# Europeiska unionens L 344/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 344 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången28 december 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 344

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången28 december 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1577/2007 av den 27 december 2007 om fastställande för år 2008 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Kosovo | 1 |
| | | BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG av den 11 december 2007 om gemenskapens statistiska program 2008–2012 (
  1
  ) | 15 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1577/2007 av den 27 december 2007 om fastställande för år 2008 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för baby beef-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Kosovo

1

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG av den 11 december 2007 om gemenskapens statistiska program 2008–2012 (
  1
  )

1

15

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/872/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om fortsättning under 2008 av gemenskapens jämförande försök och tester av föröknings- och plantmaterial från Malus Mill. enligt rådets direktiv 92/34/EEG som inleddes under 2004 | 44 |
| | | 2007/873/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Bulgarien
  [delgivet med nr K(2007) 6353] | 45 |
| | | 2007/874/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 6354] | 46 |
| | | 2007/875/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG och beslut 2000/96/EG avseende smittsamma sjukdomar som förtecknas i dessa beslut
  [delgivet med nr K(2007) 6355]

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2007/876/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ändring av beslut 2007/25/EG med avseende på förlängning av dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 6395]

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2007/877/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen 2007 för att täcka Belgiens, Finlands, Frankrikes, Tysklands och Nederländernas utgifter för bekämpning av skadegörare på växter eller växtprodukter
  [delgivet med nr K(2007) 6405] | 51 |
| | | 2007/878/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 december 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland, Polen och Förenade kungariket
  [delgivet med nr K(2007) 6802]

   (
  1
  ) | 54 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/879/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 17 december 2007 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster
  [delgivet med nr K(2007) 5406]

   (
  1
  ) | 65 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/872/EG

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om fortsättning under 2008 av gemenskapens jämförande försök och tester av föröknings- och plantmaterial från Malus Mill. enligt rådets direktiv 92/34/EEG som inleddes under 2004

Malus

44

2007/873/EG

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Bulgarien
  [delgivet med nr K(2007) 6353]

Gallus gallus

[delgivet med nr K(2007) 6353]

45

2007/874/EG

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 6354]

Gallus gallus

[delgivet med nr K(2007) 6354]

46

2007/875/EG

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2007 om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG och beslut 2000/96/EG avseende smittsamma sjukdomar som förtecknas i dessa beslut
  [delgivet med nr K(2007) 6355]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6355]

1

48

2007/876/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ändring av beslut 2007/25/EG med avseende på förlängning av dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr K(2007) 6395]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6395]

1

50

2007/877/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen 2007 för att täcka Belgiens, Finlands, Frankrikes, Tysklands och Nederländernas utgifter för bekämpning av skadegörare på växter eller växtprodukter
  [delgivet med nr K(2007) 6405]

[delgivet med nr K(2007) 6405]

51

2007/878/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 december 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland, Polen och Förenade kungariket
  [delgivet med nr K(2007) 6802]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6802]

1

54

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2007/879/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 17 december 2007 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster
  [delgivet med nr K(2007) 5406]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 5406]

1

65

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 754/2007 om ändring av förordningarna (EG) nr 1941/2006, (EG) nr 2015/2006 och (EG) nr 41/2007 när det gäller fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd (EUT L 172, 30.6.2007) | 70 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 754/2007 om ändring av förordningarna (EG) nr 1941/2006, (EG) nr 2015/2006 och (EG) nr 41/2007 när det gäller fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd (EUT L 172, 30.6.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1577/2007

av den 27 december 2007

om fastställande för år 2008 av tillämpningsföreskrifter för importtullkvoter för ”baby beef”-produkter med ursprung i Kroatien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Kosovo

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 32.1 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/200 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 1 500 ton ”baby beef” med ursprung i Bosnien och Hercegovina och på 9 975 ton ”baby beef” med ursprung i Montenegro och Serbiens och Kosovos tullområden. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/200 (2) föreskrivs en årlig tullkvot till förmånstull på 1 500 ton ”baby beef” med ursprung i Bosnien och Hercegovina och på 9 975 ton ”baby beef” med ursprung i Montenegro och Serbiens och Kosovos tullområden.

| (2) | I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (3) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (4) och interimsavtalet om ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (5), ingått genom rådets beslut 2007/855/EG av den 15 december 2007, fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton, 1 650 ton respektive 800 ton. |
| --- | --- |

(2)

I stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2005/40/EG, Euratom (3) och stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, ingått genom rådets och kommissionens beslut 2004/239/EG, Euratom (4) och interimsavtalet om ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (5), ingått genom rådets beslut 2007/855/EG av den 15 december 2007, fastställs de årliga tullkvoterna till förmånstull för ”baby beef” till 9 400 ton, 1 650 ton respektive 800 ton.

| (3) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (6), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (7) ska det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2248/2001 av den 19 november 2001 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien (6), och artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 153/2002 av den 21 januari 2002 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (7) ska det antas närmare bestämmelser för genomförandet av tullkvoten för ”baby beef”.

| (4) | Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien, f.d. jugoslaviska republikenMakedonien eller Montenegro likaså fastställa att ett äkthetsintyg ska uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i respektive bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, eller med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller med bilaga II till interimsavtalet med Montenegro. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Vid import inom kvoten för ”baby beef” som fastställts för Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo, måste det, enligt förordning (EG) nr 2007/2000, av kontrollskäl uppvisas ett äkthetsintyg av vilket framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till den förordningen. Av harmoniseringsskäl visar det sig nödvändigt att vid import inom kvoten för ”baby beef” med ursprung i Kroatien, f.d. jugoslaviska republikenMakedonien eller Montenegro likaså fastställa att ett äkthetsintyg ska uppvisas av vilket det framgår att varan har sitt ursprung i det utfärdande landet och att den exakt överensstämmer med den definition som anges i respektive bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, eller med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller med bilaga II till interimsavtalet med Montenegro. Det är dessutom nödvändigt att utforma en förlaga för äkthetsintyg och att fastställa bestämmelser för användningen av dem.

| (5) | Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK). Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i tullområdet Kosovo. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, står under internationell civil förvaltning av Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK). Det är därför nödvändigt att fastställa ett särskilt äkthetsintyg för varor med ursprung i tullområdet Kosovo.

| (6) | Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål ska kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8) och kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att förvalta de aktuella kvoterna med hjälp av importlicenser. För detta ändamål ska kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (8) och kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9), tillämpas enligt bestämmelserna i denna förordning.

| (7) | I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (10) fastställs framför allt närmare bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status, utfärdande av licenser och medlemsstaternas meddelanden till kommissionen. I den förordningen föreskrivs också att licenserna inte ska gälla efter kvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 ska gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (10) fastställs framför allt närmare bestämmelser om ansökningar om importlicenser, de sökandes status, utfärdande av licenser och medlemsstaternas meddelanden till kommissionen. I den förordningen föreskrivs också att licenserna inte ska gälla efter kvotperiodens sista dag. Förordning (EG) nr 1301/2006 ska gälla importlicenser som utfärdats i enlighet med den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag i denna förordning.

| (8) | I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna ska föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget. |
| --- | --- |

(8)

I syfte att säkerställa en sund förvaltning av importen av de berörda produkterna bör det föreskrivas att utfärdandet av importlicenserna ska föregås av en granskning, särskilt av uppgifterna i äkthetsintyget.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För perioden 1 januari–31 december 2008 ska följande tullkvoter öppnas:

| a) | 9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien. |
| --- | --- |

a)

9 400 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Kroatien.

| b) | 1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

b)

1 500 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

| c) | 1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

c)

1 650 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| d) | 9 175 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbiens och Kosovos tullområde. |
| --- | --- |

d)

9 175 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Serbiens och Kosovos tullområde.

| e) | 800 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Montenegro. |
| --- | --- |

e)

800 ton ”baby beef”, uttryckt i slaktvikt, med ursprung i Montenegro.

De kvoter som avses i första stycket ska ha löpnummer 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 respektive 09.4199.

Vid avräkning mot dessa kvoter ska 100 kg levande vikt anses motsvara 50 kg slaktvikt.

2.   För de kvoter som avses i punkt 1 ska den tillämpliga tullen vara 20 % av den värdetull och 20 % av den särskilda tull som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan.

3.   Import inom de kvoter som avses i punkt 1 ska begränsas till vissa levande djur och vissa köttsorter med följande KN-nummer, vilka anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien, i bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och i bilaga II till interimsavtalet med Montenegro:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 och ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 och ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 1445/95, förordning (EG) nr 1291/2000 och kapitel III i förordning (EG) nr 1301/2006 ska tillämpas om inte annat föreskrivs i den här förordningen.

Artikel 3

1.   I licensansökan och i licensen ska ursprungslandet eller ursprungstullområdet anges i fält 8 och ”ja” ska markeras med ett kryss. Licensen ska medföra skyldighet att importera från det angivna landet eller tullområdet.

Licensansökan och licensen ska innehålla en av de uppgifter som anges i bilaga I i fält 20.

2.   Originalet av det äkthetsintyg som upprättats enligt bestämmelserna i artikel 4 ska tillsammans med en kopia uppvisas för den behöriga myndigheten samtidigt med ansökan om den första importlicens som är knuten till äkthetsintyget.

Inom ramen för den kvantitet som uppges i intyget får ett äkthetsintyg användas för utfärdande av flera importlicenser. Om fler än en licens utfärdas för ett intyg ska den behöriga myndigheten

| a) | på äkthetsintyget intyga vilken kvantitet som ska avräknas, |
| --- | --- |

a)

på äkthetsintyget intyga vilken kvantitet som ska avräknas,

| b) | se till att de importlicenser som utfärdats enligt det intyget, utfärdas samma dag. |
| --- | --- |

b)

se till att de importlicenser som utfärdats enligt det intyget, utfärdas samma dag.

3.   Den behöriga myndigheten får inte utfärda någon importlicens förrän den har försäkrat sig om att alla de uppgifter som finns i äkthetsintyget motsvarar uppgifterna i kommissionens veckomeddelanden om den aktuella importen. Därefter ska licensen omedelbart utfärdas.

Artikel 4

1.   Alla ansökningar om importlicenser inom ramen för kvoter som avses i artikel 1, ska åtföljas av ett äkthetsintyg som utfärdats av det exporterande landets eller tullområdets myndigheter, enligt förteckningen i bilaga II, och av vilket det framgår att produkterna har sitt ursprung i det berörda landet eller tullområdet och överensstämmer med den definition som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 2007/2000, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalen med Kroatien, bilaga III till stabiliserings- och associeringsavtalet med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien eller bilaga II till interimsavtalet med Montenegro.

2.   Äkthetsintyg enligt förlagorna i bilagorna III–VIII för de exporterande länderna eller tullområdet ska upprättas i ett original och två kopior, vilka ska tryckas och fyllas i på ett av gemenskapens officiella språk. De kan dessutom tryckas och fyllas i på det officiella språket eller på ett av de officiella språken i det exporterande landet eller tullområdet.

De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där ansökan om importlicens lämnas in kan kräva att intyget översätts.

3.   Originalet och kopiorna av äkthetsintyget ska fyllas i på maskin eller för hand. I det senare fallet ska de fyllas i med svart bläck och med tryckbokstäver.

Intygen ska ha formatet 210 × 297 mm. Papperet ska ha en lägsta vikt på 40 g/m2. Originalet ska vara vitt, kopia 1 rosa och kopia 2 gul.

4.   Varje intyg ska vara försett med ett individuellt löpnummer följt av namnet på det land eller tullområde där intyget utfärdas.

Kopiorna ska ha samma löpnummer och samma namn som originalet.

5.   Ett intyg ska vara giltigt endast om det i vederbörlig ordning bestyrkts av ett av de utfärdande organ som anges i förteckningen i bilaga II.

6.   Ett intyg ska anses vara korrekt påtecknat om det visar datum och ort för utfärdandet och om det är stämplat med den utfärdande myndighetens stämpel samt om det har skrivits under av en eller flera personer som är behöriga att göra detta.

Artikel 5

1.   De utfärdande myndigheter som förtecknas i bilaga II ska

| a) | vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet, |
| --- | --- |

a)

vara godkända som sådana av det berörda exporterande landet eller tullområdet,

| b) | ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen, |
| --- | --- |

b)

ha åtagit sig att kontrollera uppgifterna i intygen,

| c) | ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades. |
| --- | --- |

c)

ha åtagit sig att minst en gång i veckan förse kommissionen med alla nödvändiga uppgifter för att möjliggöra kontroll av de uppgifter som anges på äkthetsintygen, särskilt intygets nummer, exportören, mottagaren, destinationslandet, produkten (levande djur/kött), nettovikten samt datum då intyget undertecknades.

2.   Kommissionen ska ändra förteckningen i bilaga II om det villkor som anges i punkt 1 a inte längre uppfylls eller om ett utfärdande organ inte längre fullgör ett eller flera av sina åtaganden eller om ett nytt utfärdande organ utses.

Artikel 6

Äkthetsintygen och importlicenserna ska vara giltiga tre månader från och med respektive utfärdandedatum.

Artikel 7

Det berörda exporterande landet eller tullområdet ska till kommissionen översända avtryck av de stämplar som deras utfärdande myndigheter använder samt namn och underskrifter för de personer som är behöriga att underteckna äkthetsintygen. Kommissionen ska vidarebefordra dessa upplysningar till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 8

1.   Genom undantag från artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1301/2006 ska medlemsstaterna meddela kommissionen

| a) | senast den 28 februari 2009 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående tullkvotsperiod, |
| --- | --- |

a)

senast den 28 februari 2009 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter för vilka importlicenser utfärdades under föregående tullkvotsperiod,

| b) | senast den 30 april 2009 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som är outnyttjade eller endast delvis utnyttjade i importlicenserna, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser. |
| --- | --- |

b)

senast den 30 april 2009 och även om inga ansökningar har lämnats in, de produktkvantiteter som är outnyttjade eller endast delvis utnyttjade i importlicenserna, dvs. mellanskillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicensen och de kvantiteter som licensen avser.

2.   Senast den 30 april 2009 ska medlemsstaterna meddela kommissionen de produktkvantiteter som övergått till fri omsättning under föregående tullkvotsperiod.

3.   De meddelanden som avses i punkt 1 och punkt 2 i den här artikeln ska ske i enlighet med bilagorna IX, X och XI till den här förordningen, och de produktkategorier som anges i bilaga II.A till förordning (EG) nr 1445/95 ska användas.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med 1 januari 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 december 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 240, 23.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1946/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 26, 28.1.2005, s. 1.

3

(4)  EUT L 84, 20.3.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 345, 28.12.2007, s. 1.

5

(6)  EGT L 304, 21.11.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2/2003 (EUT L 1, 4.1.2003, s. 26).

6

(7)  EGT L 25, 29.1.2002, s. 16. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 30).

7

(8)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 586/2007 (EUT L 139, 31.5.2007, s. 5).

8

(9)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1423/2007 (EUT L 317, 5.12.2007, s. 36).

9

(10)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

10

---

BILAGA I

Uppgifter enligt artikel 3.1

| — | : | på bulgariska | : | ”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1577/2007) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spanska | : | ”Baby beef” (Reglamento (CE) no 1577/2007) |
| — | : | på tjeckiska | : | ”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | på danska | : | ”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1577/2007) |
| — | : | på tyska | : | ”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007) |
| — | : | på estniska | : | ”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1577/2007) |
| — | : | på grekiska | : | ”Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1577/2007) |
| — | : | på engelska | : | ”Baby beef” (Regulation (EC) No 1577/2007) |
| — | : | på franska | : | ”Baby beef” (Règlement (CE) no 1577/2007) |
| — | : | på italienska | : | ”Baby beef” (Regolamento (CE) n. 1577/2007) |
| — | : | på lettiska | : | ”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1577/2007) |
| — | : | på litauiska | : | ”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007) |
| — | : | på ungerska | : | ”Baby beef” (1577/2007/EK rendelet) |
| — | : | på maltesiska | : | ”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1577/2007) |
| — | : | på nederländska | : | ”Baby beef” (Verordening (EG) nr 1577/2007) |
| — | : | på polska | : | ”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007) |
| — | : | på portugisiska | : | ”Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 1577/2007) |
| — | : | på rumänska | : | ”Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007) |
| — | : | på slovakiska | : | ”Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | på slovenska | : | ”Baby beef” (Uredba (ES) št. 1577/2007) |
| — | : | på finska | : | ”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1577/2007) |
| — | : | på svenska | : | ”Baby beef” (Förordning (EG) nr 1577/2007) |

—

:

på bulgariska

:

”Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1577/2007)

—

:

på spanska

:

”Baby beef” (Reglamento (CE) no 1577/2007)

—

:

på tjeckiska

:

”Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1577/2007)

—

:

på danska

:

”Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1577/2007)

—

:

på tyska

:

”Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007)

—

:

på estniska

:

”Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1577/2007)

—

:

på grekiska

:

”Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1577/2007)

—

:

på engelska

:

”Baby beef” (Regulation (EC) No 1577/2007)

—

:

på franska

:

”Baby beef” (Règlement (CE) no 1577/2007)

—

:

på italienska

:

”Baby beef” (Regolamento (CE) n. 1577/2007)

—

:

på lettiska

:

”Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1577/2007)

—

:

på litauiska

:

”Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007)

—

:

på ungerska

:

”Baby beef” (1577/2007/EK rendelet)

—

:

på maltesiska

:

”Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1577/2007)

—

:

på nederländska

:

”Baby beef” (Verordening (EG) nr 1577/2007)

—

:

på polska

:

”Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007)

—

:

på portugisiska

:

”Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 1577/2007)

—

:

på rumänska

:

”Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007)

—

:

på slovakiska

:

”Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 1577/2007)

—

:

på slovenska

:

”Baby beef” (Uredba (ES) št. 1577/2007)

—

:

på finska

:

”Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1577/2007)

—

:

på svenska

:

”Baby beef” (Förordning (EG) nr 1577/2007)

---

BILAGA II

Utfärdande organ:

| — | Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien. |
| --- | --- |

—

Republiken Kroatien: Croatian Livestock Center, Zagreb, Kroatien.

| — | Bosnien och Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina:

| — | F.d. jugoslaviska Republiken Makedonien: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, ”Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska Republiken Makedonien: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, ”Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje

| — | Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Serbiens tullområde (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.” |
| --- | --- |

—

Serbiens tullområde (1): ”YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia.”

| — | Kosovos tullområde: |
| --- | --- |

—

Kosovos tullområde:

---

(1)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

---

BILAGA III

Image

---

BILAGA IV

Image

---

BILAGA V

Image

---

BILAGA VI

Image

---

BILAGA VII

Image

---

BILAGA VIII

Image

---

BILAGA IX

Meddelande om importlicenser (utfärdade) – förordning (EG) nr 1577/2007

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1577/2007

Produktkvantiteter för vilka importlicenser har utfärdats

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori (er) (1) | Kvantitet
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori (er) (1)

Kvantitet

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga II.A till förordning (EG) nr 1445/95

---

BILAGA X

Meddelande om importlicenser (outnyttjade kvantiteter) – förordning (EG) nr 1577/2007

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1577/2007

Produktkvantiteter för vilka importlicenser inte utnyttjades

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori (er) (1) | Outnyttjade kvantiteter
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori (er) (1)

Outnyttjade kvantiteter

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga II.A till förordning (EG) nr 1445/95

---

BILAGA X

Meddelande om produktkvantiteter som övergått till fri omsättning – förordning (EG) nr 1577/2007

Medlemsstat: ...

Tillämpning av artikel 8 i förordning (EG) nr 1577/2007

Produktkvantiteter för vilka importlicenser inte utnyttjades

Från: ... Till: ...

| Löpnummer | Produktkategori (er) (1) | Outnyttjade kvantiteter
  (kilogram produktvikt eller djur) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Löpnummer

Produktkategori (er) (1)

Outnyttjade kvantiteter

(kilogram produktvikt eller djur)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Produktkategori(er) enligt bilaga II.A till förordning (EG) nr 1445/95

---

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/15

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1578/2007/EG

av den 11 december 2007

om gemenskapens statistiska program 2008–2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) ska ett flerårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) ska ett flerårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen.

| (2) | I enlighet med den förordningen ska gemenskapen vid varje tidpunkt ha tillgång till statistiska uppgifter som, i förhållande till medlemsstaternas konstitutionella krav, är jämförbara mellan medlemsstaterna och deras territoriella enheter, aktuella, tillförlitliga och ändamålsenliga och som kan produceras så effektivt som möjligt så att gemenskapen kan utforma, tillämpa, övervaka och utvärdera sin politik. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med den förordningen ska gemenskapen vid varje tidpunkt ha tillgång till statistiska uppgifter som, i förhållande till medlemsstaternas konstitutionella krav, är jämförbara mellan medlemsstaterna och deras territoriella enheter, aktuella, tillförlitliga och ändamålsenliga och som kan produceras så effektivt som möjligt så att gemenskapen kan utforma, tillämpa, övervaka och utvärdera sin politik.

| (3) | För att säkerställa att de statistiska uppgifterna är enhetliga och jämförbara inom gemenskapen krävs att ett femårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen, i vilket strategier, huvudsakliga områden och mål fastställs för de åtgärder som planeras beträffande de politiska prioriteringarna. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att de statistiska uppgifterna är enhetliga och jämförbara inom gemenskapen krävs att ett femårigt statistiskt program inrättas för gemenskapen, i vilket strategier, huvudsakliga områden och mål fastställs för de åtgärder som planeras beträffande de politiska prioriteringarna.

| (4) | Den särskilda metoden för att upprätta gemenskapsstatistik kräver ett särskilt nära samarbete inom gemenskapens framväxande statistiksystem genom kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (4), i fråga om anpassningen av systemet, i synnerhet genom införandet av de rättsliga instrument som krävs för att upprätta denna gemenskapsstatistik. Hänsyn bör tas till bördan för uppgiftslämnarna, oavsett om dessa är företag, centrala, regionala eller lokala myndigheter, hushåll eller enskilda. |
| --- | --- |

(4)

Den särskilda metoden för att upprätta gemenskapsstatistik kräver ett särskilt nära samarbete inom gemenskapens framväxande statistiksystem genom kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (4), i fråga om anpassningen av systemet, i synnerhet genom införandet av de rättsliga instrument som krävs för att upprätta denna gemenskapsstatistik. Hänsyn bör tas till bördan för uppgiftslämnarna, oavsett om dessa är företag, centrala, regionala eller lokala myndigheter, hushåll eller enskilda.

| (5) | Framställning av gemenskapsstatistik inom det femåriga programmets rättsliga ram uppnås genom ett nära, samordnat och konsekvent samarbete mellan Eurostat och de nationella myndigheterna. För detta ändamål bör Eurostat se till att i olika former samordna de nationella myndigheterna i ett nätverk som utgör det europeiska statistiksystemet för att säkerställa tillgång till aktuell statistik som håller en standard som möjliggör nödvändig jämförbarhet mellan medlemsstaterna till stöd för Europeiska unionens politiska behov. |
| --- | --- |

(5)

Framställning av gemenskapsstatistik inom det femåriga programmets rättsliga ram uppnås genom ett nära, samordnat och konsekvent samarbete mellan Eurostat och de nationella myndigheterna. För detta ändamål bör Eurostat se till att i olika former samordna de nationella myndigheterna i ett nätverk som utgör det europeiska statistiksystemet för att säkerställa tillgång till aktuell statistik som håller en standard som möjliggör nödvändig jämförbarhet mellan medlemsstaterna till stöd för Europeiska unionens politiska behov.

| (6) | Vid framställning och spridning av gemenskapsstatistik enligt detta beslut bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter iaktta de principer som fastställs i den europeiska uppförandekoden avseende statistik, som bifogas kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar. Insatser bör därvid göras för att främja konvergens när det gäller den statistiska information som samlas in och möjligheten att behandla den vetenskapligt. |
| --- | --- |

(6)

Vid framställning och spridning av gemenskapsstatistik enligt detta beslut bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter iaktta de principer som fastställs i den europeiska uppförandekoden avseende statistik, som bifogas kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar. Insatser bör därvid göras för att främja konvergens när det gäller den statistiska information som samlas in och möjligheten att behandla den vetenskapligt.

| (7) | Mot bakgrund av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik bör vid utarbetandet av kommissionens årliga statistiska arbetsprogram behovet av fortlöpande översyn av statistiska prioriteringar beaktas, inbegripet förenkling av förfarandena och minskning av krav av avtagande betydelse under iakttagande av bästa möjliga utnyttjande av tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik bör vid utarbetandet av kommissionens årliga statistiska arbetsprogram behovet av fortlöpande översyn av statistiska prioriteringar beaktas, inbegripet förenkling av förfarandena och minskning av krav av avtagande betydelse under iakttagande av bästa möjliga utnyttjande av tillgängliga resurser.

| (8) | För att öka gemenskapsåtgärdernas enhetlighet och effektivitet när det gäller städer och möjliggöra tillförlitliga jämförelser, är det nödvändigt att i gemenskapsstatistiken mer noggrant definiera vad som avses med ”stadsområde” och ”tätort”. |
| --- | --- |

(8)

För att öka gemenskapsåtgärdernas enhetlighet och effektivitet när det gäller städer och möjliggöra tillförlitliga jämförelser, är det nödvändigt att i gemenskapsstatistiken mer noggrant definiera vad som avses med ”stadsområde” och ”tätort”.

| (9) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen inrättande av gemenskapens statistiska program 2008–2012, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen inrättande av gemenskapens statistiska program 2008–2012, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (10) | Genom detta beslut fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5). |
| --- | --- |

(10)

Genom detta beslut fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5).

| (11) | I enlighet med förordning (EG) nr 322/97 har riktlinjer för programmets inrättande framlagts för kommittén för det statistiska programmet, europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området, inrättad genom rådets beslut 91/116/EEG (6), samt kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, inrättad genom rådets beslut 2006/856/EG (7). |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med förordning (EG) nr 322/97 har riktlinjer för programmets inrättande framlagts för kommittén för det statistiska programmet, europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området, inrättad genom rådets beslut 91/116/EEG (6), samt kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, inrättad genom rådets beslut 2006/856/EG (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av det statistiska programmet

Härmed inrättas gemenskapens statistiska program för perioden 2008–2012 (nedan kallat ”programmet”). Programmet återfinns i bilagorna I och II.

I bilaga I fastställs inriktningar, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för denna period. I bilaga II ges en sammanställning över statistikkraven med utgångspunkt i Europeiska unionens politiska behov.

Artikel 2

Politiska prioriteringar

1.   Med hänsyn till tillgängliga resurser hos de nationella myndigheterna och kommissionen ska programmet inriktas på gemenskapens viktigaste politiska prioriteringar, nämligen

| a) | välstånd, konkurrenskraft, innovation och tillväxt, |
| --- | --- |

a)

välstånd, konkurrenskraft, innovation och tillväxt,

| b) | solidaritet och mänsklig utveckling, |
| --- | --- |

b)

solidaritet och mänsklig utveckling,

| c) | ekonomisk, social och regional sammanhållning, hållbar utveckling samt demografiska utmaningar, |
| --- | --- |

c)

ekonomisk, social och regional sammanhållning, hållbar utveckling samt demografiska utmaningar,

| d) | säkerhet och |
| --- | --- |

d)

säkerhet och

| e) | ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

e)

ytterligare utvidgning av Europeiska unionen.

2.   Programmets övergripande prioriteringar och allmänna mål ska vara föremål för en detaljerad årlig planering i enlighet med förordning (EG) nr 322/97.

Artikel 3

Styrning och kvalitet på statistikområdet

Programmet ska genomföras i enlighet med principerna i uppförandekoden för europeisk statistik för att framställa och sprida harmoniserad gemenskapsstatistik av hög kvalitet, i tillämpliga fall uppdelad på kön, och säkerställa en korrekt funktion hos det europeiska statistiksystemet i dess helhet. De nationella myndigheterna och gemenskapens statistikmyndighet ska

| a) | etablera en institutionell och organisatorisk miljö som främjar effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter när de framställer och sprider officiell statistik, inbegripet regional statistik som grundar sig på nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts), |
| --- | --- |

a)

etablera en institutionell och organisatorisk miljö som främjar effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter när de framställer och sprider officiell statistik, inbegripet regional statistik som grundar sig på nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts),

| b) | iaktta europeiska normer, riktlinjer och goda metoder vid de förfaranden som används av nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter för att organisera, samla in, bearbeta och sprida officiell statistik och för att eftersträva ett anseende om god förvaltning och effektivitet så att statistikens trovärdighet stärks, |
| --- | --- |

b)

iaktta europeiska normer, riktlinjer och goda metoder vid de förfaranden som används av nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter för att organisera, samla in, bearbeta och sprida officiell statistik och för att eftersträva ett anseende om god förvaltning och effektivitet så att statistikens trovärdighet stärks,

| c) | säkerställa att gemenskapsstatistiken uppfyller europeiska kvalitetsstandarder och tillgodoser behoven hos institutionella användare inom Europeiska unionen, regeringar, regionala myndigheter, forskningsinstitut, organisationer i det civila samhället, företag och allmänheten i stort, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att gemenskapsstatistiken uppfyller europeiska kvalitetsstandarder och tillgodoser behoven hos institutionella användare inom Europeiska unionen, regeringar, regionala myndigheter, forskningsinstitut, organisationer i det civila samhället, företag och allmänheten i stort,

| d) | samarbeta med statistikorgan på internationell nivå i syfte att främja användningen av internationella begrepp, klassificeringar och metoder i överensstämmelse med de grundläggande principer for officiell statistik som FN:s statistikkommission antog den 14 april 1994, särskilt för att säkerställa större enhetlighet och bättre jämförbarhet mellan statistik på global nivå, |
| --- | --- |

d)

samarbeta med statistikorgan på internationell nivå i syfte att främja användningen av internationella begrepp, klassificeringar och metoder i överensstämmelse med de grundläggande principer for officiell statistik som FN:s statistikkommission antog den 14 april 1994, särskilt för att säkerställa större enhetlighet och bättre jämförbarhet mellan statistik på global nivå,

| e) | på berättigad begäran, tillhandahålla det tekniska stöd som krävs när det gäller organiseringen av statistik och göra det möjligt att utbyta god praxis med andra organ eller tredjeländer, |
| --- | --- |

e)

på berättigad begäran, tillhandahålla det tekniska stöd som krävs när det gäller organiseringen av statistik och göra det möjligt att utbyta god praxis med andra organ eller tredjeländer,

| f) | fästa vikt vid kvaliteten på statistisk information särskilt på dess tillförlitlighet och jämförbarhet, och vederbörligen beakta den kronologiska kontinuiteten i de uppgifter som samlas in och möjligheten att vetenskapligt behandla dessa. |
| --- | --- |

f)

fästa vikt vid kvaliteten på statistisk information särskilt på dess tillförlitlighet och jämförbarhet, och vederbörligen beakta den kronologiska kontinuiteten i de uppgifter som samlas in och möjligheten att vetenskapligt behandla dessa.

