# Úradný vestník L 77/19.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 77 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5119. marca 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 77

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5119. marca 2008

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2008/217/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2007 o technickej špecifikácii pre interoperabilitu týkajúcu sa subsystému Infraštruktúra systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc
  [oznámené pod číslom K(2007) 6440]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/218/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 25. januára 2008, ktorým sa podľa smernice Rady 92/43/EHS prijíma prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne
  [oznámené pod číslom K(2008) 271] | 106 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2008/217/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2007 o technickej špecifikácii pre interoperabilitu týkajúcu sa subsystému Infraštruktúra systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc
  [oznámené pod číslom K(2007) 6440]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2007) 6440]

(
  1

1

2008/218/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 25. januára 2008, ktorým sa podľa smernice Rady 92/43/EHS prijíma prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne
  [oznámené pod číslom K(2008) 271]

[oznámené pod číslom K(2008) 271]

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 19.3.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 77/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. decembra 2007

o technickej špecifikácii pre interoperabilitu týkajúcu sa subsystému Infraštruktúra systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc

[oznámené pod číslom K(2007) 6440]

(Text s významom pre EHP)

(2008/217/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 2 písm. c) a prílohou II k smernici 96/48/ES sa systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc ďalej člení na štrukturálne a funkčné subsystémy vrátane subsystému Infraštruktúra. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 2 písm. c) a prílohou II k smernici 96/48/ES sa systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc ďalej člení na štrukturálne a funkčné subsystémy vrátane subsystému Infraštruktúra.

| (2) | Rozhodnutím Komisie 2002/732/ES (2) sa vytvorila prvá technická špecifikácia pre interoperabilitu (TSI), ktorá sa týka subsystému transeurópskej vysokorýchlostnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komisie 2002/732/ES (2) sa vytvorila prvá technická špecifikácia pre interoperabilitu (TSI), ktorá sa týka subsystému transeurópskej vysokorýchlostnej infraštruktúry.

| (3) | Je nevyhnutné preskúmať túto prvú TSI vzhľadom na technický pokrok a skúsenosti získané z jej implementácie. |
| --- | --- |

(3)

Je nevyhnutné preskúmať túto prvú TSI vzhľadom na technický pokrok a skúsenosti získané z jej implementácie.

| (4) | AEIF ako spoločný reprezentatívny orgán dostal mandát na preskúmanie a revíziu tejto prvej TSI. Rozhodnutie 2002/732/ES by sa preto malo nahradiť týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(4)

AEIF ako spoločný reprezentatívny orgán dostal mandát na preskúmanie a revíziu tejto prvej TSI. Rozhodnutie 2002/732/ES by sa preto malo nahradiť týmto rozhodnutím.

| (5) | Návrh revidovanej TSI preskúmal výbor ustanovený smernicou 96/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Návrh revidovanej TSI preskúmal výbor ustanovený smernicou 96/48/ES.

| (6) | Táto TSI by sa za určitých podmienok mala uplatňovať na novú alebo modernizovanú a rekonštruovanú infraštruktúru. |
| --- | --- |

(6)

Táto TSI by sa za určitých podmienok mala uplatňovať na novú alebo modernizovanú a rekonštruovanú infraštruktúru.

| (7) | Touto TSI nie sú dotknuté ustanovenia iných relevantných TSI, ktoré sa môžu uplatňovať na subsystémy infraštruktúry. |
| --- | --- |

(7)

Touto TSI nie sú dotknuté ustanovenia iných relevantných TSI, ktoré sa môžu uplatňovať na subsystémy infraštruktúry.

| (8) | Prvá TSI týkajúca sa subsystému Infraštruktúra nadobudla platnosť v roku 2002. Z dôvodu existujúcich zmluvných záväzkov by sa na nové subsystémy infraštruktúry alebo zložiek interoperability, alebo ich rekonštrukciu a modernizáciu malo vzťahovať posúdenie zhody podľa ustanovení prvej TSI. Prvá TSI by okrem toho mala zostať v platnosti na účely údržby, s údržbou súvisiacej výmeny komponentov subsystému a zložiek interoperability povolených na základe prvej TSI. Účinky rozhodnutia 2002/732/ES by preto mali zostať v platnosti v súvislosti so zachovaním projektov povolených v súlade s TSI, ktorá je prílohou k tomuto rozhodnutiu a s návrhmi novej trate a rekonštrukcie alebo modernizácie existujúcej trate, ktoré sú v pokročilej fáze vývoja, alebo sú predmetom zákazky vykonávanej k dátumu oznámenia tohto rozhodnutia. S cieľom určiť rozdiel medzi rozsahom uplatniteľnosti prvej TSI a novej TSI, ktorá je v prílohe k tomuto rozhodnutiu, členské štáty oznámia do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia platnosti tohto rozhodnutia zoznam subsystémov a zložiek interoperability, na ktoré sa prvá TSI naďalej uplatňuje. |
| --- | --- |

(8)

Prvá TSI týkajúca sa subsystému Infraštruktúra nadobudla platnosť v roku 2002. Z dôvodu existujúcich zmluvných záväzkov by sa na nové subsystémy infraštruktúry alebo zložiek interoperability, alebo ich rekonštrukciu a modernizáciu malo vzťahovať posúdenie zhody podľa ustanovení prvej TSI. Prvá TSI by okrem toho mala zostať v platnosti na účely údržby, s údržbou súvisiacej výmeny komponentov subsystému a zložiek interoperability povolených na základe prvej TSI. Účinky rozhodnutia 2002/732/ES by preto mali zostať v platnosti v súvislosti so zachovaním projektov povolených v súlade s TSI, ktorá je prílohou k tomuto rozhodnutiu a s návrhmi novej trate a rekonštrukcie alebo modernizácie existujúcej trate, ktoré sú v pokročilej fáze vývoja, alebo sú predmetom zákazky vykonávanej k dátumu oznámenia tohto rozhodnutia. S cieľom určiť rozdiel medzi rozsahom uplatniteľnosti prvej TSI a novej TSI, ktorá je v prílohe k tomuto rozhodnutiu, členské štáty oznámia do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia platnosti tohto rozhodnutia zoznam subsystémov a zložiek interoperability, na ktoré sa prvá TSI naďalej uplatňuje.

| (9) | Podcelok „koľaj bez štrkového lôžka“ subsystému Infraštruktúra sa na účely tejto TSI definuje ako „nové riešenie“. Možnosť definovať trať bez štrkového lôžka ako „osvedčené riešenie“ by sa však v budúcnosti mala zvážiť. |
| --- | --- |

(9)

Podcelok „koľaj bez štrkového lôžka“ subsystému Infraštruktúra sa na účely tejto TSI definuje ako „nové riešenie“. Možnosť definovať trať bez štrkového lôžka ako „osvedčené riešenie“ by sa však v budúcnosti mala zvážiť.

| (10) | Táto TSI by nemala vyžadovať používanie osobitných technológií alebo technických riešení s výnimkou prípadu, ak je to bezpodmienečne potrebné na interoperabilitu systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. |
| --- | --- |

(10)

Táto TSI by nemala vyžadovať používanie osobitných technológií alebo technických riešení s výnimkou prípadu, ak je to bezpodmienečne potrebné na interoperabilitu systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

| (11) | Táto TSI umožňuje vo vymedzenom období začleniť zložky interoperability do subsystémov bez osvedčenia, ak sú splnené určité podmienky. |
| --- | --- |

(11)

Táto TSI umožňuje vo vymedzenom období začleniť zložky interoperability do subsystémov bez osvedčenia, ak sú splnené určité podmienky.

| (12) | Súčasná verzia tejto TSI sa plne nezaoberá všetkými podstatnými požiadavkami. V súlade s článkom 17 smernice 96/48/ES technické aspekty, ktorými sa TSI nezaoberá, sú v prílohe H k tejto TSI označené ako otvorené body. V súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 96/48/ES členské štáty oznámia Komisii a ostatným členským štátom zoznam svojich vnútroštátnych technických predpisov týkajúcich sa otvorených bodov a postupy, ktoré sa majú použiť na posudzovanie ich zhody. |
| --- | --- |

(12)

Súčasná verzia tejto TSI sa plne nezaoberá všetkými podstatnými požiadavkami. V súlade s článkom 17 smernice 96/48/ES technické aspekty, ktorými sa TSI nezaoberá, sú v prílohe H k tejto TSI označené ako otvorené body. V súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 96/48/ES členské štáty oznámia Komisii a ostatným členským štátom zoznam svojich vnútroštátnych technických predpisov týkajúcich sa otvorených bodov a postupy, ktoré sa majú použiť na posudzovanie ich zhody.

| (13) | V súvislosti s konkrétnymi prípadmi opísanými v kapitole 7 tejto TSI oznámia členské štáty Komisii a ostatným členským štátom postupy posudzovania zhody, ktoré sa majú použiť. |
| --- | --- |

(13)

V súvislosti s konkrétnymi prípadmi opísanými v kapitole 7 tejto TSI oznámia členské štáty Komisii a ostatným členským štátom postupy posudzovania zhody, ktoré sa majú použiť.

| (14) | Železničná doprava je v súčasnosti prevádzkovaná podľa existujúcich vnútroštátnych, dvojstranných, mnohonárodných alebo medzinárodných dohôd. Je dôležité, aby tieto dohody nebránili súčasnému a budúcemu pokroku smerom k interoperabilite. Je preto dôležité, aby Komisia preskúmala tieto dohody s cieľom určiť, či je potrebné zodpovedajúcim spôsobom prepracovať TSI obsiahnutú v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(14)

Železničná doprava je v súčasnosti prevádzkovaná podľa existujúcich vnútroštátnych, dvojstranných, mnohonárodných alebo medzinárodných dohôd. Je dôležité, aby tieto dohody nebránili súčasnému a budúcemu pokroku smerom k interoperabilite. Je preto dôležité, aby Komisia preskúmala tieto dohody s cieľom určiť, či je potrebné zodpovedajúcim spôsobom prepracovať TSI obsiahnutú v tomto rozhodnutí.

| (15) | TSI vychádza z najlepších odborných znalostí dostupných v čase prípravy príslušného návrhu. S cieľom naďalej podporovať inováciu a zohľadniť nadobudnuté skúsenosti by sa pripojená TSI mala pravidelne revidovať. |
| --- | --- |

(15)

TSI vychádza z najlepších odborných znalostí dostupných v čase prípravy príslušného návrhu. S cieľom naďalej podporovať inováciu a zohľadniť nadobudnuté skúsenosti by sa pripojená TSI mala pravidelne revidovať.

| (16) | Táto TSI zohľadňuje inovačné riešenia. V prípade návrhu inovačných riešení stanoví výrobca alebo zmluvný subjekt odchýlku z príslušného oddielu TSI. Európska železničná agentúra vypracuje konečné znenie príslušných špecifikácií funkčnosti a rozhrania týkajúcich sa tohto riešenia a vyvinie metódy posudzovania. |
| --- | --- |

(16)

Táto TSI zohľadňuje inovačné riešenia. V prípade návrhu inovačných riešení stanoví výrobca alebo zmluvný subjekt odchýlku z príslušného oddielu TSI. Európska železničná agentúra vypracuje konečné znenie príslušných špecifikácií funkčnosti a rozhrania týkajúcich sa tohto riešenia a vyvinie metódy posudzovania.

| (17) | Ustanovenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 21 smernice Rady 96/48/ES, |
| --- | --- |

(17)

Ustanovenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 21 smernice Rady 96/48/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Komisia týmto prijíma technickú špecifikáciu pre interoperabilitu (TSI) týkajúcu sa subsystému Infraštruktúra transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

TSI sa stanovuje v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

TSI sa uplatňuje na novú, modernizovanú alebo rekonštruovanú infraštruktúru systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc podľa prílohy I k smernici 96/48/ES.

Článok 3

(1)   Vzhľadom na otázky zatriedené ako „otvorené body“ v prílohe H k TSI sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie interoperability podľa článku 16 ods. 2 smernice 96/48/ES, technické predpisy platné v členskom štáte, ktorý povolí uviesť do prevádzky subsystémy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

(2)   Každý členský štát oznámi do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia ostatným členským štátom a Komisii:

| (a) | zoznam uplatniteľných technických predpisov uvedených v odseku 1; |
| --- | --- |

(a)

zoznam uplatniteľných technických predpisov uvedených v odseku 1;

| (b) | postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní týchto predpisov; |
| --- | --- |

(b)

postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní týchto predpisov;

| (c) | orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov. |
| --- | --- |

(c)

orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov.

Článok 4

(1)   So zreteľom na otázky zatriedené ako osobitné prípady uvedené v kapitole 7 tejto TSI sú postupmi posudzovania zhody tie postupy, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch.

(2)   Každý členský štát do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia oznámi ostatným členským štátom a Komisii:

| (a) | postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní týchto predpisov; |
| --- | --- |

(a)

postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní týchto predpisov;

| (b) | orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov. |
| --- | --- |

(b)

orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov.

Článok 5

V TSI sa zohľadňuje prechodné obdobie, počas ktorého sa posudzovanie zhody a osvedčovanie zložiek interoperability môžu vykonávať ako časť subsystému. Počas tohto obdobia členské štáty oznámia Komisii, ktoré zložky interoperability sa týmto spôsobom posúdili s cieľom dôsledne sledovať trh so zložkami interoperability a prijať opatrenia na zjednodušenie tohto sledovania.

Článok 6

Rozhodnutie 2002/732/ES sa týmto zrušuje. Jeho ustanovenia sa však naďalej uplatňujú v súvislosti s udržiavaním projektov povolených v súlade s TSI v prílohe k uvedenému rozhodnutiu a s návrhmi novej trate a rekonštrukcie alebo modernizácie existujúcej trate, ktoré sú v pokročilej fáze vývoja, alebo sú predmetom zákazky vykonávanej k dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.

Komisii sa oznámi zoznam subsystémov a zložiek interoperability, na ktoré sa naďalej uplatňujú ustanovenia rozhodnutia 2002/732/ES, a to do šiestich mesiacov odo dňa uplatňovania tohto rozhodnutia.

Článok 7

Členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti pripojenej TSI tieto druhy dohôd:

| (a) | vnútroštátne, dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi členskými štátmi a železničným(-i) podnikom(-mi) alebo manažérom(-mi) infraštruktúry, dohodnuté na trvalom alebo dočasnom základe, ktoré sa vyžadujú z dôvodu veľmi špecifického alebo miestneho charakteru zamýšľanej vlakovej služby; |
| --- | --- |

(a)

vnútroštátne, dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi členskými štátmi a železničným(-i) podnikom(-mi) alebo manažérom(-mi) infraštruktúry, dohodnuté na trvalom alebo dočasnom základe, ktoré sa vyžadujú z dôvodu veľmi špecifického alebo miestneho charakteru zamýšľanej vlakovej služby;

| (b) | dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi železničným(-i) podnikom(-mi), manažérom(-mi) infraštruktúry alebo členským(-i) štátom(-mi), ktoré poskytujú významné úrovne lokálnej alebo regionálnej interoperability; |
| --- | --- |

(b)

dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi železničným(-i) podnikom(-mi), manažérom(-mi) infraštruktúry alebo členským(-i) štátom(-mi), ktoré poskytujú významné úrovne lokálnej alebo regionálnej interoperability;

| (c) | medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a aspoň jednou treťou krajinou, alebo medzi železničným(-i) podnikom(-mi) alebo manažérom(-mi) infraštruktúry členských štátov a aspoň jedným železničným podnikom alebo manažérom infraštruktúry tretej krajiny, ktoré poskytujú významné úrovne lokálnej alebo regionálnej interoperability. |
| --- | --- |

(c)

medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a aspoň jednou treťou krajinou, alebo medzi železničným(-i) podnikom(-mi) alebo manažérom(-mi) infraštruktúry členských štátov a aspoň jedným železničným podnikom alebo manažérom infraštruktúry tretej krajiny, ktoré poskytujú významné úrovne lokálnej alebo regionálnej interoperability.

Článok 8

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. júla 2008.

Článok 9

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 20. decembra 2007.

Za Komisiu

Jacques BARROT

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 6, smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2007/32/ES (Ú. v. EÚ L 141, 2.6.2007, s. 63).

1

(2)  Ú. v. ES L 245, 12.9.2002, s. 143.

2

---

PRÍLOHA

SMERNICA 96/48/ES – INTEROPERABILITA SYSTÉMU TRANSEURÓPSKYCH VYSOKORÝCHLOSTNÝCH ŽELEZNÍC

TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA PRE INTEROPERABILITU

Subsystém Infraštruktúra

| 1. | ÚVOD |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Technický rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Územný rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Obsah tejto TSI |
| --- | --- |

1.3

| 2. | DEFINÍCIA OBLASTI INFRAŠTRUKTÚRY/ROZSAH POUŽITIA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Definícia oblasti infraštruktúry |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Funkcie a aspekty danej oblasti v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Viesť vlak |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Niesť vlak |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Umožniť voľný a bezpečný prejazd vlaku v rámci danej kapacity |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Umožniť nastupovanie a vystupovanie cestujúcich z vlakov stojacich v staniciach |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Zaistiť bezpečnosť |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Chrániť životné prostredie |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Vykonávať údržbu vlaku |
| --- | --- |

2.2.7

| 3. | ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Všeobecné ustanovenia |
| --- | --- |

3.1

| 3.2. | Základné požiadavky pre oblasť infraštruktúry |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1 | Všeobecné požiadavky |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Požiadavky špecifické pre oblasť infraštruktúry |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Splnenie základných požiadaviek špecifikáciami oblasti infraštruktúry |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Prvky oblasti infraštruktúry zodpovedajúce základným požiadavkám |
| --- | --- |

3.4

| 4. | OPIS OBLASTI INFRAŠTRUKTÚRY |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Úvod |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkčné a technické špecifikácie oblasti |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Všeobecné ustanovenia |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Menovitý rozchod koľaje |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Minimálny prechodový prierez infraštruktúry |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Vzdialenosť medzi osami koľají |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Maximálne stúpanie a klesanie |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Prevýšenie koľaje |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Nedostatok prevýšenia |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Nedostatok prevýšenia na priebežnej koľaji a na priamej trati výhybiek a križovatiek |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Náhla zmena nedostatočnosti prevýšenia na odbočkovej časti výhybiek |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.9 | Ekvivalentná kužeľovitosť |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Definícia |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Hodnoty konštrukčného riešenia |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Prevádzkové hodnoty |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.10 | Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Úvod |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Vymedzenia pojmov |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.3 | Hranice okamžitej akcie, zásahu a výstrahy |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Hranica okamžitej akcie |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.11 | Sklon koľajníc |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Prostriedky detekcie a blokovania |
| --- | --- |

4.2.12.1

| 4.2.12.2 | Použitie pohyblivých srdcoviek |
| --- | --- |

4.2.12.2

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.12.3

| 4.2.13 | Odolnosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.13

| 4.2.13.1 | Trate kategórie I |
| --- | --- |

4.2.13.1

| 4.2.13.2 | Trate kategórie II a III |
| --- | --- |

4.2.13.2

| 4.2.14 | Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie |
| --- | --- |

4.2.14

| 4.2.14.1 | Zvislé zaťaženie |
| --- | --- |

4.2.14.1

| 4.2.14.2 | Dynamická analýza |
| --- | --- |

4.2.14.2

| 4.2.14.3 | Odstredivé sily |
| --- | --- |

4.2.14.3

| 4.2.14.4 | Bočné rázy |
| --- | --- |

4.2.14.4

| 4.2.14.5 | Pôsobenie v dôsledku trakcie a brzdenia (pozdĺžne zaťaženie) |
| --- | --- |

4.2.14.5

| 4.2.14.6 | Pozdĺžne sily v dôsledku vzájomného pôsobenia medzi konštrukciami a koľajou |
| --- | --- |

4.2.14.6

| 4.2.14.7 | Aerodynamické pôsobenia prechádzajúcich vlakov na konštrukcie pri trati |
| --- | --- |

4.2.14.7

| 4.2.14.8 | Uplatnenie požiadaviek normy EN1991-2:2003 |
| --- | --- |

4.2.14.8

| 4.2.15 | Globálna tuhosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.16

| 4.2.16.1 | Všeobecné požiadavky |
| --- | --- |

4.2.16.1

| 4.2.16.2 | Piestový účinok v podzemných staniciach |
| --- | --- |

4.2.16.2

| 4.2.17 | Vplyv bočného vetra |
| --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Hluk a vibrácie |
| --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Nástupištia |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Prístup na nástupište |
| --- | --- |

4.2.20.1

| 4.2.20.2 | Užitočná dĺžka nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.2

| 4.2.20.2 | Užitočná šírka nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.2

| 4.2.20.4 | Výška nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.4

| 4.2.20.5 | Vzdialenosť od stredu koľaje |
| --- | --- |

4.2.20.5

| 4.2.20.6 | Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť |
| --- | --- |

4.2.20.6

| 4.2.20.7 | Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom na nástupištiach |
| --- | --- |

4.2.20.7

| 4.2.20.8 | Vlastnosti súvisiace s prístupom osôb so zníženou pohyblivosťou |
| --- | --- |

4.2.20.8

| 4.2.21 | Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- |

4.2.21

| 4.2.22 | Prístup alebo vniknutie do traťových zariadení |
| --- | --- |

4.2.22

| 4.2.23 | Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice |
| --- | --- |

4.2.23

| 4.2.23.1 | Krajnica pozdĺž koľají |
| --- | --- |

4.2.23.1

| 4.2.23.2 | Únikové cesty v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.23.2

| 4.2.24 | Značky vzdialenosti |
| --- | --- |

4.2.24

| 4.2.25 | Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Dĺžka |
| --- | --- |

4.2.25.1

| 4.2.25.2 | Stúpanie a klesanie |
| --- | --- |

4.2.25.2

| 4.2.25.3 | Polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.25.3

| 4.2.26 | Pevné zariadenia na údržbu vlakov |
| --- | --- |

4.2.26

| 4.2.26.1 | Vyprázdňovanie toaliet |
| --- | --- |

4.2.26.1

| 4.2.26.2 | Zariadenia na vonkajšie čistenie vlakov |
| --- | --- |

4.2.26.2

| 4.2.26.3 | Zariadenie na doplnenie zásob vody |
| --- | --- |

4.2.26.3

| 4.2.26.4 | Zariadenie na doplnenie zásob piesku |
| --- | --- |

4.2.26.4

| 4.2.26.5 | Dopĺňanie paliva |
| --- | --- |

4.2.26.5

| 4.2.27 | Odlietavanie štrku |
| --- | --- |

4.2.27

| 4.3 | Funkčná a technická špecifikácia rozhraní |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Rozhrania so subsystémom železničných koľajových vozidiel |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Rozhrania so subsystémom Energia |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Rozhrania so subsystémom Riadenie, zabezpečenie a návestenie |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Rozhrania so subsystémom Prevádzka |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Rozhrania s TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Prevádzkové predpisy |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Vykonávanie prác |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Oznámenia pre železničné podniky |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Predpisy údržby |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Plán údržby |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Požiadavky na údržbu |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Odborná spôsobilosť |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zdravotné a bezpečnostné podmienky |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Register infraštruktúry |
| --- | --- |

4.8

| 5. | ZLOŽKY INTEROPERABILITY |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Definícia |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Inovačné riešenia |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Nové riešenia pre montážnu podskupinu koľaje |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.2 | Zoznam zložiek |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prevádzkové vlastnosti a špecifikácie zložiek |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Koľajnica |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profil hlavy koľajnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

| 5.3.1.2 | Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti |
| --- | --- |

5.3.1.2

| 5.3.1.3 | Druh a kvalita ocele |
| --- | --- |

5.3.1.3

| 5.3.2 | Systémy upevnenia koľajníc |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Podvaly a koľajnicové podpery |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Prípojné hrdlo na doplnenie vody |
| --- | --- |

5.3.5

| 6. | POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI NA POUŽITIE ZLOŽIEK A OVEROVANIE SUBSYSTÉMOV |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Zložky interoperability |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Postupy posudzovania zhody alebo vhodnosti na použitie |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1 | Konzistentnosť s požiadavkami subsystému |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Zlučiteľnosť s inými zložkami interoperability a komponentmi subsystému, s ktorými má mať rozhrania |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Súlad so špecifickými technickými požiadavkami |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | Definícia „zavedených“, „nových“ a „inovačných“ zložiek interoperability |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3. | Postupy, ktoré sa majú uplatniť pre zavedené a nové zložky interoperability |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Postupy, ktoré sa majú uplatniť pre inovačné zložky interoperability |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5 | Uplatnenie modulov |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Metódy posudzovania pre zložky interoperability |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.6.1 | Zložky interoperability podliehajúce iným smerniciam Spoločenstva |
| --- | --- |

6.1.6.1

| 6.1.6.2 | Posudzovanie systému upevnenia |
| --- | --- |

6.1.6.2

| 6.1.6.3 | Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (vhodnosť na použitie) |
| --- | --- |

6.1.6.3

| 6.2 | Subsystém Infraštruktúra |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Všeobecné ustanovenia |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Vyhradené |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Inovačné riešenia |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Použitie modulov |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.4.1 | Uplatnenie modulu SH2 |
| --- | --- |

6.2.4.1

| 6.2.4.2 | Uplatnenie modulu SG |
| --- | --- |

6.2.4.2

| 6.2.5 | Technické riešenia predpokladajúce zhodu vo fáze konštrukčného riešenia |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.5.1 | Posúdenie odolnosti koľaje |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2 | Posúdenie ekvivalentnej kužeľovitosti |
| --- | --- |

6.2.5.2

| 6.2.6 | Osobitné požiadavky na posudzovanie zhody |
| --- | --- |

6.2.6

| 6.2.6.1 | Posúdenie minimálneho prechodového prierezu infraštruktúry |
| --- | --- |

6.2.6.1

| 6.2.6.2 | Posúdenie minimálnej hodnoty stredného rozchodu koľaje |
| --- | --- |

6.2.6.2

| 6.2.6.3 | Posúdenie tuhosti koľaje |
| --- | --- |

6.2.6.3

| 6.2.6.4 | Posúdenie sklonu koľajnice |
| --- | --- |

6.2.6.4

| 6.2.6.5 | Posúdenie maximálneho kolísania tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

6.2.6.5

| 6.2.6.6 | Posúdenie hluku a vibrácií |
| --- | --- |

6.2.6.6

| 6.3 | Posúdenie zhody, keď sa rýchlosť používa ako prechodové kritérium |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Posúdenie plánu údržby |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Posúdenie subsystému Údržba |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Interoperabilné zložky bez vyhlásenia ES |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | Všeobecné ustanovenia |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Prechodné obdobie |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Osvedčovanie subsystémov obsahujúcich zložky interoperability bez osvedčenia počas prechodného obdobia |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.3.1 | Podmienky |
| --- | --- |

6.6.3.1

| 6.6.3.2 | Oznámenie |
| --- | --- |

6.6.3.2

| 6.6.3.3 | Implementácia životného cyklu |
| --- | --- |

6.6.3.3

| 6.6.4 | Ustanovenia o sledovaní |
| --- | --- |

6.6.4

| 7. | UPLATŇOVANIE TSI INFRAŠTRUKTÚRA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Uplatňovanie tejto TSI na vysokorýchlostné trate, ktoré sa majú uviesť do prevádzky |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Uplatňovanie tejto TSI na vysokorýchlostné trate, ktoré sú už v prevádzke |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Klasifikácia prác |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Parametre a špecifikácie pozemných stavieb |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Parametre a vlastnosti týkajúce sa konštrukcie koľaje |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Parametre a vlastnosti týkajúce sa rôzneho vybavenia a zariadení údržby |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Rýchlosť ako prechodové kritérium |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.3. | Špecifické prípady |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Osobitosti nemeckej siete |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Osobitosti rakúskej siete |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Osobitosti dánskej siete |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Osobitosti španielskej siete |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Osobitosti fínskej siete |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Osobitosti britskej siete |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7. | Osobitosti gréckej siete |
| --- | --- |

7.3.7.

| 7.3.8. | Osobitosti írskej a severoírskej siete |
| --- | --- |

7.3.8.

| 7.3.9. | Osobitosti talianskej siete |
| --- | --- |

7.3.9.

| 7.3.10. | Osobitosti holandskej siete |
| --- | --- |

7.3.10.

| 7.3.11. | Osobitosti portugalskej siete |
| --- | --- |

7.3.11.

| 7.3.12. | Osobitosti švédskej siete |
| --- | --- |

7.3.12.

| 7.3.13. | Osobitosti poľskej siete |
| --- | --- |

7.3.13.

| 7.4. | Revízia TSI |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Dohody |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Existujúce dohody |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Budúce dohody |
| --- | --- |

7.5.2.

| PRÍLOHA A | Zložky interoperability oblasti infraštruktúry |
| --- | --- |

PRÍLOHA A

| A.1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť pre „zavedené“ zložky interoperability. |
| --- | --- |

A.2.

| A.3 | Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť pre „nové“ zložky interoperability |
| --- | --- |

A.3

| PRÍLOHA B1 | Posúdenie subsystému Infraštruktúra |
| --- | --- |

PRÍLOHA B1

| B1.1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

B1.1.

| B1.2. | Vlastnosti a moduly |
| --- | --- |

B1.2.

| PRÍLOHA B2 | Posúdenie subsystému Údržba |
| --- | --- |

PRÍLOHA B2

| B2.1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

B2.1.

| B2.2. | Vlastnosti |
| --- | --- |

B2.2.

| PRÍLOHA C | Postupy posudzovania |
| --- | --- |

PRÍLOHA C

| PRÍLOHA D | Položky, ktoré sa majú zahrnúť do registra infraštruktúry a ktoré sa týkajú oblasti infraštruktúry |
| --- | --- |

PRÍLOHA D

| PRÍLOHA E | Schéma výhybiek a križovatiek |
| --- | --- |

PRÍLOHA E

| PRÍLOHA F | Profil koľajnice 60 E2 |
| --- | --- |

PRÍLOHA F

| PRÍLOHA G | (Vyhradené) |
| --- | --- |

PRÍLOHA G

| PRÍLOHA H | Zoznam otvorených bodov |
| --- | --- |

PRÍLOHA H

| PRÍLOHA I | Vymedzenie pojmov používaných v TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc |
| --- | --- |

PRÍLOHA I

1.   ÚVOD

1.1   Technický rozsah pôsobnosti

Táto TSI sa týka subsystému Infraštruktúra a časti subsystému Údržba systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. Nachádzajú sa v zozname v prílohe II ods. 1 k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES.

Podľa prílohy I k uvedenej smernici vysokorýchlostné trate zahŕňajú:

| — | špeciálne vybudované vysokorýchlostné trate vybavené na rýchlosť, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako 250 km/hod., |
| --- | --- |

—

špeciálne vybudované vysokorýchlostné trate vybavené na rýchlosť, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako 250 km/hod.,

| — | špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate vybavené na priemernú rýchlosť 200 km/hod., |
| --- | --- |

—

špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate vybavené na priemernú rýchlosť 200 km/hod.,

| — | špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate, ktoré majú osobitné vlastnosti v dôsledku topografických, reliéfnych alebo urbanistických stavebných prekážok, ktorým sa musí rýchlosť podľa okolností prispôsobovať. |
| --- | --- |

—

špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate, ktoré majú osobitné vlastnosti v dôsledku topografických, reliéfnych alebo urbanistických stavebných prekážok, ktorým sa musí rýchlosť podľa okolností prispôsobovať.

V tejto TSI sa tieto trate príslušne klasifikujú ako kategória I, kategória II a kategória III.

1.2   Územný rozsah pôsobnosti

Územným rozsahom pôsobnosti tejto TSI je systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc podľa opisu v prílohe 1 k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES.

1.3   Obsah tejto TSI

V súlade s článkom 5 ods. 3 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES táto TSI:

| (a) | uvádza svoj plánovaný rozsah pôsobnosti (kapitola 2); |
| --- | --- |

(a)

uvádza svoj plánovaný rozsah pôsobnosti (kapitola 2);

| (b) | stanovuje základné požiadavky pre subsystém Infraštruktúra (kapitola 3) a jeho rozhrania s inými subsystémami (kapitola 4); |
| --- | --- |

(b)

stanovuje základné požiadavky pre subsystém Infraštruktúra (kapitola 3) a jeho rozhrania s inými subsystémami (kapitola 4);

| (c) | stanovuje funkčné a technické špecifikácie, ktoré subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami musia spĺňať (kapitola 4); |
| --- | --- |

(c)

stanovuje funkčné a technické špecifikácie, ktoré subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami musia spĺňať (kapitola 4);

| (d) | stanovuje zložky a rozhrania interoperability, na ktoré sa musia vzťahovať európske špecifikácie vrátane európskych noriem, ktoré sú potrebné na dosiahnutie interoperability v rámci systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (kapitola 5); |
| --- | --- |

(d)

stanovuje zložky a rozhrania interoperability, na ktoré sa musia vzťahovať európske špecifikácie vrátane európskych noriem, ktoré sú potrebné na dosiahnutie interoperability v rámci systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (kapitola 5);

| (e) | v každom uvažovanom prípade, ktorý posudzuje, stanovuje, ktorý z postupov sa má použiť na posúdenie zhody alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability na jednej strane a ES overenie subsystémov na strane druhej (kapitola 6); |
| --- | --- |

(e)

v každom uvažovanom prípade, ktorý posudzuje, stanovuje, ktorý z postupov sa má použiť na posúdenie zhody alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability na jednej strane a ES overenie subsystémov na strane druhej (kapitola 6);

| (f) | stanovuje stratégiu implementácie TSI (kapitola 7); |
| --- | --- |

(f)

stanovuje stratégiu implementácie TSI (kapitola 7);

| (g) | pre príslušný personál stanovuje odbornú spôsobilosť a zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci požadované na prevádzkovanie a údržbu daného subsystému, ako aj na implementáciu TSI – (kapitola 4). |
| --- | --- |

(g)

pre príslušný personál stanovuje odbornú spôsobilosť a zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci požadované na prevádzkovanie a údržbu daného subsystému, ako aj na implementáciu TSI – (kapitola 4).

V súlade s článkom 6 ods. 3 smernice je v špecifických prípadoch možné prijať opatrenie pre každú TSI; tieto prípady sú uvedené v kapitole 7.

V tejto TSI sa v kapitole 4 stanovujú aj predpisy týkajúce sa prevádzky a údržby špecifické pre rozsah pôsobnosti uvedený v odsekoch 1.1 a 1.2.

