45 47

SI3000180

Rodine

103,171

E 14 10

N 46 22

SI3000182

Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok

*

21,657

E 15 20

N 46 32

SI3000189

Žejna dolina

*

54,71

E 14 9

N 45 57

SI3000196

Breginjski Stol

*

1 574,498

E 13 28

N 46 16

SI3000199

Dolenja vas pri Ribnici

12,538

E 14 46

N 45 42

SI3000209

Jama pod Smogodnico

40,808

E 13 44

N 46 8

SI3000211

Jama na Pucovem kuclu

46,577

E 14 8

N 46 0

SI3000216

Barbarski potok s pritoki

*

19,324

E 15 6

N 46 30

SI3000224

Huda luknja

3 014,799

E 15 10

N 46 24

SI3000230

Idrijca s pritoki

258,299

E 13 56

N 46 6

SI3000231

Javorniki – Snežnik

*

43 821,47

E 14 22

N 45 38

SI3000232

Notranjski trikotnik

*

15 201,701

E 14 13

N 45 48

SI3000235

Olševa – borovja

*

128,916

E 14 39

N 46 25

SI3000236

Kobariško blato

58,757

E 13 32

N 46 14

SI3000253

Julijske Alpe

*

74 158,91

E 13 42

N 46 20

SI3000254

Soča z Volarjo

*

1 399,456

E 13 36

N 46 13

SI3000255

Trnovski gozd – Nanos

*

52 636,488

E 14 0

N 45 55

SI3000256

Krimsko hribovje – Menišija

*

20 107,188

E 14 24

N 45 53

SI3000259

Bohinjska Bistrica

*

650,142

E 13 56

N 46 16

SI3000261

Menina

*

4 165,303

E 14 48

N 46 15

SI3000263

Kočevsko

*

106 341,567

E 14 51

N 45 36

SI3000264

Kamniško – Savinjske Alpe

*

14 519,39

E 14 36

N 46 20

SI3000270

Pohorje

*

26 826,288

E 15 23

N 46 28

SI3000271

Ljubljansko barje

*

12 666,086

E 14 21

N 45 58

SI3000277

Podbrdo – skalovje

2,243

E 13 57

N 46 12

SI3000278

Pokljuška barja

*

871,697

E 13 58

N 46 20

SI3000281

Vrhe – povirno barje

6,296

E 15 2

N 46 29

SI3000285

Karavanke

*

23 066,29

E 14 14

N 46 23

SKUEV0001

Tri peniažky

*

141,952

E 20 13

N 48 37

SKUEV0002

Lúky pod Ukorovou

12,432

E 20 7

N 48 41

SKUEV0003

Rieka Rimava

4,068

E 19 56

N 48 40

SKUEV0005

Drieňová

*

21,011

E 21 59

N 48 55

SKUEV0008

Repiská

*

61,286

E 19 21

N 48 38

SKUEV0009

Koryto

*

26,115

E 19 27

N 48 37

SKUEV0011

Potok Svetlica

1,933

E 22 3

N 49 11

SKUEV0013

Stráž

19,821

E 18 32

N 48 33

SKUEV0014

Lázky

*

45,245

E 22 3

N 49 10

SKUEV0015

Dolná Bukovina

*

292,781

E 18 56

N 48 23

SKUEV0016

Košariská

*

10,002

E 21 57

N 49 14

SKUEV0018

Lúka pod cintorínom

4,676

E 20 6

N 48 41

SKUEV0021

Vinište

*

5,803

E 18 3

N 48 38

SKUEV0023

Tomov štál

*

1,534

E 18 34

N 48 32

SKUEV0024

Hradná dolina

*

14,245