Artikel 4

Prioritering, effektivitet och flexibilitet

1.   Programmet ska säkerställa ett fortlöpande statistikstöd för beslut och utvärderingar inom gemenskapens nuvarande politikområden och tillhandahålla statistikstöd för ytterligare viktiga krav som föds av nya initiativ inom gemenskapspolitiken.

2.   Kommissionen ska vid utarbetandet av de årliga statistiska arbetsprogrammen beakta den framställda statistikens kostnadseffektivitet och säkerställa en fortlöpande översyn av de statistiska prioriteringarna så att största möjliga nytta dras av medlemsstaternas och kommissionens resurser och så att den börda som åläggs uppgiftslämnarna görs så lätt som möjligt. Prioriteringarna ska syfta till att avväga ytterligare kostnader och bördor för nya statistikkrav genom att minska statistikkraven på befintliga områden inom gemenskapsstatistiken och ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna.

3.   Vid utarbetandet av de årliga statistikprogrammen får kommissionen i förväg genomföra studier av de finansiella konsekvenserna av all planerad ny statistikverksamhet som innebär betydande extrabördor för medlemsstaterna.

4.   Programmet ska säkerställa utvecklingen av instrument som omprioriterar statistisk verksamhet, ökar det europeiska statistiksystemets flexibilitet och förbättrar dess förmåga att tillgodose förändrade användarbehov så snart de uppstår.

5.   Programmet ska säkerställa öppenhet där hänsyn tas till bland annat artikel 1.1 och 1.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1104/2006 av den 18 juli 2006 om ändring av förordning (EG) nr 831/2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik när det gäller tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften (8).

Artikel 5

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2008–2012 fastställs härmed till 274 200 000 EUR.

2.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom finansieringsramens gränser.

Artikel 6

Rapportering

1.   Kommissionen ska, efter att ha rådfrågat kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en mellanliggande lägesrapport. Denna rapport ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet senast i juni 2010. Lägesrapporten ska särskilt avse den andra hälften av det nuvarande programmet och frågan om den period som ska omfattas av nästa fleråriga statistikprogram samt ta hänsyn till Europaparlamentets mandatperiod. När det gäller programmets genomförande ska rapporten också innehålla en preliminär analys av de konsekvenser för konkurrensen för små och medelstora företag som de föreslagna minskningarna av den administrativa bördan leder till och av den finansiella uppdelningen av bördan mellan gemenskapen och medlemsstaternas budgetar. I rapporten ska också särskild uppmärksamhet ägnas åt frågan om nödvändiga uppsättningar av data, verktyg och metoder som ska ligga till grund för framställningen av opartisk och objektiv analys av de sociala och ekonomiska konsekvenserna på viktiga områden som kräver konstant övervakning och översyn, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitiken, tjänsterna på den inre marknaden eller nästa fleråriga budgetram.

2.   Vid utgången av den period som omfattas av programmet ska kommissionen efter samråd med kommittén för det statistiska programmet framlägga en rapport med utvärdering av programmets genomförande varvid oberoende experters synpunkter ska beaktas. Denna rapport ska färdigställas före utgången av år 2013 och därefter läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

3.   Rapportering av omprioriteringarnas resultat, inklusive uppskattningar av kostnaderna och bördorna för statistiska projekt och områden som omfattas av detta statistiska program samt en bedömning av uppkommande statistikbehov, särskilt för ny gemenskapspolitik ska ingå i den preliminära lägesrapporten och i den slutliga utvärderingsrapporten.

Artikel 7

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 11 december 2007.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

M. LOBO ANTUNES

Ordförande

---

(1)  EUT C 175, 27.7.2007, s. 8.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 12 juli 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 29 november 2007.

2

(3)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 59, 6.3.1991, s. 21. Beslutet ändrat genom beslut 97/255/EG (EGT L 102, 19.4.1997, s. 32).

6

(7)  EUT L 332, 30.11.2006, s. 21.

7

(8)  EUT L 197, 19.7.2006, s. 3.

8

---

BILAGA I

DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: ÖVERGRIPANDE FRÅGOR

Denna bilaga berör övergripande aspekter av strategisk betydelse för gemenskapsstatistikens utveckling på medellång och lång sikt. Här beskrivs för det första hur politiken för statistik i sig bidrar till europeisk integration, för det andra det europeiska statistiksystemets egenskaper samt samarbetet med användare och producenter, för det tredje de huvudsakliga instrument som gemenskapsmyndigheten använder i samarbete med de nationella myndigheterna. För var och en av dessa aspekter sammanfattas i denna bilaga de viktigaste mål som ska nås och de initiativ som ska tas under denna femårsperiod.

1.   Statistikens roll i den europeiska integrationen

Tillförlitliga statistiska uppgifter om det ekonomiska, sociala och miljörelaterade läget inom EU och deras komponenter på nationell och regional nivå, är en oundgänglig förutsättning för den europeiska integrationsprocessen. Därigenom förses EU:s institutioner, medlemsstaterna och medborgarna med de objektiva instrument som krävs för att avgöra behov av och framsteg inom europeiska politiska initiativ. Harmoniserad och jämförbar statistik är också oumbärlig för allmänhetens förståelse av Europa, för medborgarnas deltagande i debatten och den demokratiska processen när det gäller Europas framtid och för de ekonomiska aktörernas deltagande i den inre marknaden.

Fördjupningen och utvidgningen av unionen återspeglas i själva det europeiska statistiksystemet. Strategierna och åtgärderna inom det europeiska statistiksystemet omfattar fortlöpande harmonisering av begrepp, definitioner och metoder och, om så krävs, att framställningsprocesserna integreras och gemensamma interoperabla system införs. Det europeiska statistiksystemet behöver emellertid vidareutveckla sina strukturer, strategier och åtgärder för att kunna säkerställa att systemet upprätthåller och utvecklar den kvalitet och effektivitet som krävs för att tillgodose alla användares behov. Forskning inom officiell statistik kan bl.a. bidra till att ytterligare utveckla gemenskapsstatistikens infrastruktur, effektivitet och kvalitet.

Programmets mål utgörs av följande:

| — | Det ”gemensamma statistikspråkbruket” för begrepp, klassificeringar och metoder ska harmoniseras ytterligare, utvecklas och genomföras. Bland viktigare åtgärder inom detta område finns översyn av det europeiska nationalräkenskapssystemet och genomförande av näringsgrensindelningen Nace rev. 2 i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Det ”gemensamma statistikspråkbruket” för begrepp, klassificeringar och metoder ska harmoniseras ytterligare, utvecklas och genomföras. Bland viktigare åtgärder inom detta område finns översyn av det europeiska nationalräkenskapssystemet och genomförande av näringsgrensindelningen Nace rev. 2 i Europeiska gemenskapen.

| — | Ett europeiskt statistikregister över multinationella företagsgrupper ska upprättas och integreras i statistikframställningsprocesserna. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt statistikregister över multinationella företagsgrupper ska upprättas och integreras i statistikframställningsprocesserna.

| — | Standarder och gemensamma instrument för effektivt och säkert utbyte av statistiska data och metadata i det europeiska statistiksystemet ska vidareutvecklas och införas i samarbete med andra berörda kommissionsavdelningar, Europeiska centralbankssystemet och internationella organisationer. Dessa standarder ska upprätthållas inom alla berörda områden. |
| --- | --- |

—

Standarder och gemensamma instrument för effektivt och säkert utbyte av statistiska data och metadata i det europeiska statistiksystemet ska vidareutvecklas och införas i samarbete med andra berörda kommissionsavdelningar, Europeiska centralbankssystemet och internationella organisationer. Dessa standarder ska upprätthållas inom alla berörda områden.

| — | Ett metadataregister som är tillgängligt för såväl användare som producenter och som kopplar samman data och metadata inom hela dataproduktionscykeln ska utarbetas och införas. |
| --- | --- |

—

Ett metadataregister som är tillgängligt för såväl användare som producenter och som kopplar samman data och metadata inom hela dataproduktionscykeln ska utarbetas och införas.

| — | Ökad användning av Internet, inte endast för spridning till slutanvändarna utan också inom andra delar inom statistikframställningsprocessen, ska främjas. |
| --- | --- |

—

Ökad användning av Internet, inte endast för spridning till slutanvändarna utan också inom andra delar inom statistikframställningsprocessen, ska främjas.

| — | Metoder och instrument för harmoniserad hantering av sekretessen inom det europeiska statistiksystemet ska utvecklas och införas. I synnerhet ska harmoniserade metoder införas och utvecklas för att bereda godkända forskare optimal tillgång till avidentifierade mikrodata som samlats in för att framställa gemenskapsstatistik. Risken att uppgifter lämnas ut ska bedömas på lämpligt sätt och tekniska metoder ska utvecklas för att underlätta tillgång till och utbyte av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Metoder och instrument för harmoniserad hantering av sekretessen inom det europeiska statistiksystemet ska utvecklas och införas. I synnerhet ska harmoniserade metoder införas och utvecklas för att bereda godkända forskare optimal tillgång till avidentifierade mikrodata som samlats in för att framställa gemenskapsstatistik. Risken att uppgifter lämnas ut ska bedömas på lämpligt sätt och tekniska metoder ska utvecklas för att underlätta tillgång till och utbyte av statistiska uppgifter.

| — | Metoder för utbyte av instrument inom det europeiska statistiksystemet ska utarbetas, och användningen av programvara med öppen källkod ska för detta ändamål främjas. |
| --- | --- |

—

Metoder för utbyte av instrument inom det europeiska statistiksystemet ska utarbetas, och användningen av programvara med öppen källkod ska för detta ändamål främjas.

| — | Metoder ska införas för att förbättra den operativa användningen av forskningsresultaten inom officiell statistik. |
| --- | --- |

—

Metoder ska införas för att förbättra den operativa användningen av forskningsresultaten inom officiell statistik.

2.   Relationer med intressenter

2.1   Det europeiska statistiksystemet

Eurostat ansvarar för att säkerställa framställning av gemenskapsstatistik för EU:s politiska ändamål. En effektiv framställning av den gemenskapsstatistik som omfattas av detta program, där medlemsstatens myndigheter ansvarar för framställning av harmoniserad nationell statistik och Eurostat ansvarar för framställning av gemenskapsstatistik på grundval av de uppgifter som huvudsakligen tillhandahålls av de nationella statistikmyndigheterna kräver ett nära och samordnat samarbete. Detta samarbete uppnås genom det europeiska statistiksystemet.

Det europeiska statistiksystemet är det partnerskap som omfattar Eurostat, de nationella statistikinstituten och de övriga nationella statistikorgan som i varje medlemsstat ansvarar för att framställa och sprida europeisk statistik enligt principerna i uppförandekoden för europeisk statistik. Eurostat ska svara för den ledning och samordning av denna struktur som krävs för att se till att statistik tillhandahålls i rätt tid som stöd för EU:s politiska behov.

Utbyte av erfarenheter, goda metoder, kunnande och grundläggande tekniska metoder mellan medlemmarna av det europeiska statistiksystemet är också av grundläggande betydelse för att systemet ska fungera smidigt. Detta främjas genom utvecklingen av det europeiska programmet för statistikutbildning.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Kommissionen och medlemsstaterna ska ta lämpliga initiativ så att uppförandekoden för ekonomisk statistik iakttas. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och medlemsstaterna ska ta lämpliga initiativ så att uppförandekoden för ekonomisk statistik iakttas.

| — | Ett rådgivande organ för styrning av den europeiska statistiken ska inrättas för att komplettera ledningsstrukturen. |
| --- | --- |

—

Ett rådgivande organ för styrning av den europeiska statistiken ska inrättas för att komplettera ledningsstrukturen.

| — | Kvalitetsmärkning av europeiska officiella statistiska aggregat ska undersökas i genomförbarhetsstudier för utveckling av lämpliga förfaranden, standarder och kriterier för detta. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmärkning av europeiska officiella statistiska aggregat ska undersökas i genomförbarhetsstudier för utveckling av lämpliga förfaranden, standarder och kriterier för detta.

| — | Det europeiska programmet för statistikutbildning ska syfta till att förbättra den övergripande kvaliteten i europeisk statistik genom att höja statistikernas kvalifikationer, främja deras oberoende, uppmuntra både teoretisk och praktisk utbildning samt utbytet av goda metoder och erfarenheter. |
| --- | --- |

—

Det europeiska programmet för statistikutbildning ska syfta till att förbättra den övergripande kvaliteten i europeisk statistik genom att höja statistikernas kvalifikationer, främja deras oberoende, uppmuntra både teoretisk och praktisk utbildning samt utbytet av goda metoder och erfarenheter.

2.2   Samarbete med användarna

En nära fortlöpande dialog med användarna av gemenskapsstatistiken om deras behov, faktiska användning och prioriteringar är nödvändig. Det pågående samarbetet med användarna är nyttigt och omfattar bl.a. verksamhet inom den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området (1), samarbete med europeiska företagarorganisationer och formella diskussioner med kommissionens avdelningar om det statistiska arbetsprogrammet. Då emellertid antalet användare av gemenskapsstatistik ökar och användarnas behov mer och mer skiljer sig åt kommer Eurostat att ytterligare stärka dialogen mellan det europeiska statistiksystemet och dess användare.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Avståndet mellan användare och producenter ska minskas genom att förbindelserna med olika grupper och nätverk av användare förbättras. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan användare och producenter ska minskas genom att förbindelserna med olika grupper och nätverk av användare förbättras.

| — | Proaktiva undersökningar av användarnas behov ska införas så att det europeiska statistiksystemet kan bli tillgodose uppkommande behov på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

—

Proaktiva undersökningar av användarnas behov ska införas så att det europeiska statistiksystemet kan bli tillgodose uppkommande behov på ett effektivare sätt.

| — | Den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området ska stärkas så att gemenskapsstatistiken kan bli mer användarinriktad. |
| --- | --- |

—

Den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området ska stärkas så att gemenskapsstatistiken kan bli mer användarinriktad.

2.3   Tekniskt samarbete med länder utanför EU

EU:s samverkan med närliggande länder och med andra regioner och länder i hela världen kräver tillförlitlig officiell statistik om ekonomiska och sociala förhållanden i dessa länder. Ett omfattande tekniskt samarbete pågår för att bygga upp dessa länders statistikkapacitet och tillhandahålla den statistik som krävs för förvaltningen av EU:s politik. Detta är i synnerhet fallet när det gäller kandidatländer. Samarbetet engagerar expertkunskap hos många partner i det europeiska statistiksystemet.

Målet under programperioden är

| — | att utarbeta och genomföra regionala utvecklingsprogram och säkerställa en nära förbindelse mellan statistikåtgärderna och EU- programmens mer omfattande mål. |
| --- | --- |

—

att utarbeta och genomföra regionala utvecklingsprogram och säkerställa en nära förbindelse mellan statistikåtgärderna och EU- programmens mer omfattande mål.

2.4   Samarbete med internationella organisationer

Statistik ska vara jämförbar inte endast mellan medlemsstaterna utan också på en generell internationell nivå, och många områden inom det europeiska statistiksystemet bygger på internationellt överenskomna metoder. I många fall tar det europeiska statistiksystemet ledningen och utvecklar standarder före de globala. I sådana fall är det väsentligt att de allmänna metoderna beaktar den europeiska utvecklingen. I det internationella samarbetet ingår också gemensam förvaltning av större projekt och samordning av arbetsprogram och uppgiftsinsamling för att undvika dubbelarbete.

Erfarenheten har visat att en samordnad, gemensam ståndpunkt är viktig för att EU:s prioriteringar ska få genomslag på dagordningen samt på utarbetande och harmonisering av de internationella statistiksystemen. Av detta skäl har initiativ tagits till fördjupade förberedelser och samordning av EU:s ståndpunkter inför internationella möten på hög nivå.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Att säkerställa att EU fortlöpande företräds och, i förekommande fall, samordnar sina ståndpunkter inom de viktigaste internationella statistikforumen och de områden som prioriteras för EU:s politik. |
| --- | --- |

—

Att säkerställa att EU fortlöpande företräds och, i förekommande fall, samordnar sina ståndpunkter inom de viktigaste internationella statistikforumen och de områden som prioriteras för EU:s politik.

| — | Att främja det internationella samarbetet och samordningen av arbetsprogrammen så att dubbelarbete undviks och jämförbarheten inom internationell statistik förbättras. |
| --- | --- |

—

Att främja det internationella samarbetet och samordningen av arbetsprogrammen så att dubbelarbete undviks och jämförbarheten inom internationell statistik förbättras.

3.   Instrument

3.1   Förbättrad lagstiftning

I artikel 3.2 i förordning (EG) nr 322/97 anges tre typer av ”särskilda statistiska åtgärder” som kan användas för att genomföra gemenskapens statistiska program: för det första den lagstiftning som antagits i enlighet med medbeslutandeförfarandet, enligt vilket genomförandebefogenheter kan delegeras till kommissionen; för det andra de åtgärder som på mycket begränsade villkor kan vidtas direkt av kommissionen, där åtgärden inte får löpa längre än ett år, där de uppgifter som ska insamlas redan ska finnas tillgängliga eller kunna erhållas hos de ansvariga nationella myndigheterna och där alla ytterligare kostnader som uppkommer på nationell nivå ska bäras av kommissionen; för det tredje överenskommelser mellan Eurostat och medlemsstaternas myndigheter.

Antagande av lagstiftning i enlighet med fördragets bestämmelser ska normalt väljas som metod där insamling av statistik krävs. Detta ska grundas på en realistisk lagstiftningspolitik som överensstämmer med kommissionens politik för enklare och mer målinriktad lagstiftning. Nya lagstiftningsinitiativ ska ingående beredas tillsammans med intressenterna och de ska vara inriktade på användarbehov, undvika överdrivna bördor för uppgiftslämnarna samt vederbörligen beakta prioriteringar, kostnader och genomförandemöjligheter.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Initiativ ska tas på vissa områden där gemenskapsstatistik produceras regelbundet och som nått en tillräcklig utvecklingsgrad för att överenskommelser ska kunna ersättas med gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Initiativ ska tas på vissa områden där gemenskapsstatistik produceras regelbundet och som nått en tillräcklig utvecklingsgrad för att överenskommelser ska kunna ersättas med gemenskapslagstiftning.

| — | Initiativ ska tas inom områden med komplicerad gemenskapslagstiftning för att kunna omarbeta och förenkla lagstiftningen vad gäller statistik. |
| --- | --- |

—

Initiativ ska tas inom områden med komplicerad gemenskapslagstiftning för att kunna omarbeta och förenkla lagstiftningen vad gäller statistik.

| — | Initiativ ska tas på de områden där gemenskapslagstiftningen inte effektivt avspeglar användarnas behov och prioriteringar eller det socioekonomiska och tekniska sammanhanget, för att upphäva eller omarbeta lagstiftning om statistik. |
| --- | --- |

—

Initiativ ska tas på de områden där gemenskapslagstiftningen inte effektivt avspeglar användarnas behov och prioriteringar eller det socioekonomiska och tekniska sammanhanget, för att upphäva eller omarbeta lagstiftning om statistik.

3.2   Övervakning av efterlevnaden

I gemenskapsstatistikens kvalitet ingår, utöver kraven på vetenskaplighet, det grundläggande kravet på efterlevnad av fördragets principer och sekundärlagstiftningen. En noggrann och systematisk övervakning av lagstiftningens tillämpning prioriteras därför. En allomfattande och enhetlig strategi för efterlevnad som är uppbyggd kring principerna om en realistisk lagstiftningspolitik och medlemsstaternas skyldighet att systematiskt tillämpa statistiklagstiftningen, ska tillämpas tillsammans med en enhetlig och systematisk övervakning av efterlevnaden. Nära kontakter med behöriga nationella myndigheter ingår under alla faser som en del av efterlevnadsförfarandet.

Målet under programperioden är

| — | att säkerställa en systematisk övervakning av gemenskapslagstiftningens efterlevnad. |
| --- | --- |

—

att säkerställa en systematisk övervakning av gemenskapslagstiftningens efterlevnad.

3.3   Ökad förmåga att tillgodose användarnas behov

För att kunna förbättra de statistiska tjänsterna till användarna och det europeiska statistiksystemets effektivitet i dess helhet, krävs det starkare inriktning på de grundläggande behoven inom europeisk politik. I särskilda fall kommer man att utgå från den europeiska statistikstrategin, som är en pragmatisk strategi för att underlätta sammanställning av de europeiska statistiska aggregat som är av särskild vikt för gemenskapens politik. Det europeiska statistiksystemets flexibilitet och förmåga att snabbt möta förändrade användarbehov måste därför stärkas.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Samanvändbarheten mellan alla statistiksystem ska förbättras, varigenom förmågan att tillgodose användarbehov genom att kombinera olika statistikkällor kommer att stärkas. |
| --- | --- |

—

Samanvändbarheten mellan alla statistiksystem ska förbättras, varigenom förmågan att tillgodose användarbehov genom att kombinera olika statistikkällor kommer att stärkas.

| — | Användningen av ad hoc-moduler i gemenskapens undersökningar ska utökas i vissa fall, vilket kommer att öka lyhördheten inför nya behov. |
| --- | --- |

—

Användningen av ad hoc-moduler i gemenskapens undersökningar ska utökas i vissa fall, vilket kommer att öka lyhördheten inför nya behov.

| — | Den differentiering av krav som beror på ländernas vikt i europeiska statistiska aggregat ska användas i större utsträckning, varigenom kostnaderna för vissa nationella myndigheter och bördan för deltagarna kommer att minska väsentligt. Dessutom kommer aktualiteten i EU:s statistiska aggregat att förbättras. |
| --- | --- |

—

Den differentiering av krav som beror på ländernas vikt i europeiska statistiska aggregat ska användas i större utsträckning, varigenom kostnaderna för vissa nationella myndigheter och bördan för deltagarna kommer att minska väsentligt. Dessutom kommer aktualiteten i EU:s statistiska aggregat att förbättras.

| — | Europeisk sampling som syftar till att på europeisk aggregatnivå tillhandahålla uppgifter av hög kvalitet ska användas i vissa fall. Därigenom kommer samanvändbarhet och jämförbarhet att förbättras och produktionsförfarandena att stramas upp. |
| --- | --- |

—

Europeisk sampling som syftar till att på europeisk aggregatnivå tillhandahålla uppgifter av hög kvalitet ska användas i vissa fall. Därigenom kommer samanvändbarhet och jämförbarhet att förbättras och produktionsförfarandena att stramas upp.

3.4   Ekonomiskt stöd till åtgärder som bidrar till gemenskapsmål

För att säkerställa att användarbehoven kan uppfyllas snabbt, kan kommissionen stödja framställningen av statistik och kapacitetsutbyggnaden inom det europeiska statistiksystemet genom att tilldela tjänsteavtal eller sluta avtal om anslag. Detta stöd kommer att beakta delningen av den ekonomiska bördan mellan EU:s budget och medlemsstaternas budgetar för genomförandet av programmet (och även enskilda medlemsstaters situation), särskilt i de fall där den europeiska statistikstrategin används.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Tjänsteavtal och avtal om anslag ska tilldelas i avsikt att säkerställa bästa möjliga utveckling av statistik och kapacitetsuppbyggnad inom det europeiska statistiksystemet där tillgängliga resurser används på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

—

Tjänsteavtal och avtal om anslag ska tilldelas i avsikt att säkerställa bästa möjliga utveckling av statistik och kapacitetsuppbyggnad inom det europeiska statistiksystemet där tillgängliga resurser används på bästa möjliga sätt.

| — | Utan att det påverkar tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) ska ansträngningar göras för att rationalisera och förenkla förfarandet för förvaltning av anslag. |
| --- | --- |

—

Utan att det påverkar tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) ska ansträngningar göras för att rationalisera och förenkla förfarandet för förvaltning av anslag.

3.5   Utnyttjande av expertkunskap hos partner för gemenskapsändamål

För att kunna uppnå det europeiska statistiksystemets mål och säkerställa den förbättring av program, förfaranden och produkter som krävs för att möta användarnas växande behov, krävs inte endast tillräckliga resurser utan också kreativitet och kompetens i hela det europeiska statistiksystemet. Nya vägar för att utforma den praktiska organisationen av viss verksamhet – användning av expertkunskap och bästa praxis när de finns tillgängliga – ska införas för att erhålla synergieffekter och förbättra den övergripande effektiviteten och kvaliteten.

Målet under programperioden utgörs av följande:

| — | Gemensamma organisationer, instrument och förfaranden (t.ex. ESSnet – samarbetsnätverk mellan partnerna i det europeiska statistiksystemet, vars syfte är att undvika dubbelarbete och därigenom öka effektiviteten) ska inrättas eller utvecklas ytterligare, där nationella myndigheter och berörda EG-avdelningar deltar och där vissa medlemsstaters specialisering inom särskild statistikverksamhet underlättas till förmån för det europeiska statistiksystemet i dess helhet. |
| --- | --- |

—

Gemensamma organisationer, instrument och förfaranden (t.ex. ESSnet – samarbetsnätverk mellan partnerna i det europeiska statistiksystemet, vars syfte är att undvika dubbelarbete och därigenom öka effektiviteten) ska inrättas eller utvecklas ytterligare, där nationella myndigheter och berörda EG-avdelningar deltar och där vissa medlemsstaters specialisering inom särskild statistikverksamhet underlättas till förmån för det europeiska statistiksystemet i dess helhet.

3.6   Spridning

Målen och instrumenten för spridning kommer att underkastas genomgripande förändringar under programperioden, något som inte endast på ett avgörande sätt kommer att ändra själva spridningsfunktionen, utan också kommer att få en avgörande inverkan på övriga steg i förfarandet för framställning av statistik.

Den snabba utvecklingen när det gäller kapaciteten på och tillgängligheten till Internet kommer att göra detta till det främsta instrumentet för att sprida statistiska uppgifter i framtiden. Det kommer att påtagligt öka den potentiella användarkretsen och sålunda skapa nya spridningsmöjligheter. Det kommer dessutom att skapa möjligheter för ett fördjupat samarbete mellan Eurostat och de nationella statistikinstituten. Genom Internet kommer emellertid också viktiga nya utmaningar att införas för ett användarvänligt framställningssätt av uppgifter som kommer att hjälpa användarna att finna, ta fram och förstå statistiken. Den nuvarande spridningen av publikationer på papper och via elektroniska medier som inte är kopplade till Internet kommer att behöva utvecklas till kompletterande spridningsinstrument. Lämpligt användarstöd och kontakter med användargrupper utgör viktiga delar av en effektiv spridning.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Eurostats webbplats ska utvecklas när det gäller innehåll, användarvänlighet och funktioner; den ska motsvara bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Eurostats webbplats ska utvecklas när det gäller innehåll, användarvänlighet och funktioner; den ska motsvara bästa praxis.

| — | Samarbetet med det europeiska statistiksystemets övriga plattformar för spridning och med övriga avdelningar inom gemenskapen ska öka för att underlätta användningen av webbplatser och öka värdet av den statistiska informationen för användarna. |
| --- | --- |

—

Samarbetet med det europeiska statistiksystemets övriga plattformar för spridning och med övriga avdelningar inom gemenskapen ska öka för att underlätta användningen av webbplatser och öka värdet av den statistiska informationen för användarna.

3.7   Avvägning mellan kostnad och nytta

Inom det europeiska statistiksystemet krävs det vaksamhet när det gäller avvägningen mellan informationsbehoven för gemenskapens politik och nödvändiga resurser såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå för att få fram denna information. Att ställa tillräckliga resurser till förfogande i ett nationellt sammanhang är av särskild betydelse när kraven på statistisk information för beslut inom EU:s politik ska tillgodoses. Det är emellertid också viktigt att tillräcklig flexibilitet bibehålls, så att de nationella myndigheterna kan använda de mest kostnadseffektiva lösningarna för att tillgodose gemenskapens behov av statistisk information.

Fastställandet av prioriteringar kommer att grundas på följande tre vägledande principer på hög nivå:

| — | Bedömning av användarnas behov, inbegripet relevans för politiken på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Bedömning av användarnas behov, inbegripet relevans för politiken på gemenskapsnivå.

| — | Bedömningar av kostnader för uppgiftslämnarna, medlemsstaterna och kommissionen, t.ex. EU:s modell för administrativa nettokostnader eller standardkostnadsmodellen. |
| --- | --- |

—

Bedömningar av kostnader för uppgiftslämnarna, medlemsstaterna och kommissionen, t.ex. EU:s modell för administrativa nettokostnader eller standardkostnadsmodellen.

| — | Bedömning av särskilda statistiska frågor av vikt för kostnadseffektiviteten inom viss statistik, inbegripet kompromisser mellan olika delar av kvaliteten, t.ex. mellan ”tillförlitlighet” och ”aktualitet” samt möjligheterna till en flexibel rapporteringsskyldighet med inriktning på centrala europeiska behov. |
| --- | --- |

—

Bedömning av särskilda statistiska frågor av vikt för kostnadseffektiviteten inom viss statistik, inbegripet kompromisser mellan olika delar av kvaliteten, t.ex. mellan ”tillförlitlighet” och ”aktualitet” samt möjligheterna till en flexibel rapporteringsskyldighet med inriktning på centrala europeiska behov.

För att kunna maximera den totala kostnadseffektiviteten och för att stödja en välavvägd verksamhetsprioritering inom de årliga statistiska arbetsprogrammen, kommer dessa principer att tillämpas på ett öppet sätt och i enlighet de praktiska riktlinjer som ska utarbetas och upprätthållas av Eurostat i samarbete med de nationella statistikmyndigheterna.