2.   DEFINÍCIA OBLASTI INFRAŠTRUKTÚRY/ROZSAH POUŽITIA

2.1.   Definícia oblasti infraštruktúry

Táto TSI sa vzťahuje na oblasť infraštruktúry, do ktorej patrí:

| — | štrukturálny subsystém Infraštruktúra |
| --- | --- |

—

štrukturálny subsystém Infraštruktúra

| — | časť údržby prevádzkového subsystému v súvislosti so subsystémom Infraštruktúra. |
| --- | --- |

—

časť údržby prevádzkového subsystému v súvislosti so subsystémom Infraštruktúra.

| — | pevné zariadenia údržby prevádzkového subsystému koľajových vozidiel v súvislosti so servisom (t. j. umývačky, zásobovanie pieskom a vodou; dopĺňanie paliva a pripojenie pevných zariadení na vyprázdňovanie toaliet). |
| --- | --- |

—

pevné zariadenia údržby prevádzkového subsystému koľajových vozidiel v súvislosti so servisom (t. j. umývačky, zásobovanie pieskom a vodou; dopĺňanie paliva a pripojenie pevných zariadení na vyprázdňovanie toaliet).

Štrukturálny subsystém Infraštruktúra systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc zahŕňa koľaje, výhybky a križovatky vysokorýchlostných tratí v rámci rozsahu pôsobnosti stanoveného v kapitole 1. Ide o koľaje, ktoré sa vymedzujú v registri infraštruktúry príslušného úseku trate.

Štrukturálny subsystém infraštruktúry zahŕňa aj:

| — | štruktúry na podporu alebo ochranu koľaje |
| --- | --- |

—

štruktúry na podporu alebo ochranu koľaje

| — | štruktúry pri trati a práce stavebného inžinierstva, ktoré by mohli ovplyvniť interoperabilitu železnice |
| --- | --- |

—

štruktúry pri trati a práce stavebného inžinierstva, ktoré by mohli ovplyvniť interoperabilitu železnice

| — | nástupištia pre cestujúcich a inú staničnú infraštruktúru, ktorá by mohla ovplyvniť interoperabilitu železnice |
| --- | --- |

—

nástupištia pre cestujúcich a inú staničnú infraštruktúru, ktorá by mohla ovplyvniť interoperabilitu železnice

| — | opatrenia potrebné v rámci subsystému na ochranu životného prostredia |
| --- | --- |

—

opatrenia potrebné v rámci subsystému na ochranu životného prostredia

| — | opatrenia na chránenie bezpečnosti cestujúcich v prípade mimoriadnej prevádzky |
| --- | --- |

—

opatrenia na chránenie bezpečnosti cestujúcich v prípade mimoriadnej prevádzky

2.2   Funkcie a aspekty danej oblasti v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI

Aspekty oblasti infraštruktúry týkajúce sa interoperability systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc sú opísané ďalej na základe funkcií, ktoré sa plánujú zabezpečiť, s prijatými zásadami, ktoré sa ich týkajú.

2.2.1   Viesť vlak

Priebežná koľaj

Priebežná koľaj predstavuje mechanický vodiaci systém pre vozidlá, ktorých charakteristiky umožňujú, aby vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, jazdili v rámci požadovaných bezpečnostných podmienok a s určeným výkonom.

Vzdialenosť medzi dvoma koľajnicovými pásmi, ako aj pomer kolies a koľajníc, ktoré prichádzajú do vzájomného styku, sú vymedzené, aby sa zabezpečila kompatibilita infraštruktúry so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

Výhybky a križovatky

Výhybky a križovatky umožňujúce zmenu trasy musia byť v súlade s príslušnými špecifikáciami stanovenými pre priebežnú koľaj a funkčnými konštrukčnými rozmermi s cieľom umožniť technickú kompatibilitu s vlakmi, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Odstavné koľaje

Nevyžaduje sa, aby odstavné koľaje boli v súlade so všetkými charakteristikami priebežnej koľaje; odstavné koľaje však musia byť v súlade s niektorými špecifickými požiadavkami, ktoré sa stanovujú v kapitole 4 s cieľom umožniť technickú kompatibilitu s vlakmi, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

2.2.2   Niesť vlak

Priebežná koľaj a výhybky a križovatky

Sily, ktorými pôsobí vozidlo na koľaj a ktoré určujú podmienky týkajúce sa bezpečnosti z hľadiska vykoľajenia vozidla, ako aj vlastnosti odolnosti koľaje voči nim, pochádzajú výhradne z kontaktu medzi kolesami a koľajnicami a príslušného brzdového vybavenia, keď toto pôsobí priamo na koľaje.

Tieto sily zahŕňajú vertikálne, priečne a horizontálne sily.

Pre každé z týchto troch typov síl je definované jedno alebo viac charakteristických kritérií mechanickej interakcie medzi vozidlom a koľajou, ktoré by ako hraničné hodnoty nemalo vozidlo prekročiť a naopak, ako minimálne zaťaženia, ktorým musí koľaj odolať. Podľa článku 5 ods. 4 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES tieto kritériá nie sú prekážkou pre voľbu vyšších hraničných hodnôt, ktoré sa ukážu ako vhodné pre chod ostatných vlakov. Tieto charakteristické bezpečnostné kritériá interakcie medzi vozidlom a koľajou sú rozhraniami so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

Nosné štruktúry koľaje

Okrem uvedených vplyvov na priebežnú koľaj a výhybky a križovatky má vysokorýchlostná premávka rozhodujúci vplyv na dynamické správanie železničných mostov v závislosti od frekvencie opakovania zaťaženia každej nápravy a tvoria rozhranie so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

2.2.3   Umožniť voľný a bezpečný prejazd vlaku v rámci danej kapacity

Prechodový prierez a vzdialenosť medzi osami koľají

Prechodový prierez a vzdialenosť medzi osami koľají definujú najmä vzdialenosť medzi obrysmi vozidiel, štruktúrami zberačov a štruktúr pri trati a medzi samotnými vozidlami pri prechode vlakov. Okrem nevyhnutných požiadaviek potrebných na to, aby sa zabránilo zataraseniu prechodového prierezu vozidlom, tieto rozhrania takisto umožňujú stanoviť veľkosť bočných aerodynamických síl pôsobiacich na jednej strane na vozidlo a na druhej strane na pevné zariadenia.

Práce stavebného inžinierstva a konštrukcie pri trati

Práce stavebného inžinierstva a konštrukcie pri trati musia spĺňať požiadavky na prechodový prierez.

Aerodynamické sily pôsobiace na niektoré zariadenia pri trati a na kolísania tlaku v tuneloch závisia od aerodynamických vlastností vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a preto tvoria rozhrania so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

Kolísania tlaku, ktorým môžu byť vystavení cestujúci pri prechode vozidiel cez tunely sú hlavne funkciou jazdnej rýchlosti, prierezu, dĺžky a aerodynamického tvaru vlakovej súpravy a dĺžky a prierezu tunela. Sú ohraničené na prijateľnú hodnotu z hľadiska zdravia cestujúcich, a preto tvoria rozhranie so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

2.2.4   Umožniť nastupovanie a vystupovanie cestujúcich z vlakov stojacich v staniciach.

Nástupište pre cestujúcich

Subsystém Infraštruktúra zahŕňa prostriedky, ktoré umožňujú cestujúcim nastupovať do vlakov: staničné nástupištia a ich vybavenie. Interoperabilita subsystému sa v zásade týka výšky a dĺžky nástupíšť, pôsobenia tlaku pri prechode vlakov v podzemných staniciach. Tieto prvky sú tvoria rozhranie so subsystémom Železničné koľajové vozidlá.

Osoby so zníženou pohyblivosťou

Na posilnenie dostupnosti železničnej dopravy osobám so zníženou pohyblivosťou sa vykonávajú úpravy s cieľom uľahčiť dostupnosť verejných oblastí infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o rozhranie nástupište – vlak, a potreby evakuácie v prípade nebezpečných situácií.

2.2.5   Zaistiť bezpečnosť

Bezpečnosť pri trati, ochrana pred vniknutím vozidla a bočným vetrom zahŕňa rozhrania so subsystémom Železničné koľajové vozidlá, subsystémom Riadenie, zabezpečenie a návestenie a subsystémom Prevádzka.

Do rozsahu pôsobnosti patria aj opatrenia potrebné na zabezpečenie monitorovania a údržby zariadení, pri dodržiavaní základných požiadaviek.

V prípade mimoriadností musí infraštruktúra poskytnúť bezpečnostné opatrenia pre oblasť staníc a koľají prístupných osobám v prípade možných mimoriadností.

2.2.6   Chrániť životné prostredie

Rozsah pôsobnosti zahŕňa opatrenia potrebné v rámci infraštruktúry na ochranu životného prostredia.

2.2.7   Vykonávať údržbu vlaku

Rozsah pôsobnosti zahŕňa pevné zariadenia na údržbu železničných koľajových vozidiel (t. j. umývačky, zásobovanie pieskom a vodou, zariadenia na doplnenie paliva a pripojenie pevných zariadení na vyprázdňovanie toaliet).

3.   ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

3.1   Všeobecné ustanovenia

Rozsah súladu tejto TSI so špecifikáciami opísanými:

| — | v kapitole 4 pre subsystémy |
| --- | --- |

—

v kapitole 4 pre subsystémy

| — | a v kapitole 5 pre zložky interoperability, |
| --- | --- |

—

a v kapitole 5 pre zložky interoperability,

ako sa preukazuje v pozitívnom výsledku posúdenia:

| — | zhody a/alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability |
| --- | --- |

—

zhody a/alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability

| — | a verifikácie subsystémov podľa opisu v kapitole 6 |
| --- | --- |

—

a verifikácie subsystémov podľa opisu v kapitole 6

zabezpečuje splnenie príslušných základných požiadaviek uvedených v oddiele 3.2 a 3.3 tejto TSI.

Ak sa však časť základných požiadaviek upravuje vnútroštátnymi predpismi z dôvodu:

| — | otvorených a vyhradených bodov vyjadrených v TSI, |
| --- | --- |

—

otvorených a vyhradených bodov vyjadrených v TSI,

| — | odchýlky podľa článku 7 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES, |
| --- | --- |

—

odchýlky podľa článku 7 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES,

| — | špecifických prípadov opísaných v oddiele 7.3 tejto TSI, |
| --- | --- |

—

špecifických prípadov opísaných v oddiele 7.3 tejto TSI,

príslušné posúdenie zhody sa vykoná podľa postupov v zodpovednosti daného členského štátu.

Podľa článku 4 ods. 1 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc, jeho subsystémy a jeho zložky interoperability musia spĺňať základné požiadavky stanovené vo všeobecných podmienkach v prílohe III k uvedenej smernici.

3.2.   Základné požiadavky pre oblasť infraštruktúry

Základné požiadavky môžu byť podľa prílohy III k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES všeobecnej povahy a môžu sa uplatňovať na celú transeurópsku vysokorýchlostnú železničnú sieť alebo môžu mať špecifické vlastnosti pre každý subsystém a jeho zložky.

Základné požiadavky vymedzené v prílohe III k uvedenej smernici sa citujú v nasledujúcich odsekoch 3.2.1 a 3.2.2:

3.2.1   Všeobecné požiadavky

V prílohe III k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES sa uvádzajú základné požiadavky: Všeobecné požiadavky relevantné pre túto TSI sa citujú v nasledujúcom texte:

„1.1.   Bezpečnosť

| 1.1.1. | Projektovanie, konštrukcia alebo montáž, údržba a monitorovanie dôležitých bezpečnostných súčastí a najmä súčastí, ktoré sa podieľajú na chode vlaku, musí zaručovať bezpečnosť, ktorá zodpovedá cieľom stanoveným pre sieť vrátane cieľov špecifických pre poruchové situácie. |
| --- | --- |

1.1.1.

Projektovanie, konštrukcia alebo montáž, údržba a monitorovanie dôležitých bezpečnostných súčastí a najmä súčastí, ktoré sa podieľajú na chode vlaku, musí zaručovať bezpečnosť, ktorá zodpovedá cieľom stanoveným pre sieť vrátane cieľov špecifických pre poruchové situácie.

| 1.1.2. | Parametre styku kolesa a koľajnice musia spĺňať požiadavky stability, ktorá je potrebná na zaručenie bezpečného pohybu pri maximálnej povolenej rýchlosti. |
| --- | --- |

1.1.2.

Parametre styku kolesa a koľajnice musia spĺňať požiadavky stability, ktorá je potrebná na zaručenie bezpečného pohybu pri maximálnej povolenej rýchlosti.

| 1.1.3. | Používané komponenty musia byť počas svojej prevádzky odolné voči špecifikovanému bežnému či výnimočnému namáhaniu. Vplyvy náhodných porúch na bezpečnosť sa musia obmedziť primeranými prostriedkami. |
| --- | --- |

1.1.3.

Používané komponenty musia byť počas svojej prevádzky odolné voči špecifikovanému bežnému či výnimočnému namáhaniu. Vplyvy náhodných porúch na bezpečnosť sa musia obmedziť primeranými prostriedkami.

| 1.1.4. | Projektovanie stabilných zariadení a dopravných prostriedkov a výber použitých materiálov musí obmedzovať tvorbu, šírenie a účinky ohňa a dymu v prípade požiaru. |
| --- | --- |

1.1.4.

Projektovanie stabilných zariadení a dopravných prostriedkov a výber použitých materiálov musí obmedzovať tvorbu, šírenie a účinky ohňa a dymu v prípade požiaru.

| 1.1.5. | Zariadenia, s ktorými môžu manipulovať užívatelia, sa musia navrhnúť tak, aby sa neznížila ich bezpečnosť v prípade, že sa použijú spôsobom, ktorý síce nie je v súlade so zverejnenými pokynmi, ale je predvídateľný. |
| --- | --- |

1.1.5.

Zariadenia, s ktorými môžu manipulovať užívatelia, sa musia navrhnúť tak, aby sa neznížila ich bezpečnosť v prípade, že sa použijú spôsobom, ktorý síce nie je v súlade so zverejnenými pokynmi, ale je predvídateľný.

1.2.   Spoľahlivosť a dostupnosť

Monitorovanie a údržba stabilných alebo pohyblivých súčastí, ktoré sa podieľajú na pohybe vlaku, sa musí organizovať, vykonávať a kvantifikovať takým spôsobom, aby boli za plánovaných podmienok prevádzkyschopné.

1.3.   Zdravie

| 1.3.1. | Vo vlakoch a železničných infraštruktúrach sa nesmú používať materiály, ktoré by na základe spôsobu použitia mohli ohroziť zdravie osôb, ktoré k nim majú prístup. |
| --- | --- |

1.3.1.

Vo vlakoch a železničných infraštruktúrach sa nesmú používať materiály, ktoré by na základe spôsobu použitia mohli ohroziť zdravie osôb, ktoré k nim majú prístup.

| 1.3.2. | Takéto materiály sa musia vybrať, spracúvať a používať spôsobom, ktorý zabráni emisiám škodlivých a nebezpečných výparov alebo plynov, najmä v prípade požiaru. |
| --- | --- |

1.3.2.

Takéto materiály sa musia vybrať, spracúvať a používať spôsobom, ktorý zabráni emisiám škodlivých a nebezpečných výparov alebo plynov, najmä v prípade požiaru.

1.4.   Ochrana životného prostredia

| 1.4.1. | Pri projektovaní systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc sa musí v súlade s platnými ustanoveniami Spoločenstva posudzovať a zohľadňovať vplyv zriadenia a prevádzky tohto systému na životné prostredie. |
| --- | --- |

1.4.1.

Pri projektovaní systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc sa musí v súlade s platnými ustanoveniami Spoločenstva posudzovať a zohľadňovať vplyv zriadenia a prevádzky tohto systému na životné prostredie.

| 1.4.2. | Vo vlakoch a infraštruktúrach sa musia používať materiály, ktoré zabraňujú emisiám výparov alebo plynov, ktoré sú škodlivé a nebezpečné pre životné prostredie, najmä v prípade požiaru. |
| --- | --- |

1.4.2.

Vo vlakoch a infraštruktúrach sa musia používať materiály, ktoré zabraňujú emisiám výparov alebo plynov, ktoré sú škodlivé a nebezpečné pre životné prostredie, najmä v prípade požiaru.

| 1.4.3. | Dopravné prostriedky a napájacie systémy sa musia projektovať a vyrábať takým spôsobom, aby boli zlučiteľné so zariadeniami, vybavením a verejnými alebo súkromnými sieťami, pri ktorých môže nastať elektromagnetické rušenie. |
| --- | --- |

1.4.3.

Dopravné prostriedky a napájacie systémy sa musia projektovať a vyrábať takým spôsobom, aby boli zlučiteľné so zariadeniami, vybavením a verejnými alebo súkromnými sieťami, pri ktorých môže nastať elektromagnetické rušenie.

1.5.   Technická zlučiteľnosť

Technické parametre infraštruktúry a pevných zariadení musia byť zlučiteľné navzájom, ako aj s tými zariadeniami vo vlakoch, ktoré sa majú použiť v systéme transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

Ak sa dodržiavanie týchto parametrov na určitých častiach siete ukáže byť problematickým, môžu sa uplatniť dočasné riešenia, ktoré zabezpečia zlučiteľnosť v budúcnosti.“

3.2.2   Požiadavky špecifické pre oblasť infraštruktúry

V prílohe III k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES sa uvádzajú základné požiadavky: Základné požiadavky, ktoré sú špecifické pre oblasti infraštruktúry, údržby, životného prostredia a prevádzky relevantné pre túto TSI, sa citujú v nasledujúcom texte:

„2.1   Infraštruktúry

| 2.1.1. | Bezpečnosť
  Je nutné podniknúť opatrenia potrebné na zabránenie prístupu alebo nežiaduceho vniknutia na zariadenia vysokorýchlostných tratí.
  Je nutné podniknúť opatrenia na obmedzenie nebezpečenstva, ktorému sú osoby vystavené najmä na staniciach, cez ktoré vlaky prechádzajú vysokou rýchlosťou.
  Infraštruktúry, ku ktorým má verejnosť prístup, sa musia naprojektovať a vybudovať tak, aby sa obmedzilo každé riziko pre ľudské zdravie (stabilita, požiar, evakuácia, nástupištia atď.)
  Je nutné prijať potrebné opatrenia, ktoré zohľadnia osobitné bezpečnostné podmienky vo veľmi dlhých tuneloch. |
| --- | --- |

2.1.1.

Bezpečnosť

Je nutné podniknúť opatrenia potrebné na zabránenie prístupu alebo nežiaduceho vniknutia na zariadenia vysokorýchlostných tratí.

Je nutné podniknúť opatrenia na obmedzenie nebezpečenstva, ktorému sú osoby vystavené najmä na staniciach, cez ktoré vlaky prechádzajú vysokou rýchlosťou.

Infraštruktúry, ku ktorým má verejnosť prístup, sa musia naprojektovať a vybudovať tak, aby sa obmedzilo každé riziko pre ľudské zdravie (stabilita, požiar, evakuácia, nástupištia atď.)

Je nutné prijať potrebné opatrenia, ktoré zohľadnia osobitné bezpečnostné podmienky vo veľmi dlhých tuneloch.

2.5   Údržba

| 2.5.1. | Zdravie
  Technické zariadenia a postupy, ktoré sa používajú v strediskách údržby, nesmú ohrozovať ľudské zdravie. |
| --- | --- |

2.5.1.

Zdravie

Technické zariadenia a postupy, ktoré sa používajú v strediskách údržby, nesmú ohrozovať ľudské zdravie.

| 2.5.2. | Ochrana životného prostredia
  Technické zariadenia a postupy, ktoré sa používajú v strediskách údržby, nesmú presahovať povolené hladiny rušenia s ohľadom na okolité prostredie. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ochrana životného prostredia

Technické zariadenia a postupy, ktoré sa používajú v strediskách údržby, nesmú presahovať povolené hladiny rušenia s ohľadom na okolité prostredie.

| 2.5.3. | Technická zlučiteľnosť
  Zariadenia na údržbu vysokorýchlostných vlakov musia umožňovať bezpečnú, zdravotne nezávadnú a pohodlnú prevádzku vo všetkých vlakoch, pre ktoré boli navrhnuté. |
| --- | --- |

2.5.3.

Technická zlučiteľnosť

Zariadenia na údržbu vysokorýchlostných vlakov musia umožňovať bezpečnú, zdravotne nezávadnú a pohodlnú prevádzku vo všetkých vlakoch, pre ktoré boli navrhnuté.

2.6.   Životné prostredie

| 2.6.1. | Zdravie
  Prevádzka systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc nesmie prekročiť povolenú hranicu hluku. |
| --- | --- |

2.6.1.

Zdravie

Prevádzka systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc nesmie prekročiť povolenú hranicu hluku.

| 2.6.2. | Ochrana životného prostredia
  Prevádzka systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc nesmie vyvolať pozemné vibrácie neprijateľné pre činnosti a bezprostredné okolie v susedstve infraštruktúry a za normálneho stavu údržby. |
| --- | --- |

2.6.2.

Ochrana životného prostredia

Prevádzka systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc nesmie vyvolať pozemné vibrácie neprijateľné pre činnosti a bezprostredné okolie v susedstve infraštruktúry a za normálneho stavu údržby.

2.7.   Prevádzka

| 2.7.1. | Bezpečnosť
  Zjednotenie prevádzkových pravidiel siete a kvalifikácia strojvodcov a vlakového personálu musia zaručovať bezpečnú medzinárodnú prevádzku.
  Intervaly prevádzky a údržby, školenie a kvalifikácia pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality stanovený príslušnými prevádzkovateľmi v strediskách údržby musia zabezpečovať vysokú úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.7.1.

Bezpečnosť

Zjednotenie prevádzkových pravidiel siete a kvalifikácia strojvodcov a vlakového personálu musia zaručovať bezpečnú medzinárodnú prevádzku.

Intervaly prevádzky a údržby, školenie a kvalifikácia pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality stanovený príslušnými prevádzkovateľmi v strediskách údržby musia zabezpečovať vysokú úroveň bezpečnosti.

| 2.7.2. | Spoľahlivosť a dostupnosť
  Intervaly prevádzky a údržby, školenie a kvalifikácia pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality stanovený príslušnými prevádzkovateľmi v strediskách údržby musia zabezpečovať vysokú úroveň spoľahlivosti a použiteľnosti systému“. |
| --- | --- |

2.7.2.

Spoľahlivosť a dostupnosť

Intervaly prevádzky a údržby, školenie a kvalifikácia pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality stanovený príslušnými prevádzkovateľmi v strediskách údržby musia zabezpečovať vysokú úroveň spoľahlivosti a použiteľnosti systému“.

3.3   Splnenie základných požiadaviek špecifikáciami oblasti infraštruktúry.

3.3.1.   Bezpečnosť

S cieľom splniť všeobecné požiadavky musí infraštruktúra na úrovni bezpečnosti zodpovedajúcej cieľom stanoveným pre sieť:

| — | umožniť vlakom, aby jazdili bez rizika vykoľajenia alebo kolízie medzi sebou alebo s ostatnými vozidlami alebo pevnými prekážkami a aby sa zabránilo neprijateľnému riziku spojenému s blízkosťou elektrického trakčného vedenia, |
| --- | --- |

—

umožniť vlakom, aby jazdili bez rizika vykoľajenia alebo kolízie medzi sebou alebo s ostatnými vozidlami alebo pevnými prekážkami a aby sa zabránilo neprijateľnému riziku spojenému s blízkosťou elektrického trakčného vedenia,

| — | bez problémov odolávať vertikálnemu, priečnemu alebo pozdĺžnemu zaťaženiu, či už statickému alebo dynamickému, vyvolanému vlakmi, v špecifikovanom prostredí trate a pri dodržaní požadovaného výkonu, |
| --- | --- |

—

bez problémov odolávať vertikálnemu, priečnemu alebo pozdĺžnemu zaťaženiu, či už statickému alebo dynamickému, vyvolanému vlakmi, v špecifikovanom prostredí trate a pri dodržaní požadovaného výkonu,

| — | umožniť monitorovanie a údržbu zariadení nevyhnutných na udržanie rozhodujúcich komponentov v bezpečnom stave, |
| --- | --- |

—

umožniť monitorovanie a údržbu zariadení nevyhnutných na udržanie rozhodujúcich komponentov v bezpečnom stave,

| — | neobsahovať materiály náchylné na uvoľňovanie jedovatých výparov v prípade požiaru; táto požiadavka sa týka len tých prvkov infraštruktúry, ktoré sú umiestnené v uzavretých priestoroch (tunely, podzemné stavby a podzemné stanice). |
| --- | --- |

—

neobsahovať materiály náchylné na uvoľňovanie jedovatých výparov v prípade požiaru; táto požiadavka sa týka len tých prvkov infraštruktúry, ktoré sú umiestnené v uzavretých priestoroch (tunely, podzemné stavby a podzemné stanice).

| — | zabrániť tomu, aby k zariadeniam, okrem priestorov nástupíšť prístupných pre cestujúcich, nemali prístup osoby, ktoré nie sú oprávneným personálom, |
| --- | --- |

—

zabrániť tomu, aby k zariadeniam, okrem priestorov nástupíšť prístupných pre cestujúcich, nemali prístup osoby, ktoré nie sú oprávneným personálom,

| — | umožniť kontrolu rizika vniknutia neželaných osôb alebo vozidiel do železničných prevádzkových priestorov, |
| --- | --- |

—

umožniť kontrolu rizika vniknutia neželaných osôb alebo vozidiel do železničných prevádzkových priestorov,

| — | zabezpečiť, aby priestory prístupné pre cestujúcich v priebehu normálnej prevádzky trate boli umiestnené dostatočne ďaleko od koľají, na ktorých jazdia vlaky vysokou rýchlosťou, alebo aby boli primerane oddelené od takých koľají, aby sa minimalizovalo riziko pre cestujúcich a aby boli vybavené potrebnými prístupovými cestami na evakuáciu cestujúcich, najmä v podzemných staniciach, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby priestory prístupné pre cestujúcich v priebehu normálnej prevádzky trate boli umiestnené dostatočne ďaleko od koľají, na ktorých jazdia vlaky vysokou rýchlosťou, alebo aby boli primerane oddelené od takých koľají, aby sa minimalizovalo riziko pre cestujúcich a aby boli vybavené potrebnými prístupovými cestami na evakuáciu cestujúcich, najmä v podzemných staniciach,

| — | primeranými opatreniami umožniť zdravotne postihnutým cestujúcim prístup do verejných priestorov a evakuáciu z nich, |
| --- | --- |

—

primeranými opatreniami umožniť zdravotne postihnutým cestujúcim prístup do verejných priestorov a evakuáciu z nich,

| — | zabezpečiť, aby v prípade, že sa vysokorýchlostný vlak zastaví mimo staničných oblastí určených na tento účel, mohli byť cestujúci premiestnení mimo nebezpečných oblastí, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby v prípade, že sa vysokorýchlostný vlak zastaví mimo staničných oblastí určených na tento účel, mohli byť cestujúci premiestnení mimo nebezpečných oblastí,

| — | zabezpečiť, aby sa v dlhých tuneloch prijali osobitné opatrenia na predchádzanie požiarom, ako aj na zmiernenie dôsledkov a na uľahčenie evakuácie cestujúcich v prípade vzniku požiaru, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa v dlhých tuneloch prijali osobitné opatrenia na predchádzanie požiarom, ako aj na zmiernenie dôsledkov a na uľahčenie evakuácie cestujúcich v prípade vzniku požiaru,

| — | zabezpečiť, aby zariadenie poskytovalo riadnu kvalitu piesku. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby zariadenie poskytovalo riadnu kvalitu piesku.

Možné dôsledky poruchy prvkov, ktoré sa týkajú bezpečnosti a uvádzajú sa nižšie, sa náležite zohľadňujú.

3.3.2   Spoľahlivosť a dostupnosť

Na splnenie tejto požiadavky musia byť rozhrania, ktoré sú rozhodujúce pre bezpečnosť a ktorých vlastnosti sa môžu meniť v priebehu činnosti systému, ťažiskom plánov monitorovania a údržby, ktoré definujú podmienky monitorovania a korekcie týchto prvkov.

3.3.3   Zdravie

Tieto všeobecné požiadavky sa vzťahujú na protipožiarnu ochranu rôznych prvkov oblasti infraštruktúry. Vzhľadom na nízke nebezpečenstvo požiaru v prípade výrobkov tvoriacich infraštruktúru (trať a práce stavebného inžinierstva), táto požiadavka sa týka len prípadu podzemných zariadení, v ktorých sa v bežnej prevádzke zdržiavajú cestujúci. Okrem týchto špecifických zariadení sa preto nepredpokladá žiadna požiadavka na výrobky tvoriace rozhrania koľaje a prác stavebného inžinierstva.

Pokiaľ ide o špecifické zariadenia, musia sa uplatňovať smernice Spoločenstva, ktoré sa týkajú zdravia, uplatniteľné všeobecne na stavby bez ohľadu na to, či také stavby súvisia s interoperabilitou systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

Okrem zhody s týmito všeobecnými požiadavkami, kolísanie tlaku, ktorému sú vystavení cestujúci a železničný personál pri jazde vlakov v tuneloch, podzemných stavbách alebo podzemných staniciach a rýchlosť vzduchu, ktorej sú vystavení cestujúci v podzemných staniciach, musí byť ohraničená; v priestoroch nástupíšť a podzemných staníc, ktoré sú prístupné pre cestujúcich, sa musí zabrániť riziku zasiahnutia elektrickým prúdom.

| — | Na splnenie zdravotného kritéria, založeného na zistenom maximálnom kolísaní tlaku v tuneli pri prechode vlaku, sa musia prijať opatrenia buď zodpovedajúcou voľbou svetlého prierezu príslušných stavieb, alebo pomocou doplnkových zariadení, |
| --- | --- |

—

Na splnenie zdravotného kritéria, založeného na zistenom maximálnom kolísaní tlaku v tuneli pri prechode vlaku, sa musia prijať opatrenia buď zodpovedajúcou voľbou svetlého prierezu príslušných stavieb, alebo pomocou doplnkových zariadení,

| — | na obmedzenie rýchlosti vzduchu na hodnotu prijateľnú pre človeka sa musia v podzemných staniciach prijať opatrenia buď pomocou konštrukčných vlastností znižujúcich kolísanie tlaku z priľahlých tunelov, alebo pomocou doplnkových zariadení, |
| --- | --- |

—

na obmedzenie rýchlosti vzduchu na hodnotu prijateľnú pre človeka sa musia v podzemných staniciach prijať opatrenia buď pomocou konštrukčných vlastností znižujúcich kolísanie tlaku z priľahlých tunelov, alebo pomocou doplnkových zariadení,

na zabránenie neprijateľnému riziku zasiahnutia elektrickým prúdom sa musia prijať opatrenia v priestoroch prístupných pre cestujúcich.

Pri pevných zariadeniach subsystému Údržba sa tieto základné požiadavky považujú za splnené po preukázaní zhody týchto zariadení s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

3.3.4   Ochrana životného prostredia

Environmentálny vplyv projektov týkajúcich sa konštrukcie trate osobitne vybudovanej pre vysokú rýchlosť alebo pri príležitosti modernizácie trate na vysokú rýchlosť musí zohľadniť vlastnosti vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Pri pevných zariadeniach subsystému Údržba sa tieto základné požiadavky považujú za splnené po preukázaní zhody týchto zariadení s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

3.3.5   Technická zlučiteľnosť

Na splnenie tejto požiadavky sa musia splniť tieto podmienky:

| — | prechodové prierezy, vzdialenosť medzi osami koľají, trasovanie, rozchod, maximálne stúpanie a klesanie, ako aj dĺžka a výška nástupíšť pre cestujúcich na tratiach systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc musia byť stanovené tak, aby bola zabezpečená vzájomná kompatibilita a kompatibilita s interoperabilnými vozidlami, |
| --- | --- |

—

prechodové prierezy, vzdialenosť medzi osami koľají, trasovanie, rozchod, maximálne stúpanie a klesanie, ako aj dĺžka a výška nástupíšť pre cestujúcich na tratiach systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc musia byť stanovené tak, aby bola zabezpečená vzájomná kompatibilita a kompatibilita s interoperabilnými vozidlami,

| — | vybavenie, ktoré môže byť v budúcnosti potrebné na to, aby umožnilo iným vlakom ako vysokorýchlostným jazdiť na tratiach systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc, nesmie brániť jazde vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, |
| --- | --- |

—

vybavenie, ktoré môže byť v budúcnosti potrebné na to, aby umožnilo iným vlakom ako vysokorýchlostným jazdiť na tratiach systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc, nesmie brániť jazde vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá,

| — | elektrické vlastnosti infraštruktúry musia byť kompatibilné s použitými systémami elektrifikácie a riadenia/zabezpečenia a návestenia. |
| --- | --- |

—

elektrické vlastnosti infraštruktúry musia byť kompatibilné s použitými systémami elektrifikácie a riadenia/zabezpečenia a návestenia.