E 18 1

N 48 36

SKUEV0025

Vihorlat

*

296,692

E 22 7

N 48 53

SKUEV0035

Čebovská lesostep

*

212,969

E 19 13

N 48 11

SKUEV0036

Rieka Litava

*

2 964,212

E 19 5

N 48 13

SKUEV0039

Bačkovské poniklece

11,66

E 21 37

N 48 45

SKUEV0043

Kamenná

*

836,553

E 21 52

N 49 16

SKUEV0044

Badínsky prales

*

153,456

E 19 3

N 48 41

SKUEV0045

Kopa

*

90,814

E 19 27

N 48 36

SKUEV0046

Javorinka

*

43,293

E 19 29

N 48 36

SKUEV0047

Dobročský prales

*

204,29

E 19 40

N 48 40

SKUEV0048

Dukla

*

6 874,267

E 21 50

N 49 22

SKUEV0049

Alúvium Rieky

*

13,077

E 22 5

N 49 8

SKUEV0050

Humenský Sokol

*

233,48

E 21 55

N 48 54

SKUEV0051

Kyjov

*

571,56

E 22 1

N 48 51

SKUEV0056

Habáňovo

*

3,353

E 19 40

N 48 35

SKUEV0057

Rašeliniská Oravskej kotliny

*

840,54

E 19 45

N 49 23

SKUEV0058

Tlstá

*

293,361

E 19 21

N 48 57

SKUEV0059

Jelšie

*

27,811

E 19 34

N 49 2

SKUEV0060

Chraste

13,731

E 19 31

N 49 2

SKUEV0061

Demänovská slatina

1,671

E 19 34

N 49 2

SKUEV0062

Príboj

*

10,026

E 19 13

N 48 44

SKUEV0063

Ublianka

*

45,416

E 22 20

N 48 56

SKUEV0101

Klokočovské rašeliniská

*

37,44

E 18 33

N 49 29

SKUEV0102

Čertov

*

406,065

E 18 13

N 49 16

SKUEV0103

Čachtické Karpaty

*

715,999

E 17 43

N 48 42

SKUEV0104

Homolské Karpaty

*

5 172,444

E 17 8

N 48 16

SKUEV0105

Travertíny pri Spišskom Podhradí

*

232,309

E 20 46

N 48 59

SKUEV0106

Muráň

*

176,406

E 20 29

N 48 52

SKUEV0107

Stráne pri Spišskom Podhradí

*

51,636

E 20 41

N 49 0

SKUEV0108

Dubiny pri Ordzovanoch

*

211,865

E 20 47

N 49 2

SKUEV0109

Rajtopíky

*

256,003

E 20 51

N 48 59

SKUEV0110

Dubiny pri Levoči

*

559,254

E 20 32

N 49 2

SKUEV0111

Stráň pri Dravciach

4,711

E 20 29

N 49 0

SKUEV0112

Slovenský raj

*

15 696,07

E 20 21

N 48 54

SKUEV0127

Temešská skala

*

165,108

E 18 29

N 48 52

SKUEV0128

Rokoš

*

4 602,283

E 18 24

N 48 45

SKUEV0130

Zoborské vrchy

*

1 868,99

E 18 6

N 48 21

SKUEV0131

Gýmeš

*

73,407

E 18 13

N 48 24

SKUEV0132

Kostolianske lúky

*

4,202

E 18 15

N 48 25

SKUEV0133

Hôrky

*

82,535

E 18 11

N 48 29

SKUEV0134

Kulháň

*

124,33

E 18 5

N 48 41

SKUEV0135

Bočina

*

32,124

E 18 3

N 48 37

SKUEV0136

Dolné lazy

*

7,265

E 18 4

N 48 38

SKUEV0137

Záhrada

16,789

E 18 3

N 48 38

SKUEV0138

Livinská jelšina

*

13,566

E 18 5

N 48 43

SKUEV0139

Dolina Gánovského potoka

*

19,245