Målen under programperioden utgörs av följande:

| — | Metoder ska införas för en ingående översyn steg för steg av befintliga områden inom gemenskapsstatistiken och för bedömning av nya eller avsevärt ändrade användarkrav. Detta är viktigt för den fortlöpande förbättringen av gemenskapsstatistiken genom att fastställa vilka krav som kan minskas eller avskaffas och för införandet av reviderade eller nya statistikinitiativ. |
| --- | --- |

—

Metoder ska införas för en ingående översyn steg för steg av befintliga områden inom gemenskapsstatistiken och för bedömning av nya eller avsevärt ändrade användarkrav. Detta är viktigt för den fortlöpande förbättringen av gemenskapsstatistiken genom att fastställa vilka krav som kan minskas eller avskaffas och för införandet av reviderade eller nya statistikinitiativ.

| — | Alla områden som omfattas av detta program ska bli föremål för en kostnadseffektivitetsanalys, som inleds med en beräkning av kostnadsbördan och möjliggör en systematisk omprioritering före utgången av programperioden 2008–2012. En handlingsplan för hela processen kommer att lanseras inom de första sex månaderna av programperioden 2008–2012. |
| --- | --- |

—

Alla områden som omfattas av detta program ska bli föremål för en kostnadseffektivitetsanalys, som inleds med en beräkning av kostnadsbördan och möjliggör en systematisk omprioritering före utgången av programperioden 2008–2012. En handlingsplan för hela processen kommer att lanseras inom de första sex månaderna av programperioden 2008–2012.

| — | Alla nya statistiska projekt eller omfattande översyner av befintlig statistik som förmodligen kommer att innebära en avsevärd ytterligare börda för uppgiftslämnarna, särskilt för företagen, ska bli föremål för en kostnadseffektivitetsanalys innan de genomförs. |
| --- | --- |

—

Alla nya statistiska projekt eller omfattande översyner av befintlig statistik som förmodligen kommer att innebära en avsevärd ytterligare börda för uppgiftslämnarna, särskilt för företagen, ska bli föremål för en kostnadseffektivitetsanalys innan de genomförs.

| — | Mål för begränsning eller minskning av de totala kostnaderna och den totala bördan ska fastställas som en vägledning för översyns- och omprioriteringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Mål för begränsning eller minskning av de totala kostnaderna och den totala bördan ska fastställas som en vägledning för översyns- och omprioriteringsprocessen.

| — | Rapporteringsbördan ska göras proportionerlig till användarnas behov och inte vara orimligt stor för uppgiftslämnarna, särskilt för små och medelstora företag. Åtgärder ska vidtas för att övervaka denna och det ska införas metoder för att minimera bördan. Ökad användning av administrativa uppgifter för statistikändamål kommer att bli ett viktigt instrument för detta. |
| --- | --- |

—

Rapporteringsbördan ska göras proportionerlig till användarnas behov och inte vara orimligt stor för uppgiftslämnarna, särskilt för små och medelstora företag. Åtgärder ska vidtas för att övervaka denna och det ska införas metoder för att minimera bördan. Ökad användning av administrativa uppgifter för statistikändamål kommer att bli ett viktigt instrument för detta.

| — | Så långt möjligt ska befintliga uppgifter användas för att uppfylla nya statistiska krav. |
| --- | --- |

—

Så långt möjligt ska befintliga uppgifter användas för att uppfylla nya statistiska krav.

---

(1)  Kommissionen har föreslagit att denna rådgivande kommitté ska ersättas av den europeiska rådgivande kommittén för statistik.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

---

BILAGA II

DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: MÅL OCH ÅTGÄRDER

I denna bilaga sammanfattas behoven av och kraven på statistik mot bakgrund av Europeiska unionens politiska behov. Efter det första avsnittet med tvärgående statistisk verksamhet som stöd till övergripande politiska prioriteringar, följer en indelning av dessa behov i enlighet med avdelningarna i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Detta kan leda till vissa upprepningar då viss statistisk verksamhet faller under mer än en avdelning. För varje politikområde anges i denna bilaga rättslig ram, nuvarande läge samt de viktigaste initiativ som ska tas under denna femårsperiod.

De prioriteringar som fastställs av kommissionen ska varje år diskuteras med medlemsstaterna för att få fram förslag till förenkling av de krav på statistik som ska integreras i förfarandet för antagandet av nya rättsliga grunder och åtgärderna för dessas genomförande. Bästa metoder för uppgiftsinsamling ska regelbundet diskuteras med och utbytas mellan medlemsstaterna för att främja förenkling och modernisering av metoderna för uppgiftsinsamling, något som skulle kunna lätta bördan för uppgiftslämnarna.

TVÄRGÅENDE STATISTISK VERKSAMHET SOM STÖD TILL ÖVERGRIPANDE POLITISKA PRIORITERINGAR

Strukturindikatorer och indikatorer för hållbar utveckling

Rättslig ram

Lissabonstrategin som antogs av Europeiska rådet den 23–24 mars 2000 utgör grunden för strukturindikatorer som huvudsakligen är inriktade på ekonomisk tillväxt och sysselsättning enligt de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning år 2005 (artikel 99 i EG-fördraget). Indikatorerna för hållbar utveckling har fått en ny grundval genom den strategi för hållbar utveckling som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 15–16 juni 2006.

Nuvarande läge

Statistik och indikatorer krävs för att övervaka genomförandet och verkningarna av såväl Lissabonstrategin som strategin för hållbar utveckling, eftersom båda är av övergripande natur. Utvecklingsåtgärder vidtas fortlöpande för att anpassa uppsättningarna av indikatorer till befintliga behov och för att förbättra kvaliteten i den information som ges till allmänheten.

Vissa områden – som livsmedelssäkerhet och -kvalitet, kemiska ämnen och bekämpningsmedel, hälsa och miljö, företagsansvar, biologisk mångfald, naturresurser, transport, marina ekosystem, goda styrelseformer och finansiella tjänster – omfattas ännu inte på lämpligt sätt av indikatorer.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Strukturindikatorer och indikatorer för hållbar utveckling ska anpassas till uppkommande användarbehov och till särskilda nationella program, med hänsyn till allmänna ramar som nationalräkenskaper. |
| --- | --- |

—

Strukturindikatorer och indikatorer för hållbar utveckling ska anpassas till uppkommande användarbehov och till särskilda nationella program, med hänsyn till allmänna ramar som nationalräkenskaper.

| — | Nya indikatorer för hållbar utveckling ska utvecklas i samarbete med andra kommissionsavdelningar och Europeiska miljöbyrån för att bättre motsvara befintliga och kommande behov, i synnerhet på områdena säkerhet och kvalitet hos livsmedel, kemiska ämnen och bekämpningsmedel, hälsa och miljö, företagsansvar, biologisk mångfald, naturresurser, transport, marina ekosystem, markanvändning och goda styrelseformer; uppdelningen på regioner kommer att vidareutvecklas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

Nya indikatorer för hållbar utveckling ska utvecklas i samarbete med andra kommissionsavdelningar och Europeiska miljöbyrån för att bättre motsvara befintliga och kommande behov, i synnerhet på områdena säkerhet och kvalitet hos livsmedel, kemiska ämnen och bekämpningsmedel, hälsa och miljö, företagsansvar, biologisk mångfald, naturresurser, transport, marina ekosystem, markanvändning och goda styrelseformer; uppdelningen på regioner kommer att vidareutvecklas på lämpligt sätt.

| — | Kvaliteten på de befintliga indikatorerna ska förbättras och informationen om kvaliteten på offentliggjorda indikatorer ska färdigställas. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på de befintliga indikatorerna ska förbättras och informationen om kvaliteten på offentliggjorda indikatorer ska färdigställas.

| — | Uppgifterna om såväl strukturindikatorerna som indikatorerna för hållbar utveckling ska förbättras i linje med de underliggande strategiernas betydelse. |
| --- | --- |

—

Uppgifterna om såväl strukturindikatorerna som indikatorerna för hållbar utveckling ska förbättras i linje med de underliggande strategiernas betydelse.

Utvidgning

Rättslig ram

Inför anslutningsförhandlingarna ska kommissionen kunna stödja sig på en fullständig uppsättning tillförlitlig statistik som är metodiskt jämförbar med statistiken inom medlemsstaterna. Statistikstödet till nya medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer styrs av en stark rättslig ram, inbegripet anslutningsakterna och rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (1).

Nuvarande läge

När unionen ska uppnå sina mål på området statistikstöd kommer den att stå inför tre något olika utmaningar, nämligen

| — | att integrera nya medlemmar i alla gemenskapens system, t.ex. budgetar över egna medel och strukturfonder och alla andra ämnen och program, |
| --- | --- |

—

att integrera nya medlemmar i alla gemenskapens system, t.ex. budgetar över egna medel och strukturfonder och alla andra ämnen och program,

| — | att före anslutningen korrekt förbereda kandidaterna genom att delta i förhandlingsprocessen samt att under förhandlingarna fram till anslutningen noga övervaka deras åtaganden, |
| --- | --- |

—

att före anslutningen korrekt förbereda kandidaterna genom att delta i förhandlingsprocessen samt att under förhandlingarna fram till anslutningen noga övervaka deras åtaganden,

| — | att fortsätta att förbereda återstående kandidatländer och hjälpa dem att nå fullständig efterlevnad av gällande gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

—

att fortsätta att förbereda återstående kandidatländer och hjälpa dem att nå fullständig efterlevnad av gällande gemenskapslagstiftning.

Detta ställer höga krav på kandidaternas statistikproduktion. Grundläggande ekonomisk statistik är nödvändig, bl.a. bruttonationalproduktens, befolkningens och sysselsättningens fördelning sektorsvis och regionalt. Annan viktig statistik är den som mäter genomförandet av den inre marknaden som varuhandel, handel med tjänster och etableringsfrihet, betalningsbalans, kapitalflöden, rörlighet för personer, industriell produktion och struktur, osv. Det finns dessutom krav på statistik inom sektorer som är känsliga vid anslutningsförhandlingarna och rör grundläggande EU-politik som jordbruk, transport, regioner och miljön.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Insamlingen av harmoniserade uppgifter på centrala politiska områden ska konsolideras inför förhandlingar och för interna kommissionsändamål. |
| --- | --- |

—

Insamlingen av harmoniserade uppgifter på centrala politiska områden ska konsolideras inför förhandlingar och för interna kommissionsändamål.

| — | Stödet till nya medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer ska fortsätta så att deras statistiska system förbättras och de kan uppfylla gemenskapskraven. |
| --- | --- |

—

Stödet till nya medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidatländer ska fortsätta så att deras statistiska system förbättras och de kan uppfylla gemenskapskraven.

AVDELNING I

FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR

Rättslig ram

Bestämmelser i EG-fördraget: artikel 133 (gemensam handelspolitik).

De rättsakter som gäller relevanta statistikområden är: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 av den 31 mars 2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (2), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (3).

Nuvarande läge

Anpassningarna av handelsstatistiklagstiftningen, i huvudsak med hänsyn till Intrastatförordningen, genomförandet av rapportsystemet med Intrastat i de nya medlemsstaterna och minskningen av punkterna i den kombinerade nomenklaturen utgjorde mera betydande landvinningar under den gångna programperioden. Denna utveckling genomfördes för att bättre kunna möta behoven hos användarna av statistiska uppgifter på såväl gemenskaps- som medlemsstatsnivå genom att en korrekt tolkning av den makroekonomiska utvecklingen samt en bedömning av EU:s och medlemsstaternas konkurrenskraft möjliggjordes. Samtidigt optimerades insamlingen och bearbetningen av statistiska uppgifter och tack vare detta minskades den administrativa bördan för dem som lämnar information för statistik. Dessa resultat ligger i stort sett i linje med målen i Lissabonstrategin.

Målen för perioden 2008–2012 kommer att vara att fortsätta med förenklingsansträngningarna, harmoniseringen av olika slags statistik som rör internationell befordran av och handel med varor samt betalningsbalansstatistiken, medan möjligheterna att förena uppgifter för handelsstatistik och nomenklaturer med andra slags statistik, i huvudsak företagsstatistik eller nomenklaturer över industriell verksamhet, samtidigt utreds. Resultatet kommer att bli ytterligare ett steg mot en mer förenklad, öppen och överskådlig ram för sammanställning och användning av handelsstatistik, vilket kommer att ytterligare minska den administrativa bördan för företagen och på så sätt gynna den europeiska ekonomins konkurrensläge. Samtidigt bör sammanlänkningen av de olika slagen av statistik göra det möjligt att använda nya sätt att analysera ekonomisk och strukturell utveckling samt hållbar resursanvändning inom EU.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Ett envägssystem eller införandet av någon annan metod som leder till en betydande minskning av den statistiska bördan för Intrastat att lämna uppgifter kommer att föreslås av kommissionen 2010, med vederbörlig hänsyn till genomförbarhetsstudier om statistikens kvalitet, inbegripet dess aktualitet. |
| --- | --- |

—

Ett envägssystem eller införandet av någon annan metod som leder till en betydande minskning av den statistiska bördan för Intrastat att lämna uppgifter kommer att föreslås av kommissionen 2010, med vederbörlig hänsyn till genomförbarhetsstudier om statistikens kvalitet, inbegripet dess aktualitet.

| — | Metoder och verktyg kommer att utarbetas som syftar till en bättre integration av de olika slags uppgifter för statistik som avkrävs företagen. |
| --- | --- |

—

Metoder och verktyg kommer att utarbetas som syftar till en bättre integration av de olika slags uppgifter för statistik som avkrävs företagen.

| — | Överensstämmelsen mellan varuhandels- och betalningsbalansstatistik ska ytterligare förbättras. På lång sikt är syftet att utforma ett integrerat handelsstatistiksystem som återger gränsöverskridande flöden av varor och tjänster och andra handelsflöden på ett samstämmigt och metodmässigt konsekvent sätt. |
| --- | --- |

—

Överensstämmelsen mellan varuhandels- och betalningsbalansstatistik ska ytterligare förbättras. På lång sikt är syftet att utforma ett integrerat handelsstatistiksystem som återger gränsöverskridande flöden av varor och tjänster och andra handelsflöden på ett samstämmigt och metodmässigt konsekvent sätt.

AVDELNING II

JORDBRUK

Rättslig ram

I jordbruksstatistiken återspeglas den höga graden av EU:s integration inom jordbruket, vikten av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU:s budget och jordbruksstatistikens avgörande roll i beslutsprocessen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Nuvarande läge

Den traditionella jordbruksstatistiken kommer att fortsätta att vara avgörande för den gemensamma jordbrukspolitiken (marknadsstyrning) och måste därför konsolideras och förenklas. Å andra sidan kommer nya politiska frågor (landsbygdsutveckling, miljölagstiftningens efterlevnad och verkningar, livsmedelssäkerhet) att kräva strukturstatistik som skulle kunna vara mindre frekvent men som måste möta behovet av den detaljerade och ibland specifika geografiska uppdelning som kan sammanföras med t.ex. rumsliga uppgifter om markyta, vattendelare och biologisk mångfald. Jordbruksräkningen 2010 kommer i detta hänseende att bli en mycket värdefull källa.

Ett av de viktiga förslag som ingår i kommissionens meddelande från 2004 ”Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk” är inriktat på en informationsledd utveckling av marknaden för ekologiska livsmedel. I detta syfte kommer insamling av statistiska uppgifter om såväl produktion som marknadsföring av ekologiska produkter att planeras. Den rättsliga ramen för EU:s system för jordbruksstatistik ska inom en nära framtid förenklas och kommer att införas i EU och i kandidatländerna.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utarbetandet av särskilda indikatorer för miljömässig och hållbar förvaltning av skogar och träindustrier. EU-handlingsplanen för skog kommer att behöva övervakas efter inledningsfasen som planerats till 2006/2007.

I fiskestatistikprogrammet kommer det fortsatta genomförandet av befintlig lagstiftning att ingå, bl.a. statistik om vattenbruk, utarbetande av socioekonomiska indikatorer och av hållbarhetsindikatorer samt utarbetande av försörjningsbalanser för fiskeriprodukter. Eurostat kommer att följa utvecklingen inom den föreslagna havspolitiken och anpassa sitt arbetsprogram därefter.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | En jordbruksräkning ska i princip utföras 2009–2010 enligt rättsakter jämte en undersökning vart tionde år av vingårdar. Resultaten av 2007 års undersökning av företagsstrukturen i jordbruket ska göras tillgängliga år 2008 (jämte resultaten av 2007 års undersökning av fruktträd). |
| --- | --- |

—

En jordbruksräkning ska i princip utföras 2009–2010 enligt rättsakter jämte en undersökning vart tionde år av vingårdar. Resultaten av 2007 års undersökning av företagsstrukturen i jordbruket ska göras tillgängliga år 2008 (jämte resultaten av 2007 års undersökning av fruktträd).

| — | Undersökningar av produktionsmetoderna inom jordbruket, av landanvändningen, av resursanvändningen och av det ekologiska jordbruket ska utföras enligt rättsakter. |
| --- | --- |

—

Undersökningar av produktionsmetoderna inom jordbruket, av landanvändningen, av resursanvändningen och av det ekologiska jordbruket ska utföras enligt rättsakter.

| — | Pågående undersökningar av grödor och animalieproduktion ska utföras enligt reviderade rättsakter som syftar till att integrera och förenkla gällande lagstiftning och minska bördan att lämna uppgifter. |
| --- | --- |

—

Pågående undersökningar av grödor och animalieproduktion ska utföras enligt reviderade rättsakter som syftar till att integrera och förenkla gällande lagstiftning och minska bördan att lämna uppgifter.

| — | Den pågående genomförbarhetsstudien om inkomsterna inom jordbrukshushållssektorn kommer att utvärderas. |
| --- | --- |

—

Den pågående genomförbarhetsstudien om inkomsterna inom jordbrukshushållssektorn kommer att utvärderas.

| — | Landsbygdsutvecklings- och jordbruksmiljöindikatorerna kommer att utvecklas ytterligare och göras tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Landsbygdsutvecklings- och jordbruksmiljöindikatorerna kommer att utvecklas ytterligare och göras tillgängliga.

| — | Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utarbetandet av ett effektivare system för insamling och validering av jordbruksstatistik. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utarbetandet av ett effektivare system för insamling och validering av jordbruksstatistik.

| — | Ny statistisk information ska sammanställas och lanseras för vägledning inom den föreslagna havspolitiken, där kommissionen för närvarande utarbetar ett utkast. |
| --- | --- |

—

Ny statistisk information ska sammanställas och lanseras för vägledning inom den föreslagna havspolitiken, där kommissionen för närvarande utarbetar ett utkast.

AVDELNING III

FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER, TJÄNSTER OCH KAPITAL (4)

Rättslig ram

Fri rörlighet för kapital och tjänster är avgörande för EU:s inre marknad. De tillhör de s.k. grundläggande friheter som är centrala för den inre marknaden. I sitt ansvar för övervakningen av en korrekt och punktlig tillämpning av de bestämmelser i EG-fördraget som styr den fria rörligheten för kapital och tjänster behöver kommissionen tillförlitliga och jämförbara uppgifter för statistik.

De relevanta bestämmelser i fördraget som styr den fria rörligheten för kapital återfinns i artiklarna 56–60 i EG-fördraget. Friheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster fastställs i artikel 49 i samma fördrag.

De rättsakter som styr de statistikområden som är berörda är: förordning (EG) nr 184/2005, Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 av den 20 juni 2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (6) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över företagsstrukturer.

Nuvarande läge

Den ökande betydelsen av fri rörlighet för tjänster och kapital leder till en ökande efterfrågan på statistik av hög kvalitet. Utmaningen består av att på ett lämpligt sätt offentliggöra relevanta uppgifter och att anpassa systemet till beslutsfattarnas växlande krav samtidigt som bördan för uppgiftslämnarna hålls nere.

Från och med år 2006 har genomförandet av förordningen om betalningsbalans förbättrat kvaliteten i uppgifterna om handeln med tjänster och direktinvesteringarna. Statistiken om utländska dotterbolag kommer dessutom att göra det möjligt att mäta globaliseringen av produktionssystemen. Den producerade statistiken kommer att fortsätta att omfatta handeln såväl utom som inom EU och på så sätt möta den inre marknadens behov.

Den ökande betydelsen av multinationella företag kommer att kräva nya former av uppgiftsinsamling. I den nya förordningen om företagsregister ingår överföring av enskilda uppgifter om multinationella företagsgrupper till Eurostat och återkoppling av harmoniserad information till medlemsstaterna något som leder till ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper (EuroGroups), som kommer att vara fullständigt infört från och med år 2008 och framöver.

Regelbunden framställning av högkvalitativ statistik om posttjänster är mycket viktig för europeiska beslutsfattare, nationella tillsynsmyndigheter och postoperatörer för att kunna utveckla postsektorn i riktning mot en öppen postmarknad och gå vidare. Villkoren för uppgiftsinsamlingen kommer att grundas på utvärderingen av 2006 års pilotstudie för att säkerställa uppgifter av hög kvalitet.

Internationaliseringen av forskning och utveckling och därtill hörande mänskliga resurser är avgörande för den europeiska ekonomins prestationsförmåga. Det är därför viktigt att uppgifter om forskning och utveckling samlas in i samband med betalningsbalanser, utländska dotterbolags handelsstatistik och åtgärder för multinationella företag.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 med en mer detaljerad uppdelning av tjänster ska tillämpas inom alla berörda områden. |
| --- | --- |

—

Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 med en mer detaljerad uppdelning av tjänster ska tillämpas inom alla berörda områden.

| — | Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) ska säkerställas. |
| --- | --- |

—

Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) ska säkerställas.

| — | Förbättrad mätning av internationaliseringen av forskning och utveckling ska fullföljas. |
| --- | --- |

—

Förbättrad mätning av internationaliseringen av forskning och utveckling ska fullföljas.

| — | Arbete med statistik om uppehållstillstånd – omfattande medborgare från både EU och tredjeländer – ska fortgå så länge det finns behov inom gemenskapspolitiken av detta slags uppgifter. |
| --- | --- |

—

Arbete med statistik om uppehållstillstånd – omfattande medborgare från både EU och tredjeländer – ska fortgå så länge det finns behov inom gemenskapspolitiken av detta slags uppgifter.

AVDELNING IV

VISERING, ASYL, INVANDRING OCH ANNAN POLITIK SOM RÖR FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER (7)

Rättslig ram

Statistik om migration och asyl, och om brottslighet och straffskipning kommer, när så krävs för gemenskapens verksamhet, att framställas för att möta de framväxande statistikbehoven till stöd för kommissionens handlingsplan för att genomföra Haagprogrammet om frihet, säkerhet och rättvisa. Denna handlingsplan omfattar förslag om hantering av migrationsströmmar, social och ekonomisk integration av migranter, gränskontroller, asyl och förstärkning av säkerheten genom gemensamma åtgärder mot brottslighet, i synnerhet organiserad brottslighet. Väsentligt ökad tillgänglighet till och kvalitet på statistiken kommer att krävas för att stödja dessa åtgärder. Detta är i synnerhet fallet när det gäller att införa de fyra nya fonder som föreslås i ramprogrammet om solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007–2013. Denna utveckling kommer att inledas före år 2008, men kommer att fortgå under hela detta statistiska programs livstid och därefter.

Nuvarande läge

Gemenskapsstatistiken om migration och asyl har för närvarande allvarliga problem med avsaknad av uppgifter och dålig harmonisering. Åtgärder för att komma till rätta med dessa svårigheter pågår för närvarande och kommer att fortgå under hela programperioden. Dessa förbättringar kommer att genomföras tack vare ny lagstiftning för gemenskapsstatistik om migration och asyl som införs under detta programs första år. Potentialen på området brottslighetsstatistik kommer att undersökas vidare i överensstämmelse med EU:s handlingsplan 2006–2010 om en övergripande och samordnad strategi för mätning av brottslighet och straffrättskipning. Genomförbarheten och det lämpliga i att införa en rättslig grund för denna statistik kommer att undersökas.

Som ett erkännande av de stora skillnaderna mellan nationella system för administration och statistik när det gäller migration och asyl samt brottslighet och straffrättskipning kommer åtgärderna för att förbättra statistikens jämförbarhet att koncentreras på harmoniseringen av de statistiska resultaten snarare än på att införa gemensamma uppgiftskällor och förfaranden. I vissa fall (t.ex. statistik om organiserad brottslighet) kan det emellertid krävas att nya uppgiftskällor utvecklas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Genomförande av lagstiftningen om gemenskapsstatistik om migration och internationellt skydd ska fullbordas. Detta kommer att ge en ram för pågående åtgärder för att förbättra tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politisk relevans hos denna statistik. |
| --- | --- |

—

Genomförande av lagstiftningen om gemenskapsstatistik om migration och internationellt skydd ska fullbordas. Detta kommer att ge en ram för pågående åtgärder för att förbättra tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politisk relevans hos denna statistik.

| — | Statistik som ger socioekonomisk information om invandrare ska utvecklas och i lämpliga fall uppdelas efter kön, inbegripet genomförande av ad hoc-moduler i arbetskraftsundersökningen och insamling av uppgifter om invandrare som en del av gemenskapens folkräkningsprogram år 2011. |
| --- | --- |

—

Statistik som ger socioekonomisk information om invandrare ska utvecklas och i lämpliga fall uppdelas efter kön, inbegripet genomförande av ad hoc-moduler i arbetskraftsundersökningen och insamling av uppgifter om invandrare som en del av gemenskapens folkräkningsprogram år 2011.

| — | Aktuell forskning som gjorts på potentialen för gemenskapsstatistik om brottslighet (inbegripet organiserad brottslighet), brottsoffer och straffrättskipning ska fortsätta. |
| --- | --- |

—

Aktuell forskning som gjorts på potentialen för gemenskapsstatistik om brottslighet (inbegripet organiserad brottslighet), brottsoffer och straffrättskipning ska fortsätta.

AVDELNING V

TRANSPORTER

Rättslig ram

EU:s transportpolitik har utvecklats snabbt under de senaste 15 åren. Dess mål har definierats i vitböckerna om transport från 1992 och 2001 samt i kommissionens meddelande från juni 2006 till rådet och Europaparlamentet ”Hållbara transporter för ett rörligt Europa. Halvtidsöversyn av EU-kommissionens vitbok från 2001 om den gemensamma transportpolitiken”. Denna transportpolitik syftar till att optimera transportsystemet för att möjliggöra en effektiv, konkurrenskraftig, pålitlig, säker och miljövänlig prestationsförmåga hos de enskilda transportsätten och kombinationerna av dem i intermodala transportkedjor. Renare och effektivare transporter krävs för att undvika den ökade rörlighetens negativa biverkningar som utsläpp av växthusgaser. EU:s transportpolitik ligger nära EU:s strategi för hållbar utveckling och Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

Nuvarande läge

Gemenskapens transportstatistik syftar till att vara ett samlat transportinformationssystem, inbegripet uppgifter om gods- och passagerarflöden, trafik, infrastruktur, transportsätt, utrustning, rörlighet för personer, pålitlighet, säkerhet, energiförbrukning och miljöpåverkan, transportkostnader, investeringar i infrastruktur, transportföretag samt strukturella indikatorer och indikatorer för hållbar utveckling.

Statistikens täckning när det gäller passagerar- och godsflöden samt trafik är tillfredsställande för alla transportsätt utom för passagerartransport på landsväg och icke-motoriserade transportsätt. Inom trafikstatistiken om alla transportsätt saknas dessutom för närvarande vissa viktiga uppgifter som krävs för att övervaka stockningar, utsläpp i luften och ytterligare negativa påverkningar på miljön. Statistiken om fraktgodstransport är fortfarande huvudsakligen inriktad på enskilda transportsätt och ger inte tillräcklig information om intermodala transportkedjor.

För närvarande råder brist på indikatorer som beaktar de förhållanden som påverkar inter- och intra-modal konkurrens, särskilt vad gäller de olika aspekterna av villkoren för verksamheten: skatt, nyttjande och vägtullsatser, lönekostnader och tariffer.

För närvarande saknas det i transportinformationssystemet såväl information om investeringar och kostnader inom transportinfrastrukturen som geografiskt uppdelad information om transportnätverk och transportflöden jämte de länkar mellan geografisk representation av trafiknätverket och de uppgifter som insamlats om nätverket, som krävs för att stödja investeringar i europeisk transportinfrastruktur och gemenskapens regionalpolitik.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | De rättsliga grundernas omfattning när det gäller gemenskapsstatistik om transporter för alla transportsätt ska konsolideras och färdigställas. Det pågående arbetet med att upprätta uppdelningsindikatorer inom både passagerar- och fraktgodstransporter ska ytterligare utvecklas. Särskild vikt ska läggas vid passagerartransporter på landsväg. |
| --- | --- |

—

De rättsliga grundernas omfattning när det gäller gemenskapsstatistik om transporter för alla transportsätt ska konsolideras och färdigställas. Det pågående arbetet med att upprätta uppdelningsindikatorer inom både passagerar- och fraktgodstransporter ska ytterligare utvecklas. Särskild vikt ska läggas vid passagerartransporter på landsväg.

| — | Insamlandet av ytterligare statistik såväl om intermodala transportkedjor och stadstrafiktransporter som om upprättande av de indikatorer som behövs för att övervaka integreringen av miljö- och säkerhetsfaktorerna i transportpolitiken ska främjas, med vederbörlig hänsyn till kostnadsbörde- och nyttoaspekterna. Insamlandet av uppgifter om utgifter och kostnader för investeringar i infrastrukturen ska ses över. Behovet av indikatorer på logistikområdet ska också beaktas. Särskild vikt ska läggas vid insamling av trafikuppgifter som är uttryckta i fordonskilometer. |
| --- | --- |

—

Insamlandet av ytterligare statistik såväl om intermodala transportkedjor och stadstrafiktransporter som om upprättande av de indikatorer som behövs för att övervaka integreringen av miljö- och säkerhetsfaktorerna i transportpolitiken ska främjas, med vederbörlig hänsyn till kostnadsbörde- och nyttoaspekterna. Insamlandet av uppgifter om utgifter och kostnader för investeringar i infrastrukturen ska ses över. Behovet av indikatorer på logistikområdet ska också beaktas. Särskild vikt ska läggas vid insamling av trafikuppgifter som är uttryckta i fordonskilometer.

| — | Indikatorer för analys av transportsektorns konkurrenskraft och inter- och intra-modal konkurrens ska utvecklas, relevanta data samlas in och resultaten spridas i lämplig form. |
| --- | --- |

—

Indikatorer för analys av transportsektorns konkurrenskraft och inter- och intra-modal konkurrens ska utvecklas, relevanta data samlas in och resultaten spridas i lämplig form.