Vlastnosti pevných zariadení na údržbu vlakov musia byť zlučiteľné s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

3.4   Prvky oblasti infraštruktúry zodpovedajúce základným požiadavkám

V nasledujúcej tabuľke sa znakom „X“ uvádzajú základné požiadavky, ktorým vyhovujú špecifikácie stanovené v kapitolách 4 a 5.

| Prvok oblasti infraštruktúry | Ref. odsek | Bezpečnosť
  (1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1) | Spoľahlivosť a dostupnosť
  (1.2, 2.7.2) (1) | Zdravie
  (1.3, 2.5.1) (1) | Ochrana životného prostredia
  (1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1) | Technická zlučiteľnosť
  (1.5, 2.5.3) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menovitý rozchod koľaje | 4.2.2 | | | | | X |
| Minimálny prechodový prierez infraštruktúry | 4.2.3 | X | | | | X |
| Vzdialenosť medzi osami koľají | 4.2.4 | | | | | X |
| Maximálne stúpanie a klesanie | 4.2.5 | | | | | X |
| Minimálny polomer oblúka | 4.2.6 | X | | | | X |
| Prevýšenie koľaje | 4.2.7 | X | X | | | |
| Nedostatok prevýšenia | 4.2.8 | X | | | | X |
| Ekvivalentná kužeľovitosť | 4.2.9 | X | | | | X |
| Geometrická kvalita koľaje a hraničné hodnoty na izolované chyby | 4.2.10 | X | X | | | |
| Sklon koľajníc | 4.2.11 | X | | | | X |
| Profil hlavy koľajnice | 5.3.1 | X | | | | X |
| Výhybky a križovatky | 4.2.12 – 5.3.4 | X | X | | | X |
| Odolnosť koľaje | 4.2.13 – | X | | | | |
| Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie | 4.2.14 | X | | | | |
| Globálna tuhosť koľaje | 4.2.15 – 5.3.2 | | | | | X |
| Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch | 4.2.16 | | | X | | |
| Vplyv bočného vetra | 4.2.17 | X | | | | |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | X | | | | X |
| Hluk a vibrácie | 4.2.19 | | | X | X | |
| Nástupištia | 4.2.20 | X | X | X | | X |
| Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch | 4.2.21 | X | | X | | |
| Prístup alebo vniknutie na traťové zariadenia | 4.2.22 | X | | | | |
| Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie cestujúcich | 4.2.23 | X | | X | | |
| Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou | 4.2.25 | | | | | X |
| Pevné zariadenia na údržbu vlakov | 4.2.26 | X | X | X | X | X |
| Odlietavanie štrku | 4.2.27 | X | X | X | | X |
| Uvádzanie do prevádzky – vykonávanie prác | 4.4.1 | | X | | | |
| Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi | 4.4.3 | X | | | | |
| Predpisy údržby | 4.5 | | X | X | X | |
| Odborná spôsobilosť | 4.6 | X | X | | | X |
| Zdravotné a bezpečnostné podmienky | 4.7 | X | X | X | | |

Prvok oblasti infraštruktúry

Ref. odsek

Bezpečnosť

(1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1)

1

Spoľahlivosť a dostupnosť

(1.2, 2.7.2) (1)

1

Zdravie

(1.3, 2.5.1) (1)

1

Ochrana životného prostredia

(1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1)

1

Technická zlučiteľnosť

(1.5, 2.5.3) (1)

1

Menovitý rozchod koľaje

4.2.2

X

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

4.2.3

X

X

Vzdialenosť medzi osami koľají

4.2.4

X

Maximálne stúpanie a klesanie

4.2.5

X

Minimálny polomer oblúka

4.2.6

X

X

Prevýšenie koľaje

4.2.7

X

X

Nedostatok prevýšenia

4.2.8

X

X

Ekvivalentná kužeľovitosť

4.2.9

X

X

Geometrická kvalita koľaje a hraničné hodnoty na izolované chyby

4.2.10

X

X

Sklon koľajníc

4.2.11

X

X

Profil hlavy koľajnice

5.3.1

X

X

Výhybky a križovatky

4.2.12 – 5.3.4

X

X

X

Odolnosť koľaje

4.2.13 –

X

Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie

4.2.14

X

Globálna tuhosť koľaje

4.2.15 – 5.3.2

X

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

4.2.16

X

Vplyv bočného vetra

4.2.17

X

Elektrické vlastnosti

4.2.18

X

X

Hluk a vibrácie

4.2.19

X

X

Nástupištia

4.2.20

X

X

X

X

Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

4.2.21

X

X

Prístup alebo vniknutie na traťové zariadenia

4.2.22

X

Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie cestujúcich

4.2.23

X

X

Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou

4.2.25

X

Pevné zariadenia na údržbu vlakov

4.2.26

X

X

X

X

X

Odlietavanie štrku

4.2.27

X

X

X

X

Uvádzanie do prevádzky – vykonávanie prác

4.4.1

X

Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi

4.4.3

X

Predpisy údržby

4.5

X

X

X

Odborná spôsobilosť

4.6

X

X

X

Zdravotné a bezpečnostné podmienky

4.7

X

X

X

4.   OPIS OBLASTI INFRAŠTRUKTÚRY

4.1   Úvod

Systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc, na ktorý sa uplatňuje smernica 96/48/ES zmenená a doplnená smernicou 2004/50/ES a ktorého časťou sú subsystémy Infraštruktúra a Údržba, je integrovaný systém, ktorého súdržnosť sa musí overiť s cieľom zabezpečiť interoperabilitu systému vzhľadom na základné požiadavky.

V článku 5 ods. 4 smernice sa uvádza, že „TSI nesmú byť prekážkou rozhodnutí členských štátov o používaní nových alebo rekonštruovaných infraštruktúr na chod ostatných vlakov“.

Preto pri konštruovaní novej alebo modernizovanej vysokorýchlostnej trate by sa mali zohľadniť iné vlaky, ktoré môžu na tejto trati jazdiť.

Železničné koľajové vozidlá, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, musia byť schopné prejsť trať v súlade s hraničnými hodnotami stanovenými v tejto TSI.

Nepredpokladá sa, že hraničné hodnoty stanovené v tejto TSI budú predpísané ako obvyklé konštrukčné hodnoty. Konštrukčné hodnoty však musia byť v rámci obmedzení stanovených v tejto TSI.

Funkčné a technické špecifikácie subsystému a jeho rozhraní opísané v oddieloch 4.2 a 4.3 nepredpisujú použitie špecifických technológií alebo technických riešení, okrem prípadov, keď je to krajne nevyhnutné pre interoperabilitu transeurópskej vysokorýchlostnej železničnej siete. Inovačné riešenia pre interoperabilitu si však môžu vyžadovať nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania. Tieto špecifikácie a metódy posudzovania sa musia vyvinúť pomocou postupu, ktorý je opísaný v oddiele 6.2.3, aby sa umožnili technologické inovácie.

4.2   Funkčné a technické špecifikácie oblasti

4.2.1   Všeobecné ustanovenia

Prvky charakterizujúce oblasť infraštruktúry:

| — | menovitý rozchod koľaje (4.2.2) |
| --- | --- |

—

menovitý rozchod koľaje (4.2.2)

| — | minimálny prechodový prierez infraštruktúry (4.2.3), |
| --- | --- |

—

minimálny prechodový prierez infraštruktúry (4.2.3),

| — | vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.4), |
| --- | --- |

—

vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.4),

| — | maximálny sklon stúpania a klesania (4.2.5), |
| --- | --- |

—

maximálny sklon stúpania a klesania (4.2.5),

| — | minimálny polomer oblúka (4.2.6), |
| --- | --- |

—

minimálny polomer oblúka (4.2.6),

| — | prevýšenie koľaje (4.2.7), |
| --- | --- |

—

prevýšenie koľaje (4.2.7),

| — | nedostatok prevýšenia (4.2.8), |
| --- | --- |

—

nedostatok prevýšenia (4.2.8),

| — | ekvivalentná kužeľovitosť (4.2.9), |
| --- | --- |

—

ekvivalentná kužeľovitosť (4.2.9),

| — | geometrická kvalita koľaje a hraničné hodnoty na izolované chyby (4.2.10), |
| --- | --- |

—

geometrická kvalita koľaje a hraničné hodnoty na izolované chyby (4.2.10),

| — | sklon koľajníc (4.2.11), |
| --- | --- |

—

sklon koľajníc (4.2.11),

| — | profil hlavy koľajnice (5.3.1), |
| --- | --- |

—

profil hlavy koľajnice (5.3.1),

| — | výhybky a križovatky (4.2.12), |
| --- | --- |

—

výhybky a križovatky (4.2.12),

| — | odolnosť koľaje (4.2.13), |
| --- | --- |

—

odolnosť koľaje (4.2.13),

| — | prevádzkové zaťaženie na konštrukcie (4.2.14), |
| --- | --- |

—

prevádzkové zaťaženie na konštrukcie (4.2.14),

| — | globálna tuhosť koľaje (4.2.15), |
| --- | --- |

—

globálna tuhosť koľaje (4.2.15),

| — | maximálne kolísanie tlaku v tuneloch (4.2.16), |
| --- | --- |

—

maximálne kolísanie tlaku v tuneloch (4.2.16),

| — | vplyvy bočného vetra (4.2.17), |
| --- | --- |

—

vplyvy bočného vetra (4.2.17),

| — | elektrické vlastnosti (4.2.18), |
| --- | --- |

—

elektrické vlastnosti (4.2.18),

| — | hluk a vibrácie (4.2.19), |
| --- | --- |

—

hluk a vibrácie (4.2.19),

| — | nástupištia (4.2.20), |
| --- | --- |

—

nástupištia (4.2.20),

| — | Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch (4.2.21), |
| --- | --- |

—

Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch (4.2.21),

| — | prístup alebo vniknutie do traťových zariadení (4.2.22), |
| --- | --- |

—

prístup alebo vniknutie do traťových zariadení (4.2.22),

| — | krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice (4.2.23), |
| --- | --- |

—

krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice (4.2.23),

| — | značky vzdialenosti (4.2.24), |
| --- | --- |

—

značky vzdialenosti (4.2.24),

| — | dĺžka odstavných koľají a iných miest s veľmi nízkou rýchlosťou (4.2.25), |
| --- | --- |

—

dĺžka odstavných koľají a iných miest s veľmi nízkou rýchlosťou (4.2.25),

| — | pevné zariadenia na údržbu vlakov (4.2.26), |
| --- | --- |

—

pevné zariadenia na údržbu vlakov (4.2.26),

| — | Odlietavanie štrku (4.2.27), |
| --- | --- |

—

Odlietavanie štrku (4.2.27),

| — | predpisy údržby (4.5). |
| --- | --- |

—

predpisy údržby (4.5).

Požiadavky, ktoré musia prvky charakterizujúce oblasť infraštruktúry spĺňať, musia zodpovedať aspoň výkonnostným úrovniam špecifikovaným pre každú z týchto kategórií trate systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc:

| — | Kategória I: špeciálne vybudované vysokorýchlostné trate vybavené na rýchlosť, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako 250 km/hod., |
| --- | --- |

—

Kategória I: špeciálne vybudované vysokorýchlostné trate vybavené na rýchlosť, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako 250 km/hod.,

| — | Kategória II: špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate vybavené na priemernú rýchlosť 200 km/hod., |
| --- | --- |

—

Kategória II: špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate vybavené na priemernú rýchlosť 200 km/hod.,

| — | Kategória III: špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate, ktoré majú osobitné vlastnosti v dôsledku topografických, reliéfnych alebo urbanistických stavebných prekážok, ktorým sa musí rýchlosť podľa okolností prispôsobovať. |
| --- | --- |

—

Kategória III: špeciálne modernizované vysokorýchlostné trate, ktoré majú osobitné vlastnosti v dôsledku topografických, reliéfnych alebo urbanistických stavebných prekážok, ktorým sa musí rýchlosť podľa okolností prispôsobovať.

Všetky kategórie tratí musia umožniť prechod vlakov s dĺžkou 400 metrov a maximálnou hmotnosťou 1 000 ton.

Úrovne výkonnosti charakterizuje maximálna povolená rýchlosť na úseku trate povolenej pre vysokorýchlostné vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Tieto výkonnostné úrovne sú opísané v nasledujúcich odsekoch spolu s osobitnými podmienkami, ktoré môžu byť povolené v každom prípade pre príslušné parametre a rozhrania. Hodnoty určených parametrov sú platné len do maximálnej rýchlosti 350 km/h.

Všetky výkonnostné úrovne a špecifikácie tejto TSI sú dané pre trate vybudované so štandardným európskym rozchodom koľaje, vymedzeným v bode 4.2.2 pre trate v súlade s touto TSI.

Určené výkonnostné úrovne pre trate predstavujúce špecifické prípady vrátane tratí vybudovaných na iný rozchod koľaje sú opísané v bode 7.3.

Výkonnostné úrovne sú opísané pre subsystém v normálnych prevádzkových podmienkach a pre prevádzkové stavy vyplývajúce z činností údržby. Prípadné dôsledky výkonu modifikačných prác alebo generálnej údržby, ktoré si môžu vyžiadať dočasné výnimky, pokiaľ ide o výkon subsystému, sú uvedené v bode 4.5.

Výkonnostné úrovne vysokorýchlostných vlakov sa môžu zvýšiť nasadením špecifických systémov, ako je napríklad vozidlo s výkyvnou skriňou. Pre jazdu takých vlakov sa povolia osobitné podmienky za predpokladu, že nezahŕňajú obmedzenia pre vysokorýchlostné vlaky, ktoré nie sú vybavené takým zariadením. Uplatnenie takýchto podmienok sa musí uviesť v registri infraštruktúry.

4.2.2   Menovitý rozchod koľaje

Trate kategórie I, II a III

Menovitý rozchod koľaje musí byť 1 435 mm.

4.2.3   Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

Infraštruktúra musí byť skonštruovaná tak, aby sa umožnil bezpečný svetlý profil na prechod vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry je vymedzený daným zdvihovým objemom, v ktorom sa nesmie nachádzať ani doň nesmie vniknúť žiadna prekážka. Tento objem sa určuje na základe referenčného kinematického profilu a zohľadňuje rozchod troleje a rozchod nižších častí.

Príslušné kinematické profily sa určujú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Kým sa uverejnia zosúladené normy EN týkajúce sa rozchodov, manažér infraštruktúry musí podrobne uviesť príslušné predpisy použité na určenie minimálneho prechodového prierezu infraštruktúry.

Trate kategórie I

V etape projektovania musia všetky prekážky (konštrukcie, elektrické napájacie a návestné zariadenia) spĺňať tieto požiadavky:

| — | minimálny prechodový prierez infraštruktúry stanovený na základe referenčného kinematického profilu GC a minimálny prechodový prierez nižších častí infraštruktúry, obidva sa opisujú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. |
| --- | --- |

—

minimálny prechodový prierez infraštruktúry stanovený na základe referenčného kinematického profilu GC a minimálny prechodový prierez nižších častí infraštruktúry, obidva sa opisujú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

V TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc sa stanovujú požiadavky na rozchod zberačov a svetlý profil elektrickej izolácie.

Trate kategórie II a III

Na existujúcich vysokorýchlostných tratiach, na tratiach modernizovaných na vysokú rýchlosť a na ich spojovacích tratiach sa musí stanoviť minimálny prechodový prierez pre nové konštrukcie na základe referenčného kinematického obrysu GC.

V prípade modifikačných prác sa musí minimálny prechodový prierez infraštruktúry stanoviť na základe referenčného kinematického profilu GC, ak sa v ekonomickej štúdii preukážu výhody takej investície. V opačnom prípade je dovolené stanoviť prechodový prierez infraštruktúry na základe referenčného kinematického obrysu GB, ak to umožňujú ekonomické podmienky alebo existujúci menší prechodový prierez sa môže zachovať. Ekonomická štúdia zmluvného subjektu alebo manažéra infraštruktúry musí zohľadniť očakávané náklady a výnosy, ktoré vyplynú zo zväčšenia prierezu vo vzťahu k iným tratiam, ktoré sú v súlade s touto TSI, spojeným s príslušnou traťou.

Manažér infraštruktúry musí uviesť v registri infraštruktúry referenčný kinematický profil schválený pre každý úsek trate.

V TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc sa stanovujú požiadavky na rozchod zberačov a svetlý profil elektrickej izolácie.

4.2.4   Vzdialenosť medzi osami koľají

Trate kategórie I, II a III

V etape projektovania sa minimálna vzdialenosť medzi osami koľají na tratiach špeciálne vybudovaných alebo modernizovaných pre vysokú rýchlosť stanovuje v tejto tabuľke:

| Maximálna povolená rýchlosť vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá | Minimálna vzdialenosť medzi osami koľají |
| --- | --- |
| V ≤ 230 km/h | Ak < 4,00 m, určuje sa na základe referenčného kinematického profilu (odsek 4.2.3) |
| 230 km/h < V ≤ 250 km/h | 4,00 m |
| 250 km/h < V ≤ 300 km/h | 4,20 m |
| V > 300 km/h | 4,50 m |

Maximálna povolená rýchlosť vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Minimálna vzdialenosť medzi osami koľají

V ≤ 230 km/h

Ak < 4,00 m, určuje sa na základe referenčného kinematického profilu (odsek 4.2.3)

230 km/h < V ≤ 250 km/h

4,00 m

250 km/h < V ≤ 300 km/h

4,20 m

V > 300 km/h

4,50 m

Keď sú vozidlá k sebe naklonené v dôsledku prevýšenia trate, musí sa pridať náležité rozpätie na základe príslušných predpisov, ktoré sa vyžadujú v oddiele 4.2.3.

Vzdialenosť medzi osami koľají sa môže zvýšiť, napríklad na prevádzku vlakov, ktoré nie sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, alebo na účely pohodlia či prác údržby.

4.2.5   Maximálne stúpanie a klesanie

Trate kategórie I

Pre hlavnú trať sú v etape projektovania povolené stúpania a klesania až 35 mm/m za predpokladu, že sú dodržané tieto rámcové podmienky:

| — | sklon kĺzavého priemerného prierezu na 10 kilometroch je menší alebo sa rovná 25 mm/m, |
| --- | --- |

—

sklon kĺzavého priemerného prierezu na 10 kilometroch je menší alebo sa rovná 25 mm/m,

| — | maximálna dĺžka súvislého sklonu 35 mm/m nepresahuje 6 000 m. |
| --- | --- |

—

maximálna dĺžka súvislého sklonu 35 mm/m nepresahuje 6 000 m.

Stúpania a klesania hlavnej trate prechádzajúcej medzi nástupišťami pre cestujúcich nesmú byť vyššie ako 2,5 mm/m.

Trate kategórie II a III

Na týchto tratiach sú stúpania a klesania vo všeobecnosti menšie ako hodnoty povolené na vysokorýchlostných tratiach, ktoré sa ešte len majú vybudovať. Modernizácia zameraná na prispôsobenie sa prevádzke vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, musí byť v súlade s predchádzajúcimi hodnotami traťových stúpaní a klesaní, s výnimkou prípadov, keď si osobitné miestne podmienky vyžadujú vyššie hodnoty; v takom prípade musia prijateľné hodnoty stúpaní a klesaní zohľadniť hraničné vlastnosti železničných koľajových vozidiel pre trakciu a brzdenie, vymedzené v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Pri voľbe maximálnej hodnoty sklonu stúpania a klesania sa musí, s uplatnením článku 5 ods. 4 smernice, na všetkých interoperabilných tratiach zohľadniť očakávaný výkon vlakov, ktoré nie sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a ktoré môžu jazdiť na danej trati.

4.2.6   Minimálny polomer oblúka

Pri projektovaní tratí pre vysokorýchlostnú prevádzku sa musí zvoliť taký minimálny polomer oblúka, aby v prípade prevýšenia daného pre posudzovaný oblúk nedostatok prevýšenia nepresiahol pri jazde maximálnou rýchlosťou plánovanou pre trať hodnoty uvedené v odseku 4.2.8 tejto TSI.

4.2.7   Prevýšenie koľaje

Prevýšenie koľaje znamená maximálny výškový rozdiel medzi vonkajšou a vnútornou koľajnicou a meria sa v strede povrchu hlavy koľajnice (v mm). Hodnota závisí od rozchodu, ak sa meria v mm; hodnota nezávisí od rozchodu, ak sa meria v stupňoch.

Trate kategórie I, II a III

Prevýšenie sa pri projektovaní musí obmedziť na 180 mm.

Na tratiach v prevádzke je povolená tolerancia pre údržbu ± 20 mm, pričom sa nesmie presiahnuť maximálne prevýšenie 190 mm; táto projektovaná hodnota sa môže zvýšiť maximálne na 200 mm na tratiach vyhradených len pre osobnú prepravu.

Prevádzkové údržbárske požiadavky tohto prvku podliehajú ustanoveniam bodu 4.5 (Plán údržby) o toleranciách v prevádzke.

4.2.8   Nedostatok prevýšenia

V oblúkoch je nedostatok prevýšenia rozdiel vyjadrený v mm medzi uplatneným prevýšením na trati a rovnovážnym prevýšením pre vozidlo s konkrétne uvedenou rýchlosťou.

Pre interoperabilné trate, ktorých menovitý rozchod trate je vymedzený v bode 4.2.2 tejto TSI, platia tieto špecifikácie.

4.2.8.1   Nedostatok prevýšenia na priebežnej koľaji a na priamej trati výhybiek a križovatiek

| | Kategória tratí |
| --- | --- |
| | Kategória I (a) | Kategória II | Kategória III |
| | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Rýchlostný rozsah (km/h) | Normálna hraničná hodnota (mm) | Maximálna hraničná hodnota (mm) | Maximálna hraničná hodnota (mm) | Maximálna hraničná hodnota (mm) |
| V ≤ 160 | 160 | 180 | 160 | 180 |
| 160 < V ≤ 200 | 140 | 165 | 150 | 165 |
| 200 < V ≤ 230 | 120 | 165 | 140 | 165 |
| 230 < V ≤ 250 | 100 | 150 | 130 | 150 |
| 250 < V ≤ 300 | 100 | 130 (b) | — | — |
| 300 < V | 80 | 80 | — | — |

Kategória tratí

Kategória I (a)

Kategória II

Kategória III

1

2

3

4

Rýchlostný rozsah (km/h)

Normálna hraničná hodnota (mm)

Maximálna hraničná hodnota (mm)

Maximálna hraničná hodnota (mm)

Maximálna hraničná hodnota (mm)

V ≤ 160

160

180

160

180

160 < V ≤ 200

140

165

150

165

200 < V ≤ 230

120

165

140

165

230 < V ≤ 250

100

150

130

150

250 < V ≤ 300

100

130 (b)

—

—

300 < V

80

80

—

—

| (a) | Manažér infraštruktúry uvedie v registri infraštruktúry úseky trate, pri ktorých sa domnieva, že tam existujú obmedzenia, ktoré bránia súladu s hodnotami uvedenými v stĺpci 1. V týchto prípadoch možno prijať hodnoty v stĺpci 2. |
| --- | --- |

(a)

Manažér infraštruktúry uvedie v registri infraštruktúry úseky trate, pri ktorých sa domnieva, že tam existujú obmedzenia, ktoré bránia súladu s hodnotami uvedenými v stĺpci 1. V týchto prípadoch možno prijať hodnoty v stĺpci 2.

| (b) | Maximálnu hodnotu 130 mm možno zvýšiť na 150 mm v prípade trate bez štrku. |
| --- | --- |

(b)

Maximálnu hodnotu 130 mm možno zvýšiť na 150 mm v prípade trate bez štrku.

Vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá vybavené systémom kompenzácie nedostatočného prevýšenia, môžu dostať povolenie manažéra infraštruktúry na jazdu s vyššími hodnotami nedostatočného prevýšenia.

Maximálne nedostatočné prevýšenie, pri ktorom tieto vlaky môžu jazdiť, musí zohľadniť kritériá prijateľnosti príslušného vlaku stanovené v TSI HS RST odsek 4.2.3.4.

4.2.8.2   Náhla zmena nedostatočnosti prevýšenia na odbočkovej časti výhybiek

Trate kategórie I, II a III

Maximálne projektové hodnoty náhlych zmien nedostatku prevýšenia na odbočkovej časti výhybiek sú:

| | 120 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h, |
| --- | --- |

120 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h,

| | 105 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 70 km/h < V ≤ 170 km/h, |
| --- | --- |

105 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 70 km/h < V ≤ 170 km/h,

| | 85 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 170 km/h < V ≤ 230 km/h. |
| --- | --- |

85 mm pre výhybky umožňujúce rýchlosť odbočenia 170 km/h < V ≤ 230 km/h.

V prípade existujúcej konštrukcie výhybiek je prijateľná odchýlka 15 mm od týchto hodnôt.

4.2.9   Ekvivalentná kužeľovitosť

Rozhranie koleso-koľajnica je základom pre vysvetlenie dynamických jazdných vlastností železničného vozidla. Poznanie tohto rozhrania je preto nevyhnutné a medzi parametrami, ktorými je charakterizované, zohráva ekvivalentná kužeľovitosť dôležitú úlohu, pretože umožňuje dostatočne zhodnotiť kontakt kolesa a koľajnice na priamej trati a v oblúkoch s veľkými polomermi.

Nasledujúce ustanovenia sa uplatňujú na priebežné trate kategórie I, II a III. V prípade výhybiek a križovatiek sa nevyžaduje žiadne posúdenie ekvivalentnej kužeľovitosti.

4.2.9.1   Definícia

Ekvivalentná kužeľovitosť je tangensom uhla kužeľa dvojkolesia s kužeľovými kolesami, ktorých priečny pohyb má rovnakú kinematickú vlnovú dĺžku ako dané dvojkolesie na priamej koľaji a v oblúkoch s veľkým polomerom.

Hraničné hodnoty pre ekvivalentnú kužeľovitosť uvedené v tabuľkách sa musia vypočítať pre amplitúdu (amplitúdy) laterálneho posunu dvojkolesia:

| — | y = 3 mm, |
| --- | --- |

—

y = 3 mm,

y = 3 mm,

if (TG – SR) ≥ 7 mm

if (TG – SR) ≥ 7 mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

if 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

if 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

| — | y = 2 mm |
| --- | --- |

—

y = 2 mm

y = 2 mm

if (TG – SR) < 5 mm

if (TG – SR) < 5 mm

kde TG je rozchod koľaje a SR je vzdialenosť medzi aktívnymi plochami dvojkolesia.

4.2.9.2   Hodnoty konštrukčného riešenia

Projektované hodnoty rozchodu koľaje, profilu hlavy koľajnice a sklonu koľajnice pre priebežnú trať sa musia zvoliť tak, aby sa nepresiahli hraničné hodnoty stanovené v tabuľke 1, keď sa modelujú nasledujúce dvojkolesia a nezohľadňujú sa podmienky navrhovanej koľaje (simulácia výpočtom podľa normy EN 15302:2006).

| — | S 1002 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 420 mm

| — | S 1002 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 426 mm

| — | GV 1/40 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 420 mm

| — | GV 1/40 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 ako sa vymedzuje v norme PrEN 13715 so SR = 1 426 mm

Tabuľka 1

| Rýchlostný rozsah (km/h) | Hraničné hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Posúdenie sa nevyžaduje |
| > 160 a ≤ 200 | 0,20 |
| > 200 a ≤ 230 | 0,20 |
| > 230 a ≤ 250 | 0,20 |
| > 250 a ≤ 280 | 0,20 |
| > 280 a ≤ 300 | 0,10 |
| > 300 | 0,10 |

Rýchlostný rozsah (km/h)

Hraničné hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti

≤ 160

Posúdenie sa nevyžaduje

> 160 a ≤ 200

0,20

> 200 a ≤ 230

0,20

> 230 a ≤ 250

0,20

> 250 a ≤ 280

0,20

> 280 a ≤ 300

0,10

> 300

0,10

Koľaj s vlastnosťami konštrukčného riešenia uvedenými v oddiele 6.2.5.2 sa považuje za koľaj, ktorá spĺňa túto požiadavku. Koľaj sa však môže položiť aj s odlišnými vlastnosťami konštrukčného riešenia. V tomto prípade musí manažér infraštruktúry preukázať zlučiteľnosť konštrukčného riešenia v zmysle ekvivalentnej kužeľovitosti.

4.2.9.3   Prevádzkové hodnoty

4.2.9.3.1   Minimálne hodnoty stredného rozchodu koľaje

Keď sa vytvorí počiatočné konštrukčné riešenie železničného zvršku, dôležitým parametrom na riadenie ekvivalentnej kužeľovitosti je rozchod koľaje. Manažér infraštruktúry musí zabezpečiť, aby stredný rozchod koľaje na priamej koľaji a v oblúkoch s polomerom R > 10 000 m bol zachovaný nad hraničnou hodnotou uvedenou v tabuľke.

| Rýchlostný rozsah (km/h) | Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje (mm) na 100 m v prevádzke, na priamej koľaji a v oblúkoch s polomerom R > 10 000 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | 1 430 |
| > 160 a ≤ 200 | 1 430 |
| > 200 a ≤ 230 | 1 432 |
| > 230 a ≤ 250 | 1 433 |
| > 250 a ≤ 280 | 1 434 |
| > 280 a ≤ 300 | 1 434 |
| > 300 | 1 434 |

Rýchlostný rozsah (km/h)

Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje (mm) na 100 m v prevádzke, na priamej koľaji a v oblúkoch s polomerom R > 10 000 m

≤ 160

1 430

> 160 a ≤ 200

1 430

> 200 a ≤ 230

1 432

> 230 a ≤ 250

1 433

> 250 a ≤ 280

1 434

> 280 a ≤ 300

1 434

> 300

1 434

4.2.9.3.2   Opatrenia, ktoré sa musia prijať v prípade nestability jazdy

Ak je na koľaji, ktorá dodržiava požiadavku oddielu 4.2.9.3.1 pre železničné koľajové vozidlá s dvojkolesím spĺňajúce požiadavky ekvivalentnej kužeľovitosti stanovené v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, hlásená nestabilita jazdy, vykoná železničný podnik a manažér infraštruktúry spoločné vyšetrovanie s cieľom určiť dôvod.

4.2.10   Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb

4.2.10.1   Úvod

Geometrická poloha koľaje a obmedzenie izolovaných chýb sú dôležité parametre infraštruktúry potrebné ako súčasť definície rozhrania vozidlo – koľaj. Kvalita geometrickej polohy koľaje priamo súvisí s:

| — | bezpečnosťou proti vykoľajeniu, |
| --- | --- |

—

bezpečnosťou proti vykoľajeniu,

| — | posúdením vozidla podľa schvaľovacích skúšok, |
| --- | --- |

—

posúdením vozidla podľa schvaľovacích skúšok,

| — | únavovou pevnosťou dvojkolesia a podvozkov. |
| --- | --- |

—

únavovou pevnosťou dvojkolesia a podvozkov.

Požiadavky oddielu 4.2.10 sa uplatňujú na trate kategórie I, II a III.

4.2.10.2   Vymedzenia pojmov

Hranica okamžitej akcie (Immediate Action Limit – IAL): znamená hodnotu, pri presiahnutí ktorej manažér infraštruktúry prijme opatrenia na zníženie rizika vykoľajenia na prijateľnú úroveň. Môže sa uskutočniť uzatvorením trate, obmedzením rýchlosti alebo korekciou geometrickej polohy koľaje.

Hranica okamžitej akcie (Immediate Action Limit – IAL)

Hranica zásahu (Intervention Limit – IL): znamená hodnotu, pri presiahnutí ktorej sa vyžaduje opravná údržba, aby sa hranica okamžitej akcie nedosiahla pred ďalšou kontrolou.

Hranica zásahu (Intervention Limit – IL)

Hranica výstrahy (Alert Limit – AL): znamená hodnotu, pri presiahnutí ktorej sa vyžaduje analýza stavu geometrickej polohy koľaje a zohľadnenie tohto stavu v pravidelných plánovaných činnostiach údržby.

Hranica výstrahy (Alert Limit – AL)

4.2.10.3   Hranice okamžitej akcie, zásahu a výstrahy

Manažér infraštruktúry musí určiť vhodné hranice okamžitej akcie, zásahu a výstrahy pre tieto parametre:

| — | priečne smerovanie – štandardné odchýlky (iba hranica výstrahy) |
| --- | --- |

—

priečne smerovanie – štandardné odchýlky (iba hranica výstrahy)

| — | pozdĺžna úroveň – štandardné odchýlky (iba hranica výstrahy) |
| --- | --- |

—

pozdĺžna úroveň – štandardné odchýlky (iba hranica výstrahy)

| — | priečne smerovanie – izolované chyby – stredné až vrcholné hodnoty |
| --- | --- |

—

priečne smerovanie – izolované chyby – stredné až vrcholné hodnoty

| — | pozdĺžna úroveň – izolované chyby – stredné až vrcholné hodnoty |
| --- | --- |

—

pozdĺžna úroveň – izolované chyby – stredné až vrcholné hodnoty

| — | skrútenie koľaje – izolované chyby – nula až vrcholná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.10.4.1 |
| --- | --- |

—

skrútenie koľaje – izolované chyby – nula až vrcholná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.10.4.1

| — | premenlivosť rozchodu – izolované chyby – menovitý rozchod až vrcholná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.10.4.2 |
| --- | --- |

—

premenlivosť rozchodu – izolované chyby – menovitý rozchod až vrcholná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.10.4.2

| — | Stredný rozchod koľaje na akomkoľvek úseku v dĺžke 100 m – menovitý rozchod až stredná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.9.3.1. |
| --- | --- |

—

Stredný rozchod koľaje na akomkoľvek úseku v dĺžke 100 m – menovitý rozchod až stredná hodnota, podlieha hraniciam stanoveným v oddiele 4.2.9.3.1.

Manažér infraštruktúry musí pri určovaní týchto hraníc zohľadniť hraničné hodnoty týkajúce sa kvality koľaje použité ako základ pre schválenie vozidla. Požiadavky na schválenie vozidla sa stanovujú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Manažér infraštruktúry musí zohľadniť aj účinky kombinovane pôsobiacich izolovaných chýb.

Hranice okamžitej akcie, zásahu a výstrahy, ktoré prijal manažér infraštruktúry, sa musia zaznamenať v pláne údržby, ktorý sa vyžaduje v oddiele 4.5.1 tejto TSI.

4.2.10.4   Hranica okamžitej akcie

Hranice okamžitej akcie sú vymedzené pre tieto parametre:

| — | Skrútenie koľaje – izolované chyby – nula až vrcholná hodnota |
| --- | --- |

—

Skrútenie koľaje – izolované chyby – nula až vrcholná hodnota

| — | Premenlivosť rozchodu – izolované chyby – menovitý rozchod až vrcholná hodnota |
| --- | --- |

—

Premenlivosť rozchodu – izolované chyby – menovitý rozchod až vrcholná hodnota

4.2.10.4.1   Skrútenie koľaje – izolované chyby – nula až vrcholná hodnota

Skrútenie koľaje sa vymedzuje ako algebraický rozdiel medzi dvomi priečnymi nivelačnými odchýlkami v definovanej vzdialenosti, zvyčajne sa vyjadruje ako sklon medzi dvomi bodmi, v ktorých sa priečna nivelačná odchýlka meria.

V prípade štandardného rozchodu sú body merania od seba vzdialené 1 500 mm.

Hranica skrútenia koľaje je závislá od použitej základne merania (l) podľa vzorca:

(l)

Hranica skrútenia = (20/l + 3)

l

| — | kde l je základňa merania (v m), pričom 1,3 m ≤ l ≤ 20 m |
| --- | --- |

—

kde l je základňa merania (v m), pričom 1,3 m ≤ l ≤ 20 m

l

l

| — | s maximálnou hodnotou:






  — | 7 mm/m pre trate s konštrukčným riešením pre rýchlosť ≤ 200 km/h |
| --- | --- | --- |

—

s maximálnou hodnotou:

—

7 mm/m pre trate s konštrukčným riešením pre rýchlosť ≤ 200 km/h

| — | 5 mm/m pre trate s konštrukčným riešením pre rýchlosť > 200 km/h. |
| --- | --- |

—

5 mm/m pre trate s konštrukčným riešením pre rýchlosť > 200 km/h.

Image

Manažér infraštruktúry musí v pláne údržby stanoviť základňu, na ktorej sa bude merať koľaj, s cieľom overiť súlad s touto požiadavkou. Základ merania musí zahŕňať meraciu základňu 3 m.