E 20 20

N 49 1

SKUEV0140

Spišskoteplické slatiny

*

24,49

E 20 13

N 49 2

SKUEV0141

Rieka Belá

*

471,659

E 19 48

N 49 5

SKUEV0142

Hybica

9,633

E 19 51

N 49 3

SKUEV0143

Biely Váh

73,759

E 19 59

N 49 4

SKUEV0144

Belianske lúky

*

131,434

E 20 23

N 49 12

SKUEV0145

Medzi bormi

*

6,55

E 19 37

N 49 16

SKUEV0146

Blatá

*

356,189

E 20 2

N 49 5

SKUEV0147

Žarnovica

*

18,387

E 18 52

N 48 50

SKUEV0148

Rieka Vlára

*

62,228

E 18 4

N 49 1

SKUEV0149

Mackov bok

*

3,75

E 19 15

N 48 45

SKUEV0150

Červený Grúň

*

244,655

E 19 25

N 48 59

SKUEV0151

Vrchovisko pri Pohorelskej Maši

*

19,812

E 20 1

N 48 51

SKUEV0152

Sliačske travertíny

*

7,111

E 19 24

N 49 3

SKUEV0153

Horné lazy

*

38,122

E 19 35

N 48 48

SKUEV0154

Suchá dolina

*

3,115

E 19 35

N 48 49

SKUEV0163

Rudava

*

2 257,75

E 17 16

N 48 32

SKUEV0164

Revúca

*

44,656

E 19 16

N 48 58

SKUEV0175

Sedliská

*

46,085

E 17 49

N 48 27

SKUEV0185

Pramene Hruštínky

*

218,851

E 19 15

N 49 16

SKUEV0186

Mláčik

*

408,517

E 19 1

N 48 39

SKUEV0187

Rašeliniská Oravských Beskýd

*

131,526

E 19 15

N 49 30

SKUEV0188

Pilsko

*

706,89

E 19 19

N 49 31

SKUEV0189

Babia hora

*

503,94

E 19 30

N 49 34

SKUEV0190

Slaná Voda

*

229,697

E 19 29

N 49 32

SKUEV0191

Rašeliniská Bielej Oravy

*

39,16

E 19 17

N 49 28

SKUEV0192

Prosečné

*

2 697,655

E 19 30

N 49 10

SKUEV0193

Zimníky

37,631

E 19 39

N 49 23

SKUEV0194

Hybická tiesňava

556,756

E 19 53

N 49 5

SKUEV0196

Brezové

13,494

E 20 1

N 49 3

SKUEV0197

Salatín

*

3 358,789

E 19 20

N 48 59

SKUEV0198

Zvolen

*

2 766,296

E 19 13

N 48 54

SKUEV0199

Plavno

52,341

E 19 14

N 48 43

SKUEV0200

Klenovský Vepor

*

343,033

E 19 45

N 48 41

SKUEV0201

Gavurky

*

87,431

E 19 8

N 48 27

SKUEV0202

Trešková

26,282

E 20 8

N 48 39

SKUEV0203

Stolica

*

2 933,517

E 20 11

N 48 45

SKUEV0204

Homoľa

*

2,234

E 20 11

N 48 49

SKUEV0205

Hubková

*

2 796,71

E 21 53

N 48 58

SKUEV0206

Humenská

*

198,921

E 21 56

N 48 54

SKUEV0207

Kamenná Baba

*

339,975

E 20 55

N 49 3

SKUEV0209

Morské oko

*

14 962,148

E 22 15

N 48 49

SKUEV0210

Stinská

*

1 532,789

E 22 29

N 48 59

SKUEV0211

Danova

*

891,343

E 21 57

N 49 19

SKUEV0212

Muteň

*

34,612

E 20 16

N 48 35

SKUEV0216

Sitno

*

1 180,728

E 18 52

N 48 24

SKUEV0219

Malina

*

458,511

E 17 5

N 48 24

SKUEV0221

Varínka

*