AVDELNING VI

GEMENSAMMA REGLER OM KONKURRENS, BESKATTNING OCH TILLNÄRMNING AV LAGSTIFTNING

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistiska uppgifter för denna avdelning hämtas i mån av behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING VII

EKONOMISK OCH MONETÄR POLITIK

Rättslig ram

Bestämmelser i EG-fördraget: artikel 99 (samordning och övervakning av den ekonomiska politiken), artikel 104 (övervakning av budgetutvecklingen), artikel 105 (monetär politik och prisstabilitet), artikel 133 (gemensam handelspolitik) och artikel 269 (egna medel).

Viktiga rättsakter: rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (8) (ESA 95), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (BNI-förordning) (9), rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna resurser (10), rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är bifogat fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (11), rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (12), rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik (13), förordning (EG) nr 184/2005, rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (14).

Nuvarande läge

Övervakningen och samordningen av den makroekonomiska politiken i Europeiska unionen, förvaltningen av den monetära politiken i den ekonomiska och monetära unionen samt gemenskapens strukturpolitik kräver en stabil statistisk underbyggnad. Tillhandahållande av statistik för EU:s administrativa ändamål är dessutom av yttersta vikt.

Eurostat och medlemsstaterna behöver säkerställa ett framgångsrikt genomförande av programmet för överförande av uppgifter från det europeiska räkenskapssystemet. Dessa uppgifter ingår som en avgörande beståndsdel i konjunktur- och strukturanalys. En betydande insats kommer att göras för att mäta produktiviteten, med stöd av EU:s Klem-projekt.

Tillhandahållandet av statistik för EU:s administrativa ändamål är fortsatt av yttersta vikt. Detta omfattar tillhandahållande av bruttonationalinkomst- och mervärdesskatteuppgifter för beräkning av egna medel, de makroekonomiska uppgifter som krävs som stöd för strukturpolitiken (i synnerhet köpkraftspariteter) och de uppgifter som krävs för EU-anställdas löner och pensioner.

Harmoniseringen av och jämförbarheten hos de uppgifter som används för övervakning av budget- och finanspolitik kommer att bli föremål för granskning för att förse beslutsfattarna med jämförbara statistiska verktyg av hög kvalitet som stöd för välgrundade bedömningar av läget i varje medlemsstat.

Under senare år har utvecklingshastigheten i det harmoniserade konsumentprisindexet dämpats och förbättringen av kvaliteten i det harmoniserade konsumentprisindexet behöver fullföljas kraftfullare (i synnerhet när det gäller de bostäder som ägarna själva bor i, kvalitetsanpassning och provtagning).

En fortlöpande förbättring av de europeiska ekonomiska huvudindikatorernas aktualitet, täckning och spridning behövs. Detta bör stå i proportion till riskerna för statistikens kvalitet, särskilt beträffande tillförlitligheten för tidiga beräkningar. När det gäller konjunkturstatistik krävs förbättringar i täckningen av tjänster, i synnerhet priserna på utbudet av tjänster, tidsseriernas längd och uppgifternas aktualitet.

När det gäller betalningsbalansstatistik inbegriper de nuvarande utmaningarna att tillhandahålla lämpliga indata till nationalräkenskaperna och att säkerställa fortlöpande kvalitet i källuppgifterna i de medlemsstater där trösklarna för bankrapporteringen höjts.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Aktivt deltagande i översynen av de internationella standarderna för nationalräkenskaps- (SNA93) och betalningsbalansstatistik (BPM5). |
| --- | --- |

—

Aktivt deltagande i översynen av de internationella standarderna för nationalräkenskaps- (SNA93) och betalningsbalansstatistik (BPM5).

| — | Översyn av det europeiska räkenskapssystemet (ESA95). |
| --- | --- |

—

Översyn av det europeiska räkenskapssystemet (ESA95).

| — | Genomförande av näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 i nationalräkenskaper, betalningsbalans- och konjunkturstatistik samt genomförande av annan avgörande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Genomförande av näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 i nationalräkenskaper, betalningsbalans- och konjunkturstatistik samt genomförande av annan avgörande lagstiftning.

| — | Upprättande av ett europeiskt system för konsumentprisstatistik kring det harmoniserade konsumentprisindexet, förenkling och konsolidering av den rättsliga ramen för det harmoniserade konsumentprisindexet och säkerställande av det harmoniserade konsumentprisindexets trovärdighet med hjälp av effektivare kommunikationer och en efterlevnadsstrategi. |
| --- | --- |

—

Upprättande av ett europeiskt system för konsumentprisstatistik kring det harmoniserade konsumentprisindexet, förenkling och konsolidering av den rättsliga ramen för det harmoniserade konsumentprisindexet och säkerställande av det harmoniserade konsumentprisindexets trovärdighet med hjälp av effektivare kommunikationer och en efterlevnadsstrategi.

| — | Förbättrad samordning mellan arbetsmarknadsstatistiken och nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

—

Förbättrad samordning mellan arbetsmarknadsstatistiken och nationalräkenskaperna.

AVDELNING VIII

SYSSELSÄTTNING

Rättslig ram

Utvecklingen av EU:s arbetsmarknadsstatistik kommer att vägledas av den reviderade Lissabonstrategin, som nu åter inriktats på tillväxt och sysselsättning i Europa, de mål och riktmärken som fastställts inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och den ekonomiska och monetära unionen, som kräver en sammanhängande uppsättning statistik som omfattar kortare tid än ett år för att beskriva arbetsmarknadsutvecklingen inom euroområdet och Europeiska unionen.

Nuvarande läge

Arbetsmarknadsstatistiken styrs av en solid rättslig ram för att säkerställa regelbunden överföring av uppgifter för bedömning av sysselsättning, arbetslöshet, inkomster och arbetskostnader. Nya politikområden kommer icke desto mindre att kräva utvidgning av statistiklagstiftningen till andra områden som

| i) | statistik över lediga tjänster, utvärdering av arbetsmarknadens efterfrågesida och kompletterande statistik om sysselsättning och arbetslöshet, |
| --- | --- |

i)

statistik över lediga tjänster, utvärdering av arbetsmarknadens efterfrågesida och kompletterande statistik om sysselsättning och arbetslöshet,

| ii) | arbetsmarknadsläget för invandrare, främjande av bättre integrering av denna del av befolkningen, |
| --- | --- |

ii)

arbetsmarknadsläget för invandrare, främjande av bättre integrering av denna del av befolkningen,

| iii) | arbetsmarknadssituationen för äldre arbetstagare och |
| --- | --- |

iii)

arbetsmarknadssituationen för äldre arbetstagare och

| iv) | övergången från skola till arbete, som stöd för en lämplig politik som säkerställer ett smidigt inlemmande av de unga på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

iv)

övergången från skola till arbete, som stöd för en lämplig politik som säkerställer ett smidigt inlemmande av de unga på arbetsmarknaden.

Andra områden som arbetets och sysselsättningens kvalitet hos en åldrande arbetsstyrka, arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga samt arbetsmarknadens behov av informationssamhället kommer även fortsättningsvis att stå i fokus vid utvecklingen av statistik.

Statistik över sysselsättning och arbetslöshet har huvudsakligen utformats för att uppfylla makroekonomiska krav. Därför lyckas man inte beakta befintliga regionala skillnader, särskilt i vissa tätortsområden.

Förbättringen under de senaste åren av gemenskapens arbetskraftsundersökning gör denna undersökning och dess årliga moduler till den viktigaste källan för att erhålla jämförbara uppgifter om arbetsmarknaden. Gemenskapens arbetskraftsundersökning är en hushållsbaserad undersökning vars resultat behöver kompletteras med företagsbaserade uppgifter som struktur- och konjunkturstatistik om inkomster och arbetskostnader. Det behövs emellertid ytterligare förbättringar inom arbetsmarknadsstatistiken med avseende på kvaliteten, såsom bättre samstämmighet med sysselsättningsuppgifter från nationalräkenskaper och från andra undersökningar inom näringsliv och jordbruk samt införande av europeiska stickprovtagningssystem och snabbskattningar för att förbättra spridning i rätt tid av indikatorerna. Insatser bör också göras för en djupgående analys av befintliga uppgiftskällor så att spridningen till forskningsvärlden av avidentifierade enskilda uppgifter som har samlats in för gemenskapsstatistiken förbättras, och att en reviderad klassificering av yrken införs år 2011 som bättre återspeglar sysselsättningsstrukturen och möjliggör förbättrade internationella jämförelser.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | 2008 års arbetskraftsundersöknings ad hoc-modul om arbetsmarknadsläget för invandrare och deras avkomlingar, 2009 års arbetskraftsundersöknings ad hoc-modul om övergången från skola till arbete och arbetskraftsundersökningsprogrammets ad hoc-moduler 2010–2012 ska definieras och genomföras. |
| --- | --- |

—

2008 års arbetskraftsundersöknings ad hoc-modul om arbetsmarknadsläget för invandrare och deras avkomlingar, 2009 års arbetskraftsundersöknings ad hoc-modul om övergången från skola till arbete och arbetskraftsundersökningsprogrammets ad hoc-moduler 2010–2012 ska definieras och genomföras.

| — | Strukturundersökningarnas täckning av inkomster och arbetskostnader ska utökas till hela ekonomin och 2008 års arbetskostnadsundersökningar och 2010 års inkomststrukturundersökning ska genomföras. |
| --- | --- |

—

Strukturundersökningarnas täckning av inkomster och arbetskostnader ska utökas till hela ekonomin och 2008 års arbetskostnadsundersökningar och 2010 års inkomststrukturundersökning ska genomföras.

| — | Europeiska stickprovtagningssystem som grundar sig på en bredare användning av befintliga uppgifter ska införas i konjunkturstatistiken för arbetsmarknaden, vilket skulle göra det möjligt att kvartalsvis- och månadsvis upprätta aktuella sysselsättnings- och arbetslöshetsaggregat för euroområdet. |
| --- | --- |

—

Europeiska stickprovtagningssystem som grundar sig på en bredare användning av befintliga uppgifter ska införas i konjunkturstatistiken för arbetsmarknaden, vilket skulle göra det möjligt att kvartalsvis- och månadsvis upprätta aktuella sysselsättnings- och arbetslöshetsaggregat för euroområdet.

| — | Statistik över sysselsättning och arbetslöshet kan inkludera mer fokuserade regionala indikatorer, särskilt för tätortsområden och storstadsområden för att kunna ta mer hänsyn till lokala skillnader i fråga om sysselsättning och arbetslöshet. Senast 2010 kommer behovet av och kostnaderna för ett införande av årlig statistik för storstadsområden med över 500 000 invånare att undersökas. |
| --- | --- |

—

Statistik över sysselsättning och arbetslöshet kan inkludera mer fokuserade regionala indikatorer, särskilt för tätortsområden och storstadsområden för att kunna ta mer hänsyn till lokala skillnader i fråga om sysselsättning och arbetslöshet. Senast 2010 kommer behovet av och kostnaderna för ett införande av årlig statistik för storstadsområden med över 500 000 invånare att undersökas.

| — | Arbetsmarknadsstatistiken ska göra det möjligt att övervaka sysselsättningen i informationssamhället. |
| --- | --- |

—

Arbetsmarknadsstatistiken ska göra det möjligt att övervaka sysselsättningen i informationssamhället.

| — | Den kommande rådsförordningen om statistik över lediga platser ska genomföras i sin helhet. |
| --- | --- |

—

Den kommande rådsförordningen om statistik över lediga platser ska genomföras i sin helhet.

| — | Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 ska införas i strukturundersökningarna av löner och arbetskostnader, det kvartalsvisa arbetskostnadsindexet och den kontinuerliga arbetskraftsundersökningen. |
| --- | --- |

—

Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 ska införas i strukturundersökningarna av löner och arbetskostnader, det kvartalsvisa arbetskostnadsindexet och den kontinuerliga arbetskraftsundersökningen.

AVDELNING IX

GEMENSAM HANDELSPOLITIK

Rättslig ram

Kommissionens ansvar för förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer inbegripet handelsavtal om tjänster, anges i artikel 133 i EG-fördraget. De rättsakter som gäller relevanta statistikområden är: rådets förordning (EG) nr 1172/95 av den 22 maj 1995 om statistik avseende gemenskapens och dess medlemsstaters varuhandel med icke-medlemsstater (15), förordning (EG) nr 184/2005 samt förordning (EG) nr 716/2007.

Nuvarande läge

Uppgiftskraven ökar då nya konkurrenter och partner inom handeln (t.ex. Kina, Indien, Brasilien och andra länder i Latinamerika) uppträder på världsscenen och även som en följd av strukturförändringar inom området för handel med varor och tjänster. Högkvalitativ insamling, analys och harmonisering av uppgifter från kandidatländer och EU:s huvudsakliga partnerländer förblir en prioritet.

Ansträngningar kommer samtidigt att göras för att vidmakthålla kvalitetsstandarderna med avseende på gränsöverskridande handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolags handel. För detta ändamål kommer genomförandet av förordning (EG) nr 184/2005 och förordning (EG) nr 716/2007 att vara av yttersta vikt.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | En ny lagstiftning om Extrastat ska införas med det huvudsakliga målet att göra ytterligare relevant tullinformation och kompletterande statistik tillgängliga genom användning av register över handelsaktörer. |
| --- | --- |

—

En ny lagstiftning om Extrastat ska införas med det huvudsakliga målet att göra ytterligare relevant tullinformation och kompletterande statistik tillgängliga genom användning av register över handelsaktörer.

| — | Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) ska säkerställas. |
| --- | --- |

—

Genomförande och uppdatering av central lagstiftning (betalningsbalans, internationell handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag) ska säkerställas.

| — | Internationella valutafondens nya metodstandarder ska införas i EU:s sammanställning av betalningsbalansstatistik. |
| --- | --- |

—

Internationella valutafondens nya metodstandarder ska införas i EU:s sammanställning av betalningsbalansstatistik.

| — | Införande i EU av handboken om statistik i internationell handel med tjänster och dess reviderade version. |
| --- | --- |

—

Införande i EU av handboken om statistik i internationell handel med tjänster och dess reviderade version.

AVDELNING X

TULLSAMARBETE

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistiska uppgifter för denna avdelning hämtas vid behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING XI

SOCIALPOLITIK, UTBILDNING, YRKESUTBILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR

Rättslig ram

Statistiken inom detta område kommer att vägledas av den öppna samordningsmetoden inom områdena social utestängning, pensioner och vård och omsorg, strategin för hållbar utveckling, artiklarna 143 (rapport om det sociala läget) och 13 (bekämpning av diskriminering) i EG-fördraget, strategin för hälsa och säkerhet i arbetet, rådets resolution från år 2003 om främjande av sysselsättning och social integrering för personer med funktionshinder och kommissionens meddelande om lika möjligheter för funktionshindrade personer: En europeisk handlingplan. I UNECE-strategin för utbildning för hållbar utveckling framhålls också uppgiftsutveckling.

Nuvarande läge

Systemet för statistik om levnadsvillkor och socialt skydd vilar på två viktiga pelare: ESSPROS (systemet för statistik över socialt skydd) och EU-SILC (statistik över inkomst- och levnadsvillkor). Genom dessa båda pelare underbyggs den öppna samordningsmetodens Laeken- och pensionsindikatorer. Framsteg måste fortfarande göras när det gäller regional fattigdom och barns fattigdom.

När det gäller demografiska förändringar inom EU kommer indikatorer och statistiska analyser beträffande åldrande, ekonomisk hållbarhet, produktivitet och deltagande på arbetsmarknaden att utvecklas ytterligare inom ramen för den öppna samordningsmetoden och i samarbete med de berörda arbetsgrupperna inom rådet.

Uppgifter om livslångt lärande omfattar information om formell och icke-formell utbildning och yrkesutbildning och informellt lärande. Med utgångspunkt i upprättad utbildningsstatistik har nya uppgifter sammanställts om yrkesutbildning inom företag (företagets engagemang och bidrag till yrkesutbildning av anställda mättes) eller om vuxenutbildning och yrkesutbildning. Uppgifterna om ungdomar finns tillgängliga i befintliga undersökningar och dessa kommer att utnyttjas i sin helhet innan ytterligare insatser görs för att bättre integrera ungdomsaspekterna i befintliga undersökningar.

När det gäller hälsa och säkerhet i arbetet kommer insamlingen och analysen av uppgifter att inriktas på arbetsolycksfallens orsaker, omständigheter och kostnader, på yrkessjukdomar och arbetsrelaterade problem samt på de faktorer som kan påverka de anställdas hälsa negativt. Insamling av uppgifter för statistik, i synnerhet harmoniserade undersökningsmoduler om funktionshinder kommer att utvecklas ytterligare. Statistiken kommer att förbättras ytterligare för att stödja utvecklingen av tillgänglig och hållbar vård och långtidsvård av hög kvalitet.

Det centrala målet för demografisk statistik kommer att vara att tillhandahålla en samlad uppsättning uppgifter och analyser som krävs för att bedöma verkningarna av demografiska förändringar i Europa. Detta kommer att uppnås genom att metoderna för och innehållet i de demografiska uppgiftssamlingarna förbättras genom att lagstiftningen om 2011 års befolknings- och bostadsräkningar genomförs och genom att långtidsprognoser för befolkningen regelbundet upprättas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Utveckling av en begränsad uppsättning grundläggande variabler och inrättande av ett nytt instrument för det europeiska systemet för socialstatistiska undersökningsmoduler. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en begränsad uppsättning grundläggande variabler och inrättande av ett nytt instrument för det europeiska systemet för socialstatistiska undersökningsmoduler.

| — | Konsolidering av statistikprojektet om inkomst- och levnadsvillkor, utveckling av den longitudinella spridningen och fullt genomförd användning av bruttoinkomstbegreppet. |
| --- | --- |

—

Konsolidering av statistikprojektet om inkomst- och levnadsvillkor, utveckling av den longitudinella spridningen och fullt genomförd användning av bruttoinkomstbegreppet.

| — | Utveckling av indikatorer för regional fattigdom (med användande av skattningsmetoder för små områden när nationella regionala uppgifter inte finns tillgängliga) och för barns fattigdom. |
| --- | --- |

—

Utveckling av indikatorer för regional fattigdom (med användande av skattningsmetoder för små områden när nationella regionala uppgifter inte finns tillgängliga) och för barns fattigdom.

| — | Utveckling av genomförandeförordningar för systemet för statistik över socialt skydd så att uppgifternas täckning, jämförbarhet och aktualitet förbättras. |
| --- | --- |

—

Utveckling av genomförandeförordningar för systemet för statistik över socialt skydd så att uppgifternas täckning, jämförbarhet och aktualitet förbättras.

| — | Antagande och genomförande av förordningen om statistik över utbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Antagande och genomförande av förordningen om statistik över utbildning och livslångt lärande.

| — | Förbättring av den befintliga statistikramen för livslångt lärande avseende kvalitet. |
| --- | --- |

—

Förbättring av den befintliga statistikramen för livslångt lärande avseende kvalitet.

| — | Senast 2010 ska möjligheten undersökas att genomföra FN:s index för mänsklig utveckling inom EU med beaktande även av bostads-, sysselsättnings- och arbetslöshetsfaktorer. |
| --- | --- |

—

Senast 2010 ska möjligheten undersökas att genomföra FN:s index för mänsklig utveckling inom EU med beaktande även av bostads-, sysselsättnings- och arbetslöshetsfaktorer.

| — | Statistiken över ungdomar, på alla utbildningsnivåer, och över ungdomsekonomi och social integration, ska gradvis byggas upp med användande av befintliga källor och, vid behov, med bättre integrering i befintliga undersökningar. |
| --- | --- |

—

Statistiken över ungdomar, på alla utbildningsnivåer, och över ungdomsekonomi och social integration, ska gradvis byggas upp med användande av befintliga källor och, vid behov, med bättre integrering i befintliga undersökningar.

| — | Statistik över barn, med hänvisning till den internationellt överenskomna åldersgränsen för barn, vilken är 18 år enligt FN-konventionen om barnets rättigheter, ska sammanställas med avseende på den sociala situation och den fattigdom som barnen lever i. |
| --- | --- |

—

Statistik över barn, med hänvisning till den internationellt överenskomna åldersgränsen för barn, vilken är 18 år enligt FN-konventionen om barnets rättigheter, ska sammanställas med avseende på den sociala situation och den fattigdom som barnen lever i.

| — | Alla sociala uppgifter som samlas in om enskilda på EU-nivå ska delas upp efter kön och en grundläggande uppsättning indikatorer om jämställdhet mellan män och kvinnor ska fastställas. |
| --- | --- |

—

Alla sociala uppgifter som samlas in om enskilda på EU-nivå ska delas upp efter kön och en grundläggande uppsättning indikatorer om jämställdhet mellan män och kvinnor ska fastställas.

| — | Ett samförståndsavtal ska utarbetas i samarbete med europeiska jämställdhetsinstitutet för att fastställa metoderna för det praktiska samarbetet. |
| --- | --- |

—

Ett samförståndsavtal ska utarbetas i samarbete med europeiska jämställdhetsinstitutet för att fastställa metoderna för det praktiska samarbetet.

| — | Möjligheterna att utveckla en gemensam metod för att erhålla eller förbättra befintliga statistiska uppgifter om diskrimineringens omfattning och verkningar ska att undersökas. |
| --- | --- |

—

Möjligheterna att utveckla en gemensam metod för att erhålla eller förbättra befintliga statistiska uppgifter om diskrimineringens omfattning och verkningar ska att undersökas.

AVDELNING XII

KULTUR

Framställningen av kulturstatistik är för närvarande begränsad. Det finns dessutom ingen samlad och konsekvent ram för kulturstatistik, lika litet som någon särskild lagstiftning på området.

Med hänsyn till de kulturella och kreativa sektorernas bidrag till att nå Lissabonstrategins mål måste även kulturstatistiken konsolideras för att uppnå en varaktig och regelbunden uppgiftsframställning (grundad på olika uppgiftskällor). Därför krävs det samlat metodarbete för att t.ex. mäta kulturella och kreativa sektorers sociala och ekonomiska verkningar i en kunskapsbaserad ekonomi.

AVDELNING XIII

FOLKHÄLSA

Rättslig ram

Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (16), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (17) och kommissionens förslag av den 7 februari 2007 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet.

Nuvarande läge

Det hälsoinformationssystem som upprättats på grundval av tidigare gemenskapshandlingsprogram om folkhälsa kommer att utvecklas ytterligare genom åtgärder om ”information och kunskap om hälsa” inom det kommande programmet för gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet 2007–2013. I nära samarbete med medlemsstaterna, kandidatländerna och EES/Efta-länderna kommer Eurostat att med hjälp av det europeiska statistiksystemet ytterligare utveckla statistikdelen av detta system, i synnerhet när det gäller Europeiska gemenskapens hälsoindikatorer.

Statistiska uppgifter om folkhälsa krävs också för indikatorer för hållbar utveckling, strukturella indikatorer, kontextindikatorer för funktionshinder samt de indikatorer som i samband med den öppna samordningsmetoden utvecklats för stöd till nationella strategier för utveckling av tillgänglig och hållbar hälsovård och långtidsvård av hög kvalitet.

I samverkan med verksamheten inom gemenskapens folkhälsoprogram, med berörda EU-organ och med internationella organisationer med behörighet inom folkhälsostatistikområdet (WHO, OECD och UNECE) har fokus lagts på att ytterligare utveckla och genomföra metoderna, i synnerhet inom områdena hälsotillstånd, hälsobestämmande faktorer (som livsstil och miljöfaktorer), hälsovård (inbegripet hälsokostnader) samt dödsorsaker.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Där så är möjligt ska kommissionsförordningar antas för genomförande av Europaparlamentets och rådets kommande förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet. |
| --- | --- |

—

Där så är möjligt ska kommissionsförordningar antas för genomförande av Europaparlamentets och rådets kommande förordning om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet.

| — | Infrastrukturen för det grundläggande systemet för folkhälsostatistik ska förstärkas med särskild uppmärksamhet på prövning, konsolidering och genomförande av relevanta metoder, som europeiska hälsoenkäten och systemet för redovisning av utgifterna för hälso- och sjukvården, |
| --- | --- |

—

Infrastrukturen för det grundläggande systemet för folkhälsostatistik ska förstärkas med särskild uppmärksamhet på prövning, konsolidering och genomförande av relevanta metoder, som europeiska hälsoenkäten och systemet för redovisning av utgifterna för hälso- och sjukvården,

| — | Folkhälsostatistikens tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politiska relevans – inbegripet statistik om funktionshinder och hälsovård, uppdelad efter kön – ska förbättras med särskild uppmärksamhet på förbättringar av metoderna och med beaktande av olika sammanhang i varje land. |
| --- | --- |

—

Folkhälsostatistikens tillgänglighet, jämförbarhet, aktualitet och politiska relevans – inbegripet statistik om funktionshinder och hälsovård, uppdelad efter kön – ska förbättras med särskild uppmärksamhet på förbättringar av metoderna och med beaktande av olika sammanhang i varje land.

AVDELNING XIV

KONSUMENTSKYDD

Rättslig ram

Konsumentpolitiken har fått en mycket högre profil inom EU:s institutioner under de senaste åren (artikel 153 i EG-fördraget). Eurostats arbete kommer att grunda sig på hälso- och konsumentskyddsstrategin och på det förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007–2013 som antogs av kommissionen i april 2005.

Det större området ”konsumentskydd” har uppdelats i två huvudområden: ”konsumentfrågor” och ”livsmedelssäkerhet”.

Nuvarande läge

När det gäller konsumentfrågor publicerar Eurostat årligen i serien Panorama ”Konsumenter i Europa: fakta och siffror”, och har upprättat en arbetsgrupp mellan de olika avdelningarna som ska tillhandahålla detaljerad prisstatistik.

Livsmedelssäkerhet är ett viktigt ämne i konsumentskyddspolitiken och Europeiska unionen har utvecklat omfattande lagstiftning och andra åtgärder som är tänkta att säkerställa effektiva kontrollsystem över hela livsmedelskedjan, inbegripet lagfästa normer för miljö och djurskydd.

Syftet med Eurostats insatser inom detta område är att tillhandahålla metodrådgivning och statistiska uppgifter som är av intresse inte endast för beslutsfattare utan också för enskilda intressenter och för den stora allmänheten.

Viktiga initiativ för 2008–2012 (konsumentfrågor)

| — | Utveckling av ”hård” officiell statistik (t.ex. detaljerade prisuppgifter, utgifter för konsumtion över gränserna, förhållandet mellan företag och konsument osv.) och stöd i metodfrågor för mjuk statistik som utarbetats av andra offentliga/privata organ. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ”hård” officiell statistik (t.ex. detaljerade prisuppgifter, utgifter för konsumtion över gränserna, förhållandet mellan företag och konsument osv.) och stöd i metodfrågor för mjuk statistik som utarbetats av andra offentliga/privata organ.

| — | Utarbetande av en åtgärdsplan som följd av slutsatserna från den arbetsgrupp mellan de olika avdelningar som ska tillhandahålla detaljerad prisstatistik. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en åtgärdsplan som följd av slutsatserna från den arbetsgrupp mellan de olika avdelningar som ska tillhandahålla detaljerad prisstatistik.

| — | Framläggande av en detaljerad undersökning om en möjlig modul för konsumentskyddsfrågor som ska ingå i det nya instrument (E4SM) som för närvarande utvecklas av Eurostat. |
| --- | --- |

—

Framläggande av en detaljerad undersökning om en möjlig modul för konsumentskyddsfrågor som ska ingå i det nya instrument (E4SM) som för närvarande utvecklas av Eurostat.

Viktiga initiativ för 2008–2012 (livsmedelssäkerhet)

| — | Utveckling av relevant statistik för övervakning av livsmedelssäkerhet ska fortsätta. |
| --- | --- |

—

Utveckling av relevant statistik för övervakning av livsmedelssäkerhet ska fortsätta.

| — | Tillgänglighet till och kvalitet på statistik om märkta produkter (ekologiska produkter, produkter baserade på genetiskt modifierade organismer osv.) ska förbättras. |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet till och kvalitet på statistik om märkta produkter (ekologiska produkter, produkter baserade på genetiskt modifierade organismer osv.) ska förbättras.

AVDELNING XV

TRANSEUROPEISKA NÄT

Inget direkt statistikprogram krävs. Statistiska uppgifter för denna avdelning hämtas vid behov från de uppgifter och indikatorer som upprättas för andra avdelningar i programmet.

AVDELNING XVI

INDUSTRI

Företagsstatistik

Statistik om europeisk företagsamhet krävs för att stödja analys av konkurrenskraft, produktivitet och tillväxt och för att få fram nyckelinformation för övervakningen av de förnyade Lissabonstrategins framsteg.

Rättslig ram

Rådets förordning (EEG) nr 3924/91 av den 19 december 1991 om en statistisk undersökning av industriproduktionen i gemenskapen (18), rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (19), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 48/2004 av den 5 december 2003 om framställning av gemenskapsstatistik om stålindustrin för referensåren 2003–2009 (20), kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 av den 13 augusti 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation (21), förordning (EG) nr 716/2007, kommissionens förslag av den 5 april 2005 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål.

Nuvarande läge

Strukturell företagsstatistik används för detaljerad analys av den europeiska företagssektorn. De huvudsakliga problemen för användarna är uppgifternas dåliga aktualitet och den långsamma anpassningen till nya och uppkommande politiska behov, t.ex. otillräcklig information om tjänstesektorn, företagsamhet, globalisering och övergång till hållbara produktionsmönster. För särskilda tillverkningssektorer är produktionsstatistik ett väsentligt komplement för att förstå sektorns prestationsförmåga.