4.2.10.4.2   Premenlivosť rozchodu – izolované chyby – menovitý rozchod až vrcholná hodnota

| Rýchlosť
  (km/h) | Rozmery v milimetroch |
| --- | --- |
| Menovitý rozchod až vrcholná hodnota |
| Minimálny rozchod | Maximálny rozchod |
| V ≤ 80 | – 9 | + 35 |
| 80 < V ≤ 120 | – 9 | + 35 |
| 120 < V ≤ 160 | – 8 | + 35 |
| 160 < V ≤ 230 | – 7 | + 28 |
| V > 230 | – 5 | + 28 |

Rýchlosť

(km/h)

Rozmery v milimetroch

Menovitý rozchod až vrcholná hodnota

Minimálny rozchod

Maximálny rozchod

V ≤ 80

– 9

- 35

80 < V ≤ 120

– 9

- 35

120 < V ≤ 160

– 8

- 35

160 < V ≤ 230

– 7

- 28

V > 230

– 5

- 28

Dodatočné požiadavky na stredný rozchod koľaje sú stanovené v oddiele 4.2.9.3.1.

4.2.11   Sklon koľajníc

Trate kategórie I, II a III

| a) | Priebežná trať
  Koľajnica musí byť naklonená k stredu koľaje.
  Sklon koľajnice pre danú trať sa musí zvoliť v rozsahu 1/20 až 1/40 a uviesť v registri infraštruktúry. |
| --- | --- |

a)

Priebežná trať

Koľajnica musí byť naklonená k stredu koľaje.

Sklon koľajnice pre danú trať sa musí zvoliť v rozsahu 1/20 až 1/40 a uviesť v registri infraštruktúry.

| b) | Výhybky a križovatky
  Konštrukčné riešenie sklonu vo výhybkách a križovatkách je rovnaké ako v prípade priebežnej trate s týmito povolenými výnimkami:






  — | Sklon môže byť daný tvarom aktívnej časti profilu hlavy koľajnice. |
| --- | --- | --- |

b)

Výhybky a križovatky

Konštrukčné riešenie sklonu vo výhybkách a križovatkách je rovnaké ako v prípade priebežnej trate s týmito povolenými výnimkami:

—

Sklon môže byť daný tvarom aktívnej časti profilu hlavy koľajnice.

| — | V úsekoch výhybiek a križovatiek, kde je traťová rýchlosť menšia alebo sa rovná 200 km/h, je povolené uloženie koľajníc bez sklonu vo výhybkách a križovatkách a v krátkych úsekoch súvisiacich priebežných tratí. |
| --- | --- |

—

V úsekoch výhybiek a križovatiek, kde je traťová rýchlosť menšia alebo sa rovná 200 km/h, je povolené uloženie koľajníc bez sklonu vo výhybkách a križovatkách a v krátkych úsekoch súvisiacich priebežných tratí.

| — | V úsekoch výhybiek a križovatiek, kde je traťová rýchlosť vyššia ako 200 km/h a menšia alebo sa rovná 250 km/h, je povolené uloženie koľajníc bez sklonu pod podmienkou, že sa obmedzuje na krátke úseky nepresahujúce 50 m. |
| --- | --- |

—

V úsekoch výhybiek a križovatiek, kde je traťová rýchlosť vyššia ako 200 km/h a menšia alebo sa rovná 250 km/h, je povolené uloženie koľajníc bez sklonu pod podmienkou, že sa obmedzuje na krátke úseky nepresahujúce 50 m.

4.2.12   Výhybky a križovatky

4.2.12.1   Prostriedky detekcie a blokovania

Jazyky výhybiek a pohyblivé srdcovky výhybiek a križovatiek musia byť vybavené zámkami.

Jazyky výhybiek a pohyblivé srdcovky výhybiek a križovatiek musia byť vybavené prostriedkami na detekciu správnej polohy a zablokovania pohyblivých prvkov.

4.2.12.2   Použitie pohyblivých srdcoviek

Na vysokorýchlostných tratiach, ktoré sa majú vybudovať pre rýchlosti rovnajúce sa alebo vyššie ako 280 km/h, musia byť výhybky a križovatky vybavené pohyblivými srdcovkami. Na úsekoch vysokorýchlostných tratí a ich prípojných tratiach, ktoré sa majú vybudovať a ktoré sú určené pre maximálnu rýchlosť nižšiu než 280 km/h, sa môžu použiť výhybky a križovatky s pevnými srdcovkami.

4.2.12.3   Geometrické vlastnosti

V tomto oddiele tejto TSI sa udávajú hraničné prevádzkové hodnoty na zabezpečenie kompatibility s geometrickými vlastnosťami dvojkolesia, ako sa vymedzujú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. Úlohou manažéra infraštruktúry bude odsúhlasiť hodnoty konštrukčného riešenia a prostredníctvom plánu údržby zabezpečiť, aby prevádzkové hodnoty nepresiahli hraničné hodnoty stanovené v TSI.

Táto poznámka sa uplatňuje na všetky parametre stanovené ďalej.

Definície geometrických vlastností sa nachádzajú v prílohe E k tejto TSI.

Technické vlastnosti týchto výhybiek a križovatiek musia spĺňať tieto požiadavky:

Trate kategórie I, II a III

Musia byť splnené všetky tieto parametre:

| 1. | Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa vo výhybkách: maximálne 1 380 mm v prevádzke. Táto hodnota sa môže zvýšiť, ak manažér infraštruktúry môže preukázať, že systém ovládania a zablokovania výhybky dokáže odolať priečnym nárazovým silám dvojkolesia. V tomto prípade sa uplatňujú vnútroštátne predpisy. |
| --- | --- |

1.

Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa vo výhybkách: maximálne 1 380 mm v prevádzke. Táto hodnota sa môže zvýšiť, ak manažér infraštruktúry môže preukázať, že systém ovládania a zablokovania výhybky dokáže odolať priečnym nárazovým silám dvojkolesia. V tomto prípade sa uplatňujú vnútroštátne predpisy.

| 2. | Minimálna hodnota pevnej vodiacej hrany v srdcovke v prípade bežných križovatiek, meraná 14 mm pod jazdnou plochou, a na teoretickej referenčnej línii vo vhodnej vzdialenosti späť od skutočného hrotu (RP) srdcovky, ako sa uvádza v nasledujúcom diagrame: 1 392 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

2.

Minimálna hodnota pevnej vodiacej hrany v srdcovke v prípade bežných križovatiek, meraná 14 mm pod jazdnou plochou, a na teoretickej referenčnej línii vo vhodnej vzdialenosti späť od skutočného hrotu (RP) srdcovky, ako sa uvádza v nasledujúcom diagrame: 1 392 mm v prevádzke.

| 3. | Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa v srdcovke: maximálne 1 356 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

3.

Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa v srdcovke: maximálne 1 356 mm v prevádzke.

| 4. | Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa na vodiacom/bočnom vjazde: maximálne 1 380 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

4.

Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa na vodiacom/bočnom vjazde: maximálne 1 380 mm v prevádzke.

| 5. | Minimálna šírka vodiacich drážok: 38 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

5.

Minimálna šírka vodiacich drážok: 38 mm v prevádzke.

| 6. | Maximálna prípustná neriadená dĺžka: neriadená dĺžka zodpovedajúca kríženiu s tupým uhlom 1:9 (tgα = 0,11, α = 6o 20’) s minimálnym presahom prídržnej koľajnice 45 mm a spolu s minimálnym priemerom kolesa 330 mm na priamych tratiach. |
| --- | --- |

6.

Maximálna prípustná neriadená dĺžka: neriadená dĺžka zodpovedajúca kríženiu s tupým uhlom 1:9 (tgα = 0,11, α = 6o 20’) s minimálnym presahom prídržnej koľajnice 45 mm a spolu s minimálnym priemerom kolesa 330 mm na priamych tratiach.

o

| 7. | Minimálna hĺbka vodiacich drážok: minimálne 40 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

7.

Minimálna hĺbka vodiacich drážok: minimálne 40 mm v prevádzke.

| 8. | Maximálne prevýšenie prídržnej koľajnice: 70 mm v prevádzke. |
| --- | --- |

8.

Maximálne prevýšenie prídržnej koľajnice: 70 mm v prevádzke.

4.2.13   Odolnosť koľaje

Koľaj vrátane výhybiek a križovatiek a jej komponentné súčasti v bežných prevádzkových podmienkach, ako aj v podmienkach vyplývajúcich z údržbových prác, musia odolať aspoň silám:

| — | zvislého zaťaženia |
| --- | --- |

—

zvislého zaťaženia

| — | pozdĺžneho zaťaženia |
| --- | --- |

—

pozdĺžneho zaťaženia

| — | priečneho zaťaženia |
| --- | --- |

—

priečneho zaťaženia

definovaným v nasledujúcich odsekoch.

4.2.13.1   Trate kategórie I

Zvislé zaťaženie

Koľaj vrátane výhybiek a križovatiek musí mať také konštrukčné riešenie, aby odolala aspoň nasledujúcim silám definovaným v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá:

| — | maximálne statické zaťaženie nápravy |
| --- | --- |

—

maximálne statické zaťaženie nápravy

| — | maximálne dynamické zaťaženie kolesa |
| --- | --- |

—

maximálne dynamické zaťaženie kolesa

| — | maximálna kvázistatická sila kolesa. |
| --- | --- |

—

maximálna kvázistatická sila kolesa.

Pozdĺžne zaťaženie

Koľaj vrátane výhybiek a križovatiek musí mať také konštrukčné riešenie, aby odolala aspoň týmto silám:

| a) | pozdĺžnym silám, ktoré vznikli z trakčných a brzdových síl
  Tieto sily sú definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. |
| --- | --- |

a)

pozdĺžnym silám, ktoré vznikli z trakčných a brzdových síl

Tieto sily sú definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

| b) | pozdĺžnym tepelným silám, ktoré vznikli z teplotných zmien v koľajnici
  Konštrukčné riešenie koľaje má minimalizovať pravdepodobnosť vybočenia koľaje spôsobeného pozdĺžnymi tepelnými silami, ktoré vznikli na základe teplotných zmien v koľajnici, pričom sa zohľadňujú:






  — | zmeny teploty spôsobené podmienkami okolitého prostredia |
| --- | --- | --- |

b)

pozdĺžnym tepelným silám, ktoré vznikli z teplotných zmien v koľajnici

Konštrukčné riešenie koľaje má minimalizovať pravdepodobnosť vybočenia koľaje spôsobeného pozdĺžnymi tepelnými silami, ktoré vznikli na základe teplotných zmien v koľajnici, pričom sa zohľadňujú:

—

zmeny teploty spôsobené podmienkami okolitého prostredia

| — | zmeny teploty spôsobené použitím brzdových systémov, ktoré rozptyľujú kinetickú energiu zohrievaním koľajnice |
| --- | --- |

—

zmeny teploty spôsobené použitím brzdových systémov, ktoré rozptyľujú kinetickú energiu zohrievaním koľajnice

| c) | pozdĺžne sily v dôsledku vzájomného pôsobenia medzi konštrukciami a koľajou.
  V konštrukčnom riešení koľaje sa musí zohľadniť kombinovaná odozva konštrukcie a koľaje na premenlivé pôsobenia, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.5.4. |
| --- | --- |

c)

pozdĺžne sily v dôsledku vzájomného pôsobenia medzi konštrukciami a koľajou.

V konštrukčnom riešení koľaje sa musí zohľadniť kombinovaná odozva konštrukcie a koľaje na premenlivé pôsobenia, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.5.4.

Manažér infraštruktúry umožní na všetkých tratiach transeurópskej vysokorýchlostnej železničnej siete používanie brzdových systémov, ktoré rozptyľujú kinetickú energiu zohrievaním koľajnice, v prípade núdzového brzdenia, avšak toto použitie môže zakázať v prípade prevádzkového brzdenia.

Keď manažér infraštruktúry povolí použitie brzdových systémov, pri ktorých sa kinetické energia rozptyľuje zohrievaním koľajnice, v prípade prevádzkového brzdenia, musia byť splnené tieto požiadavky:

| — | Manažér infraštruktúry musí pre príslušný úsek trate definovať akékoľvek obmedzenie maximálnej pozdĺžnej brzdovej sily pôsobiacej na koľaj na takú hodnotu, ktorá je nižšia ako povolená hodnota v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. |
| --- | --- |

—

Manažér infraštruktúry musí pre príslušný úsek trate definovať akékoľvek obmedzenie maximálnej pozdĺžnej brzdovej sily pôsobiacej na koľaj na takú hodnotu, ktorá je nižšia ako povolená hodnota v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

| — | Pri akomkoľvek obmedzení maximálnej pozdĺžnej brzdovej sily pôsobiacej na koľaj sa musia zohľadniť miestne klimatické podmienky a predpokladaný počet opakovaných brzdení (2). |
| --- | --- |

—

Pri akomkoľvek obmedzení maximálnej pozdĺžnej brzdovej sily pôsobiacej na koľaj sa musia zohľadniť miestne klimatické podmienky a predpokladaný počet opakovaných brzdení (2).

2

Tieto podmienky sa musia uverejniť v registri infraštruktúry.

Priečne zaťaženie

Koľaj vrátane výhybiek a križovatiek musí mať také konštrukčné riešenie, aby odolala aspoň:

| — | maximálnej celkovej dynamickej priečnej sile, ktorou pôsobí dvojkolesie na koľaj v dôsledku priečnych zrýchlení nevyrovnaných prevýšením koľaje, ktoré sú definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá:
  (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN
  pričom P je maximálne statické zaťaženie na nápravu v kN vozidla pripusteného na trať (služobné vozidlá, vysokorýchlostné a iné vlaky). Táto hraničná hodnota je špecifická pre riziko priečneho posunu štrkového zvršku vplyvom priečnych dynamických síl, |
| --- | --- |

—

maximálnej celkovej dynamickej priečnej sile, ktorou pôsobí dvojkolesie na koľaj v dôsledku priečnych zrýchlení nevyrovnaných prevýšením koľaje, ktoré sú definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá:

(ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN

2m

lim

pričom P je maximálne statické zaťaženie na nápravu v kN vozidla pripusteného na trať (služobné vozidlá, vysokorýchlostné a iné vlaky). Táto hraničná hodnota je špecifická pre riziko priečneho posunu štrkového zvršku vplyvom priečnych dynamických síl,

| — | kvázistatickej vodiacej sily Yqst v oblúkoch, výhybkách a križovatkách definovaných v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. |
| --- | --- |

—

kvázistatickej vodiacej sily Yqst v oblúkoch, výhybkách a križovatkách definovaných v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

qst

4.2.13.2   Trate kategórie II a III

Požiadavky stanovené vo vnútroštátnych predpisoch na premávku iných vlakov ako sú vlaky v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sú dostatočné na zabezpečenie odolnosti koľaje voči interoperabilnému prevádzkovému zaťaženiu.

4.2.14   Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie

Trate kategórie I, II a III

4.2.14.1   Zvislé zaťaženie

Konštrukcie musia mať také konštrukčné riešenie, aby dokázali odolať zvislému zaťaženiu v súlade s nasledujúcimi modelmi zaťaženia, definovanými v norme EN 1991-2:2003:

| — | model zaťaženia 71, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.3.2 (2) |
| --- | --- |

—

model zaťaženia 71, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.3.2 (2)

| — | model zaťaženia SW/0 pre spojité mosty, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.3.3 (3) |
| --- | --- |

—

model zaťaženia SW/0 pre spojité mosty, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.3.3 (3)

Modely zaťaženia sa musia vynásobiť činiteľom alfa (α), ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.3.2 (3) a odsek 6.3.3 (5). Hodnota α sa musí rovnať 1 alebo musí byť vyššia.

Účinky zaťaženia z modelov zaťaženia sa musia zvýšiť o dynamický činiteľ fí (Φ), ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.4.3 (1) a odsek 6.4.5.2 (2).

Maximálna zvislá odchýlka mostovky nesmie prekročiť hodnoty stanovené v prílohe A2 k norme EN 1990:2002.

4.2.14.2   Dynamická analýza

Potreba dynamickej analýzy mostov sa určí tak, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 oddiel 6.4.4.

V prípade potreby sa dynamická analýza vykoná s použitím modelu zaťaženia HSLM, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odseky 6.4.6.1.1 (3), (4), (5) a (6). V analýze sa musí zohľadniť rýchlosť stanovená v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.4.6.2 (1).

Maximálne prípustné vrcholné projektované hodnoty zrýchlenia mostovky vypočítané pozdĺž línie koľaje nesmie presiahnuť hodnoty stanovené v prílohe A2 k norme EN 1990:2002. V konštrukčnom riešení mostov sa musia zohľadniť najnepriaznivejšie účinky zvislého zaťaženia špecifikovaného v odseku 4.2.14.1 alebo modelu zaťaženia HSLM, v súlade s normou EN 1991-2:2003 odsek 6.4.6.5 (3).

4.2.14.3   Odstredivé sily

Keď je koľaj na moste v celej jeho dĺžke alebo v časti jeho dĺžky v oblúku, v konštrukčnom riešení konštrukcií sa musí zohľadniť odstredivá sila, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.5.1 (4).

4.2.14.4   Bočné rázy

V konštrukčnom riešení konštrukcií sa musí zohľadniť bočný ráz, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.5.2 (2) a (3). Musí sa uplatniť na priamej koľaji aj na koľaji v oblúku.

4.2.14.5   Pôsobenie v dôsledku trakcie a brzdenia (pozdĺžne zaťaženie)

V konštrukčnom riešení konštrukcií sa musia zohľadniť trakčné a brzdové sily, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odseky 6.5.3 (2), (4), (5) a (6). Smer trakčných a brzdových síl musí zohľadňovať povolené smery jazdy na každej koľaji.

V uplatňovaní odseku 6.5.3 (6) sa musí zohľadniť maximálna hmotnosť vlaku 1 000 ton.

4.2.14.6   Pozdĺžne sily v dôsledku vzájomného pôsobenia medzi konštrukciami a koľajou

V konštrukčnom riešení konštrukcií sa musí zohľadniť kombinovaná odozva konštrukcie a koľaje na premenlivé pôsobenie, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 odsek 6.5.4.

4.2.14.7   Aerodynamické pôsobenia prechádzajúcich vlakov na konštrukcie pri trati

Aerodynamické pôsobenia prechádzajúcich vlakov sa musia zohľadniť, ako sa stanovuje v norme EN 1991-2:2003 oddiel 6.6.

4.2.14.8   Uplatnenie požiadaviek normy EN1991-2:2003

Požiadavky normy EN 1991-2:2003 špecifikované v tejto TSI sa uplatňujú v súlade s vnútroštátnou prílohou, ak táto príloha existuje.

4.2.15   Globálna tuhosť koľaje

Trate kategórie I, II a III

Požiadavky na tuhosť koľaje ako úplný systém sú otvoreným bodom.

Požiadavky na maximálnu tuhosť upevnenia koľajnice sa stanovujú v oddiele 5.3.2.

4.2.16   Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

4.2.16.1   Všeobecné požiadavky

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch a podzemných konštrukciách pozdĺž akéhokoľvek vlaku, ktorý je v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a je určený na prevádzku v špecifických tuneloch, nesmie presiahnuť 10 kPa počas prechodu vlaku tunelom maximálnou povolenou rýchlosťou.

Trate kategórie I

Svetlý prierez tunela sa stanoví tak, aby zodpovedal maximálnemu kolísaniu tlaku uvedenému vyššie, s prihliadnutím na všetky typy prepravy, ktorá je plánovaná v tuneli pri maximálnej rýchlosti, ktorou majú príslušné vozidlá povolené jazdiť.

Trate kategórie II a III

Trate kategórie II a III

Na týchto tratiach sa musí dodržať maximálne kolísanie tlaku uvedené vyššie.

Ak tunel nie je upravený tak, aby spĺňal hraničnú hodnotu tlaku, rýchlosť sa musí znížiť, až kým hraničná hodnota tlaku nie je splnená.

4.2.16.2   Piestový účinok v podzemných staniciach

Kolísanie tlaku medzi uzavretými priestormi, v ktorých jazdia vlaky, a inými priestormi stanice, môže vyvolať silné vzdušné prúdy, ktoré sú pre cestujúcich neúnosné.

Pretože každá podzemná stanica je osobitným prípadom, neexistuje jednotné pravidlo pre kvantifikáciu tohto účinku. Musí byť preto predmetom špecifickej projektovej štúdie okrem prípadov, keď nemôžu byť priestory v stanici izolované od priestorov vystavených kolísaniu tlaku priamymi otvormi smerom k vonkajšiemu vzduchu s prierezom, ktorý je minimálne polovičný ako prierez prístupového tunela.

4.2.17   Vplyv bočného vetra

Konštrukčné riešenie interoperabilných vozidiel má zabezpečiť určitú úroveň stability proti bočnému vetru, ktorá je definovaná v rámci TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá prostredníctvom referenčného súboru charakteristických kriviek vetra.

Trať je z hľadiska bočného vetra interoperabilná, ak je zaistená bezpečnosť proti bočnému vetru v prípade interoperabilného vlaku idúceho na danej trati v najkritickejších prevádzkových podmienkach.

Cieľ bezpečnosti proti bočnému vetru, ktorý sa má splniť, a predpisy na preukázanie zhody musia byť v súlade s vnútroštátnymi normami. V predpisoch na preukázanie zhody sa musia zohľadniť charakteristické krivky vetra definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Ak súlad s bezpečnostným cieľom nemožno preukázať bez ochranných opatrení v dôsledku zemepisnej polohy alebo iných špecifických vlastností trate, manažér infraštruktúry musí prijať potrebné opatrenia na udržanie úrovne bezpečnosti proti bočnému vetru, napríklad prostredníctvom:

| — | miestneho obmedzenia rýchlosti vlaku, ktoré môže byť dočasné v období hroziacich búrok, |
| --- | --- |

—

miestneho obmedzenia rýchlosti vlaku, ktoré môže byť dočasné v období hroziacich búrok,

| — | namontovania zariadenia na ochranu príslušného úseku koľaje pred bočným vetrom, |
| --- | --- |

—

namontovania zariadenia na ochranu príslušného úseku koľaje pred bočným vetrom,

alebo iných vhodných prostriedkov. Prijaté opatrenia potom musia preukázať dosiahnutie súladu s bezpečnostným cieľom.

4.2.18   Elektrické vlastnosti

Požiadavky na ochranu proti zásahu elektrickým prúdom sa stanovujú v TSI Energia vysokorýchlostných železníc.

Koľaj musí mať izoláciu požadovanú pre signalizačné prúdy používané vlakovými detekčnými systémami. Minimálny požadovaný elektrický odpor je 3 Ωkm. Manažér infraštruktúry môže požadovať vyšší odpor, ak si to vyžadujú osobitné systémy riadenia, zabezpečenia a návestenia. Ak izoláciu zabezpečuje systém upevnenia koľajnice, pokladá sa táto požiadavka za splnenú, ak je v súlade s oddielom 5.3.2 tejto TSI.

4.2.19   Hluk a vibrácie

Environmentálny vplyv projektov týkajúcich sa konštrukčného riešenia trate osobitne vybudovanej pre vysokú rýchlosť alebo pri príležitosti modernizácie trate na vysokú rýchlosť musí zohľadniť hlukové vlastnosti vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá pri ich miestnej maximálnej povolenej rýchlosti.

V štúdii sa musia zohľadniť aj iné vlaky jazdiace po danej trati, skutočná kvalita koľaje (3) a topologické a zemepisné obmedzenia.

3

Predpokladané úrovne vibrácií pozdĺž novej alebo modernizovanej infraštruktúry počas prechodu vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, nesmú presiahnuť úrovne vibrácií stanovené v platných vnútroštátnych predpisoch.

4.2.20   Nástupištia

Požiadavky oddielu 4.2.20 sa uplatňujú len na nástupištia, kde sa zastavujú vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, v bežnej komerčnej prevádzke.

4.2.20.1   Prístup na nástupište

Trate kategórie I

Staničné nástupištia sa nesmú budovať v blízkosti koľají, po ktorých môžu ísť vlaky rýchlosťou ≥ 250 km/h.

Trate kategórie II a III

Prístup cestujúcich na nástupištia v blízkosti koľají, po ktorých môžu ísť vlaky rýchlosťou ≥ 250 km/h sa môže povoliť len vtedy, keď tam vlak zastavuje.

V prípade nástupného ostrovčeka sa rýchlosť vlaku na strane, na ktorej nezastavuje, musí obmedziť na menej ako 250 km/h, keď sú na nástupišti cestujúci.

4.2.20.2   Užitočná dĺžka nástupišťa

Trate kategórie I, II a III

Užitočná dĺžka nástupišťa je maximálna súvislá dĺžka tej časti nástupišťa, pred ktorou vlak zastavuje v bežných prevádzkových podmienkach.

Užitočná dĺžka nástupíšť prístupných pre cestujúcich musí byť aspoň 400 m, ak sa nestanovuje inak v oddiele 7.3 tejto TSI.

4.2.20.2   Užitočná šírka nástupišťa

Prístupnosť nástupišťa závisí od voľného priestoru medzi prekážkami a hranou nástupišťa. Musí sa zvážiť:

| — | priestor pre osoby čakajúce na nástupišti bez rizika preľudnenia, |
| --- | --- |

—

priestor pre osoby čakajúce na nástupišti bez rizika preľudnenia,

| — | priestor pre osoby vystupujúce z vlakov bez narážania do prekážok, |
| --- | --- |

—

priestor pre osoby vystupujúce z vlakov bez narážania do prekážok,

| — | priestor na umiestnenie pomôcok na nastupovanie pre osoby so zníženou pohyblivosťou, |
| --- | --- |

—

priestor na umiestnenie pomôcok na nastupovanie pre osoby so zníženou pohyblivosťou,

| — | vzdialenosť od hrany nástupišťa, ktorú musia cestujúci dodržať, aby boli v bezpečí pred aerodynamickými účinkami prechádzajúcich vlakov (nebezpečná oblasť). |
| --- | --- |

—

vzdialenosť od hrany nástupišťa, ktorú musia cestujúci dodržať, aby boli v bezpečí pred aerodynamickými účinkami prechádzajúcich vlakov (nebezpečná oblasť).

Kým sa nedohodnú parametre týkajúce sa prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou a aerodynamických účinkov, užitočná šírka nástupišťa zostáva otvoreným bodom, a preto sa uplatňujú vnútroštátne predpisy.

4.2.20.4   Výška nástupišťa

Trate kategórie I, II a III

Menovitá výška nástupišťa nad jazdnou rovinou musí byť 550 mm alebo 760 mm, ak nie je špecifikované inak v oddiele 7.3.

Prípustné odchýlky kolmo na jazdný povrch, pokiaľ ide o menovitú vzájomnú polohu medzi koľajou a nástupišťom, sú - 30 mm/+ 0 mm

4.2.20.5   Vzdialenosť od stredu koľaje

V prípade hrán nástupišťa umiestnených v menovitých výškach sa menovitá vzdialenosť L od stredu koľaje rovnobežne s jazdnou rovinou zistí podľa vzorca:

Formula

kde R je polomer koľaje v metroch a g je rozchod koľaje v milimetroch.

R

g

Táto vzdialenosť sa musí dodržať od výšky 400 mm nad jazdným povrchom.

Musia sa prijať také prípustné odchýlky v umiestnení hrán nástupišťa alebo ich údržbe, aby sa táto vzdialenosť L za žiadnych okolností nezmenšila a aby sa nezväčšila o viac ako 50 mm.

4.2.20.6   Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť

Trate kategórie I

Koľaj susediaca s nástupišťami má byť pokiaľ možno priama, pričom v oblúku nesmie mať nikde polomer menší ako 500 m.

Trate kategórie II a III

Ak hodnoty predpísané v bode 4.2.20.4 nie sú možné z dôvodu usporiadania koľaje (t.j. R < 500 m), majú konštrukčné riešenia výšok a vzdialeností hrán nástupíšť hodnoty zlučiteľné s usporiadaním a predpismi týkajúcimi sa rozchodu, ktoré sa opisujú v bode 4.2.3.

4.2.20.7   Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom na nástupištiach

Trate kategórie I, II a III

Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom na nástupištiach sa zabezpečuje ustanoveniami v TSI Energia vysokorýchlostných železníc týkajúce sa ochranných opatrení systémov trolejového vedenia.

4.2.20.8   Vlastnosti súvisiace s prístupom osôb so zníženou pohyblivosťou.

Trate kategórie I, II a III

Požiadavky pre osoby so zníženou pohyblivosťou sa stanovujú v TSI Osoby so zníženou pohyblivosťou.

4.2.21   Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

Všeobecné požiadavky na protipožiarnu ochranu sa stanovujú v iných smerniciach, napr. 89/106/EHS z 21. decembra 1988.

Požiadavky na bezpečnosť v železničných tuneloch sa stanovujú v TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch.

4.2.22   Prístup alebo vniknutie do traťových zariadení

Aby sa obmedzilo riziko zrážky cestných vozidiel a vlakov, vysokorýchlostné trate kategórie I nesmú mať úrovňové prechody otvorené pre cestnú dopravu. Na tratiach kategórie II a III sa uplatňujú vnútroštátne predpisy.

Ďalšie opatrenia na zabránenie prístupu alebo neželanému vniknutiu osôb, zvierat alebo vozidiel do oblasti železničnej infraštruktúry podliehajú vnútroštátnym predpisom.

4.2.23   Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice

4.2.23.1   Krajnica pozdĺž koľají

Na tratiach kategórie I sa pozdĺž každej koľaje, ktorá je otvorená pre vysokorýchlostné vlaky, musí zabezpečiť priestor, ktorý umožní cestujúcim vystúpiť z vlaku na tú stranu koľaje, ktorá je od susednej koľaje odvrátená, ak má byť susedná koľaj naďalej prevádzkovaná počas evakuácie vlaku. Keď sú koľaje postavené na stavebných konštrukciách, súčasťou krajnice na vonkajšej strane koľaje musí byť bezpečnostná bariéra, ktorá umožní cestujúcim vystúpiť a nespadnúť z konštrukcie.

Na tratiach kategórie II a III sa musí zabezpečiť podobná krajnica všade tam, kde je toto opatrenie primerane použiteľné. Keď tento priestor nemožno zabezpečiť, železničné podniky musia byť informované o tejto špecifickej situácii tým spôsobom, že sa uvedie v registri infraštruktúry príslušnej trate.

4.2.23.2   Únikové cesty v tuneloch

Požiadavky týkajúce sa únikových ciest v tuneli sa stanovujú v TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch.

4.2.24   Značky vzdialenosti

Značky vzdialenosti sa musia umiestniť pozdĺž koľaje v pravidelných odstupoch. Ustanovenie o značkách vzdialenosti musí byť v súlade s vnútroštátnymi predpismi.

4.2.25   Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou

4.2.25.1   Dĺžka

Odstavné koľaje určené pre vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, musia mať užitočnú dĺžku, ktorá je dostatočná na umiestnenie týchto vlakov.

4.2.25.2   Stúpanie a klesanie

Stúpanie alebo klesanie odstavných koľají určených pre odstavené vlaky nesmú byť väčšie než 2,5 mm/m.

4.2.25.3   Polomer oblúka

Koľaje, na ktorých sa pohybujú vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, len malou rýchlosťou (staničné koľaje a koľaje na predchádzanie, odstavné a dopravné koľaje), nesmú mať minimálny horizontálny navrhovaný polomer menší ako 150 m. Horizontálne trasovanie koľaje tvorené radom protismerných oblúkov bez priamej koľaje medzi oblúkmi musia mať konštrukčné riešenie s polomerom väčším ako 190 m.

Ak polomer každého oblúka je menší alebo sa rovná 190 m, musí byť medzi oblúkmi priama koľaj s dĺžkou aspoň 7 m.

Vertikálne usporiadanie odstavných a manipulačných koľají nesmie zahŕňať oblúky s polomerom menším než 600 m na vrchole alebo 900 m v sedle.

Spôsoby udržiavania prevádzkových hodnôt sa stanovujú v pláne údržby.

4.2.26   Pevné zariadenia na údržbu vlakov

4.2.26.1   Vyprázdňovanie toaliet

V prípade, že sa má použiť zberač na vyprázdňovanie toaliet, minimálna osová vzdialenosť koľaje od susednej koľaje musí byť aspoň 6 m a pre zberače sa musí zabezpečiť jazdná dráha.

Pevné zariadenia na vyprázdňovanie toaliet musia byť zlučiteľné s vlastnosťami uzatvoreného systému toaliet špecifikovaného v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

4.2.26.2   Zariadenia na vonkajšie čistenie vlakov

Ak sa používajú umývacie zariadenia, musia byť schopné čistiť vonkajšie steny jedno- alebo dvojposchodových vlakov vo výške:

| — | 1 000 až 3 500 mm v prípade jednoposchodového vlaku |
| --- | --- |

—

1 000 až 3 500 mm v prípade jednoposchodového vlaku

| — | 500 až 4 300 mm v prípade dvojposchodového vlaku. |
| --- | --- |

—

500 až 4 300 mm v prípade dvojposchodového vlaku.

Musí sa zabezpečiť, aby vlaky mohli umývacím zariadením prechádzať rýchlosťou 2 až 6 km/h.

4.2.26.3   Zariadenie na doplnenie zásob vody

Pevné zariadenie na dopĺňanie zásob vody v interoperabilnej sieti sa musí zásobovať pitnou vodou, ktorá spĺňa požiadavky smernice 98/83/ES.

Prevádzkový režim zariadenia musí zabezpečiť, že voda poskytnutá v koncovom mieste posledného článku pevnej časti zariadenia spĺňala kvalitu špecifikovanú v tej istej smernici.

4.2.26.4   Zariadenie na doplnenie zásob piesku

Pevné zariadenia na dopĺňanie zásob piesku musia byť zlučiteľné s vlastnosťami systému pieskovača špecifikovaného v TSI Vysokorýchlostné koľajové vozidlá.

Zariadenie musí poskytovať piesok špecifikovaný v TSI Riadenie, zabezpečenie a návestenie vysokorýchlostných železníc.