154,588

E 18 55

N 49 14

SKUEV0222

Jelešňa

*

66,879

E 19 41

N 49 24

SKUEV0224

Jereňáš

137,085

E 20 46

N 48 58

SKUEV0225

Muránska planina

*

20 315,214

E 19 59

N 48 45

SKUEV0228

Švihrová

*

5,645

E 19 46

N 49 6

SKUEV0229

Beskýd

*

29 215,126

E 22 22

N 49 3

SKUEV0230

Iľovnica

*

484,533

E 22 4

N 49 1

SKUEV0231

Brekovský hradný vrch

*

26,719

E 21 49

N 48 54

SKUEV0232

Rieka Laborec

*

15,971

E 21 50

N 49 20

SKUEV0233

Tok Udavy s prítokom Iľovnice

*

21,55

E 22 2

N 49 1

SKUEV0234

Ulička

*

101,814

E 22 27

N 49 0

SKUEV0238

Veľká Fatra

*

43 600,809

E 19 4

N 48 58

SKUEV0239

Kozol

*

91,58

E 18 45

N 49 6

SKUEV0240

Kľak

*

85,71

E 18 38

N 48 58

SKUEV0241

Svrčinník

*

222,49

E 18 59

N 48 48

SKUEV0243

Rieka Orava

*

435,055

E 19 21

N 49 15

SKUEV0244

Harmanecký Hlboký jarok

*

50,33

E 19 0

N 48 49

SKUEV0245

Boky

*

175,98

E 19 1

N 48 34

SKUEV0246

Šupín

*

11,89

E 19 15

N 48 45

SKUEV0247

Rohy

*

23,323

E 19 22

N 48 32

SKUEV0248

Močidlianska skala

*

204,25

E 19 24

N 48 36

SKUEV0249

Hrbatá lúčka

*

181,11

E 19 23

N 48 38

SKUEV0250

Krivoštianka

*

707,131

E 21 53

N 48 53

SKUEV0251

Zázrivské lazy

*

2 808,095

E 19 9

N 49 16

SKUEV0252

Malá Fatra

*

21 918,45

E 19 2

N 49 11

SKUEV0253

Rieka Váh

251,902

E 19 14

N 49 6

SKUEV0254

Močiar

*

8,131

E 19 9

N 49 9

SKUEV0255

Šujské rašelinisko

12,232

E 18 37

N 49 3

SKUEV0256

Strážovské vrchy

*

29 366,39

E 18 28

N 49 2

SKUEV0258

Tlstý vrch

*

1 159,212

E 18 51

N 48 18

SKUEV0259

Stará hora

*

2 799,139

E 18 55

N 48 18

SKUEV0260

Mäsiarsky bok

*

321,289

E 19 5

N 48 23

SKUEV0262

Čajkovské bralie

*

1 694,008

E 18 36

N 48 19

SKUEV0263

Hodrušská hornatina

*

11 705,432

E 18 40

N 48 23

SKUEV0264

Klokoč

*

2 568,296

E 18 46

N 48 29

SKUEV0265

Suť

*

9 806,076

E 18 54

N 48 31

SKUEV0266

Skalka

*

10 844,607

E 19 0

N 48 28

SKUEV0267

Biele hory

*

10 168,783

E 17 18

N 48 28

SKUEV0268

Buková

*

9,449

E 17 22

N 48 32

SKUEV0271

Šándorky

*

1,498

E 18 38

N 48 17

SKUEV0273

Vtáčnik

*

9 619,045

E 18 35

N 48 36

SKUEV0274

Baske

*

3 645,13

E 18 16

N 48 52

SKUEV0275

Kňaží stôl

*

3 768,371

E 18 19

N 48 49

SKUEV0276

Kuchynská hornatina

*

3 382,107

E 17 12

N 48 21

SKUEV0277

Nad vinicami

*

0,475

E 17 25

N 48 30

SKUEV0278

Brezovské Karpaty

*

2 699,785

E 17 33

N 48 38