Gemenskapens innovationsstatistik är det viktigaste verktyget för att mäta innovation i Europa. Denna statistik framställs med en frekvens av två år från och med 2004 och därefter. Så långt det är möjligt säkerställs tillgång till mikrodata när det gäller uppgifterna i gemenskapens innovationsundersökning.

Statistiken om utländska dotterbolag håller på att utvecklas och i den nya förordningen kommer en grundläggande uppsättning variabler för globaliseringsmätning att ges. Gemenskaps registret över multinationella företagsgrupper (EuroGroups), enligt åläggande i den nya företagsregisterförordningen, befinner sig i en pilotfas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Fullständigt genomförande av nödvändig lagstiftning ska säkerställas (omarbetning av förordningen om strukturell företagsstatistik, förordningen om utländska dotterbolag, EuroGroups-registret). De pilotstudier som planeras i lagstiftningen ska utföras och utvärderas i sin helhet. |
| --- | --- |

—

Fullständigt genomförande av nödvändig lagstiftning ska säkerställas (omarbetning av förordningen om strukturell företagsstatistik, förordningen om utländska dotterbolag, EuroGroups-registret). De pilotstudier som planeras i lagstiftningen ska utföras och utvärderas i sin helhet.

| — | För gemenskapens innovationsstatistik år 2008 planeras ett fullständigt genomförande av Oslomanualen av år 2005. I gemenskapens innovationsstatistik för 2010 och i efterföljande innovationsundersökningar i gemenskapen ska också uppgifternas kvalitet och tillgången till uppgifterna ytterligare förbättras. |
| --- | --- |

—

För gemenskapens innovationsstatistik år 2008 planeras ett fullständigt genomförande av Oslomanualen av år 2005. I gemenskapens innovationsstatistik för 2010 och i efterföljande innovationsundersökningar i gemenskapen ska också uppgifternas kvalitet och tillgången till uppgifterna ytterligare förbättras.

| — | Ny statistik för att fördjupa förståelsen för ekonomins och entreprenörskapets globalisering ska utvecklas. |
| --- | --- |

—

Ny statistik för att fördjupa förståelsen för ekonomins och entreprenörskapets globalisering ska utvecklas.

| — | Användarnas oro över aktualiteten och trögheten när det gäller att motsvara nya behov ska bemötas genom utprovning av nya och flexibla sätt att insamla uppgifter genom ad hoc-undersökningar och europeiska stickprovtagningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Användarnas oro över aktualiteten och trögheten när det gäller att motsvara nya behov ska bemötas genom utprovning av nya och flexibla sätt att insamla uppgifter genom ad hoc-undersökningar och europeiska stickprovtagningsmetoder.

| — | Samtidigt som företagens rätt att hålla sina uppgifter konfidentiella skyddas, ska olika sätt att offentliggöra de europeiska aggregaten på den mest detaljerade verksamhetsnivån utvecklas. |
| --- | --- |

—

Samtidigt som företagens rätt att hålla sina uppgifter konfidentiella skyddas, ska olika sätt att offentliggöra de europeiska aggregaten på den mest detaljerade verksamhetsnivån utvecklas.

| — | Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 ska genomföras i all företagsstatistik från och med referensåret 2008 och därefter. |
| --- | --- |

—

Näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 ska genomföras i all företagsstatistik från och med referensåret 2008 och därefter.

| — | Ett särskilt program ska utformas för omstrukturering av företags- och handelstatistik. Inom detta program kommer det att utvecklas metoder för att minska bördan för företagen. |
| --- | --- |

—

Ett särskilt program ska utformas för omstrukturering av företags- och handelstatistik. Inom detta program kommer det att utvecklas metoder för att minska bördan för företagen.

Statistik om informationssamhället

Användningen av informations- och kommunikationsteknik är några av de viktigaste drivkrafterna för ett samhälle utan socialt utanförskap, bättre arbeten och stärkt konkurrenskraft för europeiska företag. Eurostats statistik om informationssamhället är en central grundval för europeiska beslutsfattare för att bedöma strukturförändringarna i riktning mot en kunskapsbaserad ekonomi och för att bidra till att övervaka framstegen i riktning mot de förnyade Lissabonstrategimålen.

Rättslig ram

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (22).

Nuvarande läge

I flera år har Eurostat bidragit till mätningen av informationssamhället genom att tillhandahålla indikatorer för användningen av informations- och kommunikationsteknik såväl i företag som av hushåll/privatpersoner. Denna verksamhet kommer drivas vidare och förbättras för anpassning till politiska krav, t.ex. i2010-initiativet (Europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning) som grundar sig på den reviderade Lissabonstrategin samt ytterligare politiska initiativ. Detta innebär att det behövs en adekvat rättslig grund när den nuvarande lagstiftningen har upphört att gälla.

För att gå utöver tonvikten på beredskap och användning kommer insamlingen av uppgifter om investeringar i informations- och kommunikationsteknik och om informations- och kommunikationsteknikens inverkan på företagens resultat och beteende samt på samhället att komplettera de pågående gemenskapsundersökningarna. Behoven att anpassa den rättsliga grunden för statistiken om informationssamhället för att säkerställa en samlad, aktuell uppsättning uppgifter om informations- och kommunikationstekniksektorerna och den elektroniska kommunikationen som är förenlig med nationalräkenskaperna, kommer att utvärderas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Indikatorerna för informationssamhället, inbegripet indikatorerna för informations- och kommunikationstekniksektorn och dess konkurrenskraft, ska fortlöpande anpassas till de föränderliga politiska behoven, med beaktande av ett bredare internationellt samarbete vid mätningen av informations- och kommunikationstekniken. |
| --- | --- |

—

Indikatorerna för informationssamhället, inbegripet indikatorerna för informations- och kommunikationstekniksektorn och dess konkurrenskraft, ska fortlöpande anpassas till de föränderliga politiska behoven, med beaktande av ett bredare internationellt samarbete vid mätningen av informations- och kommunikationstekniken.

| — | Statistiken om investeringarna i informations- och kommunikationstekniken och om antagandet av informations- och kommunikationstekniken ska utvecklas, så att målet att mäta den hållbara utvecklingen och informationssamhällets verkningar bättre uppfylls. |
| --- | --- |

—

Statistiken om investeringarna i informations- och kommunikationstekniken och om antagandet av informations- och kommunikationstekniken ska utvecklas, så att målet att mäta den hållbara utvecklingen och informationssamhällets verkningar bättre uppfylls.

Statistik om turism

Turism är en viktig ekonomisk verksamhet i Europeiska unionen med stora möjligheter att bidra till högre sysselsättning och ekonomisk tillväxt samt till utveckling och socioekonomisk integration även på landsbygden och i avlägsna och underutvecklade områden.

Rättslig ram

Rådets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information om turism (23).

Nuvarande läge

För närvarande samlas statistik in över tillgång och efterfrågan på turistinkvartering samt ekonomiska synpunkter på turistbeteendet. Avgörande angelägenhetsområden är att uppnå en högre grad av jämförbarhet i den befintliga statistiken och att upprätta harmoniserade satelliträkenskaper för turism som ingår i den större frågan hållbar turism, för vilken relevanta indikatorer kommer att behöva definieras och mätas. På grund av den omedelbara inverkan på turistindustrin som händelser såsom terroristattacker eller spridning av överförbara sjukdomar har, kommer en viktig fråga att vara förbättring av uppgifternas aktualitet.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Den nuvarande uppsättningen statistik om turism och dess rättsliga grund ska moderniseras och, när så är möjligt, förenklas. |
| --- | --- |

—

Den nuvarande uppsättningen statistik om turism och dess rättsliga grund ska moderniseras och, när så är möjligt, förenklas.

| — | Harmoniserade satelliträkenskaper för turism ska införas (inbegripet indikatorer för hållbar turism). |
| --- | --- |

—

Harmoniserade satelliträkenskaper för turism ska införas (inbegripet indikatorer för hållbar turism).

Energistatistik

En säker försörjning med prismässigt överkomliga energiprodukter på ett miljövänligt sätt är väsentlig för EU:s energipolitik. Energistatistiksystemet har utvecklats som svar på de behov som uppstår i samband med denna politik.

Rättslig ram

Energistatistiksystemet grundar sig i huvudsak på ett avtal. Vissa juridiska åtaganden finns som omfattar särskilda synpunkter på systemet utöver rådets direktiv 90/377/EEG av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el till industriella slutanvändare (24).

Nuvarande läge

Under de senaste åren har oljemarknaden blivit instabil och oförutsägbar samtidigt som priserna nått höga nivåer. EU:s energiberoende ökar kontinuerligt; efterfrågan på energi stiger och sprider tvivel på förmågan att minska växthusgasutsläppen samtidigt som EU:s el- och gasmarknad ännu inte utvecklats till en verklig, konkurrenskraftig inre marknad. I detta politiska sammanhang reagerade kommissionen – som svar på en uppmaning från stats- och regeringscheferna år 2005 – med en rad förslag (grönboken: En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning) som inrättandet av ett europeiskt energiförsörjningsobservatorium för att övervaka efterfråge- och tillgångsmönstren på EU:s energimarknader, ett nytt gemenskapsdirektiv om uppvärmning och kylning, övervakning/definiering av målen om förnybar energi för tiden efter år 2010 (inbegripet el och flytande biobränslen) samt övervakningen av förbättringar av effektiv slutanvändning av energi.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | En förordning om energistatistik som omfattar de nuvarande kraven och således höjer kvaliteten. |
| --- | --- |

—

En förordning om energistatistik som omfattar de nuvarande kraven och således höjer kvaliteten.

| — | En lagfäst skyldighet att samla in statistik om de el- och gaspriser som erläggs av hushållen. |
| --- | --- |

—

En lagfäst skyldighet att samla in statistik om de el- och gaspriser som erläggs av hushållen.

| — | En metod/ett tillvägagångssätt att identifiera de faktiska ursprungsländerna; (bestämmelseort) för gasimport (-export). |
| --- | --- |

—

En metod/ett tillvägagångssätt att identifiera de faktiska ursprungsländerna; (bestämmelseort) för gasimport (-export).

| — | Förbättring av metoder/nomenklaturer för insamlingen av statistik om flytande biobränsle. |
| --- | --- |

—

Förbättring av metoder/nomenklaturer för insamlingen av statistik om flytande biobränsle.

| — | Definition av indikatorer/uppgiftsinsamling för bedömning av energieffektivitet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (25). |
| --- | --- |

—

Definition av indikatorer/uppgiftsinsamling för bedömning av energieffektivitet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (25).

| — | En utvidgning, om så krävs, av de konkurrensindikatorer med vilka konkurrensens effektivitet och integreringen av gas-/elmarknaderna bedöms. |
| --- | --- |

—

En utvidgning, om så krävs, av de konkurrensindikatorer med vilka konkurrensens effektivitet och integreringen av gas-/elmarknaderna bedöms.

AVDELNING XVII

EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING

Rättslig ram

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (26), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (27).

Nuvarande läge

Regionala statistiska uppgifter samlas in för cirka ett dussin omfattande statistikområden, av vilka några täcks av en rättsakt medan andra styrs genom ett avtal. I det typiska fallet sänds uppgifterna fortlöpande till Eurostat. Uppgifter om stadsmiljön för kartläggning av läget i städerna (urban audit) samlas in vart tredje år från och med år 2003 och därefter.

Geografisk information samlas in och lagras i GISCO-databasen för användning inom Eurostat och av generaldirektoraten inom hela kommissionen. Avsaknaden av standarder och av en harmoniserad ram för informationsinsamlingen kräver betydande resurser för korrekt lagring och uppdatering. Å andra sidan ökar den växande medvetenheten om möjligheterna att kombinera geografisk, liksom statistisk och tematisk information med efterfrågan på kartläggning, analyser och tillämpningar.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Det arbete som ska utföras under det statistiska programmet 2008–2012 kommer att bestämmas av gemenskapens nya regionalpolitik under den nya programperioden för strukturfonderna. Konsolideringsarbetet med de befintliga uppgifterna kommer att gå vidare, framför allt inom områdena kartläggning av läget i städerna, transporter, miljö samt forskning och utveckling. Införandet av en rättslig ram för uppgifter om regional befolkning och den emotsedda revisionen av förordningen om ESA95 som omfattar uppgifterna för regionalräkenskaper, kommer att bli av betydande vikt för arbetet med strukturindikatorer. Metodkonsekvensen inom regionalstatistiken ska förbättras genom att striktare metoder införs i den berörda lagstiftningsramen när den revideras och den tillämpning av kvalitetsstandarder som redan inletts i uppgifterna för regionalräkenskaper ska utvidgas till övrig regionalstatistik för att säkerställa jämförbarhet och aktualitet. Genomförandet av näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 innebär att det blir nödvändigt att på nytt beräkna tidsserier för perioder före införandet av revisionen. |
| --- | --- |

—

Det arbete som ska utföras under det statistiska programmet 2008–2012 kommer att bestämmas av gemenskapens nya regionalpolitik under den nya programperioden för strukturfonderna. Konsolideringsarbetet med de befintliga uppgifterna kommer att gå vidare, framför allt inom områdena kartläggning av läget i städerna, transporter, miljö samt forskning och utveckling. Införandet av en rättslig ram för uppgifter om regional befolkning och den emotsedda revisionen av förordningen om ESA95 som omfattar uppgifterna för regionalräkenskaper, kommer att bli av betydande vikt för arbetet med strukturindikatorer. Metodkonsekvensen inom regionalstatistiken ska förbättras genom att striktare metoder införs i den berörda lagstiftningsramen när den revideras och den tillämpning av kvalitetsstandarder som redan inletts i uppgifterna för regionalräkenskaper ska utvidgas till övrig regionalstatistik för att säkerställa jämförbarhet och aktualitet. Genomförandet av näringsgrensindelningen enligt Nace rev. 2 innebär att det blir nödvändigt att på nytt beräkna tidsserier för perioder före införandet av revisionen.

| — | Tillgången och tillträdet till geografisk information inom hela EU kommer att i grund förändras med genomförandet av det direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen som syftar till att utveckla en europeisk infrastruktur för rumslig information som ska stödja såväl miljöpolitiken som annan politik. Detta kommer i sin tur att få betydande verkningar för kommissionsavdelningarnas organiserande och användning av denna information. Under denna programperiod kommer Eurostats arbetsgrupp för geografisk information inte endast att behöva bidra till att utveckla det tekniska genomförandet och säkerställa den organisatoriska infrastrukturen (inbegripet att inrätta och leda kommittén för en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen), utan också till att stödja genomförandet av infrastrukturen för rumslig information inom hela EU. Främjandet av tekniken för rumslig analys genom att kombinera statistiska uppgifter med geografiska kommer att fortsätta när det gäller kommissionens användare; den ökade tillgången till rumsliga uppgifter till följd av infrastrukturens utveckling kommer att avsevärt förbättra möjligheterna att definiera noggranna indikatorer. |
| --- | --- |

—

Tillgången och tillträdet till geografisk information inom hela EU kommer att i grund förändras med genomförandet av det direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen som syftar till att utveckla en europeisk infrastruktur för rumslig information som ska stödja såväl miljöpolitiken som annan politik. Detta kommer i sin tur att få betydande verkningar för kommissionsavdelningarnas organiserande och användning av denna information. Under denna programperiod kommer Eurostats arbetsgrupp för geografisk information inte endast att behöva bidra till att utveckla det tekniska genomförandet och säkerställa den organisatoriska infrastrukturen (inbegripet att inrätta och leda kommittén för en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen), utan också till att stödja genomförandet av infrastrukturen för rumslig information inom hela EU. Främjandet av tekniken för rumslig analys genom att kombinera statistiska uppgifter med geografiska kommer att fortsätta när det gäller kommissionens användare; den ökade tillgången till rumsliga uppgifter till följd av infrastrukturens utveckling kommer att avsevärt förbättra möjligheterna att definiera noggranna indikatorer.

AVDELNING XVIII

FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING

Rättslig ram

Statistik avseende vetenskap och teknik samt innovation:

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknik (28), kommissionens förordning (EG) nr 753/2004 av den 22 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på statistik om vetenskap och teknik (29) samt förordning (EG) nr 1450/2004.

Statistisk forskning, metod och nomenklatur: Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006, om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (30).

Hantering av mikrodata och sekretess: Förordning (EG) nr 1104/2006.

Nuvarande läge

Statistik avseende vetenskap, teknik och innovation: EU:s politik avseende vetenskap, teknik och innovation är en hörnsten i Lissabonstrategin, vilket understrukits i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15–16 mars 2002 och i halvtidsutvärderingen av år 2005. Produktion och spridning av statistik om forskning och utveckling, mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, patent och spetsteknik samt kunskapsbaserade tjänster har avsevärt förbättrats under de senaste åren. Denna produktion grundar sig på egna uppgiftsinsamlingar, användning av administrativa källor och användning av andra officiella eller icke-officiella uppgiftskällor. Den rättsliga ramen har upprättats.

Statistisk forskning, metod och nomenklatur: På grund av förändrad arbetsmiljö, huvudsakligen utvidgningen, globaliseringen och IT-tekniken samt kostnaden för insamling av statistik, föreligger ett behov av att förbättra alla delar av uppgiftskvaliteten som avses i förordning (EG) nr 322/97, som svar på nya krav från EU:s beslutsfattare och andra, och att anpassa statistiken till förändringarna i samhället.

Hantering av mikrodata och sekretess: Enkel tillgång för forskare till mikrodata insamlade på europeisk nivå som en del av statistiksammanställningen i enlighet med artikel 285 i fördraget är viktig. Denna tillgång ska vara i överensstämmelse med den tillämpliga sekretesslagstiftningen, t.ex. förordning (EG) nr 322/97 och rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. (31) Nya säkra lösningar måste hittas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Statistik avseende vetenskap, teknik och innovation: Under kommande år kommer arbetet med statistik avseende vetenskap, teknik och innovation att koncentreras på att uppnå bättre uppgiftskvalitet, genom att förbättra statistiska metoder, nomenklaturer, begrepp och definitioner (för att t.ex. mäta kunskapsflödena bättre använda den internationellt harmoniserade källan för obearbetade uppgifter Patstat), genom att öppna för ytterligare uppgiftskällor och för fullständigt genomförande av statistiken över karriärutvecklingen för innehavare av doktorsgrad såväl som genom uppdatering av befintlig lagstiftning om de olika statistiska områden som omfattas samt genom att tillhandahålla bättre insatser i nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

—

Statistik avseende vetenskap, teknik och innovation: Under kommande år kommer arbetet med statistik avseende vetenskap, teknik och innovation att koncentreras på att uppnå bättre uppgiftskvalitet, genom att förbättra statistiska metoder, nomenklaturer, begrepp och definitioner (för att t.ex. mäta kunskapsflödena bättre använda den internationellt harmoniserade källan för obearbetade uppgifter Patstat), genom att öppna för ytterligare uppgiftskällor och för fullständigt genomförande av statistiken över karriärutvecklingen för innehavare av doktorsgrad såväl som genom uppdatering av befintlig lagstiftning om de olika statistiska områden som omfattas samt genom att tillhandahålla bättre insatser i nationalräkenskaperna.

| — | Statistisk forskning, metod och nomenklatur: I det sjunde ramprogrammet ska förbättring av tematiska områden prioriteras men också den forskning som syftar till förbättring av uppgiftskvalitet genom innovativa metoder som modeller, skattningar eller imputering. Forskningen inom officiell statistik ska få ny fart genom att nätverk uppmuntras. Spridning och användning av forskningsresultat från officiell statistik inom de sjätte och sjunde ramprogrammen och tillämpningen av resultaten på arbetsnivå ska främjas och underlättas. Ytterligare arbete behöver också utföras genom att de nomenklaturer som används blir förbättrade (t.ex. europeiska undersökningar av de företagsgrupper som bedriver forskning och utveckling) och genom att den europeiska infrastrukturen av register över företagsgrupper används och utökas. |
| --- | --- |

—

Statistisk forskning, metod och nomenklatur: I det sjunde ramprogrammet ska förbättring av tematiska områden prioriteras men också den forskning som syftar till förbättring av uppgiftskvalitet genom innovativa metoder som modeller, skattningar eller imputering. Forskningen inom officiell statistik ska få ny fart genom att nätverk uppmuntras. Spridning och användning av forskningsresultat från officiell statistik inom de sjätte och sjunde ramprogrammen och tillämpningen av resultaten på arbetsnivå ska främjas och underlättas. Ytterligare arbete behöver också utföras genom att de nomenklaturer som används blir förbättrade (t.ex. europeiska undersökningar av de företagsgrupper som bedriver forskning och utveckling) och genom att den europeiska infrastrukturen av register över företagsgrupper används och utökas.

| — | Hantering av mikrodata och sekretess: Ett integrerat tillvägagångssätt och en integrerad metod för utveckling av europeiska infrastrukturer för att underlätta forskarnas tillträde till avidentifierade uppgifter inom ramen för nuvarande lagstiftning ska främjas. |
| --- | --- |

—

Hantering av mikrodata och sekretess: Ett integrerat tillvägagångssätt och en integrerad metod för utveckling av europeiska infrastrukturer för att underlätta forskarnas tillträde till avidentifierade uppgifter inom ramen för nuvarande lagstiftning ska främjas.

AVDELNING XIX

MILJÖ

Rättslig ram

EU:s miljöstatistik vägleds av kraven på statistik, redovisning och indikatorer som är högkvalitativa, sammanhängande, tillförlitliga och relevanta för att ytterligare utveckla, genomföra och övervaka gemenskapens miljöpolitik, i synnerhet det sjätte miljöhandlingsprogrammet och dess ”temainriktade strategier”, miljömålen i EU:s strategi för hållbar utveckling, Lissabonstrategin och Cardiffprocessen om miljöfrågornas integrering i alla politikområden. För närvarande samlas endast statistik om avfall (32) och miljökostnader (33) in med rättsligt stöd.

Nuvarande läge

För närvarande lagrar Europeiska miljöbyrån, Gemensamma forskningscentret, kommissionens generaldirektorat för miljö och Eurostat miljöuppgifter. Ett tekniskt arrangemang om fördelning av ansvar och arbete som leder till inrättande av miljödatacentraler har slutits inom denna s.k. 4-grupp (34). Ökad driftskompabilitet av IT-infrastrukturen mellan dessa fyra partner kommer att säkerställas. Det nära partnerskapet med internationella organisationer (FN, OECD) när det gäller metoder (t.ex. handböcker) och uppgiftsinsamling (Eurostats/OECD:s gemensamma enkät) kompletterar ramen för miljöstatistik och miljöredovisning.

Att uppfylla efterfrågan på uppgifter om ”temainriktade strategier”, t.ex. ”förebyggande och återvinning av avfall”, ”hållbar användning av naturresurser” och ”hållbar användning av bekämpningsmedel” utgör nyckelprioriteringar, medan framställningen av grundläggande miljöstatistik fortsätter samtidigt som andra miljödatacentraler förses med statistik över och indikatorer för vatten, luft, biologisk mångfald, jord, skogar och markanvändning.

Bättre analys och kvantifiering av sambandet mellan de ekonomiska och miljörelaterade pelarna i strategin för hållbar utveckling kräver ytterligare utveckling av miljöekonomisk redovisning. Vissa underavdelningar inom miljöinformationen uppvisar betydande luckor och är inte alltid helt aktuella. Andelen miljöstatistik och miljöredovisning i enlighet med EU:s lagstiftning är liten, varför rättsliga grunder för andra centrala områden bör beaktas.

Viktiga initiativ för 2008–2012

För att förbättra synergieffekter, planering och genomförande avseende miljöstatistik kommer arbetet under 2008–2012 att samordnas genom de ”direktörsmöten om miljöstatistik och miljöräkenskaper” som omfattar de båda nätverken med 4-gruppen och medlemsstaterna.

| — | Genom datacentralerna för avfall, naturresurser och naturprodukter samt förordningarna om avfallsstatistik och bekämpningsmedel (planerad) ska uppgifter av hög kvalitet tillhandahållas som uppfyller kraven i de temainriktade strategierna. |
| --- | --- |

—

Genom datacentralerna för avfall, naturresurser och naturprodukter samt förordningarna om avfallsstatistik och bekämpningsmedel (planerad) ska uppgifter av hög kvalitet tillhandahållas som uppfyller kraven i de temainriktade strategierna.

| — | Befintliga miljöindikatorer ska strömlinjeformas, nya indikatorer kommer att utvecklas och tekniskt stöd kommer att tillhandahållas för beräkning av indikatorer på EU-nivå och för översyn av rapportskyldigheterna för bättre inriktad och kostnadseffektiv insamling av miljöuppgifter. |
| --- | --- |

—

Befintliga miljöindikatorer ska strömlinjeformas, nya indikatorer kommer att utvecklas och tekniskt stöd kommer att tillhandahållas för beräkning av indikatorer på EU-nivå och för översyn av rapportskyldigheterna för bättre inriktad och kostnadseffektiv insamling av miljöuppgifter.

| — | Metodutveckling och forskning om miljöekonomiska räkenskaper ska ytterligare främjas och viktigare miljöredovisningsmoduler kommer att införas. |
| --- | --- |

—

Metodutveckling och forskning om miljöekonomiska räkenskaper ska ytterligare främjas och viktigare miljöredovisningsmoduler kommer att införas.

| — | Skattning och nowcasting-metoder för att fylla uppgiftsluckor och öka aktualiteten hos miljöstatistik och miljöredovisning ska ytterligare förbättras. |
| --- | --- |

—

Skattning och nowcasting-metoder för att fylla uppgiftsluckor och öka aktualiteten hos miljöstatistik och miljöredovisning ska ytterligare förbättras.

| — | Rättsliga grunder ska, där så befinns lämpligt, utvecklas för de centrala områden av den miljöuppgiftsinsamling som för närvarande inte omfattas av rättsakter. |
| --- | --- |

—

Rättsliga grunder ska, där så befinns lämpligt, utvecklas för de centrala områden av den miljöuppgiftsinsamling som för närvarande inte omfattas av rättsakter.

AVDELNING XX

UTVECKLINGSSAMARBETE

God statistik är av avgörande betydelse för bedömning av utvecklingspolitikens framgång. Utvecklingsländer behöver den för evidensbaserat beslutsfattande. Dessutom utgör statistik i samband med konsolidering av demokrati och rättsstatsprincipen och när det gäller respekt för mänskliga rättigheter ett exempel på goda styrelseformer och kan bidra till att främja goda styrelseformer och öppenhet, förutsatt att lämpliga kvalitetsstandarder för statistikframställning uppfylls och att tillträde till och spridning av officiell statistik säkerställs.

Rättslig ram

Artikel 180 i EG-fördraget.

Nuvarande läge

Mycket behöver göras i utvecklingsländerna för att öka kapaciteten inom statistikområdet. Det övergripande målet är att stödja EU:s utrikespolitiska förbindelser genom att tillhandahålla lämpligt och välriktat statistiktekniskt bistånd för att stärka den statistiska kapaciteten i länder som mottar bistånd från EU. Detta stöd måste vara varaktigt. I detta hänseende bör insatser göras för att säkerställa att statistiken ingår som en integrerad del i nationella och regionala utvecklingsplaner.

Den mest betydelsefulla delen av denna politik är den ökade och tydliga inriktningen på minskning av fattigdomen i EG:s utvecklingspolitik, i synnerhet i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet och särskilt i Afrika. Samarbetet inom statistiken är därför i ökad omfattning inriktat på att stärka mätning och övervakning av fattigdomen, med särskild tonvikt på indikatorerna för millenniemålen om utveckling.

Teknisk rådgivning och tekniskt stöd kommer att ges på området för mätning av verkningarna av EU:s utvecklingsprogram och när det gäller de statistiska delarna av EU:s regionala utvecklingsprogram i allmänhet.

Den regionala integrationen betonas fortlöpande i programmet, något som avspeglar den ökande tendensen bland länderna själva att stärka sina regionala strukturer. Stödområdena omfattar multilateral övervakning, förbättring av nationalräkenskaperna, prisstatistik, jordbruksstatistik, utrikeshandel, företagsstatistik och utbildning i statistik.

Det europeiska statistiksystemet fortsätter med och förstärker sina insatser för att förbättra samordningen mellan givarna (dvs. bilaterala och multilaterala givare). Eurostat och medlemsstaterna stöder därför arbetet, i synnerhet tillsammans med OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, FN och Världsbanken, för att bedöma utvecklingssamarbetets verkningar när det gäller att nå millenniemålen om utveckling. I denna egenskap deltar systemet aktivt i PARIS 21-initiativet. Inom det tekniska samarbetet understryks i synnerhet vikten av inriktning på användarna och värdet av flerårig planering.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Statistikens genomslag i nationella och regionala utvecklingsplaner ska ökas. |
| --- | --- |

—

Statistikens genomslag i nationella och regionala utvecklingsplaner ska ökas.

| — | Teknisk rådgivning och vetenskapligt stöd ska, om möjligt, tillhandahållas för att genomföra statistiska utvecklingsprogram, i synnerhet på regional nivå, stödja projekt med statistiska verkningar och harmonisering av statistik i länder som mottar bistånd från EU och bidra till bedömningen av de statistiska prioriteringarna vid planering av EU:s statistiska samarbetsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Teknisk rådgivning och vetenskapligt stöd ska, om möjligt, tillhandahållas för att genomföra statistiska utvecklingsprogram, i synnerhet på regional nivå, stödja projekt med statistiska verkningar och harmonisering av statistik i länder som mottar bistånd från EU och bidra till bedömningen av de statistiska prioriteringarna vid planering av EU:s statistiska samarbetsverksamhet.

| — | Särskild tonvikt, med beaktande av jämställdhetsperspektivet, ska läggas på mätning och övervakning av fattigdom, framsteg inom den sociala sammanhållningen, hållbar miljö och indikatorer för millenniemålen om utveckling. |
| --- | --- |

—

Särskild tonvikt, med beaktande av jämställdhetsperspektivet, ska läggas på mätning och övervakning av fattigdom, framsteg inom den sociala sammanhållningen, hållbar miljö och indikatorer för millenniemålen om utveckling.

AVDELNING XXI

EKONOMISKT, FINANSIELLT OCH TEKNISKT SAMARBETE MED TREDJELÄNDER

Rättslig ram

Rådets förordning (Euratom, EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet (35) samt kommissionens meddelande av den 9 december 2004 till rådet om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken.