4.2.26.5   Dopĺňanie paliva

Pevné zariadenia na dopĺňanie paliva musia byť zlučiteľné s vlastnosťami palivového systému špecifikovaného v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Zariadenie musí poskytovať palivo špecifikované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

4.2.27   Odlietavanie štrku

Otvorený bod

4.3   Funkčná a technická špecifikácia rozhraní

Z hľadiska technickej zlučiteľnosti existujú tieto rozhrania oblasti infraštruktúry s ostatnými subsystémami:

4.3.1   Rozhrania so subsystémom železničných koľajových vozidiel

| Rozhranie | Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc | Referenčná TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá |
| --- | --- | --- |
| Prechodový prierez
  Prechodový prierez infraštruktúry | 4.2.3 | minimálny prechodový prierez infraštruktúry |

Rozhranie

Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

Referenčná TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Prechodový prierez

Prechodový prierez infraštruktúry

4.2.3

minimálny prechodový prierez infraštruktúry

| 4.2.3.1 | kinematický obrys |
| --- | --- |

4.2.3.1

kinematický obrys

| 4.2.3.3. | Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré ovplyvňujú pozemné železničné monitorovacie systémy |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré ovplyvňujú pozemné železničné monitorovacie systémy

Stúpania a klesania

| 4.2.5 | Maximálne stúpania a klesania |
| --- | --- |

4.2.5

Maximálne stúpania a klesania

| 4.2.3.6 | Maximálne stúpania a klesania |
| --- | --- |

4.2.3.6

Maximálne stúpania a klesania

| 4.2.4.7 | Brzdový výkon pri veľkom spáde |
| --- | --- |

4.2.4.7

Brzdový výkon pri veľkom spáde

Minimálny polomer

| 4.2.6 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.6

Minimálny polomer oblúka

| 4.2.8 | Nedostatok prevýšenia |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatok prevýšenia

| 4.2.3.7 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minimálny polomer oblúka

Ekvivalentná kužeľovitosť

| 4.2.9 | Ekvivalentná kužeľovitosť |
| --- | --- |

4.2.9

Ekvivalentná kužeľovitosť

| 4.2.11 | Sklon koľajníc |
| --- | --- |

4.2.11

Sklon koľajníc

| 5.3.1.1 | Profil hlavy koľajnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

Profil hlavy koľajnice

| 4.2.3.4 | Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel

| 4.2.3.4.7 | Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa

Odolnosť koľaje

| 4.2.13 | Odolnosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnosť koľaje

| 4.2.3.2 | Statické nápravové zaťaženie |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statické nápravové zaťaženie

| 4.2.4.5 | Brzdy na vírivý prúd |
| --- | --- |

4.2.4.5

Brzdy na vírivý prúd

Geometria koľaje, ktorej vlastnosti definujú prevádzkové podmienky vypruženia vozidla

| 4.2.10 | Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb

| 4.2.3.4 | Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel

| 4.2.3.4.7 | Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa

Geometrická kompatibilita dvojkolesia s výhybkami a križovatkami

| 4.2.12.3 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

4.2.12.3

Výhybky a križovatky

| 4.2.3.4 | Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel |
| --- | --- |

4.2.3.4

Dynamické vlastnosti železničných koľajových vozidiel

| 4.2.3.4.7 | Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

Hodnoty konštrukčného riešenia pre profily kolesa

Vzájomné aerodynamické účinky medzi pevnými prekážkami a vozidlami a vzájomne medzi stretávajúcimi sa vozidlami

| 4.2.4 | Vzdialenosť medzi osami koľají |
| --- | --- |

4.2.4

Vzdialenosť medzi osami koľají

| 4.2.14.7 | Aerodynamické pôsobenia prechádzajúcich vlakov na konštrukcie pri trati |
| --- | --- |

4.2.14.7

Aerodynamické pôsobenia prechádzajúcich vlakov na konštrukcie pri trati

| 4.2.6.2 | Aerodynamické zaťaženia vlaku v otvorenom priestore |
| --- | --- |

4.2.6.2

Aerodynamické zaťaženia vlaku v otvorenom priestore

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

| 4.2.16: | Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.16:

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

| 4.2.6.4 | Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.6.4

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

Bočný vietor

| 4.2.17 | Vplyv bočného vetra |
| --- | --- |

4.2.17

Vplyv bočného vetra

| 4.2.6.3 | Bočný vietor |
| --- | --- |

4.2.6.3

Bočný vietor

Dostupnosť

| 4.2.20.4 | (výška nástupišťa) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(výška nástupišťa)

| 4.2.20.5 | (vzdialenosť od osi koľají) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(vzdialenosť od osi koľají)

| 4.2.20.2 | Užitočná dĺžka nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.2

Užitočná dĺžka nástupišťa

| 4.2.2.4.1 | Prístup (otvorený bod) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Prístup (otvorený bod)

| 4.2.2.6 | Kabína vodiča |
| --- | --- |

4.2.2.6

Kabína vodiča

| 4.2.3.5 | Maximálna dĺžka vlaku |
| --- | --- |

4.2.3.5

Maximálna dĺžka vlaku

Nástupištia

| 4.2.20.8 | (vlastnosti súvisiace s prístupom osôb so zníženou pohyblivosťou) |
| --- | --- |

4.2.20.8

(vlastnosti súvisiace s prístupom osôb so zníženou pohyblivosťou)

| 4.2.20.4 | (výška nástupišťa) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(výška nástupišťa)

| 4.2.20.5 | (vzdialenosť od osi koľají) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(vzdialenosť od osi koľají)

| 4.2.7.8 | Preprava osôb so zníženou pohyblivosťou |
| --- | --- |

4.2.7.8

Preprava osôb so zníženou pohyblivosťou

Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

| 4.2.21 | : Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- |

4.2.21

: Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

| 4.2.7.2 | Protipožiarna bezpečnosť |
| --- | --- |

4.2.7.2

Protipožiarna bezpečnosť

| 4.2.7.12 | Osobitné špecifikácie pre tunely |
| --- | --- |

4.2.7.12

Osobitné špecifikácie pre tunely

Odstavné koľaje/miesta s veľmi nízkou rýchlosťou (minimálny polomer)

| 4.2.25 | Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou |
| --- | --- |

4.2.25

Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou

| 4.2.3.7 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.3.7

Minimálny polomer oblúka

Pevné zariadenia na údržbu vlakov

4.2.26

| 4.2.9 | Údržba |
| --- | --- |

4.2.9

Údržba

Odlietavanie štrku

| 4.2.27 | Odlietavanie štrku |
| --- | --- |

4.2.27

Odlietavanie štrku

| 4.2.3.11 | Odlietavanie štrku |
| --- | --- |

4.2.3.11

Odlietavanie štrku

Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi

| 4.4.3 | : Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi |
| --- | --- |

4.4.3

: Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi

| 4.2.6.2.1 | Aerodynamické zaťaženie pracovníkov na trati |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Aerodynamické zaťaženie pracovníkov na trati

Reflexné odevy pre pracovníkov

| 4.7 | Zdravotné a bezpečnostné podmienky |
| --- | --- |

4.7

Zdravotné a bezpečnostné podmienky

| 4.2.7.4.1.1 | Svetlomety |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Svetlomety

4.3.2   Rozhrania so subsystémom Energia

| Rozhranie | Referenčná TSI Vysokorýchlostná infraštruktúra | Referenčná TSI Energia vysokorýchlostných železníc |
| --- | --- | --- |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | : Elektrické vlastnosti |

Rozhranie

Referenčná TSI Vysokorýchlostná infraštruktúra

Referenčná TSI Energia vysokorýchlostných železníc

Elektrické vlastnosti

4.2.18

: Elektrické vlastnosti

| 4.7.3 | Ochranné opatrenia spätného elektrického okruhu |
| --- | --- |

4.7.3

Ochranné opatrenia spätného elektrického okruhu

4.3.3   Rozhrania so subsystémom Riadenie, zabezpečenie a návestenie

| Rozhranie | Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc | Referenčná TSI Riadenie, zabezpečenie a návestenie vysokorýchlostných železníc |
| --- | --- | --- |
| Prechodový prierez stanovený pre zariadenia riadenia, zabezpečenia a návestenia | 4.2.3 | Minimálny prechodový prierez infraštruktúry |

Rozhranie

Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

Referenčná TSI Riadenie, zabezpečenie a návestenie vysokorýchlostných železníc

Prechodový prierez stanovený pre zariadenia riadenia, zabezpečenia a návestenia

4.2.3

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

| 4.2.5 | Rozhrania ETCS a EIRENE cez vzdušný priestor |
| --- | --- |

4.2.5

Rozhrania ETCS a EIRENE cez vzdušný priestor

| 4.2.16 | Viditeľnosť zariadení traťového riadenia a zabezpečenia |
| --- | --- |

4.2.16

Viditeľnosť zariadení traťového riadenia a zabezpečenia

Prenos prúdu pre signalizáciu cez koľaj

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

| 4.2.11 | Kompatibilita s traťovými systémami detekcie prítomnosti vlakov |
| --- | --- |

4.2.11

Kompatibilita s traťovými systémami detekcie prítomnosti vlakov

Príloha 1 dodatok 1 impedancia medzi kolesami

Zariadenie na doplnenie zásob piesku

| 4.2.26.4 | Zariadenie na doplnenie zásob piesku |
| --- | --- |

4.2.26.4

Zariadenie na doplnenie zásob piesku

Príloha A dodatok 1 oddiel 4.1.4: Kvalita piesku

Použitie bŕzd na vírivý prúd

| 4.2.13 | Odolnosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnosť koľaje

Príloha A dodatok 1 oddiel 5.2: Použitie elektrických/magnetických bŕzd

4.3.4   Rozhrania so subsystémom Prevádzka

| Rozhranie | Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc | Referenčná TSI Prevádzka vysokorýchlostných železníc |
| --- | --- | --- |
| Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice | 4.2.23 | 4.2.1.3 | (Dokumentácia pre personál železničného podniku okrem vodičov) |

Rozhranie

Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

Referenčná TSI Prevádzka vysokorýchlostných železníc

Krajnica pre cestujúcich a vlakový personál v prípade evakuácie vlaku mimo stanice

4.2.23

4.2.1.3

(Dokumentácia pre personál železničného podniku okrem vodičov)

Vykonávanie prác

4.4.1

odsek 4.2.3.6 (Prevádzka za mimoriadnych okolností)

Oznámenia pre železničné podniky

4.4.2

odsek 4.2.1.2.2.2 (Dokumentácia pre vodičov)

odsek 4.2.3.6 (Prevádzka za mimoriadnych okolností)

odsek 4.2.3.4.1 Riadenie dopravy

Odolnosť koľaje Trate kategórie I (brzdový systém, ktorý rozptyľuje kinetickú energiu zohrievaním koľajnice)

4.2.13.1

| 4.2.2.6.2 | Brzdový výkon |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

Brzdový výkon

Odborná spôsobilosť

4.6

4.6.1

4.3.5   Rozhrania s TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch

| Rozhranie | Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc | Referenčná TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- | --- |
| Kontrola stavu tunela | 4.5.1. | Plán údržby |

Rozhranie

Referenčná TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

Referenčná TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch

Kontrola stavu tunela

4.5.1.

Plán údržby

| 4.5.1. | Plán údržby |
| --- | --- |

4.5.1.

Plán údržby

Únikové cesty

| 4.2.23.2. | Núdzové nástupištia v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Núdzové nástupištia v tuneloch

| 4.2.2.7. | Únikové cesty |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Únikové cesty

4.4   Prevádzkové predpisy

4.4.1   Vykonávanie prác

V určitých situáciách, ktoré zahŕňajú vopred naplánované práce, môže byť nevyhnutné dočasne pozastaviť špecifikácie oblasti infraštruktúry a jej zložiek interoperability definovaných v kapitolách 4 a 5 TSI.

V tomto prípade manažér infraštruktúry musí definovať vhodné výnimočné prevádzkové podmienky (napr. obmedzenie rýchlosti, zaťaženie nápravy, prechodový prierez infraštruktúry) potrebné na zaistenie bezpečnosti.

Uplatňujú sa tieto všeobecné ustanovenia:

| — | výnimočné prevádzkové podmienky, ktoré nie sú v súlade s TSI, musia byť dočasné a naplánované, |
| --- | --- |

—

výnimočné prevádzkové podmienky, ktoré nie sú v súlade s TSI, musia byť dočasné a naplánované,

| — | železničné podniky, ktoré na danej trati vykonávajú prevádzku, musia dostať oznámenie o týchto dočasných výnimkách, ich zemepisnom umiestnení, charaktere a prostriedkoch návestenia. |
| --- | --- |

—

železničné podniky, ktoré na danej trati vykonávajú prevádzku, musia dostať oznámenie o týchto dočasných výnimkách, ich zemepisnom umiestnení, charaktere a prostriedkoch návestenia.

Špecifické prevádzkové ustanovenia sa uvádzajú v TSI Prevádzka vysokorýchlostných železníc.

4.4.2   Oznámenia pre železničné podniky

Manažér infraštruktúry musí informovať železničné podniky o dočasných obmedzeniach výkonnosti týkajúcich sa infraštruktúry, ktoré môžu byť dôsledkom nepredvídaných udalostí.

4.4.3   Ochrana pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi

Manažér infraštruktúry musí definovať prostriedky na ochranu pracovníkov pred aerodynamickými vplyvmi.

V prípade vlakov, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, manažér infraštruktúry musí zohľadniť skutočnú rýchlosť vlakov a maximálnu hraničnú hodnotu aerodynamických vplyvov (pre rýchlosť rovnajúcu sa 300 km/h), ktoré sa uvádzajú v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, oddiel 4.2.6.2.1.

4.5   Predpisy údržby

4.5.1   Plán údržby

Manažér infraštruktúry musí mať pre každú vysokorýchlostnú trať plán údržby, ktorý obsahuje aspoň:

| — | súbor hraničných hodnôt, |
| --- | --- |

—

súbor hraničných hodnôt,

| — | výkaz o metódach, odbornej spôsobilosti personálu a osobnom ochrannom bezpečnostnom vybavení, ktoré sa musí používať, |
| --- | --- |

—

výkaz o metódach, odbornej spôsobilosti personálu a osobnom ochrannom bezpečnostnom vybavení, ktoré sa musí používať,

| — | predpisy, ktoré sa uplatňujú na ochranu osôb pracujúcich na koľaji alebo v jej blízkosti, |
| --- | --- |

—

predpisy, ktoré sa uplatňujú na ochranu osôb pracujúcich na koľaji alebo v jej blízkosti,

| — | prostriedky používané na kontrolu dodržiavania prevádzkových hodnôt, |
| --- | --- |

—

prostriedky používané na kontrolu dodržiavania prevádzkových hodnôt,

| — | prijaté opatrenia (obmedzenie rýchlosti, lehoty opráv), ak sú presiahnuté predpísané hodnoty, |
| --- | --- |

—

prijaté opatrenia (obmedzenie rýchlosti, lehoty opráv), ak sú presiahnuté predpísané hodnoty,

vzťahujúce sa na tieto prvky:

| — | prevýšenie koľaje uvedené v odseku 4.2.7; |
| --- | --- |

—

prevýšenie koľaje uvedené v odseku 4.2.7;

| — | kvalita geometrickej polohy koľaje uvedená v odseku 4.2.10; |
| --- | --- |

—

kvalita geometrickej polohy koľaje uvedená v odseku 4.2.10;

| — | výhybky a križovatky uvedené v odseku 4.2.12; |
| --- | --- |

—

výhybky a križovatky uvedené v odseku 4.2.12;

| — | hrana nástupišťa uvedená v odseku 4.2.20. |
| --- | --- |

—

hrana nástupišťa uvedená v odseku 4.2.20.

| — | kontrola stavu tunelov podľa požiadaviek TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch, |
| --- | --- |

—

kontrola stavu tunelov podľa požiadaviek TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch,

| — | polomer oblúka odstavných koľají uvedený v odseku 4.2.25.3. |
| --- | --- |

—

polomer oblúka odstavných koľají uvedený v odseku 4.2.25.3.

4.5.2   Požiadavky na údržbu

Technický postup a produkty používané v údržbe nesmú predstavovať nebezpečenstvo pre zdravie človeka a nesmú presahovať povolené úrovne škodlivosti, pokiaľ ide o okolité prostredie.

Tieto požiadavky sa považujú za splnené, keď sa preukáže zhoda postupov a produktov s vnútroštátnymi predpismi.

4.6   Odborná spôsobilosť

Odborná spôsobilosť, ktorá sa vyžaduje od personálu vykonávajúceho údržbu subsystému Infraštruktúra, sa musí podrobne uviesť v pláne údržby (pozri oddiel 4.5.1).

Odborná spôsobilosť, ktorá sa vyžaduje na prevádzku subsystému Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc, sa stanovuje v TSI Prevádzka a riadenie dopravy vysokorýchlostných železníc.

4.7   Zdravotné a bezpečnostné podmienky

Zdravotné a bezpečnostné podmienky sa riešia v súlade s požiadavkami oddielu 4.2, konkrétne oddielu 4.2.16 (Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch), 4.2.18 (Elektrické vlastnosti), 4.2.20 (Nástupištia), 4.2.26 (Pevné zariadenia na údržbu vlakov) a 4.4 (Prevádzkové predpisy).

Okrem požiadaviek uvedených v pláne údržby (pozri oddiel 4.5.1) sa musia prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť zdravie a vysokú úroveň bezpečnosti personálu údržby, najmä v koľajovej oblasti, v súlade s európskymi i vnútroštátnymi predpismi.

Keď personál vykonávajúci údržbu subsystému HS INS pracuje na koľaji alebo v jej blízkosti, musí mať oblečený reflexný odev s označením EC.

4.8   Register infraštruktúry

V súlade s článkom 22 písm. a) smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES sa v registri infraštruktúry musia uvádzať hlavné vlastnosti oblasti infraštruktúry alebo jej časti a ich vzájomný vzťah s vlastnosťami stanovenými v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

V prílohe D k tejto TSI sa uvádza, ktoré informácie týkajúce sa oblasti infraštruktúra sa musia zahrnúť do registra infraštruktúry. Informácie, ktoré má obsahovať register infraštruktúry, vyžadované pre iné subsystémy, sa stanovujú v príslušných TSI.

5.   ZLOŽKY INTEROPERABILITY

5.1   Definícia

Podľa článku 2 písm. d) smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES:

zložky interoperability sú „akékoľvek základné súčasti, skupiny súčastí, montážne podskupiny alebo úplné montážne celky začlenené alebo určené na začlenenie do subsystému, od ktorých priamo alebo nepriamo závisí interoperabilita systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc“.

5.1.1   Inovačné riešenia

Ako sa uvádza v oddiele 4.1 tejto TSI, inovačné riešenia si môžu vyžadovať novú špecifikáciu a/alebo nové postupy posudzovania. Tieto špecifikácie a postupy posudzovania musia byť vypracované na základe postupu uvedeného v oddiele 6.1.4.

5.1.2   Nové riešenia pre montážnu podskupinu koľaje

Požiadavky oddielov 5.3.1, 5.3.2 a 5.3.3 sa zakladajú na tradičnom konštrukčnom riešení koľaje so štrkovým lôžkom s Vignolovou koľajnicou (širokopätná) na betónových podvaloch a s upevnením, ktoré zabezpečuje odpor voči pozdĺžnemu posunutiu tak, že sa opiera o spodnú časť koľajnice. Je však možné splniť požiadavky kapitoly 4 pomocou alternatívneho konštrukčného riešenia koľaje. Zložky interoperability začlenené do týchto alternatívnych konštrukčných riešení sa uvádzajú ako nové zložky interoperability a v kapitole 6 sa stanovuje postup posudzovania týchto zložiek interoperability.

5.2   Zoznam zložiek

Na účely tejto technickej špecifikácie pre interoperabilitu sa nasledujúce prvky interoperability, bez ohľadu na to či ide o jednotlivé komponenty alebo montážne podskupiny koľaje, vyhlasujú za zložky interoperability:

| — | koľajnica (5.3.1) |
| --- | --- |

—

koľajnica (5.3.1)

| — | systémy upevnenia koľajníc (5.3.2) |
| --- | --- |

—

systémy upevnenia koľajníc (5.3.2)

| — | podvaly a koľajnicové podpery (5.3.3) |
| --- | --- |

—

podvaly a koľajnicové podpery (5.3.3)

| — | výhybky a križovatky (5.3.4). |
| --- | --- |

—

výhybky a križovatky (5.3.4).

| — | prípojné hrdlo na doplnenie vody (5.3.5). |
| --- | --- |

—

prípojné hrdlo na doplnenie vody (5.3.5).

V ďalších oddieloch sú opísané špecifikácie uplatniteľné na každú z týchto zložiek.

5.3   Prevádzkové vlastnosti a špecifikácie zložiek

5.3.1   Koľajnica

Trate kategórie I, II a III

Vlastné špecifikácie zložky interoperability „koľajnica“ sú:

| — | profil hlavy koľajnice |
| --- | --- |

—

profil hlavy koľajnice

| — | konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti |
| --- | --- |

—

konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti

| — | druh a kvalita ocele. |
| --- | --- |

—

druh a kvalita ocele.

5.3.1.1   Profil hlavy koľajnice

| a) | Priebežná trať
  Profil hlavy koľajnice sa musí zvoliť z rozsahu stanoveného v norme EN 13674-1:2003 príloha A alebo to musí byť profil 60 E2 definovaný v prílohe F k tejto TSI.
  V oddiele 4.2.9.2 tejto TSI sa stanovujú požiadavky týkajúce sa profilu hlavy koľajnice vzhľadom na ekvivalentnú kužeľovitosť. |
| --- | --- |

a)

Priebežná trať

Profil hlavy koľajnice sa musí zvoliť z rozsahu stanoveného v norme EN 13674-1:2003 príloha A alebo to musí byť profil 60 E2 definovaný v prílohe F k tejto TSI.

V oddiele 4.2.9.2 tejto TSI sa stanovujú požiadavky týkajúce sa profilu hlavy koľajnice vzhľadom na ekvivalentnú kužeľovitosť.

| b) | Výhybky a križovatky
  Profil hlavy koľajnice sa musí zvoliť z rozsahu stanoveného v norme EN 13674-2:2003 príloha A alebo to musí byť profil 60 E2 definovaný v prílohe F tejto TSI. |
| --- | --- |

b)

Výhybky a križovatky

Profil hlavy koľajnice sa musí zvoliť z rozsahu stanoveného v norme EN 13674-2:2003 príloha A alebo to musí byť profil 60 E2 definovaný v prílohe F tejto TSI.

| c) | Nové profily hlavy koľajnice pre priebežnú trať
  Konštrukčné riešenie „nových“ (ako sa definuje v oddiele 6.1.2) profilov hlavy koľajnice pre priebežnú trať musí obsahovať:






  — | bočný sklon na strane hlavy koľajnice s náklonom od 1/20 do 1/17,2 vzhľadom na zvislú os hlavy koľajnice. Zvislá vzdialenosť medzi vrcholom tohto bočného sklonu a temenom hlavy koľajnice musí byť menej ako 15 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

Nové profily hlavy koľajnice pre priebežnú trať

Konštrukčné riešenie „nových“ (ako sa definuje v oddiele 6.1.2) profilov hlavy koľajnice pre priebežnú trať musí obsahovať:

—

bočný sklon na strane hlavy koľajnice s náklonom od 1/20 do 1/17,2 vzhľadom na zvislú os hlavy koľajnice. Zvislá vzdialenosť medzi vrcholom tohto bočného sklonu a temenom hlavy koľajnice musí byť menej ako 15 mm;

| — | a smerom k hornej ploche nasleduje rad dotykových kriviek s polomerom v rozmedzí minimálne od 12,7 mm po minimálne 250 mm na zvislej osi hlavy koľajnice. |
| --- | --- |

—

a smerom k hornej ploche nasleduje rad dotykových kriviek s polomerom v rozmedzí minimálne od 12,7 mm po minimálne 250 mm na zvislej osi hlavy koľajnice.

Vodorovná vzdialenosť medzi temenom koľajnice a dotykovým bodom musí byť medzi 33,5 a 36 mm.

5.3.1.2   Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti

Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti koľajnice musí byť viac ako 53 kg/m.

5.3.1.3   Druh a kvalita ocele

| a) | Priebežná trať
  Druh a kvalita koľajnicovej ocele musí byť v súlade s normou EN13674-1:2003 kapitola 5. |
| --- | --- |

a)

Priebežná trať

Druh a kvalita koľajnicovej ocele musí byť v súlade s normou EN13674-1:2003 kapitola 5.

| b) | Výhybky a križovatky
  Druh a kvalita koľajnicovej ocele musí byť v súlade s normou EN13674-2:2003 kapitola 5. |
| --- | --- |

b)

Výhybky a križovatky

Druh a kvalita koľajnicovej ocele musí byť v súlade s normou EN13674-2:2003 kapitola 5.

5.3.2   Systémy upevnenia koľajníc

Uplatniteľné sú tieto špecifikácie pre systém upevnenia koľajníc na priebežnej trati, výhybkách a križovatkách:

| a) | minimálny odpor voči pozdĺžnemu posunu koľajnice v systéme upevnenia musí byť v súlade s normou EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

a)

minimálny odpor voči pozdĺžnemu posunu koľajnice v systéme upevnenia musí byť v súlade s normou EN 13481-2:2002;

| b) | odpor voči opakovanému zaťaženiu musí byť aspoň taký istý ako je odpor, ktorý sa vyžaduje pre koľaj „hlavnej trate“ podľa normy EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

b)

odpor voči opakovanému zaťaženiu musí byť aspoň taký istý ako je odpor, ktorý sa vyžaduje pre koľaj „hlavnej trate“ podľa normy EN 13481-2:2002;

| c) | dynamická tuhosť podkladníc upevňovacích systémov na betónových podvaloch nesmie presiahnuť 600 MN/m; |
| --- | --- |

c)

dynamická tuhosť podkladníc upevňovacích systémov na betónových podvaloch nesmie presiahnuť 600 MN/m;

| d) | minimálny požadovaný elektrický odpor je 5 kΩ, meraný podľa normy EN 13146-5. Manažér infraštruktúry môže vyžadovať vyšší odpor, keď to vyžadujú osobitné systémy riadenia, zabezpečenia a návestenia. |
| --- | --- |

d)

minimálny požadovaný elektrický odpor je 5 kΩ, meraný podľa normy EN 13146-5. Manažér infraštruktúry môže vyžadovať vyšší odpor, keď to vyžadujú osobitné systémy riadenia, zabezpečenia a návestenia.

5.3.3   Podvaly a koľajnicové podpery

Uplatniteľné sú tieto špecifikácie pre zložku interoperability „betónové podvaly“ použité v prípade koľaje so štrkovým lôžkom a opísané v odseku 6.2.5.1:

| a) | hmotnosť betónových podvalov na priebežnej trati musí byť minimálne 220 kg, |
| --- | --- |

a)

hmotnosť betónových podvalov na priebežnej trati musí byť minimálne 220 kg,

| b) | betónové podvaly na priebežnej trati musia mať dĺžku minimálne 2,25 m. |
| --- | --- |

b)

betónové podvaly na priebežnej trati musia mať dĺžku minimálne 2,25 m.

5.3.4   Výhybky a križovatky

Výhybky a križovatky obsahujú zložky interoperability uvedené vyššie.

Vlastnosti ich konštrukčného riešenia sa však musia posúdiť s cieľom potvrdiť, že spĺňajú požiadavky nasledujúcich oddielov tejto TSI:

| a) | 4.2.12.1 Prostriedky detekcie a blokovania |
| --- | --- |

a)

4.2.12.1 Prostriedky detekcie a blokovania

| b) | 4.2.12.2 Použitie pohyblivých srdcoviek |
| --- | --- |

b)

4.2.12.2 Použitie pohyblivých srdcoviek

| c) | 4.2.12.3 Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

c)

4.2.12.3 Geometrické vlastnosti

5.3.5   Prípojné hrdlo na doplnenie vody

Prípojné hrdlá na doplnenie vody musia byť zlučiteľné s pripojením prívodu vody opísaným v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

6.   POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI NA POUŽITIE ZLOŽIEK A OVEROVANIE SUBSYSTÉMOV

6.1.   Zložky interoperability

6.1.1.   Postupy posudzovania zhody alebo vhodnosti na použitie

Postup posudzovania zhody a vhodnosti na použitie zložiek interoperability podľa kapitoly 5 tejto TSI sa musí uskutočniť použitím modulov špecifikovaných v prílohe C k tejto TSI.

Keď to vyžadujú moduly špecifikované v prílohe C k tejto TSI, posudzovanie zhody zložky interoperability a jej vhodnosti na použitie ocení notifikovaný orgán, u ktorého výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve podal žiadosť. Výrobca zložky interoperability alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve vystaví vyhlásenie ES o zhode alebo vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie v súlade s článkom 13 ods. 1 smernice 96/48/ES a s oddielom 3 prílohy IV k uvedenej smernici, pred uvedením zložky interoperability na trh.

Zhoda alebo vhodnosť na použitie každej zložky interoperability sa musí posúdiť podľa troch kritérií:

| 6.1.1.1 | Konzistentnosť s požiadavkami subsystému.
  Zložka interoperability sa použije ako komponent subsystému Infraštruktúra, ktorý sa posúdi v súlade s oddielom 6.2 TSI. Jeho použitie v montážnom podcelku nebráni súladu subsystému Infraštruktúra, v rámci ktorého sa má používať, s požiadavkami stanovenými v kapitole 4 TSI. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Konzistentnosť s požiadavkami subsystému.

Zložka interoperability sa použije ako komponent subsystému Infraštruktúra, ktorý sa posúdi v súlade s oddielom 6.2 TSI. Jeho použitie v montážnom podcelku nebráni súladu subsystému Infraštruktúra, v rámci ktorého sa má používať, s požiadavkami stanovenými v kapitole 4 TSI.

| 6.1.1.2 | Zlučiteľnosť s inými zložkami interoperability a komponentmi subsystému, s ktorými má mať rozhrania. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Zlučiteľnosť s inými zložkami interoperability a komponentmi subsystému, s ktorými má mať rozhrania.

| 6.1.1.3 | Súlad so špecifickými technickými požiadavkami
  Súlad so špecifickými technickými požiadavkami sa stanovuje v kapitole 5 TSI (ak také požiadavky existujú). |
| --- | --- |

6.1.1.3

Súlad so špecifickými technickými požiadavkami

Súlad so špecifickými technickými požiadavkami sa stanovuje v kapitole 5 TSI (ak také požiadavky existujú).

6.1.2   Definícia „zavedených“, „nových“ a „inovačných“ zložiek interoperability

Zavedená zložka interoperability spĺňa tieto podmienky:

| a) | je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 5 tejto TSI, |
| --- | --- |

a)

je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 5 tejto TSI,

| b) | je v súlade s príslušnou(-ými) európskou(-ými) normou(-ami), |
| --- | --- |

b)

je v súlade s príslušnou(-ými) európskou(-ými) normou(-ami),

| c) | je zlučiteľná s inými zložkami interoperability v konkrétnom type montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, |
| --- | --- |

c)

je zlučiteľná s inými zložkami interoperability v konkrétnom type montážneho podcelku, v ktorom sa má používať,

| d) | konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok. |
| --- | --- |

d)

konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok.

Nová zložka interoperability spĺňa tieto podmienky:

| e) | nespĺňa jeden alebo viacero požiadaviek a), b) alebo c) pre zavedené zložky interoperability, |
| --- | --- |

e)

nespĺňa jeden alebo viacero požiadaviek a), b) alebo c) pre zavedené zložky interoperability,

| f) | konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok. |
| --- | --- |

f)

konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok.

Jedinými novými zložkami interoperability sú koľajnica, systémy upevnenia koľajníc, podvaly a koľajnicové podpery.

Inovačná zložka interoperability spĺňa tieto podmienky:

| g) | konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, nie je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok. |
| --- | --- |

g)

konkrétny typ montážneho podcelku, v ktorom sa má používať, nie je v súlade s výkonnosťou stanovenou v kapitole 4 tejto TSI, pokiaľ sa vzťahuje na daný montážny podcelok.

6.1.3.   Postupy, ktoré sa majú uplatniť pre zavedené a nové zložky interoperability

V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú postupy, ktorými sa treba riadiť v prípade zavedených a nových zložiek interoperability v závislosti od toho, či boli umiestnené na trhu pred uverejnením tejto TSI alebo po jej uverejnení.

| | Zavedené | Nové |
| --- | --- | --- |
| Uvedené na trh EÚ pred uverejnením tejto verzie TSI | postup E1 | postup N1 |
| Uvedené na trh EÚ po uverejnení tejto verzie TSI | postup E2 | postup N2 |

Zavedené

Nové

Uvedené na trh EÚ pred uverejnením tejto verzie TSI

postup E1

postup N1

Uvedené na trh EÚ po uverejnení tejto verzie TSI

postup E2

postup N2

Príkladom zložky interoperability, pri ktorej by sa uplatnil postup N1, je koľajnicový profil, ktorý je už uvedený na trhu EÚ, ktorý v súčasnosti nie je zaznamenaný v norme EN 13674-1:2003.

6.1.4.   Postupy, ktoré sa majú uplatniť pre inovačné zložky interoperability

Inovačné riešenia pre interoperabilitu si vyžadujú nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania.

Pokiaľ je riešenie, ktoré je navrhované ako zložka interoperability, inovačné, tak ako je definované v oddiele 6.1.2, výrobca musí oznámiť odchýlku od príslušného oddielu TSI. Európska železničná agentúra uvedie príslušné funkčné špecifikácie a špecifikácie rozhraní týchto zložiek do konečnej formy a vypracuje metódy posudzovania.

Príslušné funkčné špecifikácie a špecifikácie rozhrania a metódy posudzovania musia byť pri revízii zapracované do tejto TSI. Hneď ako budú tieto dokumenty zverejnené, môže si výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve vybrať postup posudzovania zložiek interoperability, ako je stanovené v oddiele 6.1.5.

Po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia Komisie prijatého v súlade s článkom 21 smernice 96/48/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES, inovačné riešenie sa môže použiť pred jeho začlenením do TSI.