SKUEV0281

Tŕstie

*

28,658

E 19 59

N 48 39

SKUEV0282

Tisovský kras

*

1 469,966

E 19 53

N 48 40

SKUEV0283

Lúky na Besníku

*

80,195

E 20 13

N 48 51

SKUEV0284

Teplické stráne

*

355,965

E 20 17

N 48 36

SKUEV0285

Rieka Muráň s prítokmi

*

204,285

E 20 14

N 48 36

SKUEV0286

Vápence v doline Hornádu

*

27,213

E 20 38

N 48 54

SKUEV0287

Galmus

*

2 690,066

E 20 46

N 48 53

SKUEV0288

Kysucké Beskydy a Riečnica

*

7 326,574

E 19 2

N 49 23

SKUEV0289

Chmúra

0,939

E 19 5

N 49 23

SKUEV0290

Horný tok Hornádu

*

290,061

E 20 22

N 48 59

SKUEV0291

Jánsky potok

*

26,274

E 20 46

N 48 55

SKUEV0296

Turková

*

522,557

E 19 55

N 49 1

SKUEV0297

Brezinky

*

8,445

E 20 10

N 48 50

SKUEV0298

Brvnište

*

74,771

E 19 13

N 48 47

SKUEV0299

Baranovo

*

790,563

E 19 8

N 48 46

SKUEV0300

Skribňovo

*

221,607

E 19 46

N 48 59

SKUEV0301

Kopec

*

3,761

E 19 13

N 48 46

SKUEV0302

Ďumbierske Nízke Tatry

*

46 583,31

E 19 27

N 48 54

SKUEV0303

Alúvium Hrona

*

259,755

E 20 10

N 48 50

SKUEV0304

Oravská vodná nádrž

*

251,338

E 19 31

N 49 25

SKUEV0305

Choč

*

2 191,783

E 19 19

N 49 8

SKUEV0306

Pod Suchým hrádkom

*

744,611

E 19 49

N 49 7

SKUEV0307

Tatry

*

61 735,299

E 19 57

N 49 11

SKUEV0308

Machy

*

305,043

E 19 53

N 49 7

SKUEV0309

Rieka Poprad

*

34,334

E 20 9

N 49 4

SKUEV0310

Kráľovohoľské Nízke Tatry

*

35 513,27

E 19 58

N 48 55

SKUEV0318

Pod Čelom

*

533,235

E 21 50

N 49 15

SKUEV0319

Poľana

*

3 142,952

E 19 29

N 48 40

SKUEV0320

Šindliar

*

7,69

E 20 55

N 49 2

SKUEV0321

Salvátorské lúky

*

2,676

E 20 56

N 49 2

SKUEV0322

Fintické svahy

*

753,898

E 21 15

N 49 4

SKUEV0323

Demjatské kopce

*

8,682

E 21 17

N 49 6

SKUEV0324

Radvanovské skalky

*

1,171

E 21 27

N 49 3

SKUEV0325

Medzianske skalky

*

10,783

E 21 28

N 49 2

SKUEV0326

Strahuľka

*

1 195,042

E 21 27

N 48 39

SKUEV0327

Milič

*

5 114,445

E 21 27

N 48 34

SKUEV0328

Stredné Pohornádie

*

7 275,577

E 21 9

N 48 49

SKUEV0330

Dunitová skalka

*

1,477

E 21 7

N 48 55

SKUEV0331

Čergovský Minčol

*

4 144,688

E 21 1

N 49 13

SKUEV0332

Čergov

*

6 063,432

E 21 9

N 49 11

SKUEV0333

Beliansky potok

0,195

E 20 24

N 49 12

SKUEV0334

Veľké osturnianske jazero

*

51,768

E 20 13

N 49 20

SKUEV0335

Malé osturnianske jazerá

*

7,654

E 20 12

N 49 20

SKUEV0336

Rieka Torysa

*

22,12

E 20 43

N 49 8