Nuvarande läge

Det statistiska samarbetet med de länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken syftar till att stödja utvecklingen av dessa länders statistiska system i avsikt att tillhandahålla en grundläggande uppsättning harmoniserade uppgifter som uppfyller EU:s krav på områden där EU:s politik har behov av sådana uppgifter. Det statistiska stödet till dessa länder genomförs genom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

Viktiga initiativ för 2008–2012

| — | Nyckelområdena ekonomisk statistik, nationalräkenskaper och prisstatistik, utrikeshandel, migrationsstatistik och socialstatistik ska utvecklas. Dessutom bör andra sektorer som energi- och miljöstatistik – och mer allmänt indikatorer för hållbar utveckling – gradvis införas som ett viktigt underlag för beslutsfattande. |
| --- | --- |

—

Nyckelområdena ekonomisk statistik, nationalräkenskaper och prisstatistik, utrikeshandel, migrationsstatistik och socialstatistik ska utvecklas. Dessutom bör andra sektorer som energi- och miljöstatistik – och mer allmänt indikatorer för hållbar utveckling – gradvis införas som ett viktigt underlag för beslutsfattande.

| — | Samarbetet ska också syfta till uppbyggnad och förstärkning av de nationella statistikinstitutens institutionella kapacitet och av det interinstitutionella samarbetet. |
| --- | --- |

—

Samarbetet ska också syfta till uppbyggnad och förstärkning av de nationella statistikinstitutens institutionella kapacitet och av det interinstitutionella samarbetet.

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

(2)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 1.

(3)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 23. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 602/2006 (EUT L 106, 19.4.2006, s. 10).

(4)  Fri rörlighet för personer behandlas i avdelning IV.

(5)  EUT L 230, 16.9.2003, s. 1.

(6)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 17.

(7)  Antagande av åtgärder inom området polissamarbete och straffrättsligt samarbete ingår inte i avdelning IV i EG-fördraget utan utgör en del av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen. De har införts under avdelning IV i detta dokument då såväl migrationspolitik som polissamarbete och straffrättsligt samarbete ingår i området för frihet, säkerhet och rättvisa.

(8)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

(9)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 1.

(10)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(11)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

(12)  EGT L 257, 27.10.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

(13)  EGT L 162, 5.6.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(14)  EUT L 124, 27.4.2004, s. 1.

(15)  EGT L 118, 25.5.1995, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

(16)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 21).

(17)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

(18)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

(19)  EGT L 14, 17.1.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

(20)  EUT L 7, 13.1.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

(21)  EUT L 267, 14.8.2004, s. 32. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 973/2007 (EUT L 216, 21.8.2007, s. 10).

(22)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 49. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

(23)  EGT L 291, 6.12.1995, s. 32. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/110/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 418).

(24)  EGT L 185, 17.7.1990, s. 16. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2007/394/EG (EUT L 148, 9.6.2007, s. 11).

(25)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

(26)  EUT L 154, 21.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 105/2007 (EUT L 39, 10.2.2007, s. 1).

(27)  EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

(28)  EUT L 230, 16.9.2003, s. 1.

(29)  EUT L 118, 23.4.2004, s. 23. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 973/2007.

(30)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(31)  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

(33)  Förordning (EG, Euratom) nr 58/97.

(34)  Ett tekniskt arrangemang av den 14 november 2005 om inrättande av miljödatacentraler, som slutits mellan de fyra gemenskapsorgan som deltar i miljörapportering och spridning av uppgifter.

(35)  EGT L 165, 4.7.1996, s. 1.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2007

om fortsättning under 2008 av gemenskapens jämförande försök och tester av föröknings- och plantmaterial från Malus Mill. enligt rådets direktiv 92/34/EEG som inleddes under 2004

(2007/872/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 92/34/EEG av den 28 april 1992 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion (1),

med beaktande av kommissionens beslut 2003/894/EG av den 11 december 2003 om fastställande av anvisningar för gemenskapens jämförande försök och tester av fruktplantsförökningsmaterial och plantor av Prunus persica (L.) Batsch, Malus Mill. och Rubus idaeus L. enligt rådets direktiv 92/34/EEG (2), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 2003/894/EG fastställs anvisningar för de jämförande försök och tester som i enlighet med direktiv 92/34/EEG ska genomföras under åren 2004–2008 när det gäller Malus Mill. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 2003/894/EG fastställs anvisningar för de jämförande försök och tester som i enlighet med direktiv 92/34/EEG ska genomföras under åren 2004–2008 när det gäller Malus Mill.

| (2) | De försök och tester som har genomförts under åren 2004–2007 bör fortsätta under 2008. |
| --- | --- |

(2)

De försök och tester som har genomförts under åren 2004–2007 bör fortsätta under 2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Gemenskapens jämförande försök och tester av föröknings- och plantmaterial från Malus Mill. som inleddes under 2004 ska fortsätta under 2008 i enlighet med beslut 2003/894/EG.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 157, 10.6.1992, s. 10. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2007/776/EG (EUT L 312, 30.11.2007, s. 48).

1

(2)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 88.

2

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2007

om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Bulgarien

[delgivet med nr K(2007) 6353]

(Endast den bulgariska texten är giltig)

(2007/873/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1) särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen i alla relevanta led inom produktion, bearbetning och distribution, i synnerhet på primärproduktionsnivå, i syfte att minska deras prevalens och de risker de medför för folkhälsan. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen i alla relevanta led inom produktion, bearbetning och distribution, i synnerhet på primärproduktionsnivå, i syfte att minska deras prevalens och de risker de medför för folkhälsan.

| (2) | Ett gemenskapsmål fastställdes för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella som är av betydelse för folkhälsan i avelsflockar av Gallus gallus på primärproduktionsnivå genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande ett gemenskapsmål för minskning av prevalensen av vissa serotyper av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och om ändring av förordning (EG) nr 2160/2003 (2). |
| --- | --- |

(2)

Ett gemenskapsmål fastställdes för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella som är av betydelse för folkhälsan i avelsflockar av Gallus gallus på primärproduktionsnivå genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande ett gemenskapsmål för minskning av prevalensen av vissa serotyper av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och om ändring av förordning (EG) nr 2160/2003 (2).

| (3) | För att uppnå gemenskapsmålet ska medlemsstaterna inrätta nationella program för bekämpning av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och överlämna dessa till kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

För att uppnå gemenskapsmålet ska medlemsstaterna inrätta nationella program för bekämpning av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och överlämna dessa till kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003.

| (4) | Bulgarien har överlämnat sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarien har överlämnat sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus.

| (5) | Det program som överlämnats av Bulgarien har konstaterats överensstämma med relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Det program som överlämnats av Bulgarien har konstaterats överensstämma med relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt förordning (EG) nr 2160/2003.

| (6) | Det nationella bekämpningsprogram som överlämnats av Bulgarien bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Det nationella bekämpningsprogram som överlämnats av Bulgarien bör därför godkännas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Bulgarien.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 februari 2008.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1237/2007 (EUT L 280, 24.10.2007, s. 5).

1

(2)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1168/2006 (EUT L 211, 1.8.2006, s. 4).

2

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/46

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2007

om godkännande av det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Rumänien

[delgivet med nr K(2007) 6354]

(Endast den rumänska texten är giltig)

(2007/874/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen i alla relevanta led inom produktion, bearbetning och distribution, i synnerhet på primärproduktionsnivå, i syfte att minska deras prevalens och de risker de medför för folkhälsan. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen i alla relevanta led inom produktion, bearbetning och distribution, i synnerhet på primärproduktionsnivå, i syfte att minska deras prevalens och de risker de medför för folkhälsan.

| (2) | Ett gemenskapsmål fastställdes för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella som är av betydelse för folkhälsan i avelsflockar av Gallus gallus på primärproduktionsnivå genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande ett gemenskapsmål för minskning av prevalensen av vissa serotyper av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och om ändring av förordning (EG) nr 2160/2003 (2). |
| --- | --- |

(2)

Ett gemenskapsmål fastställdes för att minska prevalensen av samtliga serotyper av salmonella som är av betydelse för folkhälsan i avelsflockar av Gallus gallus på primärproduktionsnivå genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande ett gemenskapsmål för minskning av prevalensen av vissa serotyper av salmonella i avelsflockar av Gallus gallus och om ändring av förordning (EG) nr 2160/2003 (2).

| (3) | För att uppnå gemenskapsmålet ska medlemsstaterna inrätta nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus och överlämna dessa till kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

För att uppnå gemenskapsmålet ska medlemsstaterna inrätta nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus och överlämna dessa till kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003.

| (4) | Rumänien har överlämnat sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus. |
| --- | --- |

(4)

Rumänien har överlämnat sitt nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus.

| (5) | Det program som överlämnats av Rumänien har konstaterats överensstämma med relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Det program som överlämnats av Rumänien har konstaterats överensstämma med relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet, särskilt förordning (EG) nr 2160/2003.

| (6) | Det nationella bekämpningsprogram som överlämnats av Rumänien bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Det nationella bekämpningsprogram som överlämnats av Rumänien bör därför godkännas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns det nationella program för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus som överlämnats av Rumänien.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1237/2007 (EUT L 280, 24.10.2007, s. 5).

1

(2)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1168/2006 (EUT L 211, 1.8.2006, s. 4).

2

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2007

om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG och beslut 2000/96/EG avseende smittsamma sjukdomar som förtecknas i dessa beslut

[delgivet med nr K(2007) 6355]

(Text av betydelse för EES)

(2007/875/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1), särskilt artikel 3 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut nr 2119/98/EG ska ett nätverk på gemenskapsnivå bildas för att främja samarbete och samordning avseende förebyggande och övervakning av vissa kategorier av smittsamma sjukdomar som anges i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut nr 2119/98/EG ska ett nätverk på gemenskapsnivå bildas för att främja samarbete och samordning avseende förebyggande och övervakning av vissa kategorier av smittsamma sjukdomar som anges i det beslutet.

| (2) | I kommissionens beslut 2000/96/EG av den 22 december 1999 om de smittsamma sjukdomar som successivt ska omfattas av gemenskapsnätverket enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) förtecknas vissa smittsamma sjukdomar som ska omfattas av epidemiologisk övervakning i det gemenskapsnätverk som bildats enligt beslut nr 2119/98/EG. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2000/96/EG av den 22 december 1999 om de smittsamma sjukdomar som successivt ska omfattas av gemenskapsnätverket enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (2) förtecknas vissa smittsamma sjukdomar som ska omfattas av epidemiologisk övervakning i det gemenskapsnätverk som bildats enligt beslut nr 2119/98/EG.

| (3) | Nya sjukdomar har på senare år tillkommit och man har upptäckt nya mikro-organismer som kan utgöra ett hot mot människors hälsa. Svår akut respiratorisk sjukdom (sars) upptäcktes 2003 och har sedan dess ansetts utgöra ett potentiellt stort hot mot människors hälsa. Högpatogena och lågpatogena aviära influensavirus utgör en allvarlig risk både för enskilda personer och utvecklingen av en potentiell pandemisk influensa. West Nile-virusinfektion hos människa har nyligen anmälts av ett ökat antal medlemsstater i EU och länder utanför Europa, vilket utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Människor infekteras främst via myggbett, men även fall där infektionen spridits via blodtransfusion, organtransplantation eller transplacental överföring har dokumenterats. |
| --- | --- |

(3)

Nya sjukdomar har på senare år tillkommit och man har upptäckt nya mikro-organismer som kan utgöra ett hot mot människors hälsa. Svår akut respiratorisk sjukdom (sars) upptäcktes 2003 och har sedan dess ansetts utgöra ett potentiellt stort hot mot människors hälsa. Högpatogena och lågpatogena aviära influensavirus utgör en allvarlig risk både för enskilda personer och utvecklingen av en potentiell pandemisk influensa. West Nile-virusinfektion hos människa har nyligen anmälts av ett ökat antal medlemsstater i EU och länder utanför Europa, vilket utgör en allvarlig risk för människors hälsa. Människor infekteras främst via myggbett, men även fall där infektionen spridits via blodtransfusion, organtransplantation eller transplacental överföring har dokumenterats.

| (4) | Bilagorna till beslut nr 2119/98/EG och 2000/96/EG bör därför ändras för att även omfatta svår akut respiratorisk sjukdom (sars), aviär influensa hos människa och West Nile-virusinfektion. |
| --- | --- |

(4)

Bilagorna till beslut nr 2119/98/EG och 2000/96/EG bör därför ändras för att även omfatta svår akut respiratorisk sjukdom (sars), aviär influensa hos människa och West Nile-virusinfektion.

| (5) | Det nya internationella hälsoreglementet (2005) trädde i kraft den 16 juni 2007 och begränsas inte längre till särskilda sjukdomar, utan omfattar samtliga internationella hot mot människors hälsa som fastställts som sådana enligt instrumentet i bilaga 2 till reglementet. Därför bör bilagan till beslut nr 2119/98/EG ändras. |
| --- | --- |

(5)

Det nya internationella hälsoreglementet (2005) trädde i kraft den 16 juni 2007 och begränsas inte längre till särskilda sjukdomar, utan omfattar samtliga internationella hot mot människors hälsa som fastställts som sådana enligt instrumentet i bilaga 2 till reglementet. Därför bör bilagan till beslut nr 2119/98/EG ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7 i beslut nr 2119/98/EG. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7 i beslut nr 2119/98/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut nr 2119/98/EG ska ändras enligt bilaga I till det här beslutet.

Artikel 2

Bilaga I till beslut 2000/96/EG ska ändras enligt bilaga II till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 3.10.1998, s. 1. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 28, 3.2.2000, s. 50. Beslutet ändrat genom beslut 2003/542/EG (EUT L 185, 24.7.2003, s. 55).

2

---

BILAGA I

Bilagan till beslut nr 2119/98/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Den åttonde strecksatsen ska ersättas med följande:






  ”— | Smittsamma sjukdomar som kan leda till potentiella internationella hot mot människors hälsa enligt bilaga 2 till det internationella hälsoreglementet.” |
| --- | --- | --- |

1.

Den åttonde strecksatsen ska ersättas med följande:

”—

Smittsamma sjukdomar som kan leda till potentiella internationella hot mot människors hälsa enligt bilaga 2 till det internationella hälsoreglementet.”

| 2. | Den sista strecksatsen ska ersättas med följande:






  ”— | Vektorburna sjukdomar |
| --- | --- | --- |

2.

Den sista strecksatsen ska ersättas med följande:

”—

Vektorburna sjukdomar

| — | Zoonotiska sjukdomar |
| --- | --- |

—

Zoonotiska sjukdomar

| — | Andra smittsamma sjukdomar av betydelse för folkhälsan, däribland sjukdomar som orsakas av avsiktlig spridning av smittämnen.” |
| --- | --- |

—

Andra smittsamma sjukdomar av betydelse för folkhälsan, däribland sjukdomar som orsakas av avsiktlig spridning av smittämnen.”

---

BILAGA II

Bilaga I till beslut 2000/96/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 2.5.2 ska följande läggas till:
  ”Svår akut respiratorisk sjukdom (sars)” |
| --- | --- |

1.

I punkt 2.5.2 ska följande läggas till:

”Svår akut respiratorisk sjukdom (sars)”

| 2. | I punkt 2.5.3 ska följande läggas till:
  ”Aviär influensa hos människa”
  ”West Nile-virusinfektion” |
| --- | --- |

2.

I punkt 2.5.3 ska följande läggas till:

”Aviär influensa hos människa”

”West Nile-virusinfektion”

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2007

om ändring av beslut 2007/25/EG med avseende på förlängning av dess tillämpningsperiod

[delgivet med nr K(2007) 6395]

(Text av betydelse för EES)

(2007/876/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som ska tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (1), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2007/25/EG av den 22 december 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen (2) gäller till och med den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2007/25/EG av den 22 december 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen (2) gäller till och med den 31 december 2007.

| (2) | Utbrott av aviär influensa som orsakas av den högpatogena H5N1-stammen påvisas dock fortfarande regelbundet i vissa av medlemsstaterna i Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE). Sjukdomen har därför ännu inte hejdats. Dessutom förekommer fortfarande sjukdomsfall hos människor och till och med dödsfall till följd av nära kontakt med infekterade fåglar i länder runt om i världen. |
| --- | --- |

(2)

Utbrott av aviär influensa som orsakas av den högpatogena H5N1-stammen påvisas dock fortfarande regelbundet i vissa av medlemsstaterna i Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE). Sjukdomen har därför ännu inte hejdats. Dessutom förekommer fortfarande sjukdomsfall hos människor och till och med dödsfall till följd av nära kontakt med infekterade fåglar i länder runt om i världen.

| (3) | I syfte att förhindra att aviärt influensavirus sprids via sällskapsfåglar som förflyttas till gemenskapen från ett tredjeland bör därför giltighetstiden för beslut 2007/25/EG förlängas till och med den 31 december 2008. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att förhindra att aviärt influensavirus sprids via sällskapsfåglar som förflyttas till gemenskapen från ett tredjeland bör därför giltighetstiden för beslut 2007/25/EG förlängas till och med den 31 december 2008.

| (4) | Beslut 2007/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2007/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6 i beslut 2007/25/EG ska datumet ”31 december 2007” ersättas med ”31 december 2008”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 245/2007 (EUT L 73, 13.3.2007, s. 9).

1

(2)  EUT L 8, 13.1.2007, s. 29.

2

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2007

om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen 2007 för att täcka Belgiens, Finlands, Frankrikes, Tysklands och Nederländernas utgifter för bekämpning av skadegörare på växter eller växtprodukter

[delgivet med nr K(2007) 6405]

(Endast de finska, franska, nederländska, tyska och svenska texterna är giltiga)

(2007/877/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 23, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG kan medlemsstaterna beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att täcka kostnader som har ett direkt samband med de nödvändiga åtgärder som har vidtagits eller som planeras för att bekämpa skadegörare som förts in från tredje land eller från andra områden i gemenskapen i syfte att utrota dem, eller, om detta inte är möjligt, att begränsa deras spridning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG kan medlemsstaterna beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att täcka kostnader som har ett direkt samband med de nödvändiga åtgärder som har vidtagits eller som planeras för att bekämpa skadegörare som förts in från tredje land eller från andra områden i gemenskapen i syfte att utrota dem, eller, om detta inte är möjligt, att begränsa deras spridning.

| (2) | Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har utarbetat åtgärdsprogram för att utrota skadegörare på växter som förts in på deras territorium. I dessa program fastställs mål, åtgärder, varaktighet och kostnader. Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har ansökt om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för sina program inom den tidsfrist som fastställs i direktiv 2000/29/EG och i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1040/2002 av den 14 juni 2002 om detaljerade tillämpningsföreskrifter för tilldelningen av ekonomiska bidrag från gemenskapen för sundhetskontroll av växter och om upphävande av förordning (EG) nr 2051/97 (2). |
| --- | --- |

(2)

Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har utarbetat åtgärdsprogram för att utrota skadegörare på växter som förts in på deras territorium. I dessa program fastställs mål, åtgärder, varaktighet och kostnader. Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har ansökt om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för sina program inom den tidsfrist som fastställs i direktiv 2000/29/EG och i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1040/2002 av den 14 juni 2002 om detaljerade tillämpningsföreskrifter för tilldelningen av ekonomiska bidrag från gemenskapen för sundhetskontroll av växter och om upphävande av förordning (EG) nr 2051/97 (2).

| (3) | Genom de sakupplysningar som Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har lämnat har kommissionen kunnat analysera situationen på ett riktigt och uttömmande sätt och därvid kunnat konstatera att länderna har uppfyllt kraven för att gemenskapen ska bevilja ekonomiska bidrag enligt artikel 23 i direktiv 2000/29/EG. Följaktligen bör ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen beviljas för att täcka kostnaderna för dessa program. |
| --- | --- |

(3)

Genom de sakupplysningar som Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland och Nederländerna har lämnat har kommissionen kunnat analysera situationen på ett riktigt och uttömmande sätt och därvid kunnat konstatera att länderna har uppfyllt kraven för att gemenskapen ska bevilja ekonomiska bidrag enligt artikel 23 i direktiv 2000/29/EG. Följaktligen bör ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen beviljas för att täcka kostnaderna för dessa program.

| (4) | Gemenskapens ekonomiska bidrag får täcka högst 50 % av de bidragsberättigande kostnaderna. I enlighet med artikel 23.5 tredje stycket i direktivet bör emellertid gemenskapens ekonomiska bidrag till Tysklands program och en del av Nederländernas program minskas, eftersom dessa program redan har fått stöd från gemenskapen enligt kommissionens beslut 2006/885/EG (3) för Tyskland och 2005/789/EG (4) för Nederländerna. |
| --- | --- |

(4)

Gemenskapens ekonomiska bidrag får täcka högst 50 % av de bidragsberättigande kostnaderna. I enlighet med artikel 23.5 tredje stycket i direktivet bör emellertid gemenskapens ekonomiska bidrag till Tysklands program och en del av Nederländernas program minskas, eftersom dessa program redan har fått stöd från gemenskapen enligt kommissionens beslut 2006/885/EG (3) för Tyskland och 2005/789/EG (4) för Nederländerna.

| (5) | Enligt artikel 24 i direktiv 2000/29/EG ska kommissionen kontrollera om införandet av skadegöraren berodde på otillräckliga granskningar eller undersökningar och vidta de åtgärder som resultaten av kontrollen kräver. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 24 i direktiv 2000/29/EG ska kommissionen kontrollera om införandet av skadegöraren berodde på otillräckliga granskningar eller undersökningar och vidta de åtgärder som resultaten av kontrollen kräver.

| (6) | Enligt artikel 3.2 a i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 (5) om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska växtskyddsåtgärder finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För finansiell kontroll av dessa åtgärder ska artiklarna 9, 36 och 37 i ovannämnda förordning tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 3.2 a i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 (5) om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska växtskyddsåtgärder finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För finansiell kontroll av dessa åtgärder ska artiklarna 9, 36 och 37 i ovannämnda förordning tillämpas.

| (7) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(7)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för 2007 för att täcka Belgiens, Finlands, Frankrikes, Tysklands och Nederländernas direkta utgifter för de nödvändiga åtgärder som föreskrivs i artikel 23.2 i direktiv 2000/29/EG, vilka har vidtagits för att bekämpa de skadegörare som avses i utrotningsprogrammen i bilagan.

Artikel 2

1.   Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 1 ska uppgå till totalt 694 273 euro.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag till vart och ett av programmen får uppgå till högst de belopp som anges i bilagan.

Artikel 3

Gemenskapens ekonomiska bidrag såsom det beskrivs i bilagan ska betalas ut på följande villkor:

| a) | Intyg om de vidtagna åtgärderna ska ha lämnats i enlighet med förordning (EG) nr 1040/2002. |
| --- | --- |

a)

Intyg om de vidtagna åtgärderna ska ha lämnats i enlighet med förordning (EG) nr 1040/2002.

| b) | Medlemsstaten ska ha lämnat en begäran om betalning till kommissionen i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1040/2002. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaten ska ha lämnat en begäran om betalning till kommissionen i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1040/2002.

Betalningen av det ekonomiska bidraget ska ske utan att det påverkar kommissionens kontroller enligt artikel 24 i direktiv 2000/29/EG.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Finland, Republiken Frankrike, Förbundsrepubliken Tyskland och Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2007/41/EG (EUT L 169, 29.6.2007, s. 51).

1

(2)  EGT L 157, 15.6.2002, s. 38. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 738/2005 (EUT L 122, 14.5.2005, s. 17).

2

(3)  EUT L 341, 7.12.2006, s. 43.

3

(4)  EUT L 296, 12.11.2005, s. 42.

4

(5)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1437/2007 (EUT L 322, 7.12.2007, s. 1).

5

---

BILAGA

UTROTNINGSPROGRAM

Förkortningar:

a= År för utrotningsprogrammets genomförande.

AVSNITT I

Program för vilka gemenskapens ekonomiska bidrag uppgår till 50 % av de stödberättigande kostnaderna

| Medlemsstat | Skadegörare som bekämpas | Drabbade arter | År | Stödberättigande kostnader
  (euro) | Maximalt gemenskapsbidrag (euro) per program |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Diabrotica virgifera | Majs | 2005 och 2006 | 67 331 | 33 665 |
| Finland | Bemisia tabaci | Euphorbia pulcherrima | 2006 och 2007 | 109 262 | 54 631 |
| Frankrike | Diabrotica virgifera | Majs | 2005 och 2006 | 871 548 | 435 774 |
| Nederländerna | Diabrotica virgifera | Majs | 2005 | 282 557 | 141 278 |

Medlemsstat

Skadegörare som bekämpas

Drabbade arter

År

Stödberättigande kostnader

(euro)

Maximalt gemenskapsbidrag (euro) per program

Belgien

Diabrotica virgifera

Majs

2005 och 2006

67 331

33 665

Finland

Bemisia tabaci

Euphorbia pulcherrima

2006 och 2007

109 262

54 631

Frankrike

Diabrotica virgifera

Majs

2005 och 2006

871 548

435 774

Nederländerna

Diabrotica virgifera

Majs

2005

282 557

141 278

AVSNITT II

Program för vilka gemenskapens ekonomiska bidrag varierar i enlighet med minskningskoefficienten

| Medlemsstat | Skadegörare som bekämpas | Drabbade arter | År | a | Stödberättigande kostnader
  (euro) | Bidragsandel
  (%) | Maximalt gemenskapsbidrag
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Anoplophora glabripennis | Diverse trädslag | 2006 | 3 | 26 950 | 45 | 12 127 |
| Nederländerna | Diabrotica virgifera | Majs | 2005
  (Alsmeer-området) | 3 | 37 330 | 45 | 16 798 |

Medlemsstat

Skadegörare som bekämpas

Drabbade arter

År

a

Stödberättigande kostnader

(euro)

Bidragsandel

(%)

Maximalt gemenskapsbidrag

(euro)

Tyskland

Anoplophora glabripennis

Diverse trädslag

2006

3

26 950

45

12 127

Nederländerna

Diabrotica virgifera

Majs

2005

(Alsmeer-området)

3

37 330

45

16 798

| Totalt gemenskapsbidrag (euro) | 694 273 |
| --- | --- |

Totalt gemenskapsbidrag (euro)

694 273

---

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/54

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 december 2007

om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland, Polen och Förenade kungariket

[delgivet med nr K(2007) 6802]

(Text av betydelse för EES)

(2007/878/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (3), särskilt artikel 63.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (4) fastställs vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (4) fastställs vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen.

| (2) | Till följd av utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 i Polen och Tyskland ändrades beslut 2006/415/EG genom kommissionens beslut 2007/785/EG (5), 2007/816/EG (6), 2007/838/EG (7) och 2007/844/EG. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 i Polen och Tyskland ändrades beslut 2006/415/EG genom kommissionens beslut 2007/785/EG (5), 2007/816/EG (6), 2007/838/EG (7) och 2007/844/EG.

| (3) | De skyddsåtgärder som Polen och Tyskland har vidtagit enligt beslut 2006/415/EG, inbegripet upprättande av A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet, har granskats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(3)

De skyddsåtgärder som Polen och Tyskland har vidtagit enligt beslut 2006/415/EG, inbegripet upprättande av A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet, har granskats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

| (4) | Skyddsåtgärderna avseende Tyskland kan bekräftas. |
| --- | --- |

(4)

Skyddsåtgärderna avseende Tyskland kan bekräftas.

| (5) | På grund av ytterligare ett utbrott av sjukdomen i Polen bör avgränsningen av A-området och åtgärdernas varaktighet ändras med hänsyn till den epidemiologiska situationen. |
| --- | --- |

(5)

På grund av ytterligare ett utbrott av sjukdomen i Polen bör avgränsningen av A-området och åtgärdernas varaktighet ändras med hänsyn till den epidemiologiska situationen.

| (6) | Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att samtliga bekämpningsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 inom den medlemsstatens territorium med hänsyn till den gynnsamma sjukdomssituationen inställdes från och med den 19 december 2007, och att de inte längre är nödvändigt att upprätthålla de A- och B-områden som upprättades enligt artikel 4.2 i beslut 2006/415/EG. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att samtliga bekämpningsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 inom den medlemsstatens territorium med hänsyn till den gynnsamma sjukdomssituationen inställdes från och med den 19 december 2007, och att de inte längre är nödvändigt att upprätthålla de A- och B-områden som upprättades enligt artikel 4.2 i beslut 2006/415/EG.

| (7) | För tydlighetens skull bör hela bilagan till beslut 2006/415/EG ersättas. |
| --- | --- |

(7)

För tydlighetens skull bör hela bilagan till beslut 2006/415/EG ersättas.

| (8) | Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2006/415/EG ska ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  EUT L 164, 16.6.2006, s. 51. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/844/EG (EUT L 332, 18.12.2007, s. 101).

4

(5)  EUT L 316, 4.12.2007, s. 62.

5

(6)  EUT L 326, 12.12.2007, s. 32.

6

(7)  EUT L 330, 15.12.2007, s. 51.