6.1.5   Uplatnenie modulov

Pre oblasť infraštruktúry sa používajú tieto moduly posudzovania zhody zložiek interoperability:

| A | Vnútorná kontrola výroby |
| --- | --- |
| A1 | Vnútorná kontrola konštrukčného riešenia s overením výrobku |
| B | Preskúmanie typu |
| D | Systém riadenia kvality výroby |
| F | Overenie výrobku |
| H1 | Úplný systém riadenia kvality |
| H2 | Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia |
| V | Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (vhodnosť na použitie) |

A

Vnútorná kontrola výroby

A1

Vnútorná kontrola konštrukčného riešenia s overením výrobku

B

Preskúmanie typu

D

Systém riadenia kvality výroby

F

Overenie výrobku

H1

Úplný systém riadenia kvality

H2

Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia

V

Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (vhodnosť na použitie)

V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú moduly pre posudzovanie zhody zložiek interoperability, ktoré možno vybrať pre každý postup uvedený vyššie. Moduly posudzovania sú definované v prílohe C k tejto TSI.

| Postupy | Koľajnica | Upevnenie | Podvaly a podpery | Výhybky a križovatky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E1 (4) | A1 alebo H1 | A alebo H1 |
| E2 | B + D alebo B + F alebo H1 |
| N1 | B + D + V alebo B + F + V, alebo H1 + V |
| N2 | B + D + V alebo B + F + V, alebo H2 + V |

Postupy

Koľajnica

Upevnenie

Podvaly a podpery

Výhybky a križovatky

E1 (4)

4

A1 alebo H1

A alebo H1

E2

B + D alebo B + F alebo H1

N1

B + D + V alebo B + F + V, alebo H1 + V

N2

B + D + V alebo B + F + V, alebo H2 + V

V prípade nových zložiek interoperability notifikovaný orgán vymenovaný výrobcom alebo jeho splnomocneným zástupcom so sídlom v Spoločenstve musí skontrolovať, že vnútorné vlastnosti a vhodnosť na použitie zložky, ktorá sa hodnotí, spĺňajú príslušné ustanovenia kapitoly 4, v ktorej sa opisujú požadované funkcie zložky v jej subsystéme, a musí posúdiť výkonnosť produktu v prevádzkových podmienkach.

Vlastnosti a špecifikácie zložky, ktoré prispievajú k požiadavkám špecifikovaným pre subsystém, musia byť počas tohto úvodného overovania komplexne popísané aj s ich rozhraniami v súbore technickej dokumentácie zložky interoperability, aby bolo možné ďalšie hodnotenie ako zložky subsystému.

Posudzovanie zhody „zavedených“ a „nových“ zložiek interoperability musí pokrývať fázy a vlastnosti uvedené v tabuľkách v prílohe A.

6.1.6   Metódy posudzovania pre zložky interoperability

6.1.6.1   Zložky interoperability podliehajúce iným smerniciam Spoločenstva

V článku 13 ods. 3 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES sa uvádza, že „ak sú zložky interoperability predmetom iných smerníc Spoločenstva, ktoré upravujú iné aspekty, vyhlásenie ES o zhode alebo vhodnosti na použitie má v takých prípadoch obsahovať informáciu o tom, že zložky interoperability spĺňajú aj požiadavky týchto iných smerníc.“

6.1.6.2   Posudzovanie systému upevnenia

K vyhláseniu ES o zhode sa musí doložiť oznámenie, v ktorom sa stanovuje:

| — | kombinácia koľajnice, sklonu koľajnice, podkladnice koľajnice (a jej rozsah tuhosti) a typ podvalov alebo koľajnicových podpier, s ktorými sa systém upevnenia môže použiť |
| --- | --- |

—

kombinácia koľajnice, sklonu koľajnice, podkladnice koľajnice (a jej rozsah tuhosti) a typ podvalov alebo koľajnicových podpier, s ktorými sa systém upevnenia môže použiť

| — | skutočný elektrický odpor, ktorý zabezpečuje systém upevnenia (v oddiele 5.3.2 sa vyžaduje minimálny elektrický odpor 5 kΩ. Môže sa však vyžadovať vyšší elektrický odpor na zabezpečenie zlučiteľnosti so zvoleným systémom riadenia, zabezpečenia a návestenia). |
| --- | --- |

—

skutočný elektrický odpor, ktorý zabezpečuje systém upevnenia (v oddiele 5.3.2 sa vyžaduje minimálny elektrický odpor 5 kΩ. Môže sa však vyžadovať vyšší elektrický odpor na zabezpečenie zlučiteľnosti so zvoleným systémom riadenia, zabezpečenia a návestenia).

6.1.6.3   Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (vhodnosť na použitie)

Keď sa použije modul V, musí sa vykonať posúdenie vhodnosti na použitie:

| — | s uvedenými kombináciami zložiek interoperability a sklonom koľajnice |
| --- | --- |

—

s uvedenými kombináciami zložiek interoperability a sklonom koľajnice

| — | na trati, kde rýchlosť najrýchlejších vlakov musí byť aspoň 160 km/h a najvyššie zaťaženie nápravy železničných koľajových vozidiel musí byť aspoň 170 kN |
| --- | --- |

—

na trati, kde rýchlosť najrýchlejších vlakov musí byť aspoň 160 km/h a najvyššie zaťaženie nápravy železničných koľajových vozidiel musí byť aspoň 170 kN

| — | aspoň 1/3 zložiek interoperability musí byť namontovaná v oblúkoch (neuplatňuje sa na výhybky a križovatky) |
| --- | --- |

—

aspoň 1/3 zložiek interoperability musí byť namontovaná v oblúkoch (neuplatňuje sa na výhybky a križovatky)

| — | trvanie programu na potvrdenie (skúšobné obdobie) musí byť také, aby sa umožnila prevádzka 20 miliónov hrubej tonáže, a nesmie byť kratšie ako 1 rok. |
| --- | --- |

—

trvanie programu na potvrdenie (skúšobné obdobie) musí byť také, aby sa umožnila prevádzka 20 miliónov hrubej tonáže, a nesmie byť kratšie ako 1 rok.

V prípade, že posudzovanie zhody sa najúčinnejšie vykoná s odvolaním sa na záznamy o údržbe z minulosti, notifikovaný orgán môže použiť záznamy, ktoré poskytne manažér infraštruktúry alebo zadávajúci subjekt so skúsenosťami v používaní danej zložky interoperability.

6.2   Subsystém Infraštruktúra

6.2.1   Všeobecné ustanovenia

Na žiadosť zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve notifikovaný orgán vykonáva overenie ES subsystému Infraštruktúra v súlade s článkom 18 a prílohou VI k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES a v súlade s ustanoveniami príslušných modulov špecifikovaných v prílohe C k tejto TSI.

Ak môže zadávajúci subjekt preukázať, že skúšky alebo overenia subsystému Infraštruktúra boli v predchádzajúcich uplatneniach konštrukčného riešenia v podobných podmienkach úspešné, notifikovaný orgán zohľadní tieto skúšky a overenia v posudzovaní zhody.

Posúdenie zhody subsystému Infraštruktúra sa musí vzťahovať na fázy a vlastnosti označené symbolom X v prílohe B1 k tejto TSI.

Keď sa podľa kapitoly 4 vyžaduje použitie vnútroštátnych predpisov, musí sa vykonať zodpovedajúce posúdenie zhody podľa postupov, za ktoré zodpovedá príslušný členský štát.

Zadávajúci subjekt musí vyhotoviť vyhlásenie ES o overení pre subsystém Infraštruktúra v súlade s článkom 18 a prílohou V k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES.

6.2.2   Vyhradené

6.2.3   Inovačné riešenia

Ak subsystém obsahuje montážny podcelok, ktorý nemá spĺňať výkonnosť stanovenú v kapitole 4 tejto TSI, zatriedi sa ako „inovačný“.

Inovačné riešenia pre interoperabilitu si vyžadujú nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania.

Keď subsystém infraštruktúry obsahuje inovačné riešenie, zadávajúci subjekt musí uviesť odchýlky z príslušného oddielu TSI.

Európska železničná agentúra uvedie príslušné funkčné špecifikácie a špecifikácie rozhraní tohto riešenia do konečnej formy a vypracuje metódy posudzovania.

Príslušné funkčné špecifikácie a špecifikácie rozhraní a metódy posudzovania musia byť pri revízii zapracované do tejto TSI. Hneď ako budú tieto dokumenty zverejnené, môže si výrobca alebo zadávajúci subjekt alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve vybrať postup posudzovania infraštruktúry, ako sa stanovuje v oddiele 6.2.4.

Po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia Komisie prijatého v súlade s článkom 21 smernice 96/48/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES, inovačné riešenie sa môže použiť pred jeho začlenením do TSI.

6.2.4   Použitie modulov

Na overovací postup subsystému Infraštruktúra si môže zadávajúci subjekt alebo jeho splnomocnený zástupca v Spoločenstve zvoliť:

| — | postup overovania jednotky (modul SG) uvedený v prílohe C.8 k tejto TSI alebo |
| --- | --- |

—

postup overovania jednotky (modul SG) uvedený v prílohe C.8 k tejto TSI alebo

| — | postup komplexného zabezpečenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia (modul SH2) uvedený v prílohe C.9 k tejto TSI. |
| --- | --- |

—

postup komplexného zabezpečenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia (modul SH2) uvedený v prílohe C.9 k tejto TSI.

6.2.4.1   Uplatnenie modulu SH2

Modul SH2 sa môže zvoliť len vtedy, keď činnosti, ktoré prispievajú k tomu, aby bol navrhovaný subsystém overený (konštrukčné riešenie, výroba, montáž, inštalovanie), podliehajú systému kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, kontrolu konečného výrobku a skúšanie, ktorého schvaľovanie a dozor vykonáva notifikovaný orgán.

6.2.4.2   Uplatnenie modulu SG

V prípade, keď je posudzovanie zhody najúčinnejšie vykoná pomocou meracieho koľajového vozidla, notifikovaný orgán môže použiť výsledky meracieho koľajového vozidla prevádzkovaného v mene manažéra infraštruktúry alebo zadávajúceho subjektu. (Pozri odsek 6.2.6.2).

6.2.5   Technické riešenia predpokladajúce zhodu vo fáze konštrukčného riešenia

6.2.5.1   Posúdenie odolnosti koľaje

Priebežná trať so štrkovým lôžkom, ktorá je v súlade s nasledujúcimi vlastnosťami, sa považuje za vyhovujúcu požiadavkám stanoveným v odseku 4.2.13.1 týkajúcim sa odolnosti koľaje voči pozdĺžnym, zvislým a priečnym silám:

| — | požiadavky na komponenty koľaje definované v kapitole 5 „Zložky interoperability“ pre koľajnicu (5.3.1), systémy upevnenia koľajníc (5.3.2) a podvaly a koľajnicové podpery (5.3.3) sú splnené; |
| --- | --- |

—

požiadavky na komponenty koľaje definované v kapitole 5 „Zložky interoperability“ pre koľajnicu (5.3.1), systémy upevnenia koľajníc (5.3.2) a podvaly a koľajnicové podpery (5.3.3) sú splnené;

| — | betónové podvaly sa používajú na celej koľaji, okrem krátkych úsekov nepresahujúcich 10 m, vzdialených od seba aspoň 50 m; |
| --- | --- |

—

betónové podvaly sa používajú na celej koľaji, okrem krátkych úsekov nepresahujúcich 10 m, vzdialených od seba aspoň 50 m;

| — | typ štrku a profil sa používa v súlade s vnútroštátnymi predpismi na celej koľaji; |
| --- | --- |

—

typ štrku a profil sa používa v súlade s vnútroštátnymi predpismi na celej koľaji;

| — | koľaj obsahuje aspoň 1 500 systémov upevnenia koľajnice na koľajnicu a na kilometer dĺžky. |
| --- | --- |

—

koľaj obsahuje aspoň 1 500 systémov upevnenia koľajnice na koľajnicu a na kilometer dĺžky.

6.2.5.2   Posúdenie ekvivalentnej kužeľovitosti

Požiadavky oddielu 4.2.9.2 sa v prípade priebežnej koľaje považujú za splnené vtedy, ak má nasledujúce vlastnosti konštrukčného riešenia:

| — | profil koľajnice 60 E 1 definovaný v norme EN 13674-1:2003 so sklonom koľajnice 1:20 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm |
| --- | --- |

—

profil koľajnice 60 E 1 definovaný v norme EN 13674-1:2003 so sklonom koľajnice 1:20 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm

| — | profil koľajnice 60 E 1 definovaný v norme EN 13674-1:2003 so sklonom koľajnice 1:40 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm (iba pre rýchlosti menšie alebo rovnajúce sa 280 km/h) |
| --- | --- |

—

profil koľajnice 60 E 1 definovaný v norme EN 13674-1:2003 so sklonom koľajnice 1:40 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm (iba pre rýchlosti menšie alebo rovnajúce sa 280 km/h)

| — | profil koľajnice 60 E 2 definovaný v prílohe F k tejto TSI so sklonom koľajnice 1:40 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

profil koľajnice 60 E 2 definovaný v prílohe F k tejto TSI so sklonom koľajnice 1:40 a rozchodom koľaje 1 435 až 1 437 mm.

6.2.6   Osobitné požiadavky na posudzovanie zhody

6.2.6.1   Posúdenie minimálneho prechodového prierezu infraštruktúry

Kým sa uverejnia zosúladené normy EN týkajúce sa rozchodov, súbor technickej dokumentácie musí obsahovať opis súvisiacich predpisov zvolených manažérom infraštruktúry v súlade s oddielom 4.2.3.

Posúdenie minimálneho prechodového prierezu infraštruktúry sa vykonáva pomocou výsledkov výpočtov uskutočnených manažérom infraštruktúry alebo zadávajúcim subjektom na základe týchto súvisiacich predpisov.

6.2.6.2   Posúdenie minimálnej hodnoty stredného rozchodu koľaje

Metóda merania rozchodu koľaje sa uvádza v oddiele 4.2.2 normy EN 13848-1.2003.

6.2.6.3   Posúdenie tuhosti koľaje

Keďže požiadavky na tuhosť koľaje sú otvoreným bodom, nevyžaduje sa žiadne posúdenie od notifikovaného orgánu.

6.2.6.4   Posúdenie sklonu koľajnice

Sklon koľajnice sa posudzuje len vo fáze konštrukčného riešenia.

6.2.6.5   Posúdenie maximálneho kolísania tlaku v tuneloch

Posúdenie maximálneho kolísania tlaku v tuneli (kritérium 10 kPa) sa vykonáva pomocou výsledkov výpočtov, ktoré uskutočnil manažér infraštruktúry alebo zadávajúci subjekt na základe všetkých prevádzkových podmienok so všetkými vlakmi, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a sú určené na prevádzku v konkrétnom tuneli, ktorý sa posudzuje.

Vstupné parametre, ktoré sa majú použiť, musia spĺňať referenčné označenie tlakových vlastností vlakov (definované v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá).

Referenčné prierezové oblasti interoperabilných vlakov, ktoré sa posudzujú, musia byť, nezávisle od toho, či ide o hnacie alebo ťahané vozidlo:

| — | 12 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre referenčný kinematický obrys GC, |
| --- | --- |

—

12 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre referenčný kinematický obrys GC,

2

| — | 11 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre referenčný kinematický obrys GB, |
| --- | --- |

—

11 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre referenčný kinematický obrys GB,

2

| — | 10 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre menšie kinematické obrysy. |
| --- | --- |

—

10 m2 v prípade vozidiel s konštrukčným riešením pre menšie kinematické obrysy.

2

V posudzovaní sa zohľadnia prípadné konštrukčné vlastnosti, ktoré znižujú kolísanie tlaku (tvar vjazdu do tunela, komíny atď.), ako aj dĺžka tunela.

6.2.6.6   Posúdenie hluku a vibrácií

Nevyžaduje sa posúdenie od notifikovaného orgánu.

6.3   Posúdenie zhody, keď sa rýchlosť používa ako prechodové kritérium

V oddiele 7.2.5 sa umožňuje, aby sa trať uviedla do prevádzky s nižšou rýchlosťou, ako je konečná plánovaná rýchlosť.

V tomto oddiele sa stanovujú požiadavky na posúdenie zhody za týchto okolností.

Niektoré hraničné hodnoty stanovené v kapitole 4 závisia od plánovanej rýchlosti trate.

Zhoda by sa mala posudzovať pri plánovanej konečnej rýchlosti; je však povolené posudzovať vlastnosti závislé od rýchlosti pri nižšej rýchlosti v čase uvedenia do prevádzky.

Zhoda ostatných vlastností pre plánovanú rýchlosť trate zostáva v platnosti.

Na vyhlásenie interoperability pri tejto plánovanej rýchlosti je potrebné len posúdenie zhody vlastností, ktoré sa dočasne nedodržali, keď sa dostali na požadovanú úroveň,

6.4   Posúdenie plánu údržby

V oddiele 4.5 sa vyžaduje, aby manažér infraštruktúry mal pre každú vysokorýchlostnú trať plán údržby pre subsystém Infraštruktúra. Notifikovaný orgán musí potvrdiť, že plán údržby existuje a obsahuje položky uvedené v oddiele 4.5.1.

Notifikovaný orgán nie je zodpovedný za posúdenie vhodnosti podrobných požiadaviek stanovených v pláne.

Notifikovaný orgán musí zahrnúť kópiu plánu údržby do súboru technickej dokumentácie, ktorá sa vyžaduje v článku 18 ods. 3 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES.

6.5   Posúdenie subsystému Údržba

Subsystém Údržba je zahrnutý do prevádzkovej oblasti (pozri prílohu II.1 k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES). Preto sa nevykonáva žiadne overenie ES tohto subsystému.

Podľa článku 14 ods. 2 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES je posúdenie zhody subsystému Údržba v zodpovednosti príslušného členského štátu.

Posúdenie zhody subsystému Údržba sa musí vzťahovať na fázy a vlastnosti označené symbolom X v prílohe B2 k tejto TSI.

6.6   Interoperabilné zložky bez vyhlásenia ES

6.6.1   Všeobecné ustanovenia

Zložky interoperability, ktoré nemajú vyhlásenie ES o zhode alebo vhodnosti na použitie, sa môžu výnimočne na obmedzený čas, označovaný ako „prechodné obdobie“, začleniť do subsystémov pod podmienkou, že ustanovenia opísané v tomto oddiele sú splnené.

6.6.2   Prechodné obdobie

Prechodné obdobie sa začína od nadobudnutia účinnosti tejto TSI a trvá šesť rokov.

Keď sa prechodné obdobie skončí spolu s výnimkami povolenými podľa oddielu 6.6.3.3, zložky interoperability musia mať požadované vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie ešte pred začlenením do subsystému.

6.6.3   Osvedčovanie subsystémov obsahujúcich zložky interoperability bez osvedčenia počas prechodného obdobia

6.6.3.1   Podmienky

Notifikovaný orgán môže počas prechodného obdobia vydať osvedčenie o zhode pre subsystém aj vtedy, keď niektoré zložky interoperability začlenené do subsystému nemajú príslušné vyhlásenia ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie podľa tejto TSI, ak sú splnené nasledujúce tri kritériá:

| — | zhodu subsystému skontroloval notifikovaný orgán vo vzťahu k požiadavkám definovaným v kapitole 4 tejto TSI a |
| --- | --- |

—

zhodu subsystému skontroloval notifikovaný orgán vo vzťahu k požiadavkám definovaným v kapitole 4 tejto TSI a

| — | prostredníctvom ďalšieho posudzovania notifikovaný orgán potvrdil, že zhoda a/alebo vhodnosť na použitie zložiek interoperability je v súlade s požiadavkami kapitoly 5 a |
| --- | --- |

—

prostredníctvom ďalšieho posudzovania notifikovaný orgán potvrdil, že zhoda a/alebo vhodnosť na použitie zložiek interoperability je v súlade s požiadavkami kapitoly 5 a

| — | zložky interoperability, ktoré nemajú príslušné vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie, museli byť použité v subsystéme, ktorý už bol uvedený do prevádzky aspoň v jednom členskom štáte pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI. |
| --- | --- |

—

zložky interoperability, ktoré nemajú príslušné vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie, museli byť použité v subsystéme, ktorý už bol uvedený do prevádzky aspoň v jednom členskom štáte pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI.

Vyhlásenia ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie sa nesmú vyhotoviť pre zložky interoperability posúdené týmto spôsobom.

6.6.3.2   Oznámenie

V osvedčení o zhode subsystému sa musí jasne uvádzať, ktoré zložky interoperability posúdil notifikovaný orgán ako súčasť overenia subsystému.

Vo vyhlásení ES o overení subsystému sa musí jasne uvádzať:

| — | ktoré zložky interoperability sa posúdili ako súčasť subsystému; |
| --- | --- |

—

ktoré zložky interoperability sa posúdili ako súčasť subsystému;

| — | potvrdenie, že subsystém obsahuje zložky interoperability totožné so zložkami, ktoré sa overili ako súčasť subsystému; |
| --- | --- |

—

potvrdenie, že subsystém obsahuje zložky interoperability totožné so zložkami, ktoré sa overili ako súčasť subsystému;

| — | v prípade takých zložiek interoperability dôvod(-y), prečo výrobca neposkytol vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie pred jeho začlenením do subsystému. |
| --- | --- |

—

v prípade takých zložiek interoperability dôvod(-y), prečo výrobca neposkytol vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie pred jeho začlenením do subsystému.

6.6.3.3   Implementácia životného cyklu

Výroba alebo modernizácia/obnova príslušného subsystému sa musí dokončiť v rámci šiestich rokov prechodného obdobia. Pokiaľ ide o životný cyklus subsystému:

| — | počas prechodného obdobia a |
| --- | --- |

—

počas prechodného obdobia a

| — | v zodpovednosti orgánu, ktorý vydal vyhlásenie ES o overení subsystému, |
| --- | --- |

—

v zodpovednosti orgánu, ktorý vydal vyhlásenie ES o overení subsystému,

zložky interoperability, ktoré nemajú vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie a sú rovnakého typu a vyrobené rovnakým výrobcom sa môžu použiť pri výmene súvisiacej s údržbou a ako náhradné diely pre subsystém.

Po skončení prechodného obdobia a

| — | po modernizáciu, obnovu alebo výmenu subsystému a |
| --- | --- |

—

po modernizáciu, obnovu alebo výmenu subsystému a

| — | v zodpovednosti orgánu, ktorý vydal vyhlásenie ES o overení subsystému, |
| --- | --- |

—

v zodpovednosti orgánu, ktorý vydal vyhlásenie ES o overení subsystému,

zložky interoperability, ktoré nemajú vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie a sú rovnakého typu a vyrobené rovnakým výrobcom sa môžu naďalej používať pri výmene súvisiacej s údržbou.

6.6.4   Ustanovenia o sledovaní

Členské štáty musia počas prechodného obdobia sledovať:

| — | počet a typ zložiek interoperability uvedených na trh v danom členskom štáte; |
| --- | --- |

—

počet a typ zložiek interoperability uvedených na trh v danom členskom štáte;

| — | zabezpečiť, aby sa pri predložení subsystému na schválenie uviedli dôvody, prečo výrobca nevydal osvedčenie pre danú zložku interoperability; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa pri predložení subsystému na schválenie uviedli dôvody, prečo výrobca nevydal osvedčenie pre danú zložku interoperability;

| — | oznámiť Komisii a ostatným členským štátom podrobnosti o zložke interoperability bez osvedčenia a dôvody neudelenia osvedčenia. |
| --- | --- |

—

oznámiť Komisii a ostatným členským štátom podrobnosti o zložke interoperability bez osvedčenia a dôvody neudelenia osvedčenia.

7.   UPLATŇOVANIE TSI INFRAŠTRUKTÚRA

7.1.   Uplatňovanie tejto TSI na vysokorýchlostné trate, ktoré sa majú uviesť do prevádzky

Kapitoly 4 až 6 a akékoľvek špecifické ustanovenia v odseku 7.3 sa plne uplatňujú na trate patriace do zemepisného rozsahu pôsobnosti tejto TSI (pozri odsek 1.2), ktoré sa uvedú do prevádzky po nadobudnutí účinnosti tejto TSI.

7.2.   Uplatňovanie tejto TSI na vysokorýchlostné trate, ktoré sú už v prevádzke

Stratégia opísaná v tejto TSI sa uplatňuje na modernizované a obnovené trate v súlade s podmienkami stanovenými v článku 14 ods. 3 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES. V tomto konkrétnom kontexte sa v prechodovej stratégii uvádza spôsob prispôsobenia existujúcich zariadení, keď je to ekonomicky odôvodnené. V prípade TSI Infraštruktúra sa uplatňujú nasledujúce zásady.

7.2.1.   Klasifikácia prác

Modifikácia existujúcich tratí na účely zabezpečenia zhody s príslušnými TSI zahŕňa vysoké investičné náklady a môže sa preto realizovať len postupne.

Vzhľadom na predpokladané obdobie životnosti rôznych častí subsystému Infraštruktúra je zoznam týchto častí v zostupnom poradí podľa stupňa obťažnosti takýto:

Stavebno-inžinierske práce:

| — | vedenie trate (polomer oblúkov, vzdialenosť medzi osami koľají, klesania a stúpania), |
| --- | --- |

—

vedenie trate (polomer oblúkov, vzdialenosť medzi osami koľají, klesania a stúpania),

| — | tunely (prechodový prierez a priečny prierez), |
| --- | --- |

—

tunely (prechodový prierez a priečny prierez),

| — | železničné konštrukcie (odolnosť voči zvislému zaťaženiu), |
| --- | --- |

—

železničné konštrukcie (odolnosť voči zvislému zaťaženiu),

| — | cestné konštrukcie (svetlá výška), |
| --- | --- |

—

cestné konštrukcie (svetlá výška),

| — | stanice (nástupištia pre cestujúcich); |
| --- | --- |

—

stanice (nástupištia pre cestujúcich);

Konštrukcia koľaje:

| — | podložie, |
| --- | --- |

—

podložie,

| — | výhybky a križovatky, |
| --- | --- |

—

výhybky a križovatky,

| — | priebežná koľaj, |
| --- | --- |

—

priebežná koľaj,

Rôzne vybavenia a zariadenia údržby.

7.2.2.   Parametre a špecifikácie pozemných stavieb

Ich zhoda sa dosiahne v rámci významnejších projektov modernizácie pozemných stavieb zameraných na zvýšenie výkonnosti trate.

Prvky týkajúce sa pozemných stavieb obsahujú najviac obmedzení, pretože môžu byť väčšinou modifikované len pri komplexných rekonštrukčných prácach (konštrukcie, tunely, zemné práce).

Prípadná dynamická analýza podľa odseku 4.2.14.2 tejto TSI

| — | sa vyžaduje v prípade modernizácie existujúcich tratí, |
| --- | --- |

—

sa vyžaduje v prípade modernizácie existujúcich tratí,

| — | sa nevyžaduje v prípade obnovy existujúcich tratí, |
| --- | --- |

—

sa nevyžaduje v prípade obnovy existujúcich tratí,

7.2.3.   Parametre a vlastnosti týkajúce sa konštrukcie koľaje

Z hľadiska čiastočnej modifikácie nie sú tieto parametre také rozhodujúce, buď preto, že sa môžu meniť postupne v zemepisne ohraničenej oblasti, alebo preto, že určité komponenty sa môžu meniť nezávisle od celku, ktorého súčasť tvoria.

Ich zhoda sa dosiahne v rámci významnejších projektov modernizácie infraštruktúry zameraných na zvýšenie výkonnosti trate.

Postupne je možné nahradiť všetky prvky železničného zvršku alebo ich časť prvkami zhodnými s TSI. V takých prípadoch sa musí zohľadniť skutočnosť, že každý z týchto prvkov, ak sa berie izolovane, neumožňuje sám osebe zabezpečenie zhody celku: zhoda subsystému sa môže stanoviť len globálne, t. j. keď všetky prvky dosiahli zhodu s TSI.

V tomto prípade sa môžu ukázať ako potrebné medzietapy, aby sa zachovala kompatibilita zvršku s ustanoveniami iných subsystémov (Riadenie, zabezpečenie a návestenie, Energia), ako aj s pohybom vlakov, na ktoré sa TSI nevzťahuje.

7.2.4.   Parametre a vlastnosti týkajúce sa rôzneho vybavenia a zariadení údržby

Ich zhoda sa dosiahne v súlade s potrebami prevádzkovateľov používajúcich príslušné stanice a zariadenia údržby.

7.2.5.   Rýchlosť ako prechodové kritérium

Je prípustné uviesť trať do prevádzky s nižšou rýchlosťou ako je jej konečná plánovaná rýchlosť. V takom prípade by však trať nemala byť konštruovaná tak, aby bránila prípadnému prijatiu konečnej plánovanej rýchlosti.

Napríklad vzdialenosť medzi osami koľají musí byť vhodná pre plánovanú rýchlosť trate, no prevýšenie bude musieť byť vhodné pre rýchlosť v čase sprevádzkovania trate.

Požiadavky na posúdenie zhody za týchto okolností sa stanovujú v oddiele 6.3.

7.3.   Špecifické prípady

Nasledujúce špecifické prípady sú povolené v konkrétnych sieťach. Tieto špecifické prípady sa delia na:

| — | prípady „P“: trvalé prípady |
| --- | --- |

—

prípady „P“: trvalé prípady

| — | prípady „T“: dočasné prípady, pri ktorých sa odporúča, aby sa cieľový systém dosiahol do roku 2020 (cieľ stanovený v rozhodnutí č. 1692/96/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, zmenenom a doplnenom rozhodnutím č. 884/2004/ES). |
| --- | --- |

—

prípady „T“: dočasné prípady, pri ktorých sa odporúča, aby sa cieľový systém dosiahol do roku 2020 (cieľ stanovený v rozhodnutí č. 1692/96/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, zmenenom a doplnenom rozhodnutím č. 884/2004/ES).

7.3.1.   Osobitosti nemeckej siete

7.3.1.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Maximálne stúpania a klesania

Na vysokorýchlostnej trati medzi Kolínom a Frankfurtom (Rýn – Mohan) boli stanovené maximálne stúpania klesania na 40 ‰.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.1.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Žiadne

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.2.   Osobitosti rakúskej siete

7.3.2.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Minimálna dĺžka nástupišťa pre cestujúcich

Minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich sa skracuje na 320 m

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.2.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Minimálna dĺžka nástupišťa pre cestujúcich

Minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich sa skracuje na 320 m

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.3.   Osobitosti dánskej siete

Prípady P

Prípady P

Minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a odstavných koľají

Na tratiach dánskej siete sa minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a odstavných koľají skracuje na 320 m.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.4.   Osobitosti španielskej siete

7.3.4.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Rozchod koľaje

S výnimkou vysokorýchlostných tratí medzi Madridom a Sevillou a medzi Madridom a Barcelonou po francúzske hranice majú trate španielskej siete rozchod koľaje 1 668 mm.

7.3.4.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Rozchod koľaje

Trate kategórie II a III majú rozchod koľaje 1 668 mm.

Osová vzdialenosť koľají

Na tratiach kategórie II a III sa osová vzdialenosť koľají môže znížiť na menovitú hodnotu 3,808 m.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.5.   Osobitosti fínskej siete

7.3.5.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Rozchod koľaje

Menovitý rozchod koľaje je 1 524 mm.

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry musí umožňovať chod vlakov skonštruovaných s obrysom FIN 1 definovaným v TSI vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Ekvivalentná kužeľovitosť

Minimálne hodnoty stredných rozchodov sú

| Rýchlostný rozsah | Minimálna hodnota stredného rozchodu na 100 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Posúdenie sa nevyžaduje |
| > 160 a ≤ 200 | 1 519 |
| > 200 a ≤ 230 | 1 521 |
| > 230 a ≤ 250 | 1 522 |
| > 250 a ≤ 280 | 1 523 |
| > 280 a ≤ 300 | 1 523 |
| > 300 | 1 523 |

Rýchlostný rozsah

Minimálna hodnota stredného rozchodu na 100 m

≤ 160

Posúdenie sa nevyžaduje

> 160 a ≤ 200

1 519

> 200 a ≤ 230

1 521

> 230 a ≤ 250

1 522

> 250 a ≤ 280

1 523

> 280 a ≤ 300

1 523

> 300

1 523

Vzdialenosť medzi aktívnymi plochami, ktorá sa má použiť vo výpočtoch podľa oddielu 4.2.9.2 je 1 511 mm a 1 505 mm.

Voľný prechod kolesa vo výhybkách

Maximálna hodnota voľného prechodu vo výhybkách je 1 469 mm.

Pevná vodiaca hrana v srdcovke

Minimálna hodnota pevnej vodiacej hrany v srdcovke je 1 478 mm.

Voľný prechod kolesa v srdcovke

Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa v srdcovke je 1 440 mm.

Voľný prechod kolesa na vodiacom/bočnom vjazde

Maximálna hodnota voľného prechodu kolesa na vodiacom/bočnom vjazde je 1 469 mm.

Minimálna šírka vodiacej drážky

Minimálna šírka vodiacej drážky je 41 mm.

Prevýšenie prídržnej koľajnice

Maximálna hodnota výšky prídržnej koľajnice je 55 mm.

Dĺžka nástupišťa

Minimálna dĺžka nástupišťa je 350 m.

Vzdialenosť hrany nástupišťa od osi koľaje

Menovitá vzdialenosť hrany nástupišťa od osi koľaje musí byť 1 800 mm vo výške nástupišťa 550 mm.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.5.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Uplatňujú sa rovnaké prípady ako v kategórii tratí I.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.6.   Osobitosti britskej siete

7.3.6.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Žiadne

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.6.2   Trate kategórie II

Prípady P

Prípady P

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry (oddiel 4.2.3)

1.   Obrysy UK1 (verzia 2)

V TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa definujú obrysy UK1 (verzia 2).

Obrys UK1 (verzia 2) sa definoval pomocou určitého počtu metodík vhodných pre infraštruktúru britských železníc, čo umožňuje maximálne využitie obmedzeného priestoru.

Obrys UK1 (verzia 2) pozostáva z 3 profilov, UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Podľa tejto klasifikácie sú obrysy [A] obrysy vozidla, ktoré sa neopierajú o parametre infraštruktúry, obrysy [B] sú obrysy vozidla, ktoré obsahujú obmedzený (špecifický) pohyb vypruženia vozidla, avšak nezahŕňajú výkyvy, a obrysy [D] sú šablóny, ktoré definujú maximálny dostupný priestor infraštruktúry na priamej a plochej koľaji.

Infraštruktúra musí byť v súlade s obrysmi UK1 v súlade s nasledujúcimi predpismi:

2.   Obrys UK1[A]

Do výšky 1 100 mm nad úrovňou koľajnice (above rail level – ARL) sa musí uplatniť pevný prechodový prierez infraštruktúry definovaný v norme železničnej skupiny GC/RT5212 (verzia 1, február 2003). Tento prechodový prierez poskytuje optimálnu hraničnú polohu pre nástupištia a zariadenia, ktoré majú byť v tesnej blízkosti vlakov, a je v súlade s obrysom UK1[A] definovaným v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Keď existujúca infraštruktúra nie je v súlade s prechodovým prierezom dolného sektora definovaným v GC/RT5212 (verzia 1, február 2003), sú prípustné nižšie odchýlky svetlých výšok pod podmienkou, že sa zavedú náležité kontrolné opatrenia. Tieto opatrenia sa stanovujú v GC/RT5212 (verzia 1, február 2003).