SKUEV0337

Pieniny

*

1 301,22

E 20 25

N 49 23

SKUEV0338

Plavečské štrkoviská

66,24

E 20 51

N 49 16

SKUEV0339

Pieninské bradlá

*

74,647

E 20 35

N 49 21

SKUEV0342

Drieňovec

*

218,193

E 20 40

N 48 38

SKUEV0343

Plešivské stráne

*

363,406

E 20 24

N 48 34

SKUEV0344

Starovodské jedliny

*

397,79

E 20 39

N 48 46

SKUEV0346

Pod Strážnym hrebeňom

*

177,214

E 20 23

N 48 33

SKUEV0348

Dolina Čiernej Moldavy

*

1 896,835

E 20 48

N 48 41

SKUEV0349

Jasovské dubiny

*

36,251

E 20 58

N 48 40

SKUEV0350

Brzotínske skaly

*

427,047

E 20 29

N 48 35

SKUEV0351

Folkmarská skala

*

140,967

E 21 0

N 48 49

SKUEV0353

Plešivská planina

*

2 863,689

E 20 25

N 48 37

SKUEV0354

Hnilecké rašeliniská

*

55,311

E 20 35

N 48 49

SKUEV0356

Horný vrch

*

5 861,392

E 20 46

N 48 38

SKUEV0364

Pokoradzské jazierká

*

60,86

E 20 1

N 48 25

SKUEV0366

Drienčanský kras

*

1 719,963

E 20 5

N 48 31

SKUEV0367

Holubyho kopanice

*

3 933,045

E 17 47

N 48 51

SKUEV0368

Brezovská dolina

*

2,477

E 18 8

N 49 5

SKUEV0369

Pavúkov jarok

*

26,7

E 17 39

N 48 46

SKUEV0371

Žalostiná

*

215,37

E 17 26

N 48 49

SKUEV0372

Krivoklátske lúky

*

4,33

E 18 8

N 49 3

SKUEV0373

Krivoklátske bradlá

*

64,764

E 18 9

N 49 2

SKUEV0374

Záhradská

*

9,315

E 17 41

N 48 49

SKUEV0375

Krasín

*

63,94

E 18 0

N 48 57

SKUEV0376

Vršatské bradlá

*

283,932

E 18 9

N 49 4

SKUEV0377

Lukovský vrch

*

215,14

E 17 51

N 48 53

SKUEV0378

Nebrová

*

27,904

E 18 7

N 49 7

SKUEV0379

Kobela

*

6,038

E 17 50

N 48 46

SKUEV0380

Tematínske vrchy

*

2 471,265

E 17 55

N 48 39

SKUEV0381

Dielnice

*

107,354

E 18 48

N 48 57

SKUEV0382

Turiec a Blatničianka

*

284,162

E 18 47

N 48 53

SKUEV0383

Ponická dúbrava

*

13,43

E 19 18

N 48 41

SKUEV0384

Klenovské Blatá

*

4,36

E 19 47

N 48 41

SKUEV0385

Pliškov vrch

*

85,265

E 22 8

N 49 8

SKUEV0386

Hostovické lúky

*

13,376

E 22 6

N 49 7

SKUEV0387

Beskyd

*

5 415,379

E 22 1

N 49 13

SKUEV0388

Vydrica

*

7,1

E 17 6

N 48 11

SKUEV0390

Pusté pole

*

90,352

E 21 26

N 48 55

SKUEV0397

Tok Váhu pri Zamarovciach

20,943

E 18 2

N 48 54

SKUEV0398

Slaná

*

36,768

E 20 28

N 48 35

SKUEV0399

Bacúšska jelšina

*

4,26

E 19 48

N 48 50

SKUEV0400

Detviansky potok

*

74,126

E 19 25

N 48 35

SKUEV0401

Dubnícke bane

*

234,752

E 21 28

N 48 55

SKUEV0402

Bradlo

0,01

E 20 11

N 48 37

---