7

---

BILAGA

”BILAGA

DEL A

A-område som upprättats i enlighet med artikel 4.2:

| ISO Landskod | Medlemsstat | A-område | Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kod
  (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Großwoltersdorf och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa: | 15.1.2008 |
| Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |
| Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Bensdorf och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck |
| PL | POLEN | VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Skyddsområde: | Kommunen Brudzeń Duży: | Główina |

ISO Landskod

Medlemsstat

A-område

Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii)

Kod

(om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Großwoltersdorf och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa:

15.1.2008

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Bensdorf och som omfattar följande kommuner eller delar av dessa:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck

PL

POLEN

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

PŁOCKI

01419

Skyddsområde:

Kommunen Brudzeń Duży:

Główina

| | Gorzechówko |
| --- | --- |

Gorzechówko

| | Gorzechowo |
| --- | --- |

Gorzechowo

| | Myśliborzyce |
| --- | --- |

Myśliborzyce

| | Rembielin |
| --- | --- |

Rembielin

| | Rokicie |
| --- | --- |

Rokicie

| | Siecień |
| --- | --- |

Siecień

| | Siecień Rumunki |
| --- | --- |

Siecień Rumunki

| | Strupczewo Duże |
| --- | --- |

Strupczewo Duże

| | Uniejewo |
| --- | --- |

Uniejewo

| | Więcławice |
| --- | --- |

Więcławice

| | Kommunen Nowy Duninów: | Karolewo |
| --- | --- | --- |

Kommunen Nowy Duninów:

Karolewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowy Duninów |
| --- | --- |

Nowy Duninów

16.1.2008

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Skyddsområde:

Kommunen Bieżuń:

| | Bieżuń |
| --- | --- |

Bieżuń

| | Dźwierzno |
| --- | --- |

Dźwierzno

| | Karniszyn |
| --- | --- |

Karniszyn

| | Karniszyn Parcele |
| --- | --- |

Karniszyn Parcele

| | Kobyla Łąka |
| --- | --- |

Kobyla Łąka

| | Kocewo |
| --- | --- |

Kocewo

| | Myślin |
| --- | --- |

Myślin

| | Sadłowo |
| --- | --- |

Sadłowo

| | Sadłowo Parcele |
| --- | --- |

Sadłowo Parcele

| | Strzeszewo |
| --- | --- |

Strzeszewo

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Skyddsområde:

Kommunen Włocławek:

| | Skoki Duże |
| --- | --- |

Skoki Duże

| | Skoki Małe |
| --- | --- |

Skoki Małe

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

ELBLĄSKI

02804

Skyddsområde:

Kommunen Godkowo:

| | Dąbkowo |
| --- | --- |

Dąbkowo

| | Krykajny |
| --- | --- |

Krykajny

| | Łępno |
| --- | --- |

Łępno

| | Nowe Wikrowo |
| --- | --- |

Nowe Wikrowo

| | Olkowo |
| --- | --- |

Olkowo

| | Piskajny |
| --- | --- |

Piskajny

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

OSTRÓDZKI

02815

Skyddsområde:

Kommunen Miłakowo:

| | Głodówko |
| --- | --- |

Głodówko

| | Pawełki |
| --- | --- |

Pawełki

| | Biernatki |
| --- | --- |

Biernatki

| | Rycerzewo |
| --- | --- |

Rycerzewo

| | Polkajny |
| --- | --- |

Polkajny

| | Stolno |
| --- | --- |

Stolno

| | Klugajny |
| --- | --- |

Klugajny

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

PŁOCKI

01419

Övervakningsområde:

| | Kommunen Brudzeń Duży: | Bądkowo |
| --- | --- | --- |

Kommunen Brudzeń Duży:

Bądkowo

| | Bądkowo Jeziorne |
| --- | --- |

Bądkowo Jeziorne

| | Bądkowo Kościelne |
| --- | --- |

Bądkowo Kościelne

| | Bądkowo Podlasie |
| --- | --- |

Bądkowo Podlasie

| | Bądkowo Rochny |
| --- | --- |

Bądkowo Rochny

| | Biskupice |
| --- | --- |

Biskupice

| | Brudzeń Duży |
| --- | --- |

Brudzeń Duży

| | Brudzeń Mały |
| --- | --- |

Brudzeń Mały

| | Cegielnia |
| --- | --- |

Cegielnia

| | Cierszewo |
| --- | --- |

Cierszewo

| | Izabelin |
| --- | --- |

Izabelin

| | Janoszyce |
| --- | --- |

Janoszyce

| | Karwosieki Cholewice |
| --- | --- |

Karwosieki Cholewice

| | Kłobukowo |
| --- | --- |

Kłobukowo

| | Krzyżanowo |
| --- | --- |

Krzyżanowo

| | Lasotki |
| --- | --- |

Lasotki

| | Murzynowo |
| --- | --- |

Murzynowo

| | Noskowice |
| --- | --- |

Noskowice

| | Parzeń |
| --- | --- |

Parzeń

| | Parzeń Janówek |
| --- | --- |

Parzeń Janówek

| | Patrze |
| --- | --- |

Patrze

| | Radotki |
| --- | --- |

Radotki

| | Robertowo |
| --- | --- |

Robertowo

| | Sikórz |
| --- | --- |

Sikórz

| | Sobowo |
| --- | --- |

Sobowo

| | Suchodół |
| --- | --- |

Suchodół

| | Turza Mała |
| --- | --- |

Turza Mała

| | Turza Wielka |
| --- | --- |

Turza Wielka

| | Wincentowo |
| --- | --- |

Wincentowo

| | Winnica |
| --- | --- |

Winnica

| | Zdziębórz |
| --- | --- |

Zdziębórz

| | Żerniki |
| --- | --- |

Żerniki

| | Kommunen Stara Biała: | Brwilno Górne |
| --- | --- | --- |

Kommunen Stara Biała:

Brwilno Górne

| | Kobierniki |
| --- | --- |

Kobierniki

| | Kowalewko |
| --- | --- |

Kowalewko

| | Ludwikowo |
| --- | --- |

Ludwikowo

| | Mańkowo |
| --- | --- |

Mańkowo

| | Maszewo Duże |
| --- | --- |

Maszewo Duże

| | Srebrna |
| --- | --- |

Srebrna

| | Ulaszewo |
| --- | --- |

Ulaszewo

| | Wyszyna |
| --- | --- |

Wyszyna

| | Kommunen Nowy Duninów: | Brwilno Dolne |
| --- | --- | --- |

Kommunen Nowy Duninów:

Brwilno Dolne

| | Brzezinna Góra |
| --- | --- |

Brzezinna Góra

| | Duninów Duży |
| --- | --- |

Duninów Duży

| | Grodziska |
| --- | --- |

Grodziska

| | Jeżowo |
| --- | --- |

Jeżowo

| | Kamion |
| --- | --- |

Kamion

| | Kobyla Góra |
| --- | --- |

Kobyla Góra

| | Środoń |
| --- | --- |

Środoń

| | Stary Duninów |
| --- | --- |

Stary Duninów

| | Studzianka |
| --- | --- |

Studzianka

| | Wola Brwileńska |
| --- | --- |

Wola Brwileńska

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

SIERPECKI

01427

Övervakningsområde:

| | Kommunen Mochowo: | Będorzyn |
| --- | --- | --- |

Kommunen Mochowo:

Będorzyn

| | Grodnia |
| --- | --- |

Grodnia

| | Łukoszyn |
| --- | --- |

Łukoszyn

| | Łukoszyno Biki |
| --- | --- |

Łukoszyno Biki

| | Kommunen Rościszewo: | Lipniki |
| --- | --- | --- |

Kommunen Rościszewo:

Lipniki

| | Ostrów |
| --- | --- |

Ostrów

| | Polik |
| --- | --- |

Polik

| | Rzeszotary Nowe |
| --- | --- |

Rzeszotary Nowe

| | Rzeszotary Zawady |
| --- | --- |

Rzeszotary Zawady

| | Września |
| --- | --- |

Września

| | Kommunen Zawidz: | Jaworowo Kolonia |
| --- | --- | --- |

Kommunen Zawidz:

Jaworowo Kolonia

| | Jaworowo Kłódź |
| --- | --- |

Jaworowo Kłódź

| | Jaworowo Lipa Jaworowo |
| --- | --- |

Jaworowo Lipa Jaworowo

| | Próchniatka |
| --- | --- |

Próchniatka

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Övervakningsområde:

| | Kommunen Bieżuń: | Adamowo |
| --- | --- | --- |

Kommunen Bieżuń:

Adamowo

| | Bielawy Gołuskie |
| --- | --- |

Bielawy Gołuskie

| | Dąbrówki |
| --- | --- |

Dąbrówki

| | Gołuszyn |
| --- | --- |

Gołuszyn

| | Mak |
| --- | --- |

Mak

| | Małocin |
| --- | --- |

Małocin

| | Pełki |
| --- | --- |

Pełki

| | Pozga |
| --- | --- |

Pozga

| | Sławęcin |
| --- | --- |

Sławęcin

| | Stanisławowo |
| --- | --- |

Stanisławowo

| | Stawiszyn Łaziska |
| --- | --- |

Stawiszyn Łaziska

| | Stawiszyn Zwalewo |
| --- | --- |

Stawiszyn Zwalewo

| | Trzaski |
| --- | --- |

Trzaski

| | Wilewo |
| --- | --- |

Wilewo

| | Władysławowo |
| --- | --- |

Władysławowo

| | Kommunen Żuromin: | Będzymin |
| --- | --- | --- |

Kommunen Żuromin:

Będzymin

| | Chamsk |
| --- | --- |

Chamsk

| | Dębsk |
| --- | --- |

Dębsk

| | Franciszkowo |
| --- | --- |

Franciszkowo

| | Kruszewo |
| --- | --- |

Kruszewo

| | Młudzyno |
| --- | --- |

Młudzyno

| | Olszew |
| --- | --- |

Olszew

| | Poniatowo |
| --- | --- |

Poniatowo

| | Żuromin |
| --- | --- |

Żuromin

| | Kommunen Lutocin: | Chromakowo |
| --- | --- | --- |

Kommunen Lutocin:

Chromakowo

| | Elżbiecin |
| --- | --- |

Elżbiecin

| | Felcyn |
| --- | --- |

Felcyn

| | Jonne |
| --- | --- |

Jonne

| | Lutocin |
| --- | --- |

Lutocin

| | Mojnowo |
| --- | --- |

Mojnowo

| | Nowy Przeradz |
| --- | --- |

Nowy Przeradz

| | Obręb |
| --- | --- |

Obręb

| | Parlin |
| --- | --- |

Parlin

| | Przeradz Mały |
| --- | --- |

Przeradz Mały

| | Przeradz Wielki |
| --- | --- |

Przeradz Wielki

| | Seroki |
| --- | --- |

Seroki

| | Swojęcin |
| --- | --- |

Swojęcin

| | Zimolza |
| --- | --- |

Zimolza

| | Kommunen Siemiątkowo: | Antoniewo |
| --- | --- | --- |

Kommunen Siemiątkowo:

Antoniewo

| | Dzieczewo |
| --- | --- |

Dzieczewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowopole |
| --- | --- |

Nowopole

| | Siciarz |
| --- | --- |

Siciarz

| | Sokołowy Kąt |
| --- | --- |

Sokołowy Kąt

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

MŁAWSKI

01413

Övervakningsområde:

Kommunen Radzanów:

| | Zgliczyn Glinki |
| --- | --- |

Zgliczyn Glinki

| | Zgliczyn Kościelny |
| --- | --- |

Zgliczyn Kościelny

| | Zgliczyn Witowy |
| --- | --- |

Zgliczyn Witowy

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Övervakningsområde:

Kommunen Włocławek:

| | Dąb Mały |
| --- | --- |

Dąb Mały

| | Dąb Polski |
| --- | --- |

Dąb Polski

| | Dąb Wielki |
| --- | --- |

Dąb Wielki

| | Dobiegniewo |
| --- | --- |

Dobiegniewo

| | Jazy |
| --- | --- |

Jazy

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

LIPNOWSKI

00408

Övervakningsområde:

| | Kommunen Dobrzyń nad Wisłą | Chalin |
| --- | --- | --- |

Kommunen Dobrzyń nad Wisłą

Chalin

| | Chudzewo |
| --- | --- |

Chudzewo

| | Dobrzyń Nad Wisłą |
| --- | --- |

Dobrzyń Nad Wisłą

| | Kamienica |
| --- | --- |

Kamienica

| | Łagiewniki |
| --- | --- |

Łagiewniki

| | Lenie Wielkie |
| --- | --- |

Lenie Wielkie

| | Michałkowo |
| --- | --- |

Michałkowo

| | Mokówko |
| --- | --- |

Mokówko

| | Mokowo |
| --- | --- |

Mokowo

| | Płomiany |
| --- | --- |

Płomiany

| | Ruszkowo |
| --- | --- |

Ruszkowo

| | Wierznica |
| --- | --- |

Wierznica

| | Wierzniczka |
| --- | --- |

Wierzniczka

| | Kommunen Tłuchowo:
  Trzcianka |
| --- | --- |

Kommunen Tłuchowo:

Trzcianka

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

ELBLĄSKI

02804

Övervakningsområde:

Kommunen Godkowo:

| | Burdajny |
| --- | --- |

Burdajny

| | Dobry |
| --- | --- |

Dobry

| | Godkowo |
| --- | --- |

Godkowo

| | Gwiździny |
| --- | --- |

Gwiździny

| | Klekotki |
| --- | --- |

Klekotki

| | Kwitajny Wielkie |
| --- | --- |

Kwitajny Wielkie

| | Lesiska |
| --- | --- |

Lesiska

| | Nawty |
| --- | --- |

Nawty

| | Osiek |
| --- | --- |

Osiek

| | Plajny |
| --- | --- |

Plajny

| | Podągi |
| --- | --- |

Podągi

| | Skowrony |
| --- | --- |

Skowrony

| | Swędkowo |
| --- | --- |

Swędkowo

| | Szymbory |
| --- | --- |

Szymbory

| | Ząbrowiec |
| --- | --- |

Ząbrowiec

| | Zimnochy |
| --- | --- |

Zimnochy

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

LIDZBARSKI

02809

Övervakningsområde:

| | Kommunen Orneta: | Augustyny |
| --- | --- | --- |

Kommunen Orneta:

Augustyny

| | Bażyny |
| --- | --- |

Bażyny

| | Biały Dwór |
| --- | --- |

Biały Dwór

| | Bogatyńskie |
| --- | --- |

Bogatyńskie

| | Chwalęcin |
| --- | --- |

Chwalęcin

| | Dąbrówka |
| --- | --- |

Dąbrówka

| | Drwęczno |
| --- | --- |

Drwęczno

| | Gieduty |
| --- | --- |

Gieduty

| | Karbowo |
| --- | --- |

Karbowo

| | Karbówka |
| --- | --- |

Karbówka

| | Karkajny |
| --- | --- |

Karkajny

| | Klusajny |
| --- | --- |

Klusajny

| | Krzykały |
| --- | --- |

Krzykały

| | Lejławki Małe |
| --- | --- |

Lejławki Małe

| | Lejławki Wielkie |
| --- | --- |

Lejławki Wielkie

| | Orneta |
| --- | --- |

Orneta

| | Osetnik |
| --- | --- |

Osetnik

| | Ostry Kamień |
| --- | --- |

Ostry Kamień

| | Wojciechowo |
| --- | --- |

Wojciechowo

| | Kommunen Lubomino: | Biała Wola |
| --- | --- | --- |

Kommunen Lubomino:

Biała Wola

| | Ełdyty Małe |
| --- | --- |

Ełdyty Małe

| | Ełdyty Wielkie |
| --- | --- |

Ełdyty Wielkie

| | Lubomino |
| --- | --- |

Lubomino

| | Piotrowo |
| --- | --- |

Piotrowo

| | Świękity |
| --- | --- |

Świękity

| | Wapnik |
| --- | --- |

Wapnik

| | Wójtowo |
| --- | --- |

Wójtowo

| | Zajączki |
| --- | --- |

Zajączki

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

OSTRÓDZKI

02815

Övervakningsområde:

Kommunen Miłakowo:

| | Bieniasze |
| --- | --- |

Bieniasze

| | Gilginie |
| --- | --- |

Gilginie

| | Gudniki |
| --- | --- |

Gudniki

| | Henrykowo |
| --- | --- |

Henrykowo

| | Książnic |
| --- | --- |

Książnic

| | Miejski Dwór |
| --- | --- |

Miejski Dwór

| | Miłakowo |
| --- | --- |

Miłakowo

| | Mysłaki |
| --- | --- |

Mysłaki

| | Niegładki |
| --- | --- |

Niegładki

| | Naryjski Młyn |
| --- | --- |

Naryjski Młyn

| | Nowe Mieczysławy |
| --- | --- |

Nowe Mieczysławy

| | Pityny |
| --- | --- |

Pityny

| | Rożnowo |
| --- | --- |

Rożnowo

| | Raciszewo |
| --- | --- |

Raciszewo

| | Wojciechy |
| --- | --- |

Wojciechy

| | Stare Bolity |
| --- | --- |

Stare Bolity

| | Nowe Bolity |
| --- | --- |

Nowe Bolity

| | Trokajny |
| --- | --- |

Trokajny

| | Warkałki |
| --- | --- |

Warkałki

| | Warkały |
| --- | --- |

Warkały

| | Warny |
| --- | --- |

Warny

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

BRANIEWSKI

02802

Övervakningsområde:

| | Kommunen Wilczęta: | Bardyny |
| --- | --- | --- |

Kommunen Wilczęta:

Bardyny

| | Gładysze |
| --- | --- |

Gładysze

| | Jankówko |
| --- | --- |

Jankówko

| | Kolonia Wilczęta |
| --- | --- |

Kolonia Wilczęta

| | Spędy |
| --- | --- |

Spędy

| | Tatarki |
| --- | --- |

Tatarki

| | Kommunen Płoskinia:
  Stygajny |
| --- | --- |

Kommunen Płoskinia:

Stygajny

RO

RUMÄNIEN

31.12.2007

Skyddsområde

00038

| 1. | Murighiol |
| --- | --- |

1.

Murighiol

Övervakningsområde

00038

| 1. | Dunavatu de Jos |
| --- | --- |

1.

Dunavatu de Jos

| 2. | Dunavatu de Sus |
| --- | --- |

2.

Dunavatu de Sus

| 3. | Colina |
| --- | --- |

3.

Colina

| 4. | Plopu |
| --- | --- |

4.

Plopu

| 5. | Sarinasuf |
| --- | --- |

5.

Sarinasuf

| 6. | Mahmudia |
| --- | --- |

6.

Mahmudia

DEL B

B-område som upprättats i enlighet med artikel 4.2:

| ISO Landskod | Medlemsstat | B-område | Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kod
  (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Följande kommuner: | 15.1.2008 |
| Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |
| Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| Följande kommuner: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck |
| PL | POLEN | VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Alla andra områden än de som anges som A-områden | 16.1.2008 |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  PŁOCK
  01462 | |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  PLOŃSKI
  01420 | |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  CIECHANOWSKI
  01402 | |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  MŁAWSKI
  01413 | Alla andra områden än de som anges som A-områden |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  GOSTYNIŃSKI
  01404 | |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  SIERPECKI
  01427 | Alla andra områden än de som anges som A-områden |
| VOJVODSKAPET MASOVIEN
  01400
  ŻUROMIŃSKI
  01437 | Alla andra områden än de som anges som A-områden |
| VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN
  00400
  WŁOCŁAWSKI
  00418 | |
| VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN
  00400
  LIPNOWSKI
  00408 | |
| VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN
  00400
  WŁOCŁAWEK
  00464 | |
| VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN
  00400
  BRODNICKI
  00402 | Kommunerna: | Górzno |

ISO Landskod

Medlemsstat

B-område

Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii)

Kod

(om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Följande kommuner:

15.1.2008

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

Följande kommuner:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck

PL

POLEN

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

PŁOCKI

01419

Alla andra områden än de som anges som A-områden

16.1.2008

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

PŁOCK

01462

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

PLOŃSKI

01420

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

CIECHANOWSKI

01402

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

MŁAWSKI

01413

Alla andra områden än de som anges som A-områden

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

GOSTYNIŃSKI

01404

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

SIERPECKI

01427

Alla andra områden än de som anges som A-områden

VOJVODSKAPET MASOVIEN

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Alla andra områden än de som anges som A-områden

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

LIPNOWSKI

00408

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

WŁOCŁAWEK

00464

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

BRODNICKI

00402

Kommunerna:

Górzno

| | Świedziebnia |
| --- | --- |

Świedziebnia

VOJVODSKAPET KUJAVIEN-POMMERN

00400

RYPIŃSKI

00412

Kommunerna:

| | Rogowo |
| --- | --- |

Rogowo

| | Rypin |
| --- | --- |

Rypin

| | Skrwilno |
| --- | --- |

Skrwilno

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

DZIAŁDOWSKI

02803

Kommunerna:

| | Działdowo |
| --- | --- |

Działdowo

| | Działdowo (staden) |
| --- | --- |

Działdowo (staden)

| | Iłowo - Osada |
| --- | --- |

Iłowo - Osada

| | Lidzbark |
| --- | --- |

Lidzbark

| | Płośnica |
| --- | --- |

Płośnica

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

ELBLĄSKI

02804

Kommunerna:

| | Godkowo (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Godkowo (alla andra områden än de som anges som A-områden)

| | Młynary |
| --- | --- |

Młynary

| | Pasłęk |
| --- | --- |

Pasłęk

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

BRANIEWSKI

02802

Kommunerna:

| | Pieniężno |
| --- | --- |

Pieniężno

| | Płoskinia (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Płoskinia (alla andra områden än de som anges som A-områden)

| | Wilczęta (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Wilczęta (alla andra områden än de som anges som A-områden)

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

LIDZBARSKI

02809

Kommunerna:

| | Lidzbark Warmiński |
| --- | --- |

Lidzbark Warmiński

| | Lubomino (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Lubomino (alla andra områden än de som anges som A-områden)

| | Orneta (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Orneta (alla andra områden än de som anges som A-områden)

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

OLSZTYŃSKI

02814

Kommunerna:

| | Barczewo |
| --- | --- |

Barczewo

| | Dobre Miasto |
| --- | --- |

Dobre Miasto

| | Dywity |
| --- | --- |

Dywity

| | Gierzwałt |
| --- | --- |

Gierzwałt

| | Jonkowo |
| --- | --- |

Jonkowo

| | Olsztynek |
| --- | --- |

Olsztynek

| | Purda |
| --- | --- |

Purda

| | Stawiguda |
| --- | --- |

Stawiguda

| | Świątki |
| --- | --- |

Świątki

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

OLSZTYN

02862

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

OSTRÓDZKI

02815

Kommunerna:

| | Dąbrówno |
| --- | --- |

Dąbrówno

| | Gietrzwałd |
| --- | --- |

Gietrzwałd

| | Małdyty |
| --- | --- |

Małdyty

| | Miłakowo (alla andra områden än de som anges som A-områden) |
| --- | --- |

Miłakowo (alla andra områden än de som anges som A-områden)

| | Morąg |
| --- | --- |

Morąg

VOJVODSKAPET ERMLAND-MASURIEN

02800

NIDZICKI

02811

RO

RUMÄNIEN

00038

Regionen Tulcea

31.12.2007”

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/65

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 17 december 2007

om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

[delgivet med nr K(2007) 5406]

(Text av betydelse för EES)

(2007/879/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 2002/21/EG inrättas ett regelverk för sektorn för elektronisk kommunikation. Regelverket omfattar alla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inom dess tillämpningsområde och ska därigenom tillgodose behov som uppstår till följd av konvergenstrender. Syftet med regelverket är att stegvis minska den sektorspecifika förhandsregleringen efter hand som konkurrensen på marknaden utvecklas. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 2002/21/EG inrättas ett regelverk för sektorn för elektronisk kommunikation. Regelverket omfattar alla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inom dess tillämpningsområde och ska därigenom tillgodose behov som uppstår till följd av konvergenstrender. Syftet med regelverket är att stegvis minska den sektorspecifika förhandsregleringen efter hand som konkurrensen på marknaden utvecklas.

| (2) | Syftet med föreliggande rekommendation är att fastställa på vilka produkt- och tjänstemarknader förhandsreglering kan komma i fråga, i enlighet med artikel 15.1 i direktiv 2002/21/EG. Målet med alla förhandsregleringar är att skapa fördelar för slutanvändarna genom att på en hållbar bas göra slutkundsmarknaderna konkurrensutsatta. Definitionen av relevanta marknader ändras med tiden, eftersom egenskaper hos produkter och tjänster utvecklas, och eftersom möjligheterna till substitution på efterfråge- och utbudssidorna förändras. Rekommendation 2003/311/EG har nu varit i kraft i över fyra år, så det är dags att se över den första utgåvan i ljuset av marknadsutvecklingen. Därför ska denna rekommendation ersätta kommissionens rekommendation 2003/311/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Syftet med föreliggande rekommendation är att fastställa på vilka produkt- och tjänstemarknader förhandsreglering kan komma i fråga, i enlighet med artikel 15.1 i direktiv 2002/21/EG. Målet med alla förhandsregleringar är att skapa fördelar för slutanvändarna genom att på en hållbar bas göra slutkundsmarknaderna konkurrensutsatta. Definitionen av relevanta marknader ändras med tiden, eftersom egenskaper hos produkter och tjänster utvecklas, och eftersom möjligheterna till substitution på efterfråge- och utbudssidorna förändras. Rekommendation 2003/311/EG har nu varit i kraft i över fyra år, så det är dags att se över den första utgåvan i ljuset av marknadsutvecklingen. Därför ska denna rekommendation ersätta kommissionens rekommendation 2003/311/EG (2).

| (3) | Enligt artikel 15.1 i direktiv 2002/21/EG ska kommissionen definiera marknader i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer. Därför används konkurrenslagstiftningens principer i denna rekommendation för att definiera gränserna mellan produktmarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation, medan identifiering eller urval av definierade marknader för förhandsreglering förutsätter att marknaderna har egenskaper som motiverar införandet av reglerade förhandsskyldigheter. Den terminologi som används i rekommendationen grundas på terminologin i direktiv 2002/21/EG och direktiv 2002/22/EG. I anmärkningen till denna rekommendation redogörs det för de tekniska utvecklingarna kring dessa marknader. I enlighet med direktiv 2002/21/EG är det de nationella regleringsmyndigheterna som ska definiera relevanta marknader efter nationella omständigheter, bland annat relevanta geografiska marknader inom det egna landet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 15.1 i direktiv 2002/21/EG ska kommissionen definiera marknader i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer. Därför används konkurrenslagstiftningens principer i denna rekommendation för att definiera gränserna mellan produktmarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation, medan identifiering eller urval av definierade marknader för förhandsreglering förutsätter att marknaderna har egenskaper som motiverar införandet av reglerade förhandsskyldigheter. Den terminologi som används i rekommendationen grundas på terminologin i direktiv 2002/21/EG och direktiv 2002/22/EG. I anmärkningen till denna rekommendation redogörs det för de tekniska utvecklingarna kring dessa marknader. I enlighet med direktiv 2002/21/EG är det de nationella regleringsmyndigheterna som ska definiera relevanta marknader efter nationella omständigheter, bland annat relevanta geografiska marknader inom det egna landet.

| (4) | Utgångspunkten för fastställande av marknader i denna rekommendation är definitionen av slutkundsmarknader ur ett framtidsorienterat perspektiv, med beaktande av substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidorna. Efter det att slutkundsmarknaderna har definierats kan man gå vidare med att identifiera relevanta grossistmarknader. Om den underliggande marknaden får sina leveranser från ett eller flera vertikalt integrerade företag behöver det inte finnas någon grossistmarknad (för handlare) så länge ingen reglering föreligger. Om en sådan marknad behöver identifieras kan det därför vara nödvändigt att konstruera en tänkt överliggande grossistmarknad. Marknaderna för elektronisk kommunikation har ofta två sidor, genom att omfatta tjänster som tillhandahålls via nät eller plattformar som sammanför användare på båda sidor om marknaden, exempelvis slutkunder som utbyter kommunikationer eller sändare och mottagare av information och innehåll. Dessa aspekter måste beaktas vid identifiering och definition av marknader, eftersom de kan påverka både hur marknader definieras och huruvida de har de egenskaper som kan motivera reglerade förhandsskyldigheter. |
| --- | --- |

(4)

Utgångspunkten för fastställande av marknader i denna rekommendation är definitionen av slutkundsmarknader ur ett framtidsorienterat perspektiv, med beaktande av substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidorna. Efter det att slutkundsmarknaderna har definierats kan man gå vidare med att identifiera relevanta grossistmarknader. Om den underliggande marknaden får sina leveranser från ett eller flera vertikalt integrerade företag behöver det inte finnas någon grossistmarknad (för handlare) så länge ingen reglering föreligger. Om en sådan marknad behöver identifieras kan det därför vara nödvändigt att konstruera en tänkt överliggande grossistmarknad. Marknaderna för elektronisk kommunikation har ofta två sidor, genom att omfatta tjänster som tillhandahålls via nät eller plattformar som sammanför användare på båda sidor om marknaden, exempelvis slutkunder som utbyter kommunikationer eller sändare och mottagare av information och innehåll. Dessa aspekter måste beaktas vid identifiering och definition av marknader, eftersom de kan påverka både hur marknader definieras och huruvida de har de egenskaper som kan motivera reglerade förhandsskyldigheter.

| (5) | För att identifiera marknader som kommer i fråga för reglerade förhandsskyldigheter bör följande kumulativa kriterier tillämpas: Det första kriteriet är förekomsten av stora och varaktiga hinder för marknadstillträde. Dessa kan vara strukturella, rättsliga eller regleringsbaserade. De elektroniska kommunikationsmarknaderna är dynamiska till sin karaktär och funktion. Därför måste man också väga in möjligheterna att övervinna tillträdeshindren inom rimlig tid när man gör framtidsanalyser för att inför en eventuell förhandsreglering fastställa vad som är relevanta marknader. Därför uppfylls det andra kriteriet bara av de marknader som till följd av sin struktur inte tenderar att utvecklas i riktning mot effektiv konkurrens inom den tillämpliga tidsramen. Tillämpning av detta kriterium innefattar undersökning av konkurrenssituationen bakom hindret för marknadstillträde. Det tredje kriteriet innebär att tillämpning av enbart konkurrenslagstiftning inte i tillräcklig grad skulle avhjälpa de aktuella bristerna på marknaden. |
| --- | --- |

(5)

För att identifiera marknader som kommer i fråga för reglerade förhandsskyldigheter bör följande kumulativa kriterier tillämpas: Det första kriteriet är förekomsten av stora och varaktiga hinder för marknadstillträde. Dessa kan vara strukturella, rättsliga eller regleringsbaserade. De elektroniska kommunikationsmarknaderna är dynamiska till sin karaktär och funktion. Därför måste man också väga in möjligheterna att övervinna tillträdeshindren inom rimlig tid när man gör framtidsanalyser för att inför en eventuell förhandsreglering fastställa vad som är relevanta marknader. Därför uppfylls det andra kriteriet bara av de marknader som till följd av sin struktur inte tenderar att utvecklas i riktning mot effektiv konkurrens inom den tillämpliga tidsramen. Tillämpning av detta kriterium innefattar undersökning av konkurrenssituationen bakom hindret för marknadstillträde. Det tredje kriteriet innebär att tillämpning av enbart konkurrenslagstiftning inte i tillräcklig grad skulle avhjälpa de aktuella bristerna på marknaden.