3.   Obrys UK1[B]

Obrys UK1[B] sa vzťahuje na menovitú polohu koľaje. Zahŕňa prídavok pre povolené odchýlky nízkej priečnej a zvislej stability koľaje a predpokladá maximálny dynamický pohyb vozidla 100 mm (priečny, zvislý, kolísavý, povolené odchýlky vozidla a zvislé zakrivenie).

Uplatnením stanoveného obrysu UK1[B] sa tento profil upraví pre výkyvy vo vodorovných oblúkoch (pomocou vzorca opísaného v oddiele 5) s použitím nasledujúcich hodnôt:

| Osi podvozkov | 17,000 m |
| --- | --- |
| Celková dĺžka | 24,042 m celej šírky skrine |

Osi podvozkov

17,000 m

Celková dĺžka

24,042 m celej šírky skrine

Prechodové prierezy pre obrys UK1[B] musia byť v súlade s požiadavkami GC/RT5212 (verzia 1, február 2003).

4.   Obrys UK1[D]

Obrys UK1[D] sa vzťahuje na menovitú polohu koľaje. Vozidlo uznané za zodpovedajúce obrysu UK1[D] musí mať definované rozmery príslušného oddielu skrine, geometrické usporiadanie a dynamické pohyby v súlade so schválenou metodikou, ktorá sa použila na výpočet priestoru vytvoreného obrysom vozidla.

Žiadny bod infraštruktúry nesmie zasahovať do rozchodu trate definovaného v UK1[D]. Pre výkyvy v oblúkoch nie je potrebné vykonať žiadny prídavok.

Keď vozidlá uznané za zodpovedajúce s obrysom UK1[D] získali povolenie pre trať po dohode s manažérom infraštruktúry, prechodové prierezy pre tieto vozidlá sa musia zabezpečiť v súlade s požiadavkami GC/RT5212 (verzia 1, február 2003).

5.   Výpočet výkyvov v oblúkoch

V tomto oddiele sa stanovuje výpočet rozšírenia priestoru vytvoreného obrysom vozidla, ktoré je dôsledkom jazdy v oblúku. Týka sa to manažéra infraštruktúry. Výpočty sú totožné ako výpočty zúženia šírky v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, sú však vyjadrené odlišne.

Image

Výkyvy v danom bode skrine vozidla sú rozdielom medzi radiálnou vzdialenosťou od osi koľaje k danému bodu (Rdo alebo Rdi) a priečnou vzdialenosťou od osi vozidla k danému bodu (Wo alebo Wi). Výpočet sa uskutočňuje na stojacom vozidle.

Vezmime do úvahy vozidlo s osami podvozku L a polovicu vzdialenosti nápravy podvozku ao (skutočná vzdialenosť nápravy je 2 x ao).

Vnútorný výkyv bodu Ui od osi vozidla je:

Formula

Vonkajší výkyv bodu Uo od osi vozidla je:

Formula

kde Formula

Všimnite si, že rovnaké výpočty možno použiť na výpočet zvislých výkyvov.

Vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.4)

V oddiele 4.2.4 tejto TSI sa v prípade maximálnej povolenej rýchlosti V ≤ 230 km/h vyžaduje, aby vo fáze konštrukčného riešenia minimálna vzdialenosť medzi osami hlavných koľají na tratiach ... modernizovaných pre vysokú rýchlosť bola ..., ak < 4,00 m, určená na základe referenčného kinematického obrysu (odsek 4.2.3).

Má sa použiť referenčný obrys UK1 (verzia 2) stanovený v kapitole 7 TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a v oddiele 7.3.6 tejto TSI.

Túto požiadavku možno splniť, keď je vzdialenosť medzi osami koľají 3 400 mm na priamej koľaji a na koľaji v oblúku s polomerom 400 m alebo väčším.

Nástupištia (oddiel 4.2.20),

1.   Výška nástupišťa

V prípade nástupíšť na modernizovaných tratiach vo Veľkej Británii, kde majú zastavovať vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, v bežnej komerčnej prevádzke, musí byť výška hrany nástupišťa 915 mm (s povolenou odchýlkou + 0, – 50 mm) meraná kolmo k ploche koľajníc koľaje priľahlej k nástupišťu.

2.   Vodorovná vzdialenosť nástupišťa (odsadenie nástupišťa)

V prípade nástupíšť na modernizovaných tratiach vo Veľkej Británii, kde sa majú zastavovať vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, v bežnej komerčnej prevádzke, hrana nástupišťa musí mať minimálnu vzdialenosť od priľahlej koľaje (s povolenou odchýlkou + 15, – 0 mm) v súlade s prechodovým prierezom dolného sektora stanoveným v dodatku 1 k norme železničnej skupiny GC/RT5212 (verzia 1, február 2003).

V prípade väčšiny koľajových vozidiel je táto požiadavka splnená v oblúkoch s polomerom väčším alebo rovnajúcim sa 360 m s odsadením nástupišťa 730 mm (s povolenou odchýlkou + 15, – 0 mm). V dodatku 1 k norme železničnej skupiny GC/RT5212 (verzia 1, február 2003) sa stanovujú výnimky, keď sa popri nástupišti vyžaduje prechod vlakov triedy 373 (Eurostar) alebo kontajnerov so šírkou 2,6 m. V dodatku 1 k norme železničnej skupiny GC/RT5212 (verzia 1, február 2003) sa stanovujú aj požiadavky, keď je polomer oblúka menší ako 360 m.

3.   Minimálna dĺžka nástupišťa

V prípade nástupíšť na modernizovaných tratiach vo Veľkej Británii, kde majú zastavovať vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, v bežnej komerčnej prevádzke, musí byť užitočná dĺžka nástupišťa najmenej 300 m.

Dĺžka nástupíšť na modernizovaných tratiach vo Veľkej Británii, kde majú zastavovať vlaky, ktoré sú v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, v bežnej komerčnej prevádzke, musí byť uvedená v registri infraštruktúry.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.6.3   Trate kategórie III

Prípady P

Prípady P

Všetky špecifické prípady P uplatniteľné na trate kategórie II sa uplatňujú aj na trate kategórie III.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.7.   Osobitosti gréckej siete

7.3.7.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Žiadne

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.7.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Prechodový prierez

Prechodový prierez trate Atény – Solún – Idomeni a Solún – Promahona je GB, ale v niektorých úsekoch týchto tratí je obmedzený na GA.

Prechodový prierez na trati Atény – Kiato je GB.

Minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a odstavných koľají

Na trati Atény – Solún – Idomeni a Solún – Promahona je minimálna užitočná dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a dĺžka odstavných koľají 200 m.

Na stanici Promahona: 189 m.

Na trati Atény-Kiato je minimálna užitočná dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a dĺžka odstavných koľají takáto:

Na staniciach SKA, Megara, Ag.Theodoroi a Kiato: 300 m

Na stanici Thriasio: 150 m

Na stanici Magula: 200 m

Rozchod koľaje

Trať Atény – Patras má rozchod 1 000 mm. Predpokladá sa postupná modernizácia na rozchod 1 435 mm.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.8.   Osobitosti írskej a severoírskej siete

Prípady P

Prípady P

Prechodový prierez

Minimálny prechodový prierez používaný na tratiach v Írsku a v Severnom Írsku je IRL1 írsky štandardný prechodový prierez.

Image

Poznámky:

| 1. | Vo vodorovných oblúkoch sa musí zabezpečiť náležitý prídavok pre účinky zakrivenia a prevýšenia. |
| --- | --- |

1.

Vo vodorovných oblúkoch sa musí zabezpečiť náležitý prídavok pre účinky zakrivenia a prevýšenia.

| 2. | Vo zvislých oblúkoch sa musí zabezpečiť náležitý prídavok pre účinky takéhoto zakrivenia. |
| --- | --- |

2.

Vo zvislých oblúkoch sa musí zabezpečiť náležitý prídavok pre účinky takéhoto zakrivenia.

| 3. | Hranica presahu do spodného priestoru 60 mm pre konštrukcie podlieha všetkým obmedzeniam stanoveným v norme PW4. Hodnota presahu je nula pre dublinskú predmestskú oblasť (Dublin Suburban Area) (pozri menej významné výnimky v norme PW4). |
| --- | --- |

3.

Hranica presahu do spodného priestoru 60 mm pre konštrukcie podlieha všetkým obmedzeniam stanoveným v norme PW4. Hodnota presahu je nula pre dublinskú predmestskú oblasť (Dublin Suburban Area) (pozri menej významné výnimky v norme PW4).

| 4. | Mosty:






  (a) | Zvislá výška 4 830 mm je konečná výška. Ak sa navrhuje dodatočné štrkové lôžko alebo je potrebná úprava koľaje s cieľom zlepšiť pozdĺžny profil, musí sa zabezpečiť väčšia výška. Za určitých okolností sa môže hodnota 4 830 znížiť na 4 690 mm. |
| --- | --- | --- |

4.

Mosty:

(a)

Zvislá výška 4 830 mm je konečná výška. Ak sa navrhuje dodatočné štrkové lôžko alebo je potrebná úprava koľaje s cieľom zlepšiť pozdĺžny profil, musí sa zabezpečiť väčšia výška. Za určitých okolností sa môže hodnota 4 830 znížiť na 4 690 mm.

| (b) | Výška mostov a konštrukcií sa musí zvýšiť o hodnoty uvedené v tabuľke A, keď je zahrnuté prevýšenie.






  Tabuľka A |
| --- | --- |
| PREVÝŠENIE | H |
| 0 | 4 830 |
| 10 | 4 843 |
| 20 | 4 857 |
| 30 | 4 870 |
| 40 | 4 883 |
| 50 | 4 896 |
| 60 | 4 910 |
| 70 | 4 923 |
| 80 | 4 936 |
| 90 | 4 949 |
| 100 | 4 963 |
| 110 | 4 976 |
| 120 | 4 989 |
| 130 | 5 002 |
| 140 | 5 016 |
| 150 | 5 029 |
| 160 | 5 042 |
| 165 | 5 055 |

(b)

Výška mostov a konštrukcií sa musí zvýšiť o hodnoty uvedené v tabuľke A, keď je zahrnuté prevýšenie.

Tabuľka A

PREVÝŠENIE

H

0

4 830

10

4 843

20

4 857

30

4 870

40

4 883

50

4 896

60

4 910

70

4 923

80

4 936

90

4 949

100

4 963

110

4 976

120

4 989

130

5 002

140

5 016

150

5 029

160

5 042

165

5 055

| (c) | Mostné piliere musia byť vo vzdialenosti 4 500 mm od najbližšieho okraja jazdnej dráhy v závislosti od vplyvov oblúka. |
| --- | --- |

(c)

Mostné piliere musia byť vo vzdialenosti 4 500 mm od najbližšieho okraja jazdnej dráhy v závislosti od vplyvov oblúka.

| (d) | Ak sa predpokladá elektrifikácia trate a v blízkosti je úrovňový prechod, vertikálny prechodový prierez sa musí zvýšiť na 6 140 mm. |
| --- | --- |

(d)

Ak sa predpokladá elektrifikácia trate a v blízkosti je úrovňový prechod, vertikálny prechodový prierez sa musí zvýšiť na 6 140 mm.

| 5. | Pre chodník široký 700 mm existuje dovolená odchýlka. Ak nie je vybudovaný žiadny chodník, uvedený rozmer sa môže znížiť na 1 790 mm. |
| --- | --- |

5.

Pre chodník široký 700 mm existuje dovolená odchýlka. Ak nie je vybudovaný žiadny chodník, uvedený rozmer sa môže znížiť na 1 790 mm.

| 6. | Komplexný zoznam šírok nástupíšť je uvedený v norme PW39. |
| --- | --- |

6.

Komplexný zoznam šírok nástupíšť je uvedený v norme PW39.

Rozchod koľaje

Železničné siete Írska a Severného Írska tvoria trate s rozchodom 1 602 mm. Na základe uplatnenia článku 7 písm. b) smernice Rady 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES musia návrhy nových tratí v Írsku a Severnom Írsku tento rozchod zachovať.

Minimálny polomer oblúka

Pretože bude zachovaný rozchod koľaje 1 602 mm, ustanovenia tejto TSI, ktoré sa týkajú minimálneho polomeru oblúka a zodpovedajúcich prvkov (prevýšenie a nedostatok prevýšenia koľaje), sa nevzťahujú na železničné siete Írska a Severného Írska.

Minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a odstavných koľají

Na tratiach sietí Írska a Severného Írska je využiteľná minimálna dĺžka nástupíšť pre cestujúcich a odstavných koľají, ktoré používajú vysokorýchlostné vlaky, stanovená na 215 m.

Výška nástupišťa

Na tratiach sietí v Írsku a Severnom Írsku musia mať nástupištia konštrukčné riešenie výšky 915 mm. Výška nástupišťa sa musí zvoliť tak, aby sa optimálne využili polohy schodíkov vo vlakoch skonštruovaných s obrysom IRL1.

Vzdialenosť medzi osami koľají

Minimálna vzdialenosť medzi osami koľají na existujúcich tratiach Írska a Severného Írska sa musí zvýšiť pred modernizáciou, aby bola zaistená bezpečná vzdialenosť medzi stretávajúcimi sa vlakmi.

7.3.9.   Osobitosti talianskej siete

7.3.9.1   Trate kategórie I, II a III

Vzdialenosť nástupišťa od osi koľaje v prípade nástupíšť s výškou 550 mm

Prípady P

Prípady P

Na tratiach talianskej siete sa v prípade nástupíšť s výškou 550 mm získa menovitá vzdialenosť L od osi koľaje rovnobežne s jazdnou rovinou pomocou tohto vzorca:

| na priamej koľaji a vo vnútri oblúkov: | |
| --- | --- |
| mimo oblúkov: | |

na priamej koľaji a vo vnútri oblúkov:

Formula

mimo oblúkov:

Formula

kde δ je uhol prevýšenia s vodorovnou priamkou.

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.10.   Osobitosti holandskej siete

7.3.10.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Žiadne

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.10.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Výška nástupišťa je 840 mm

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.11.   Osobitosti portugalskej siete

7.3.11.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Žiadne

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.11.2   Trate kategórie II a III

Prípady P

Prípady P

Rozchod koľaje 1 668 mm

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.12.   Osobitosti švédskej siete

7.3.12.1   Trate kategórie I

Prípady P

Prípady P

Minimálna dĺžka nástupišťa

Minimálna dĺžka nástupišťa je skrátená na 225 m.

Odstavné koľaje: minimálna dĺžka

Dĺžka odstavných koľají môže byť obmedzená tak, aby zodpovedala maximálnej dĺžke vlaku 225 m.

Nástupištia – vzdialenosť od osi koľaje

Menovitá vzdialenosť L od osi koľaje rovnobežne s jazdnou rovinou musí byť

L = 1 700 mm + Si, o L (mm), S (mm)

i, o

kde S závisí od polomeru oblúka (R) a inštalovaného prevýšenia (D) získaného pomocou vzorca:

pre vnútorné oblúky:

| Si = 41 000/R + D/3* | (pre výšku nástupišťa 580 mm) |
| --- | --- |
| | (pre výšku nástupišťa 730 mm D/2)* |

Si = 41 000/R + D/3*

i

(pre výšku nástupišťa 580 mm)

(pre výšku nástupišťa 730 mm D/2)*

*

pre vonkajšie oblúky:

So = 31 000/R – D/4

o

R (m), D (mm)

Povolené odchýlky pre (polohy) menovitej vzdialenosti L (1 700 mm) hrán nástupišťa sú v mm:

| Nová konštrukcia: | – 0, + 40 |
| --- | --- |
| Povolená odchýlka pre údržbu: | – 30, + 50 |
| Povolená odchýlka pre bezpečnostnú hranicu: | – 50 |

Nová konštrukcia:

– 0, + 40

Povolená odchýlka pre údržbu:

– 30, + 50

Povolená odchýlka pre bezpečnostnú hranicu:

– 50

Prípady T

Prípady T

Žiadne

7.3.12.2   Trate kategórie II

Prípady P

Prípady P

Uplatňujú sa rovnaké prípady ako v kategórii tratí I.

Prípady T

Prípady T

Výška nástupišťa

Menovitá výška nástupišťa je 580 mm alebo 730 mm.

7.3.12.3   Trate kategórie III

Prípady P

Prípady P

Uplatňujú sa rovnaké prípady ako v kategórii tratí I.

Prípady T

Prípady T

Výška nástupišťa

Menovitá výška nástupišťa je 580 mm alebo 730 mm.

7.3.13.   Osobitosti poľskej siete

Prípady P

Prípady P

Prechodový prierez

Prechodový prierez musí umožniť chod vlakov skonštruovaných s obrysom GB a OSZD 2-SM (pozri nasledujúci diagram).

Image

7.4.   Revízia TSI

V súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES agentúra zodpovedá za prípravu preskúmania a aktualizácie TSI a predkladanie príslušných odporúčaní výboru v zmysle článku 21 tejto smernice s cieľom zohľadniť technický rozvoj alebo spoločenské požiadavky. Postupné prijímanie a revízia ďalších TSI môže mať navyše takisto vplyv na túto TSI. Návrhy na zmenu tejto TSI musia byť predmetom prísneho preskúmania, aktualizované TSI budú pravidelne zverejňované každé 3 roky. Bude sem patriť aj možnosť zahrnúť parametre hluku pre infraštruktúru.

Štúdia sa obmedzí len na tie trate, v prípade ktorých sa vyžaduje mapovanie hluku podľa smernice o environmentálnom hluku 2002/49/ES z 22. júna 2002. Úpravy infraštruktúry, ktoré sa majú uvádzať, sa musia obmedziť na opatrenie pri zdroji, napr. kontrola drsnosti hlavy koľajnice a akustická optimalizácia dynamických vlastností koľaje.

7.5.   Dohody

7.5.1.   Existujúce dohody

Členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto TSI nasledujúce dohody, podľa ktorých sa prevádzkujú subsystémy súvisiace s rozsahom pôsobnosti tejto TSI (konštrukcia, obnova, modernizácia, uvedenie do prevádzky, prevádzka a údržba subsystémov, ako sa definuje v kapitole 2 tejto TSI):

| — | vnútroštátne, dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry alebo železničnými podnikmi, dohodnuté na trvalom alebo dočasnom základe, ktoré sa vyžadujú z dôvodu veľmi špecifického alebo miestneho charakteru zamýšľanej dopravnej služby; |
| --- | --- |

—

vnútroštátne, dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry alebo železničnými podnikmi, dohodnuté na trvalom alebo dočasnom základe, ktoré sa vyžadujú z dôvodu veľmi špecifického alebo miestneho charakteru zamýšľanej dopravnej služby;

| — | dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi manažérmi infraštruktúry, železničnými podnikmi alebo členskými štátmi, ktoré zabezpečujú významné úrovne miestnej alebo regionálnej interoperability; |
| --- | --- |

—

dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi manažérmi infraštruktúry, železničnými podnikmi alebo členskými štátmi, ktoré zabezpečujú významné úrovne miestnej alebo regionálnej interoperability;

| — | medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a aspoň jednou treťou krajinou alebo medzi manažérmi infraštruktúry alebo železničnými podnikmi členských štátov a aspoň jedným manažérom infraštruktúry alebo železničným podnikom tretej krajiny, ktoré zabezpečujú významné úrovne miestnej alebo regionálnej interoperability. |
| --- | --- |

—

medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a aspoň jednou treťou krajinou alebo medzi manažérmi infraštruktúry alebo železničnými podnikmi členských štátov a aspoň jedným manažérom infraštruktúry alebo železničným podnikom tretej krajiny, ktoré zabezpečujú významné úrovne miestnej alebo regionálnej interoperability.

Pokračujúca prevádzka/údržba subsystémov v rozsahu pôsobnosti tejto TSI, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody, sa musí povoliť, pokiaľ sú v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva.

Bude sa hodnotiť zlučiteľnosť týchto dohôd s právnymi predpismi EÚ vrátane ich nediskriminačného charakteru, a najmä s touto TSI, a Komisia prijme potrebné opatrenia, akým je napríklad revízia tejto TSI, s cieľom zahrnúť možné osobitné prípady alebo prechodné opatrenia.

7.5.2.   Budúce dohody

Každá budúca dohoda alebo zmena existujúcich dohôd musí zohľadňovať právne predpisy EÚ a najmä túto TSI. Členské štáty musia oznámiť Komisii tieto dohody/zmeny. Vtedy sa použije rovnaký postup ako v odseku 7.5.1.

---

(1)  Oddiely prílohy III k smernici 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES.

1

(2)  Zvýšenie teploty koľajnice v dôsledku energie v nej rozptýlenej predstavuje 0,035 oC na kN brzdnej sily na jeden koľajnicový pás; V prípade núdzového brzdenia to zodpovedá (pre obidva koľajnicové pásy) zvýšeniu teploty koľajnice o približne 6 oC na jeden vlak.

2

o

o

(3)  Je potrebné zdôrazniť, že skutočná kvalita koľaje nie je referenčná kvalita koľaje, ktorá je definovaná na posúdenie železničných koľajových vozidiel podľa hraničných hodnôt hluku pri ich prechádzaní.

3

(4)  V prípade zavedených produktov uvedených na trh pred uverejnením tejto verzie TSI sa typ považuje za schválený, a preto preskúmanie typu (modul B) nie je potrebné. Výrobca však musí preukázať, že skúšky a overenie zložiek interoperability sa v predchádzajúcom použití v porovnateľných podmienkach považovali za úspešné a sú v súlade s požiadavkami tejto TSI. V takomto prípade takéto posúdenie musí zostať v platnosti aj pre nový spôsob použitia. Ak nie je možné preukázať, že riešenie bolo overené v minulosti, uplatňuje sa postup E2.

4

PRÍLOHA A

Zložky interoperability oblasti infraštruktúry

A.1.   Rozsah pôsobnosti

V tejto prílohe sa opisuje posudzovanie zhody zložiek interoperability oblasti infraštruktúry.

A.2.   Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť pre „zavedené“ zložky interoperability.

Vlastnosti zložiek interoperability, ktoré sa majú posúdiť v rozličných fázach konštrukčného riešenia, vývoja a výroby, sú označené symbolom „X“ v tabuľke A. Keď sa od notifikovaného orgánu nevyžaduje žiadne posúdenie, v tabuľke je uvedené „neuv.“.

Tabuľka A1

Posudzovanie zložiek interoperability pre vyhlásenie ES o zhode

| Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť | Posúdenie v nasledujúcej fáze |
| --- | --- |
| Fáza konštrukčného riešenia a vývoja | Fáza výroby |
| Preskúmanie konštrukčného riešenia | Preskúmanie výrobného procesu | Skúška typu | | Kvalita výrobku
  (série) |
| 5.3.1 | Koľajnica |

Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť

Posúdenie v nasledujúcej fáze

Fáza konštrukčného riešenia a vývoja

Fáza výroby

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie výrobného procesu

Skúška typu

Kvalita výrobku

(série)

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profil hlavy koľajnice |
| --- | --- |

5.3.1.1

Profil hlavy koľajnice

X

X

neuv.

X

| 5.3.1.2 | Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti |
| --- | --- |

5.3.1.2

Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti

X

neuv.

neuv.

neuv.

| 5.3.1.3 | Druh a kvalita ocele |
| --- | --- |

5.3.1.3

Druh a kvalita ocele

X

X

neuv.

X

| 5.3.2 | Systém upevnenia koľajníc |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.a | Minimálny odpor voči pozdĺžnemu posunutiu koľajnice |
| --- | --- |

5.3.2.a

Minimálny odpor voči pozdĺžnemu posunutiu koľajnice

neuv.

neuv.

X

X

| 5.3.2.b | Odpor pri opakovanom zaťažení |
| --- | --- |

5.3.2.b

Odpor pri opakovanom zaťažení

neuv.

neuv.

X

X

| 5.3.2.c | Dynamická tuhosť podkladníc |
| --- | --- |

5.3.2.c

Dynamická tuhosť podkladníc

neuv.

neuv.

X

X

| 5.3.2.d | Elektrický odpor |
| --- | --- |

5.3.2.d

Elektrický odpor

neuv.

neuv.

X

X

| 5.3.3 | Podvaly a koľajnicové podpery |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.2.a | Hmotnosť |
| --- | --- |

5.3.2.a

Hmotnosť

X

X

X

X

| 5.3.3.b | Dĺžka |
| --- | --- |

5.3.3.b

Dĺžka

X

X

X

X

| 5.3.4 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.4.a | Prostriedky zablokovania |
| --- | --- |

5.3.4.a

Prostriedky zablokovania

X

neuv.

neuv.

neuv.

| 5.3.4.b | Použitie pohyblivých srdcoviek |
| --- | --- |

5.3.4.b

Použitie pohyblivých srdcoviek

X

neuv.

neuv.

neuv.

| 5.3.4.c | Geometrické vlastnosti |
| --- | --- |

5.3.4.c

Geometrické vlastnosti

X

X

neuv.

X

| 5.3.5 | Prípojné hrdlo na doplnenie vody |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.5 | Typ a vlastnosti |
| --- | --- |

5.3.5

Typ a vlastnosti

X

neuv.

neuv.

X

A.3   Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť pre „nové“ zložky interoperability

Nové zložky interoperability sa posudzujú vo fáze konštrukčného riešenia podľa požiadaviek kapitoly 4, ako sa uvádza v tabuľke A2. Keď sa od notifikovaného orgánu nevyžaduje žiadne posúdenie, v tabuľke sa uvedie „neuv.“.

V prípade výhybiek a križovatiek sa tie časti kapitoly 4, ktoré sa majú použiť na posúdenie, stanovujú v kapitole 5.

Vo fáze výroby sa vlastnosti nových zložiek interoperability stanovené v technických špecifikáciách uvedených v súbore technickej dokumentácie majú posudzovať podľa zvoleného modulu.

Tabuľka A2

Posudzovanie novej zložky interoperability pre overenie ES o zhode

| | Zložky interoperability |
| --- | --- |
| Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť | Koľajnica | Systémy upevnenia | Podvaly |
| 4.2.2 | Menovitý rozchod koľaje |

Zložky interoperability

Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť

Koľajnica

Systémy upevnenia

Podvaly

4.2.2

Menovitý rozchod koľaje

neuv.

neuv.

Preskúmanie konštrukčného riešenia

| 4.2.3 | Minimálny prechodový prierez infraštruktúry |
| --- | --- |

4.2.3

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.4 | Vzdialenosť medzi osami koľají |
| --- | --- |

4.2.4

Vzdialenosť medzi osami koľají

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.5 | Maximálne stúpanie a klesanie |
| --- | --- |

4.2.5

Maximálne stúpanie a klesanie

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.6 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.6

Minimálny polomer oblúka

neuv.

Preskúmanie konštrukčného riešenia

neuv.

| 4.2.7 | Prevýšenie koľaje |
| --- | --- |

4.2.7

Prevýšenie koľaje

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.8 | Nedostatok prevýšenia |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatok prevýšenia

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.9.2 | Ekvivalentná kužeľovitosť (hodnota konštrukčného riešenia) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Ekvivalentná kužeľovitosť (hodnota konštrukčného riešenia)

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

| 4.2.9.3.1 | Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje

Posúdenie konštrukčného riešenia – v prevádzke

Posúdenie konštrukčného riešenia – v prevádzke

Posúdenie konštrukčného riešenia – v prevádzke

| 4.2.10 | Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.11 | Sklon koľajníc |
| --- | --- |

4.2.11

Sklon koľajníc

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

| 4.2.12 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

4.2.12

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.12.1 | Prostriedky zablokovania (pozri tabuľku A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Prostriedky zablokovania (pozri tabuľku A1)

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.12.2 | Použitie pohyblivých srdcoviek |
| --- | --- |

4.2.12.2

Použitie pohyblivých srdcoviek

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti
  (pozri tabuľku A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrické vlastnosti

(pozri tabuľku A1)

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.13 | Odolnosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnosť koľaje

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

Preskúmanie konštrukčného riešenia

| 4.2.14 | Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie |
| --- | --- |

4.2.14

Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.15 | Globálna tuhosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.15

Globálna tuhosť koľaje

neuv.

Skúška typu

neuv.

| 4.2.16 | Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.16

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.17 | Vplyv bočného vetra |
| --- | --- |

4.2.17

Vplyv bočného vetra

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

Skúška typu

Skúška typu

| 4.2.19 | Hluk a vibrácie |
| --- | --- |

4.2.19

Hluk a vibrácie

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20 | Nástupištia |
| --- | --- |

4.2.20

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.1 | Prístup na nástupištia |
| --- | --- |

4.2.20.1

Prístup na nástupištia

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.2 | Užitočná dĺžka nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.2

Užitočná dĺžka nástupišťa

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.4-5 | Výška nástupišťa a vzdialenosť od osi koľaje |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Výška nástupišťa a vzdialenosť od osi koľaje

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.6 | Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť |
| --- | --- |

4.2.20.6

Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.7 | Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom |
| --- | --- |

4.2.20.7

Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20.8 | Prístup osôb so zníženou pohyblivosťou |
| --- | --- |

4.2.20.8

Prístup osôb so zníženou pohyblivosťou

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.21 | Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- |

4.2.21

Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.22 | Prístup alebo vniknutie na traťové zariadenia |
| --- | --- |

4.2.22

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.23 | Krajnica pre cestujúcich v prípade evakuácie mimo stanice |
| --- | --- |

4.2.23

Krajnica pre cestujúcich v prípade evakuácie mimo stanice

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.25 | Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou |
| --- | --- |

4.2.25

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.25.1 | Dĺžka odstavných koľají |
| --- | --- |

4.2.25.1

Dĺžka odstavných koľají

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.25.2 | Stúpanie a klesanie odstavných koľají |
| --- | --- |

4.2.25.2

Stúpanie a klesanie odstavných koľají

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.25.3 | Polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.25.3

Polomer oblúka

neuv.

Preskúmanie konštrukčného riešenia

neuv.

PRÍLOHA B1

Posúdenie subsystému Infraštruktúra

B1.1.   Rozsah pôsobnosti

V tejto prílohe sa uvádza posudzovanie zhody subsystému Infraštruktúra.

B1.2.   Vlastnosti a moduly

Vlastnosti subsystému, ktoré sa majú posudzovať v rôznych etapách konštrukčného riešenia, výstavby a prevádzky, sú v tabuľke B1. označené symbolom X. Keď sa od notifikovaného orgánu nevyžaduje žiadne posúdenie, v tabuľke sa uvedie „neuv.“.

Tým sa však nevylučuje potreba iných posúdení, ktoré sa majú vykonať v rámci iných fáz.

Definícia fáz posudzovania:

| 1 | „Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou“: Zahŕňa kontrolu správnosti hodnôt/parametrov podľa platných požiadaviek TSI. |
| --- | --- |

1

„Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou“: Zahŕňa kontrolu správnosti hodnôt/parametrov podľa platných požiadaviek TSI.

| 2 | „Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky“: Kontrola v teréne, či výrobok spĺňa príslušné parametre konštrukčného riešenia ešte pred uvedením do prevádzky. |
| --- | --- |

2

„Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky“: Kontrola v teréne, či výrobok spĺňa príslušné parametre konštrukčného riešenia ešte pred uvedením do prevádzky.

| 3 | „Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach“: Kontrola stavu subsystému počas prevádzky. |
| --- | --- |

3

„Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach“: Kontrola stavu subsystému počas prevádzky.

Tabuľka B1

Posudzovanie subsystému Infraštruktúra pre overenie ES o zhode

| | Fázy posúdenia |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 |
| Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť | Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou | Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky | Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach |
| 4.2.2 | Menovitý rozchod koľaje |

Fázy posúdenia

1

2

3

Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť

Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou

Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky

Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach

4.2.2

Menovitý rozchod koľaje

X

neuv.

neuv.

| 4.2.3 | Minimálny prechodový prierez infraštruktúry |
| --- | --- |

4.2.3

Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

X

X

neuv.

| 4.2.4 | Vzdialenosť medzi osami koľají |
| --- | --- |

4.2.4

Vzdialenosť medzi osami koľají

X

X

neuv.

| 4.2.5 | Maximálne stúpanie a klesanie |
| --- | --- |

4.2.5

Maximálne stúpanie a klesanie

X

neuv.

neuv.

| 4.2.6 | Minimálny polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.6

Minimálny polomer oblúka

X

X

neuv.

| 4.2.7 | Prevýšenie koľaje |
| --- | --- |

4.2.7

Prevýšenie koľaje

X

X

neuv.

| 4.2.8 | Nedostatok prevýšenia |
| --- | --- |

4.2.8

Nedostatok prevýšenia

X

neuv.

neuv.

| 4.2.9.2 | Ekvivalentná kužeľovitosť (hodnota konštrukčného riešenia) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Ekvivalentná kužeľovitosť (hodnota konštrukčného riešenia)

X

neuv.

neuv.

| 4.2.9.3.1 | Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje

neuv.

X

neuv.

| 4.2.10 | Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb |
| --- | --- |

4.2.10

Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.11 | Sklon koľajníc |
| --- | --- |

4.2.11

Sklon koľajníc

X

neuv.

neuv.

| 4.2.12 | Výhybky a križovatky |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Prostriedky zablokovania (pozri tabuľku A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Prostriedky zablokovania (pozri tabuľku A1)

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.12.2 | Použitie pohyblivých srdcoviek |
| --- | --- |

4.2.12.2

Použitie pohyblivých srdcoviek

X

neuv.

neuv.

| 4.2.12.3 | Geometrické vlastnosti
  (pozri tabuľku A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Geometrické vlastnosti

(pozri tabuľku A1)

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.13 | Odolnosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.13

Odolnosť koľaje

X

neuv.

neuv.

| 4.2.14 | Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie |
| --- | --- |

4.2.14

Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie

X

neuv.

neuv.

| 4.2.15 | Globálna tuhosť koľaje |
| --- | --- |

4.2.15

Globálna tuhosť koľaje

vyhradené

vyhradené

neuv.

| 4.2.16 | Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch |
| --- | --- |

4.2.16

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

X

neuv.

neuv.

| 4.2.17 | Vplyv bočného vetra |
| --- | --- |

4.2.17

Vplyv bočného vetra

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.18 | Elektrické vlastnosti |
| --- | --- |

4.2.18

Elektrické vlastnosti

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.19 | Hluk a vibrácie |
| --- | --- |

4.2.19

Hluk a vibrácie

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.20 | Nástupištia |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Prístup na nástupištia |
| --- | --- |

4.2.20.1

Prístup na nástupištia

X

neuv.

neuv.

| 4.2.20.2 | Užitočná dĺžka nástupišťa |
| --- | --- |

4.2.20.2

Užitočná dĺžka nástupišťa

X

neuv.

neuv.

| 4.2.20.4-5 | Výška nástupišťa a vzdialenosť od osi koľaje |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Výška nástupišťa a vzdialenosť od osi koľaje

X

X

neuv.

| 4.2.20.6 | Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť |
| --- | --- |

4.2.20.6

Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť

X

neuv.

neuv.

| 4.2.20.7 | Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom |
| --- | --- |

4.2.20.7

Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom

X

neuv.

neuv.

| 4.2.20.8 | Prístup osôb so zníženou pohyblivosťou |
| --- | --- |

4.2.20.8

Prístup osôb so zníženou pohyblivosťou

X

neuv.

neuv.

| 4.2.21 | Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch |
| --- | --- |

4.2.21

Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch

neuv.

neuv.

neuv.

| 4.2.22 | Prístup alebo vniknutie na traťové zariadenia |
| --- | --- |

4.2.22

Prístup alebo vniknutie na traťové zariadenia

X

neuv.

neuv.

| 4.2.23 | Krajnica pre cestujúcich v prípade evakuácie mimo stanice |
| --- | --- |

4.2.23

Krajnica pre cestujúcich v prípade evakuácie mimo stanice

X

X

neuv.

| 4.2.25 | Odstavné koľaje a iné miesta s veľmi nízkou rýchlosťou |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Dĺžka odstavných koľají |
| --- | --- |

4.2.25.1

Dĺžka odstavných koľají

X

neuv.

neuv.

| 4.2.25.2 | Stúpanie a klesanie odstavných koľají |
| --- | --- |

4.2.25.2

Stúpanie a klesanie odstavných koľají

X

neuv.

neuv.

| 4.2.25.3 | Polomer oblúka |
| --- | --- |

4.2.25.3

Polomer oblúka

X

neuv.

neuv.