| (6) | De viktigaste indikatorerna vid bedömning av det första och andra kriteriet är liknande som de som beaktas vid en framtidsorienterad marknadsanalys, bland annat hinder för marknadstillträde i avsaknad av reglering (inbegripet omfattningen av kostnader som inte kan återvinnas – sunk costs), marknadsstruktur, marknadsprestanda och -dynamik, samt indikatorer som marknadsandelar och -tendenser, marknadspriser och -tendenser eller konkurrerande näts och infrastrukturers omfattning och täckning. Alla marknader som uppfyller de tre kriterierna i avsaknad av förhandsreglering kommer i fråga för förhandsreglering. |
| --- | --- |

(6)

De viktigaste indikatorerna vid bedömning av det första och andra kriteriet är liknande som de som beaktas vid en framtidsorienterad marknadsanalys, bland annat hinder för marknadstillträde i avsaknad av reglering (inbegripet omfattningen av kostnader som inte kan återvinnas – sunk costs), marknadsstruktur, marknadsprestanda och -dynamik, samt indikatorer som marknadsandelar och -tendenser, marknadspriser och -tendenser eller konkurrerande näts och infrastrukturers omfattning och täckning. Alla marknader som uppfyller de tre kriterierna i avsaknad av förhandsreglering kommer i fråga för förhandsreglering.

| (7) | Nya framväxande marknader bör inte omfattas av olämpliga skyldigheter, även om det finns fördelar med att vara först, i enlighet med direktiv 2002/21/EG. Nya framväxande marknader anses omfatta produkter eller tjänster för vilka det, på grund av deras nyhet, är ytterst svårt att förutsäga efterfrågan eller villkoren för marknadstillträde eller tillgång, och för vilka det därför är svårt att tillämpa de tre kriterierna. Syftet med att inte utsätta nya framväxande marknader för olämpliga skyldigheter är att främja innovation i enlighet med artikel 8 i direktiv 2002/21/EG. Samtidigt bör man undvika att det ledande företaget avskärmar sådana marknader, något som redan påpekas i kommissionens riktlinjer för marknadsanalyser och bedömning av betydande marknadsinflytande i enlighet med gemenskapens regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (3). Tillkommande uppgraderingar av befintlig nätinfrastruktur leder sällan till nya eller framväxande marknader. Att en produkt inte är utbytbar måste fastställas från både tillgångs- och efterfrågesidan innan man kan dra slutsatsen att den inte omfattas av en redan existerande marknad. Framväxande nya tjänster på slutkundsmarknaden kan leda till nya urskilda grossistmarknader i ett omfång som gör att slutkundstjänsterna inte kan tillhandahållas med befintliga grossistprodukter. |
| --- | --- |

(7)

Nya framväxande marknader bör inte omfattas av olämpliga skyldigheter, även om det finns fördelar med att vara först, i enlighet med direktiv 2002/21/EG. Nya framväxande marknader anses omfatta produkter eller tjänster för vilka det, på grund av deras nyhet, är ytterst svårt att förutsäga efterfrågan eller villkoren för marknadstillträde eller tillgång, och för vilka det därför är svårt att tillämpa de tre kriterierna. Syftet med att inte utsätta nya framväxande marknader för olämpliga skyldigheter är att främja innovation i enlighet med artikel 8 i direktiv 2002/21/EG. Samtidigt bör man undvika att det ledande företaget avskärmar sådana marknader, något som redan påpekas i kommissionens riktlinjer för marknadsanalyser och bedömning av betydande marknadsinflytande i enlighet med gemenskapens regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (3). Tillkommande uppgraderingar av befintlig nätinfrastruktur leder sällan till nya eller framväxande marknader. Att en produkt inte är utbytbar måste fastställas från både tillgångs- och efterfrågesidan innan man kan dra slutsatsen att den inte omfattas av en redan existerande marknad. Framväxande nya tjänster på slutkundsmarknaden kan leda till nya urskilda grossistmarknader i ett omfång som gör att slutkundstjänsterna inte kan tillhandahållas med befintliga grossistprodukter.

| (8) | När det gäller marknadstillträde är två slags hinder av betydelse för den föreliggande rekommendationen: strukturella hinder och rättsliga eller regleringsbaserade hinder. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller marknadstillträde är två slags hinder av betydelse för den föreliggande rekommendationen: strukturella hinder och rättsliga eller regleringsbaserade hinder.

| (9) | Strukturella hinder för marknadstillträde är en följd av ursprungliga kostnader eller efterfrågeförhållanden som leder till obalans mellan de förhållanden som å ena sidan råder för aktörer med dominerande ställning på marknaden i kraft av tidigare monopol, och å andra sidan förhållandena för nytillkomma aktörer. Obalansen hämmar eller hindrar helt de senare aktörernas tillträde till marknaden. Stora strukturella hinder kan t.ex. föreligga när marknaden kännetecknas av absoluta kostnadsfördelar, betydande stordriftsfördelar, fördelar bestående i att samma produkter säljs i en mängd olika former, kapacitetsbrister samt höga kostnader som inte kan återvinnas (sunk costs). Sådana hinder går fortfarande att hitta i samband med det vittomfattande uppbyggandet och tillhandahållandet av lokala accessnät till fasta anslutningspunkter. Ett motsvarande strukturellt hinder kan också finnas när det för tillhandahållandet av en viss tjänst krävs en nätkomponent som inte får kopieras, eller kopieras bara till en kostnad som gör det olönsamt för konkurrenter. |
| --- | --- |

(9)

Strukturella hinder för marknadstillträde är en följd av ursprungliga kostnader eller efterfrågeförhållanden som leder till obalans mellan de förhållanden som å ena sidan råder för aktörer med dominerande ställning på marknaden i kraft av tidigare monopol, och å andra sidan förhållandena för nytillkomma aktörer. Obalansen hämmar eller hindrar helt de senare aktörernas tillträde till marknaden. Stora strukturella hinder kan t.ex. föreligga när marknaden kännetecknas av absoluta kostnadsfördelar, betydande stordriftsfördelar, fördelar bestående i att samma produkter säljs i en mängd olika former, kapacitetsbrister samt höga kostnader som inte kan återvinnas (sunk costs). Sådana hinder går fortfarande att hitta i samband med det vittomfattande uppbyggandet och tillhandahållandet av lokala accessnät till fasta anslutningspunkter. Ett motsvarande strukturellt hinder kan också finnas när det för tillhandahållandet av en viss tjänst krävs en nätkomponent som inte får kopieras, eller kopieras bara till en kostnad som gör det olönsamt för konkurrenter.

| (10) | Rättsliga hinder och regleringshinder grundas inte på ekonomiska förhållanden, utan är en följd av lagstiftningsåtgärder, myndighetsåtgärder eller andra statliga åtgärder som direkt påverkar villkoren för aktörers tillträde till en relevant marknad och deras positionering där. Ett exempel på rättsliga hinder och regleringshinder som förhindrar tillträde till en marknad är om det finns en gräns för hur många företag som har tillgång till radiospektrum för tillhandahållande av tjänster som är spektrumberoende. Andra exempel på samma slags hinder är prisregleringar eller andra prisrelaterade åtgärder, som drabbar företag. De påverkar inte bara marknadstillträdet, utan också företagens positionering på marknaden. Rättsliga eller regleringsrelaterade hinder, som kan undanröjas inom den berörda tidsfristen, bör normalt sett inte anses vara ekonomiska hinder för tillträde som uppfyller det första kriteriet. |
| --- | --- |

(10)

Rättsliga hinder och regleringshinder grundas inte på ekonomiska förhållanden, utan är en följd av lagstiftningsåtgärder, myndighetsåtgärder eller andra statliga åtgärder som direkt påverkar villkoren för aktörers tillträde till en relevant marknad och deras positionering där. Ett exempel på rättsliga hinder och regleringshinder som förhindrar tillträde till en marknad är om det finns en gräns för hur många företag som har tillgång till radiospektrum för tillhandahållande av tjänster som är spektrumberoende. Andra exempel på samma slags hinder är prisregleringar eller andra prisrelaterade åtgärder, som drabbar företag. De påverkar inte bara marknadstillträdet, utan också företagens positionering på marknaden. Rättsliga eller regleringsrelaterade hinder, som kan undanröjas inom den berörda tidsfristen, bör normalt sett inte anses vara ekonomiska hinder för tillträde som uppfyller det första kriteriet.

| (11) | Hinder för marknadstillträde kan också bli mindre relevanta för innovationsdrivna marknader som kännetecknas av fortgående teknisk utveckling. På sådana marknader härrör konkurrensrestriktioner ofta från innovationsrelaterade hot från potentiella konkurrenter som för närvarande inte finns på marknaden. På innovationsdrivna marknader kan dynamisk konkurrens eller konkurrens på längre sikt förekomma bland företag som inte nödvändigtvis är konkurrenter på en befintlig ”statisk” marknad. I denna rekommendation utpekas inte marknader där hindren för marknadstillträde inte förväntas bestå under en förutsebar tidsperiod. När man bedömer huruvida hinder för marknadstillträde kommer att fortbestå i avsaknad av reglering måste man undersöka huruvida framgångsrika marknadstillträden ofta har ägt rum i näringen och huruvida marknadstillträdet har varit, eller förväntas vara, tillräckligt omedelbart och varaktigt för att begränsa marknadsinflytandet. Hur relevanta hindren för marknadstillträde är kommer bland annat att bero på den minimala effektiva produktionen och de kostnader som inte kan återvinnas. |
| --- | --- |

(11)

Hinder för marknadstillträde kan också bli mindre relevanta för innovationsdrivna marknader som kännetecknas av fortgående teknisk utveckling. På sådana marknader härrör konkurrensrestriktioner ofta från innovationsrelaterade hot från potentiella konkurrenter som för närvarande inte finns på marknaden. På innovationsdrivna marknader kan dynamisk konkurrens eller konkurrens på längre sikt förekomma bland företag som inte nödvändigtvis är konkurrenter på en befintlig ”statisk” marknad. I denna rekommendation utpekas inte marknader där hindren för marknadstillträde inte förväntas bestå under en förutsebar tidsperiod. När man bedömer huruvida hinder för marknadstillträde kommer att fortbestå i avsaknad av reglering måste man undersöka huruvida framgångsrika marknadstillträden ofta har ägt rum i näringen och huruvida marknadstillträdet har varit, eller förväntas vara, tillräckligt omedelbart och varaktigt för att begränsa marknadsinflytandet. Hur relevanta hindren för marknadstillträde är kommer bland annat att bero på den minimala effektiva produktionen och de kostnader som inte kan återvinnas.

| (12) | Men även om en marknad kännetecknas av stora hinder för tillträde, kan andra strukturella faktorer på samma marknad innebära att den utvecklas i riktning mot sund konkurrens inom den tidsram som är aktuell i sammanhanget. Marknadsdynamik kan exempelvis uppnås genom tekniska utvecklingar eller genom konvergens av produkter och marknader som kan leda till konkurrenstryck mellan aktörerna på specifika produktmarknader. Det kan också vara fallet på marknader med ett begränsat men ändå tillräckligt antal företag som har olika kostnadsstrukturer och som konfronteras med en priselastisk efterfrågan. Det kan dessutom finnas överskottskapacitet på en marknad som normalt skulle kunna ge konkurrentföretag möjlighet att öka produktionen mycket snabbt som en reaktion på en eventuell prisökning. På sådana marknader kan marknadsandelarna variera med tiden, och man kan konstatera sjunkande priser. Om marknadsdynamiken ändras snabbt bör man noga välja rätt tidsramar för att spegla de marknadsutvecklingar som är av intresse. |
| --- | --- |

(12)

Men även om en marknad kännetecknas av stora hinder för tillträde, kan andra strukturella faktorer på samma marknad innebära att den utvecklas i riktning mot sund konkurrens inom den tidsram som är aktuell i sammanhanget. Marknadsdynamik kan exempelvis uppnås genom tekniska utvecklingar eller genom konvergens av produkter och marknader som kan leda till konkurrenstryck mellan aktörerna på specifika produktmarknader. Det kan också vara fallet på marknader med ett begränsat men ändå tillräckligt antal företag som har olika kostnadsstrukturer och som konfronteras med en priselastisk efterfrågan. Det kan dessutom finnas överskottskapacitet på en marknad som normalt skulle kunna ge konkurrentföretag möjlighet att öka produktionen mycket snabbt som en reaktion på en eventuell prisökning. På sådana marknader kan marknadsandelarna variera med tiden, och man kan konstatera sjunkande priser. Om marknadsdynamiken ändras snabbt bör man noga välja rätt tidsramar för att spegla de marknadsutvecklingar som är av intresse.

| (13) | Beslutet att en marknad ska komma i fråga för förhandsreglering bör också bero på en bedömning av huruvida konkurrenslagstiftningen är tillräcklig för att hantera de brister på marknaden som uppstår genom att de första två kriterierna uppfylls. Det är osannolikt att konkurrenslagstiftningsingrepp är tillräckliga om interventionen för att åtgärda en marknadsbrist medför omfattande efterlevnadskrav eller om det krävs regelbunden intervention och/eller intervention i rätt tid. |
| --- | --- |

(13)

Beslutet att en marknad ska komma i fråga för förhandsreglering bör också bero på en bedömning av huruvida konkurrenslagstiftningen är tillräcklig för att hantera de brister på marknaden som uppstår genom att de första två kriterierna uppfylls. Det är osannolikt att konkurrenslagstiftningsingrepp är tillräckliga om interventionen för att åtgärda en marknadsbrist medför omfattande efterlevnadskrav eller om det krävs regelbunden intervention och/eller intervention i rätt tid.

| (14) | Tillämpningen av de tre kriterierna bör begränsa antalet marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation där reglerade förhandsskyldigheter införs, och därmed bidra till det mål som satts i de rättsliga ramarna, att stegvis minska den sektorspecifika förhandsregleringen allt eftersom konkurrensen utvecklas på marknaderna. Dessa kriterier bör tillämpas kumulativt, och om något av dem inte är uppfyllt så innebär det att den berörda marknaden inte bör identifieras som en som kommer i fråga för förhandsreglering. |
| --- | --- |

(14)

Tillämpningen av de tre kriterierna bör begränsa antalet marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation där reglerade förhandsskyldigheter införs, och därmed bidra till det mål som satts i de rättsliga ramarna, att stegvis minska den sektorspecifika förhandsregleringen allt eftersom konkurrensen utvecklas på marknaderna. Dessa kriterier bör tillämpas kumulativt, och om något av dem inte är uppfyllt så innebär det att den berörda marknaden inte bör identifieras som en som kommer i fråga för förhandsreglering.

| (15) | Regleringsåtgärder av tjänster som riktar sig till slutkunder bör vidtas endast om de nationella regleringsmyndigheterna anser att relevanta prissättningsåtgärder eller åtgärder som gäller val eller förval av nätoperatör inte skulle uppfylla målet att säkerställa effektiv konkurrens och tillfredsställande av allmänintresset. Genom att ingripa i grossistledet, även med åtgärder som kan påverka slutkundsmarknaden, kan medlemsstaterna se till att en så stor del av värdekedjan som möjligt förblir öppen för normal konkurrens, vilket ger slutanvändarna de bästa tänkbara resultaten. I denna rekommendation identifieras därför främst grossistmarknader: om dessa regleras på rätt sätt är det meningen att detta ska råd bot på den brist på verklig konkurrens som är så uppenbar på slutkundsmarknaderna. Om en nationell regleringsmyndighet kan visa att interventioner i grossistledet har varit framgångslösa kan den berörda slutkundsmarknaden komma i fråga för förhandsreglering, förutsatt att de ovan angivna tre kriterierna är uppfyllda. |
| --- | --- |

(15)

Regleringsåtgärder av tjänster som riktar sig till slutkunder bör vidtas endast om de nationella regleringsmyndigheterna anser att relevanta prissättningsåtgärder eller åtgärder som gäller val eller förval av nätoperatör inte skulle uppfylla målet att säkerställa effektiv konkurrens och tillfredsställande av allmänintresset. Genom att ingripa i grossistledet, även med åtgärder som kan påverka slutkundsmarknaden, kan medlemsstaterna se till att en så stor del av värdekedjan som möjligt förblir öppen för normal konkurrens, vilket ger slutanvändarna de bästa tänkbara resultaten. I denna rekommendation identifieras därför främst grossistmarknader: om dessa regleras på rätt sätt är det meningen att detta ska råd bot på den brist på verklig konkurrens som är så uppenbar på slutkundsmarknaderna. Om en nationell regleringsmyndighet kan visa att interventioner i grossistledet har varit framgångslösa kan den berörda slutkundsmarknaden komma i fråga för förhandsreglering, förutsatt att de ovan angivna tre kriterierna är uppfyllda.

| (16) | Processen att identifiera en marknad i denna rekommendation påverkar inte tillämpningen av definitioner av relevanta marknader som i bestämda fall får göras inom ramen för konkurrenslagstiftningen. Förhandsregleringens omfattning påverkar inte heller omfattningen av de verksamheter som kan analyseras inom ramen för konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(16)

Processen att identifiera en marknad i denna rekommendation påverkar inte tillämpningen av definitioner av relevanta marknader som i bestämda fall får göras inom ramen för konkurrenslagstiftningen. Förhandsregleringens omfattning påverkar inte heller omfattningen av de verksamheter som kan analyseras inom ramen för konkurrenslagstiftningen.

| (17) | De marknader som ingår i förteckningen i bilagan har identifierats utgående från de tre kumulativa kriterierna. För marknader som inte förtecknas i denna rekommendation bör de nationella regleringsmyndigheterna tillämpa de tre kriterierna. För de marknader i bilagan till rekommendation 2003/311/EG av den 11 februari 2003 som inte är med i förteckningen i bilagan till denna rekommendation bör de nationella regleringsmyndigheterna ha rätt att tillämpa de tre kriterierna för att undersöka om den berörda marknaden fortfarande bör omfattas av förhandsreglering på grundval av landets nationella situation. Nationella regleringsmyndigheter kan välja att inte genomföra en marknadsanalys för marknader som förtecknas i denna rekommendation om de anser att de tre kriterierna inte uppfylls för den berörda marknaden. Nationella regleringsmyndigheter får fastställa att andra marknader än de som är förtecknade i rekommendationen är relevanta. Det förutsätter dock att myndigheterna förfar i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/21/EG. Om utkast till lagstiftning som påverkar handeln mellan medlemsstater inte anmäls i enlighet med skäl 38 i direktiv 2002/21/EG kan det leda till överträdelseförfaranden. Marknader som inte ingår i förteckningen i denna rekommendation bör definieras utgående från de konkurrensprinciper som fastställs i kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (4). Vidare bör de vara förenliga med kommissionens riktlinjer om marknadsanalys och bedömning av betydande inflytande på marknaden (5) samt uppfylla de tre kriterier som angetts ovan. |
| --- | --- |

(17)

De marknader som ingår i förteckningen i bilagan har identifierats utgående från de tre kumulativa kriterierna. För marknader som inte förtecknas i denna rekommendation bör de nationella regleringsmyndigheterna tillämpa de tre kriterierna. För de marknader i bilagan till rekommendation 2003/311/EG av den 11 februari 2003 som inte är med i förteckningen i bilagan till denna rekommendation bör de nationella regleringsmyndigheterna ha rätt att tillämpa de tre kriterierna för att undersöka om den berörda marknaden fortfarande bör omfattas av förhandsreglering på grundval av landets nationella situation. Nationella regleringsmyndigheter kan välja att inte genomföra en marknadsanalys för marknader som förtecknas i denna rekommendation om de anser att de tre kriterierna inte uppfylls för den berörda marknaden. Nationella regleringsmyndigheter får fastställa att andra marknader än de som är förtecknade i rekommendationen är relevanta. Det förutsätter dock att myndigheterna förfar i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/21/EG. Om utkast till lagstiftning som påverkar handeln mellan medlemsstater inte anmäls i enlighet med skäl 38 i direktiv 2002/21/EG kan det leda till överträdelseförfaranden. Marknader som inte ingår i förteckningen i denna rekommendation bör definieras utgående från de konkurrensprinciper som fastställs i kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (4). Vidare bör de vara förenliga med kommissionens riktlinjer om marknadsanalys och bedömning av betydande inflytande på marknaden (5) samt uppfylla de tre kriterier som angetts ovan.

| (18) | Det faktum att denna rekommendation innehåller en förteckning över de produkt- och tjänstemarknader där förhandsreglering kan vara motiverad betyder inte att reglering alltid är motiverad eller att regleringsskyldigheter enligt särdirektiven kommer att införas för dessa marknader. Bland annat kan ingen reglering införas, eller måste upphävas, om det föreligger verklig konkurrens på den berörda marknaden i avsaknad av reglering, dvs. om ingen aktör har betydande inflytande på marknaden i enlighet med artikel 14 i direktiv 2002/21/EG. Regleringsskyldigheter måste vara adekvata och grundas på karaktären hos det problem som konstaterats samt vara proportionerliga och berättigade med hänsyn till de mål som anges i direktiv 2002/21/EG, i synnerhet säkerställa maximalt utbyte för användare, säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen, främja effektiva investeringar i infrastruktur och främja innovation, samt främja en effektiv användning och förvaltning av radiofrekvenser och nummerresurser. |
| --- | --- |

(18)

Det faktum att denna rekommendation innehåller en förteckning över de produkt- och tjänstemarknader där förhandsreglering kan vara motiverad betyder inte att reglering alltid är motiverad eller att regleringsskyldigheter enligt särdirektiven kommer att införas för dessa marknader. Bland annat kan ingen reglering införas, eller måste upphävas, om det föreligger verklig konkurrens på den berörda marknaden i avsaknad av reglering, dvs. om ingen aktör har betydande inflytande på marknaden i enlighet med artikel 14 i direktiv 2002/21/EG. Regleringsskyldigheter måste vara adekvata och grundas på karaktären hos det problem som konstaterats samt vara proportionerliga och berättigade med hänsyn till de mål som anges i direktiv 2002/21/EG, i synnerhet säkerställa maximalt utbyte för användare, säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen, främja effektiva investeringar i infrastruktur och främja innovation, samt främja en effektiv användning och förvaltning av radiofrekvenser och nummerresurser.

| (19) | Föreliggande rekommendation har genomgått ett offentligt samråd och ett samråd med nationella regleringsmyndigheter och konkurrensmyndigheter. |
| --- | --- |

(19)

Föreliggande rekommendation har genomgått ett offentligt samråd och ett samråd med nationella regleringsmyndigheter och konkurrensmyndigheter.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

| 1. | När relevanta marknader ska definieras som relevanta med hänsyn till nationella förhållanden enligt artikel 15.3 i direktiv 2002/21/EG, bör de nationella regleringsmyndigheterna analysera de produkt- och tjänstemarknader som är förtecknade i bilagan till denna rekommendation. |
| --- | --- |

1.

När relevanta marknader ska definieras som relevanta med hänsyn till nationella förhållanden enligt artikel 15.3 i direktiv 2002/21/EG, bör de nationella regleringsmyndigheterna analysera de produkt- och tjänstemarknader som är förtecknade i bilagan till denna rekommendation.

| 2. | När andra marknader än de som ingår i bilagan identifieras som relevanta bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att följande tre kriterier uppfylls kumulativt:






  a) | Förekomsten av stora och varaktiga hinder för marknadstillträde. Dessa kan vara strukturella, rättsliga eller regleringsbaserade. |
| --- | --- | --- |

2.

När andra marknader än de som ingår i bilagan identifieras som relevanta bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att följande tre kriterier uppfylls kumulativt:

a)

Förekomsten av stora och varaktiga hinder för marknadstillträde. Dessa kan vara strukturella, rättsliga eller regleringsbaserade.

| b) | Marknadsstrukturer som inte tenderar till effektiv konkurrens inom den relevanta tidsfristen. Tillämpning av detta kriterium innefattar undersökning av konkurrenssituationen bakom hindret för marknadstillträde. |
| --- | --- |

b)

Marknadsstrukturer som inte tenderar till effektiv konkurrens inom den relevanta tidsfristen. Tillämpning av detta kriterium innefattar undersökning av konkurrenssituationen bakom hindret för marknadstillträde.

| c) | Konkurrenslagstiftningen räcker inte ensam till för att åtgärda de berörda marknadsbristerna. |
| --- | --- |

c)

Konkurrenslagstiftningen räcker inte ensam till för att åtgärda de berörda marknadsbristerna.

| 3. | Denna rekommendation ska inte påverka markandsdefinitioner, resultaten av marknadsanalyser eller regleringsskyldigheter som antagits av de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artiklarna 15.3 och 16 i direktiv 2002/21/EG innan denna rekommendation antogs. |
| --- | --- |

3.

Denna rekommendation ska inte påverka markandsdefinitioner, resultaten av marknadsanalyser eller regleringsskyldigheter som antagits av de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artiklarna 15.3 och 16 i direktiv 2002/21/EG innan denna rekommendation antogs.

| 4. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 717/2007 (EUT L 171, 29.6.2007, s. 32).

1

(2)  EUT L 114, 8.5.2003, s. 45.

2

(3)  EGT C 165, 11.7.2002, s. 6.

3

(4)  EGT C 372, 9.12.1997, s. 5.

4

(5)  EGT C 165, 11.7.2002, s. 6.

5

---

BILAGA

Slutkundsledet

| 1. | Tillträde till det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt – för hushåll och andra kunder. |
| --- | --- |

1.

Tillträde till det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt – för hushåll och andra kunder.

Grossistledet

| 2. | Samtalsoriginering i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt.
  I den föreliggande rekommendationen innefattar begreppet samtalsoriginering överföring av samtal. Begreppet beskrivs på ett sådant sätt att det i ett nationellt sammanhang är förenligt med de skisserade gränserna för marknaderna för samtalsförmedling respektive samtalsterminering i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt. |
| --- | --- |

2.

Samtalsoriginering i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt.

I den föreliggande rekommendationen innefattar begreppet samtalsoriginering överföring av samtal. Begreppet beskrivs på ett sådant sätt att det i ett nationellt sammanhang är förenligt med de skisserade gränserna för marknaderna för samtalsförmedling respektive samtalsterminering i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt.

| 3. | Samtalsterminering i individuella allmänna telefonnät via en fast anslutningspunkt.
  I den föreliggande rekommendationen innefattar begreppet samtalsterminering överföring av samtal. Begreppet beskrivs på ett sådant sätt att det i ett nationellt sammanhang är förenligt med de skisserade gränserna för marknaden för samtalsoriginering och marknaden för samtalsförmedling i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt. |
| --- | --- |

3.

Samtalsterminering i individuella allmänna telefonnät via en fast anslutningspunkt.

I den föreliggande rekommendationen innefattar begreppet samtalsterminering överföring av samtal. Begreppet beskrivs på ett sådant sätt att det i ett nationellt sammanhang är förenligt med de skisserade gränserna för marknaden för samtalsoriginering och marknaden för samtalsförmedling i det allmänna telefonnätet via en fast anslutningspunkt.

| 4 | Tillträde (fysiskt) till nätinfrastruktur i grossistledet (inbegripet accessnät med gemensamt tillträde eller helt öppet tillträde) via en fast anslutningspunkt. |
| --- | --- |

4

Tillträde (fysiskt) till nätinfrastruktur i grossistledet (inbegripet accessnät med gemensamt tillträde eller helt öppet tillträde) via en fast anslutningspunkt.

| 5. | Bredbandstillträde för grossistledet.
  Denna marknad omfattar icke-fysiskt eller virtuellt tillträde till nät, inbegripet bitströmstillträde via en fast anslutningspunkt. Marknaden är underliggande i förhållande till det fysiska tillträde som omfattas av marknad 4 ovan, eftersom bredbandstillträde för grossistledet kan konstrueras med hjälp av denna resurs plus andra element. |
| --- | --- |

5.

Bredbandstillträde för grossistledet.

Denna marknad omfattar icke-fysiskt eller virtuellt tillträde till nät, inbegripet bitströmstillträde via en fast anslutningspunkt. Marknaden är underliggande i förhållande till det fysiska tillträde som omfattas av marknad 4 ovan, eftersom bredbandstillträde för grossistledet kan konstrueras med hjälp av denna resurs plus andra element.

| 6. | Terminerande avsnitt av hyrda förbindelser i grossistledet, oberoende av vilken teknik som används för att tillhandahålla den hyrda eller dedicerade kapaciteten. |
| --- | --- |

6.

Terminerande avsnitt av hyrda förbindelser i grossistledet, oberoende av vilken teknik som används för att tillhandahålla den hyrda eller dedicerade kapaciteten.

| 7. | Samtalsterminering i individuella mobiltelefonnät. |
| --- | --- |

7.

Samtalsterminering i individuella mobiltelefonnät.

---

Rättelser

| 28.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/70

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 754/2007 om ändring av förordningarna (EG) nr 1941/2006, (EG) nr 2015/2006 och (EG) nr 41/2007 när det gäller fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 172, 30. juni 2007
  )

Sidan 29, bilaga I (ändring av bilagorna till förordning (EG) nr 1941/2006), punkt 2 (ändring av bilaga II), led c:

i stället för:

| ”c) | Följande punkt skall läggas till:






  ”1.3. | Vid fiske med drivlinor inom de perioder och under de dagar som anges i punkterna 1.1 och 1.2 får torsk inte behållas ombord.” ” |
| --- | --- | --- |

”c)

Följande punkt skall läggas till:

”1.3.

Vid fiske med drivlinor inom de perioder och under de dagar som anges i punkterna 1.1 och 1.2 får torsk inte behållas ombord.” ”

ska det stå:

| ”c) | Följande punkt skall läggas till:






  ”1.5. | Vid fiske med drivlinor inom de perioder och under de dagar som anges i punkterna 1.1 och 1.2 får torsk inte behållas ombord.” ” |
| --- | --- | --- |

”c)

Följande punkt skall läggas till:

”1.5.

Vid fiske med drivlinor inom de perioder och under de dagar som anges i punkterna 1.1 och 1.2 får torsk inte behållas ombord.” ”

---