PRÍLOHA B2

Posúdenie subsystému Údržba

B2.1.   Rozsah pôsobnosti

V tejto prílohe sa uvádza posúdenie zhody tej časti subsystému Údržba, ktorá sa zaoberá pevnými zariadeniami na údržbu vlakov.

B2.2.   Vlastnosti

Vlastnosti subsystému, ktoré sa majú posudzovať v rôznych etapách konštrukčného riešenia, výstavby a prevádzky sú v tabuľke B2 označené symbolom X. Keď sa nevyžaduje žiadne posúdenie, v tabuľke sa uvedie „neuv.“.

Tabuľka B2

Posúdenie subsystému Údržba členským štátom

| | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť | Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou | Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky | Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach |
| 4.2.26 | Pevné zariadenia na údržbu vlakov |

1

2

3

Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť

Podrobné konštrukčné riešenie a výkon konštrukčného riešenia pred výstavbou

Po dokončení výstavby, pred uvedením do prevádzky

Potvrdenie v úplných prevádzkových podmienkach

4.2.26

Pevné zariadenia na údržbu vlakov

Prípojky na vyprázdňovanie toaliet

X

neuv.

neuv.

Výška umývačky na čistenie

X

neuv.

X

Rýchlosť umývačky

X

neuv.

neuv.

Kvalita vody

X

neuv.

X

Kvalita piesku

neuv.

neuv.

X

Kvalita paliva

neuv.

neuv.

X

PRÍLOHA C

Postupy posudzovania

Moduly pre zložky interoperability

Modul A: Vnútorná kontrola výroby

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý vykonáva záväzky uvedené v bode 2, zabezpečuje a vyhlasuje, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý vykonáva záväzky uvedené v bode 2, zabezpečuje a vyhlasuje, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú.

| 2. | Výrobca musí založiť technickú dokumentáciu, ktorá je opísaná v bode 3. |
| --- | --- |

2.

Výrobca musí založiť technickú dokumentáciu, ktorá je opísaná v bode 3.

| 3. | Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI. V rozsahu relevantnom pre toto posúdenie musí pokrývať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability. Pokiaľ je to relevantné pre posúdenie, dokumentácia musí obsahovať:






  — | všeobecný opis zložky interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI. V rozsahu relevantnom pre toto posúdenie musí pokrývať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability. Pokiaľ je to relevantné pre posúdenie, dokumentácia musí obsahovať:

—

všeobecný opis zložky interoperability,

| — | koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy a schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď. |
| --- | --- |

—

koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy a schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď.

| — | opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukcii a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability, |
| --- | --- |

—

opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukcii a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability,

| — | technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (1) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (1) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne,

| — | opis riešení prijatých na splnenie požiadaviek TSI v prípade, že európske špecifikácie neboli plne aplikované, |
| --- | --- |

—

opis riešení prijatých na splnenie požiadaviek TSI v prípade, že európske špecifikácie neboli plne aplikované,

| — | výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď., |
| --- | --- |

—

výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď.,

| — | správy o skúškach. |
| --- | --- |

—

správy o skúškach.

| 4. | Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil súlad každej vyrábanej zložky interoperability s technickou dokumentáciou uvedenou v bode 3 a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. |
| --- | --- |

4.

Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil súlad každej vyrábanej zložky interoperability s technickou dokumentáciou uvedenou v bode 3 a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú.

| 5. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať písomné vyhlásenie o zhode pre zložku interoperability. Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13-3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať písomné vyhlásenie o zhode pre zložku interoperability. Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13-3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.), |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.),

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky jej používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky jej používania,

| — | odkaz na túto TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie, |
| --- | --- |

—

odkaz na túto TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

| 6. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musia uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode s technickou dokumentáciou 10 rokov po vyrobení poslednej zložky interoperability.
  V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu je v zodpovednosti osoby, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

6.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musia uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode s technickou dokumentáciou 10 rokov po vyrobení poslednej zložky interoperability.

V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu je v zodpovednosti osoby, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva.

| 7. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

7.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul A1: Vnútorná kontrola konštrukčného riešenia s overením výroby

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý vykonáva záväzky uvedené v bode 2, zabezpečuje a vyhlasuje, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý vykonáva záväzky uvedené v bode 2, zabezpečuje a vyhlasuje, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú.

| 2. | Výrobca musí založiť technickú dokumentáciu, ktorá je opísaná v bode 3. |
| --- | --- |

2.

Výrobca musí založiť technickú dokumentáciu, ktorá je opísaná v bode 3.

| 3. | Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI.
  Technická dokumentácia musí takisto poskytnúť dôkazy o tom, že konštrukčné riešenie zložky interoperability, ktoré už bolo prijaté pred implementáciou tejto TSI, je v súlade s TSI a že zložka interoperability bola používaná v prevádzke v rovnakej oblasti použitia.
  V rozsahu relevantnom pre toto posúdenie musí zahŕňať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability. Pokiaľ je to relevantné pre posúdenie, dokumentácia musí obsahovať:






  — | všeobecný opis zložky interoperability a podmienok jeho používania, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI.

Technická dokumentácia musí takisto poskytnúť dôkazy o tom, že konštrukčné riešenie zložky interoperability, ktoré už bolo prijaté pred implementáciou tejto TSI, je v súlade s TSI a že zložka interoperability bola používaná v prevádzke v rovnakej oblasti použitia.

V rozsahu relevantnom pre toto posúdenie musí zahŕňať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability. Pokiaľ je to relevantné pre posúdenie, dokumentácia musí obsahovať:

—

všeobecný opis zložky interoperability a podmienok jeho používania,

| — | koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy a schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď. |
| --- | --- |

—

koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy a schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď.

| — | opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability, |
| --- | --- |

—

opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability,

| — | technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (2) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (2) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne,

| — | opisy riešení prijatých na splnenie požiadaviek TSI v prípade, že európske špecifikácie neboli plne aplikované, |
| --- | --- |

—

opisy riešení prijatých na splnenie požiadaviek TSI v prípade, že európske špecifikácie neboli plne aplikované,

| — | výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď., |
| --- | --- |

—

výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď.,

| — | správy o skúškach, |
| --- | --- |

—

správy o skúškach,

| 4. | Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil súlad každej vyrábanej zložky interoperability s technickou dokumentáciou uvedenou v bode 3 a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. |
| --- | --- |

4.

Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil súlad každej vyrábanej zložky interoperability s technickou dokumentáciou uvedenou v bode 3 a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú.

| 5. | Notifikovaný orgán vybraný výrobcom musí vykonať príslušné preskúmania a skúšky s cieľom preveriť zhodu vyrábaných zložiek interoperability s typom opísaným v technickej dokumentácii uvedenej v bode 3 a s požiadavkami TSI. Výrobca (3) si môže zvoliť jeden z týchto postupov: |
| --- | --- |

5.

Notifikovaný orgán vybraný výrobcom musí vykonať príslušné preskúmania a skúšky s cieľom preveriť zhodu vyrábaných zložiek interoperability s typom opísaným v technickej dokumentácii uvedenej v bode 3 a s požiadavkami TSI. Výrobca (3) si môže zvoliť jeden z týchto postupov:

| 5.1 | Overovanie skúšaním a kontrolovaním každého výrobku |
| --- | --- |

5.1

Overovanie skúšaním a kontrolovaním každého výrobku

| 5.1.1 | Každý výrobok sa preskúma samostatne a vykonajú sa príslušné skúšky s cieľom overiť zhodu výrobku s typom opísaným v technickej dokumentácii a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Ak test nie je stanovený v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú uplatniteľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky. |
| --- | --- |

5.1.1

Každý výrobok sa preskúma samostatne a vykonajú sa príslušné skúšky s cieľom overiť zhodu výrobku s typom opísaným v technickej dokumentácii a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Ak test nie je stanovený v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú uplatniteľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky.

| 5.1.2 | Notifikovaný orgán musí vypracovať písomné osvedčenie o zhode pre schválené výrobky, ktoré sa týka vykonaných testov. |
| --- | --- |

5.1.2

Notifikovaný orgán musí vypracovať písomné osvedčenie o zhode pre schválené výrobky, ktoré sa týka vykonaných testov.

| 5.2 | Štatistické overenie |
| --- | --- |

5.2

Štatistické overenie

| 5.2.1 | Výrobca predvedie svoje výrobky vo forme homogénnych sérií a prijme všetky nevyhnutné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil homogenitu každej vyrobenej série. |
| --- | --- |

5.2.1

Výrobca predvedie svoje výrobky vo forme homogénnych sérií a prijme všetky nevyhnutné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil homogenitu každej vyrobenej série.

| 5.2.2 | Všetky zložky interoperability musia byť pre overenie k dispozícii vo forme homogénnych sérií. Z každej série sa vyberie náhodná vzorka. Každá zložka interoperability vo vzorke sa jednotlivo preskúma a vykonajú sa príslušné skúšky na zabezpečenie zhody výrobku s typom opísaným v technickej dokumentácii a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú, a na určenie toho, či bude séria prijatá alebo odmietnutá. Ak skúška nie je stanovená v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky. |
| --- | --- |

5.2.2

Všetky zložky interoperability musia byť pre overenie k dispozícii vo forme homogénnych sérií. Z každej série sa vyberie náhodná vzorka. Každá zložka interoperability vo vzorke sa jednotlivo preskúma a vykonajú sa príslušné skúšky na zabezpečenie zhody výrobku s typom opísaným v technickej dokumentácii a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú, a na určenie toho, či bude séria prijatá alebo odmietnutá. Ak skúška nie je stanovená v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky.

| 5.2.3 | Štatistický postup musí používať príslušné prvky (štatistickú metódu, plán výberu vzoriek atď.) v závislosti od vlastností, ktoré sa majú posúdiť, ako je uvedené v TSI. |
| --- | --- |

5.2.3

Štatistický postup musí používať príslušné prvky (štatistickú metódu, plán výberu vzoriek atď.) v závislosti od vlastností, ktoré sa majú posúdiť, ako je uvedené v TSI.

| 5.2.4 | Notifikovaný orgán musí v prípade prijatých sérií vyhotoviť písomné osvedčenie o zhode vzťahujúce sa k vykonaným skúškam. Všetky zložky interoperability v sérii sa môžu uviesť na trh, s výnimkou tých zložiek interoperability zo vzorky, v prípade ktorých nebola zistená zhoda. |
| --- | --- |

5.2.4

Notifikovaný orgán musí v prípade prijatých sérií vyhotoviť písomné osvedčenie o zhode vzťahujúce sa k vykonaným skúškam. Všetky zložky interoperability v sérii sa môžu uviesť na trh, s výnimkou tých zložiek interoperability zo vzorky, v prípade ktorých nebola zistená zhoda.

| 5.2.5 | Ak bude séria odmietnutá, notifikovaný orgán alebo príslušný orgán musí prijať príslušné opatrenia na zamedzenie uvedenia tejto série na trh. V prípade častého zamietania sérií notifikovaný orgán zastaví štatistické overovanie. |
| --- | --- |

5.2.5

Ak bude séria odmietnutá, notifikovaný orgán alebo príslušný orgán musí prijať príslušné opatrenia na zamedzenie uvedenia tejto série na trh. V prípade častého zamietania sérií notifikovaný orgán zastaví štatistické overovanie.

| 6. | Výrobca alebo jeho oprávnený zástupca ustanovený v rámci Spoločenstva musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13-3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobca alebo jeho oprávnený zástupca ustanovený v rámci Spoločenstva musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13-3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a celú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a celú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení,

| — | odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie, |
| --- | --- |

—

odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve.

Osvedčenie, na ktoré je potrebné odkázať, je osvedčenie o zhode, ako je uvedené v bode 5. Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí zabezpečiť svoju schopnosť poskytovať na požiadanie osvedčenia notifikovaného orgánu o zhode.

| 7. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musia uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode s technickou dokumentáciou 10 rokov po vyrobení poslednej zložky interoperability.
  V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu je v zodpovednosti osoby, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

7.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musia uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode s technickou dokumentáciou 10 rokov po vyrobení poslednej zložky interoperability.

V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu je v zodpovednosti osoby, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva.

| 8. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na používanie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

8.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na používanie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul B: Preskúmanie typu

| 1. | Tento modul opisuje tú časť postupu, v ktorej notifikovaný orgán zisťuje a osvedčuje, že typ, ktorý reprezentuje predpokladanú výrobu, vyhovuje ustanoveniam TSI, ktorá sa naň vzťahuje. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje tú časť postupu, v ktorej notifikovaný orgán zisťuje a osvedčuje, že typ, ktorý reprezentuje predpokladanú výrobu, vyhovuje ustanoveniam TSI, ktorá sa naň vzťahuje.

| 2. | Žiadosť o preskúmanie typu ES musí podať výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | názov a adresu výrobcu, a ak žiadosť podáva splnomocnený zástupca, aj jeho názov a adresu, |
| --- | --- | --- |

2.

Žiadosť o preskúmanie typu ES musí podať výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve.

Žiadosť musí obsahovať:

—

názov a adresu výrobcu, a ak žiadosť podáva splnomocnený zástupca, aj jeho názov a adresu,

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne. |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne.

| — | technickú dokumentáciu podľa opisu v bode 3. |
| --- | --- |

—

technickú dokumentáciu podľa opisu v bode 3.

Žiadateľ musí dať notifikovanému orgánu k dispozícii vzorku, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú výrobu a ďalej sa označuje ako „typ“. Typ môže zahŕňať niekoľko verzií zložky interoperability za predpokladu, že rozdiely medzi verziami neovplyvnia ustanovenia technickej špecifikácie pre interoperabilitu.

Notifikovaný orgán môže požadovať ďalšie vzorky, ak je to potrebné na vykonanie programu skúšania.

Ak sa v rámci postupu preskúmania typu nevyžadujú žiadne preskúmania typu a typ je dostatočne definovaný technickou dokumentáciou opísanou v bode 3, notifikovaný orgán súhlasí s tým, že sa mu nedajú k dispozícii žiadne vzorky.

| 3. | Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI. Musí v rozsahu relevantnom pre toto posúdenie pokrývať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability.
  Technická dokumentácia bude obsahovať:






  — | všeobecný opis typu, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody zložky interoperability s požiadavkami TSI. Musí v rozsahu relevantnom pre toto posúdenie pokrývať konštrukčné riešenie, výrobu, údržbu a prevádzkovanie zložky interoperability.

Technická dokumentácia bude obsahovať:

—

všeobecný opis typu,

| — | koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy, schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď., |
| --- | --- |

—

koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy, schémy komponentov, montážnych podcelkov, obvodov atď.,

| — | opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability, |
| --- | --- |

—

opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania zložky interoperability,

| — | podmienky integrácie zložky interoperability do jej systémového prostredia (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania, |
| --- | --- |

—

podmienky integrácie zložky interoperability do jej systémového prostredia (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania,

| — | podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.), |
| --- | --- |

—

podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.),

| — | technické špecifikácie, vrátane európskych špecifikácií (4) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie, vrátane európskych špecifikácií (4) s príslušnými ustanoveniami, aplikované úplne alebo čiastočne,

| — | opis prijatých riešení na splnenie požiadaviek technickej špecifikácie pre interoperabilitu v prípadoch, keď európske špecifikácie neboli plne aplikované, |
| --- | --- |

—

opis prijatých riešení na splnenie požiadaviek technickej špecifikácie pre interoperabilitu v prípadoch, keď európske špecifikácie neboli plne aplikované,

| — | výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď., |
| --- | --- |

—

výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď.,

| — | správy o skúškach, |
| --- | --- |

—

správy o skúškach,

| 4. | Notifikovaný orgán: |
| --- | --- |

4.

Notifikovaný orgán:

| 4.1 | preskúma technickú dokumentáciu, |
| --- | --- |

4.1

preskúma technickú dokumentáciu,

| 4.2 | overí, či vzorka(-y) požadovaná(-é) pre skúšky bola(-i) vyrobená(-é) v súlade s technickou dokumentáciou, a vykonať alebo nechať vykonať typové skúšky v súlade s ustanoveniami TSI a/alebo príslušných európskych špecifikácií, |
| --- | --- |

4.2

overí, či vzorka(-y) požadovaná(-é) pre skúšky bola(-i) vyrobená(-é) v súlade s technickou dokumentáciou, a vykonať alebo nechať vykonať typové skúšky v súlade s ustanoveniami TSI a/alebo príslušných európskych špecifikácií,

| 4.3 | ak sa v TSI vyžaduje preskúmanie konštrukčného riešenia, vykoná preskúmanie metód projektovania, nástrojov projektovania a výsledkov projektovania s cieľom zhodnotiť ich spôsobilosť spĺňať požiadavky pre zhodu pre zložku interoperability pri ukončení procesu projektovania, |
| --- | --- |

4.3

ak sa v TSI vyžaduje preskúmanie konštrukčného riešenia, vykoná preskúmanie metód projektovania, nástrojov projektovania a výsledkov projektovania s cieľom zhodnotiť ich spôsobilosť spĺňať požiadavky pre zhodu pre zložku interoperability pri ukončení procesu projektovania,

| 4.4 | ak sa v TSI vyžaduje preskúmanie výrobného procesu, vykoná preskúmanie výrobného procesu navrhnutého na výrobu zložky interoperability s cieľom zhodnotiť jeho prínos k zhode výrobku a/alebo preskúma vykonané preskúmanie výrobcom pri ukončení procesu projektovania, |
| --- | --- |

4.4

ak sa v TSI vyžaduje preskúmanie výrobného procesu, vykoná preskúmanie výrobného procesu navrhnutého na výrobu zložky interoperability s cieľom zhodnotiť jeho prínos k zhode výrobku a/alebo preskúma vykonané preskúmanie výrobcom pri ukončení procesu projektovania,

| 4.5 | označí prvky, ktoré sa skonštruovali v súlade s príslušnými ustanoveniami TSI a európskych špecifikácií, ako aj prvky, ktoré sa skonštruovali bez aplikácie príslušných ustanovení týchto európskych špecifikácií; |
| --- | --- |

4.5

označí prvky, ktoré sa skonštruovali v súlade s príslušnými ustanoveniami TSI a európskych špecifikácií, ako aj prvky, ktoré sa skonštruovali bez aplikácie príslušných ustanovení týchto európskych špecifikácií;

| 4.6 | vykoná alebo nechá vykonať príslušné preskúmania a potrebné skúšky v súlade s bodmi 4.2, 4.3 a 4.4 s cieľom zistiť, či v prípade, že sa výrobca rozhodol aplikovať príslušné európske špecifikácie, tieto sa naozaj aplikovali; |
| --- | --- |

4.6

vykoná alebo nechá vykonať príslušné preskúmania a potrebné skúšky v súlade s bodmi 4.2, 4.3 a 4.4 s cieľom zistiť, či v prípade, že sa výrobca rozhodol aplikovať príslušné európske špecifikácie, tieto sa naozaj aplikovali;

| 4.7 | vykoná alebo nechá vykonať príslušné skúšky a potrebné skúšky v súlade s bodmi 4.2, 4.3 a 4.4 s cieľom zistiť, či v prípade, že sa európske špecifikácie neaplikovali, riešenia prijaté výrobcom spĺňajú požiadavky TSI; |
| --- | --- |

4.7

vykoná alebo nechá vykonať príslušné skúšky a potrebné skúšky v súlade s bodmi 4.2, 4.3 a 4.4 s cieľom zistiť, či v prípade, že sa európske špecifikácie neaplikovali, riešenia prijaté výrobcom spĺňajú požiadavky TSI;

| 4.8 | dohodne so žiadateľom miesto, kde sa vykonajú preskúmania a potrebné skúšky. |
| --- | --- |

4.8

dohodne so žiadateľom miesto, kde sa vykonajú preskúmania a potrebné skúšky.

| 5. | V prípade, že typ spĺňa ustanovenia TSI, notifikovaný orgán vystaví žiadateľovi osvedčenie o preskúmaní typu. Osvedčenie má obsahovať názov a adresu výrobcu, závery preskúmania, podmienky jeho platnosti a nevyhnutné údaje pre označenie schváleného typu.
  Obdobie platnosti je najviac päť rokov.
  Zoznam dôležitých častí technickej dokumentácie sa pripojí k osvedčeniu a notifikovaný orgán si ponechá kópiu.
  Ak sa výrobcovi alebo jeho splnomocnenému zástupcovi ustanovenému v Spoločenstve osvedčenie o preskúmaní typu zamietne, notifikovaný orgán musí poskytnúť podrobné odôvodnenie tohto zamietnutia.
  Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania. |
| --- | --- |

5.

V prípade, že typ spĺňa ustanovenia TSI, notifikovaný orgán vystaví žiadateľovi osvedčenie o preskúmaní typu. Osvedčenie má obsahovať názov a adresu výrobcu, závery preskúmania, podmienky jeho platnosti a nevyhnutné údaje pre označenie schváleného typu.

Obdobie platnosti je najviac päť rokov.

Zoznam dôležitých častí technickej dokumentácie sa pripojí k osvedčeniu a notifikovaný orgán si ponechá kópiu.

Ak sa výrobcovi alebo jeho splnomocnenému zástupcovi ustanovenému v Spoločenstve osvedčenie o preskúmaní typu zamietne, notifikovaný orgán musí poskytnúť podrobné odôvodnenie tohto zamietnutia.

Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania.

| 6. | Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o preskúmaní typu, o všetkých zmenách schváleného výrobku, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania výrobku. V takých prípadoch dostanú zložky interoperability dodatočné schválenie od notifikovaného orgánu, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní typu. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí buď vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu o preskúmaní typu, alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predošlého osvedčenia. |
| --- | --- |

6.

Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o preskúmaní typu, o všetkých zmenách schváleného výrobku, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania výrobku. V takých prípadoch dostanú zložky interoperability dodatočné schválenie od notifikovaného orgánu, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní typu. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí buď vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu o preskúmaní typu, alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predošlého osvedčenia.

| 7. | Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 6, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ o predĺženie požiada písomne, pričom potvrdí, že neboli vykonané žiadne zmeny. Ak neexistujú informácie o opaku, notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 5. Tento postup sa môže opakovať. |
| --- | --- |

7.

Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 6, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ o predĺženie požiada písomne, pričom potvrdí, že neboli vykonané žiadne zmeny. Ak neexistujú informácie o opaku, notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 5. Tento postup sa môže opakovať.

| 8. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydania, stiahnutia alebo zamietnutia osvedčení o preskúmaní typu a dodatkov. |
| --- | --- |

8.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydania, stiahnutia alebo zamietnutia osvedčení o preskúmaní typu a dodatkov.

| 9. | Ostatné notifikované orgány na požiadanie získajú kópie vydaných osvedčení o preskúmaní typu a/alebo ich dodatkov. Prílohy osvedčení (pozri ods. 5) musia byť uchované k dispozícií ostatným notifikovaným orgánom. |
| --- | --- |

9.

Ostatné notifikované orgány na požiadanie získajú kópie vydaných osvedčení o preskúmaní typu a/alebo ich dodatkov. Prílohy osvedčení (pozri ods. 5) musia byť uchované k dispozícií ostatným notifikovaným orgánom.

| 10. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí s technickou dokumentáciou uchovávať kópie osvedčení o preskúmaní typu a ich dodatky počas desiatich rokov po výrobe poslednej zložky interoperability. V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, má povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu osoba, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

10.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí s technickou dokumentáciou uchovávať kópie osvedčení o preskúmaní typu a ich dodatky počas desiatich rokov po výrobe poslednej zložky interoperability. V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, má povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu osoba, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva.

Modul D: Systém riadenia kvality výroby

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability je v súlade s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu a spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability je v súlade s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu a spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú.

| 2. | Výrobca musí prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku, ako je špecifikované v bode 3, ktorý podlieha monitorovaniu, ako je špecifikované v bode 4. |
| --- | --- |

2.

Výrobca musí prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku, ako je špecifikované v bode 3, ktorý podlieha monitorovaniu, ako je špecifikované v bode 4.

| 3. | Systém riadenia kvality |
| --- | --- |

3.

Systém riadenia kvality

| 3.1 | Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánované zložky interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1

Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.

Žiadosť musí obsahovať:

—

všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánované zložky interoperability,

| — | dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality, |
| --- | --- |

—

dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality,

| — | technickú dokumentáciu schváleného typu a kópiu osvedčenia o preskúmaní typu, ktoré bolo vydané po dokončení postupu preskúmania typu podľa modulu B, |
| --- | --- |

—

technickú dokumentáciu schváleného typu a kópiu osvedčenia o preskúmaní typu, ktoré bolo vydané po dokončení postupu preskúmania typu podľa modulu B,

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne. |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne.

| 3.2 | Systém riadenia kvality musí zabezpečiť zhodu zložiek interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Dokumentácia systému riadenia kvality musí umožniť jednotný výklad kvalitatívnych programov, plánu, manuálov a záznamov.
  Má obsahovať najmä primeraný opis:






  — | cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry, |
| --- | --- | --- |

3.2

Systém riadenia kvality musí zabezpečiť zhodu zložiek interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Dokumentácia systému riadenia kvality musí umožniť jednotný výklad kvalitatívnych programov, plánu, manuálov a záznamov.

Má obsahovať najmä primeraný opis:

—

cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry,

| — | zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu výrobku, |
| --- | --- |

—

zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu výrobku,

| — | techník, postupov a systematických opatrení v oblasti výroby, kontroly kvality a riadenia kvality, ktoré budú použité, |
| --- | --- |

—

techník, postupov a systematických opatrení v oblasti výroby, kontroly kvality a riadenia kvality, ktoré budú použité,

| — | preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia, |
| --- | --- |

—

preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia,

| — | záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď., |
| --- | --- |

—

záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.,

| — | prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality výrobku a účinnej prevádzky systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality výrobku a účinnej prevádzky systému riadenia kvality.

| 3.3 | Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá súlad s týmito požiadavkami, ak výrobca implementuje systém kvality pre výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifický charakter zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.
  Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.
  Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Postup hodnotenia zahŕňa kontrolnú návštevu areálu výrobcu.
  Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.3

Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá súlad s týmito požiadavkami, ak výrobca implementuje systém kvality pre výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifický charakter zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.

Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.

Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Postup hodnotenia zahŕňa kontrolnú návštevu areálu výrobcu.

Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 3.4 | Výrobca sa musí zaviazať splniť povinnosti vyplývajúce zo systému riadenia kvality, ako je schválený, a udržiavať ho, aby zostal primeraný a účinný.
  Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.
  Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.
  Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery preskúmania a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.4

Výrobca sa musí zaviazať splniť povinnosti vyplývajúce zo systému riadenia kvality, ako je schválený, a udržiavať ho, aby zostal primeraný a účinný.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.

Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.

Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery preskúmania a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 4. | Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu. |
| --- | --- |

4.

Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu.

| 4.1 | Účelom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

4.1

Účelom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality.

| 4.2 | Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie najmä:






  — | dokumentáciu systému riadenia kvality, |
| --- | --- | --- |

4.2

Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie najmä:

—

dokumentáciu systému riadenia kvality,

| — | záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď. |
| --- | --- |

—

záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.

| 4.3 | Notifikovaný orgán musí periodicky vykonávať audity s cieľom preveriť, či výrobca dodržiava a aplikuje systém riadenia kvality, a musí výrobcovi poskytovať správu o audite.
  Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne.
  Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu. |
| --- | --- |

4.3

Notifikovaný orgán musí periodicky vykonávať audity s cieľom preveriť, či výrobca dodržiava a aplikuje systém riadenia kvality, a musí výrobcovi poskytovať správu o audite.

Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne.

Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.

| 4.4 | Notifikovaný orgán môže ďalej uskutočniť neohlásené návštevy u výrobcu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overenia správneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Notifikovaný orgán poskytne výrobcovi správu z návštevy a ak bola skúška vykonaná, aj správu o skúške. |
| --- | --- |

4.4

Notifikovaný orgán môže ďalej uskutočniť neohlásené návštevy u výrobcu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overenia správneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Notifikovaný orgán poskytne výrobcovi správu z návštevy a ak bola skúška vykonaná, aj správu o skúške.

| 5. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydaných, stiahnutých alebo zamietnutých schválení systému riadenia kvality.
  Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie vydaných schválení systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

5.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydaných, stiahnutých alebo zamietnutých schválení systému riadenia kvality.

Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie vydaných schválení systému riadenia kvality.

| 6. | Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uchovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:






  — | dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke bodu 3.1, |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uchovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:

—

dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke bodu 3.1,

| — | aktualizáciu uvedenú v druhom odseku bodu 3.4, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu uvedenú v druhom odseku bodu 3.4,

| — | rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu uvedené v poslednom odseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu uvedené v poslednom odseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4.

| 7. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca ustanovený v rámci Spoločenstva musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

7.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca ustanovený v rámci Spoločenstva musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení,

| — | odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európsku špecifikáciu (5), |
| --- | --- |

—

odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európsku špecifikáciu (5),

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

Osvedčenia, na ktoré majú byť odkazy, sú:

| — | schválenie systému riadenia kvality uvedené v bode 3, |
| --- | --- |

—

schválenie systému riadenia kvality uvedené v bode 3,

| — | osvedčenie o preskúmaní typu a jeho dodatky, |
| --- | --- |

—

osvedčenie o preskúmaní typu a jeho dodatky,

| 8. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.
  Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

8.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.

Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva.

| 9. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

9.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul F: Overovanie výrobku

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve preverí a osvedčí, či príslušná zložka interoperability, ktorá podlieha ustanoveniam bodu 3, je v súlade s typom, ako je opísaný v osvedčení ES o preskúmaní typu, a spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa naň vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve preverí a osvedčí, či príslušná zložka interoperability, ktorá podlieha ustanoveniam bodu 3, je v súlade s typom, ako je opísaný v osvedčení ES o preskúmaní typu, a spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa naň vzťahujú.

| 2. | Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil zhodu každej zložky interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. |
| --- | --- |

2.

Výrobca musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil zhodu každej zložky interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú.

| 3. | Notifikovaný orgán musí vykonať príslušné preskúmania a skúšky s cieľom preveriť zhodu zložky interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení ES o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI. Výrobca (6) si môže zvoliť buď preskúmanie a skúšku každej zložky interoperability, ako je špecifikované v bode 4, alebo preskúmanie a skúšku zložiek interoperability na štatistickom základe, ako je špecifikované v bode 5. |
| --- | --- |

3.

Notifikovaný orgán musí vykonať príslušné preskúmania a skúšky s cieľom preveriť zhodu zložky interoperability s typom, ako je opísaný v osvedčení ES o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI. Výrobca (6) si môže zvoliť buď preskúmanie a skúšku každej zložky interoperability, ako je špecifikované v bode 4, alebo preskúmanie a skúšku zložiek interoperability na štatistickom základe, ako je špecifikované v bode 5.

| 4. | Overenie preskúmaním a skúškou každej zložky interoperability |
| --- | --- |

4.

Overenie preskúmaním a skúškou každej zložky interoperability

| 4.1 | Každý výrobok bude samostatne preskúmaný a budú vykonané príslušné skúšky s cieľom overiť zhodu výrobku s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Ak test nie je stanovený v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie (7) alebo ekvivalentné skúšky. |
| --- | --- |

4.1

Každý výrobok bude samostatne preskúmaný a budú vykonané príslušné skúšky s cieľom overiť zhodu výrobku s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Ak test nie je stanovený v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie (7) alebo ekvivalentné skúšky.

| 4.2 | Notifikovaný orgán musí vypracovať písomné osvedčenie o zhode pre schválené výrobky, ktoré sa týka vykonaných skúšok. |
| --- | --- |

4.2

Notifikovaný orgán musí vypracovať písomné osvedčenie o zhode pre schválené výrobky, ktoré sa týka vykonaných skúšok.

| 4.3 | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca zabezpečí, že je schopný na požiadanie predložiť osvedčenia notifikovaného orgánu o zhode. |
| --- | --- |

4.3

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca zabezpečí, že je schopný na požiadanie predložiť osvedčenia notifikovaného orgánu o zhode.

| 5. | Štatistické overenie |
| --- | --- |

5.

Štatistické overenie

| 5.1 | Výrobca musí predložiť svoje zložky interoperability vo forme homogénnych sérií a prijme všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil homogénnosť každej vyrobenej série. |
| --- | --- |

5.1

Výrobca musí predložiť svoje zložky interoperability vo forme homogénnych sérií a prijme všetky potrebné opatrenia, aby výrobný proces zabezpečil homogénnosť každej vyrobenej série.

| 5.2 | Všetky zložky interoperability musia byť k dispozícii vo forme homogénnych sérií. Z každej série sa vyberie náhodná vzorka. Každá zložka interoperability vo vzorke bude jednotlivo preskúmaná a budú vykonané príslušné skúšky na zabezpečenie zhody výrobku s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú, a na zistenie toho, či je séria prijatá alebo zamietnutá. Ak skúška nie je stanovená v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky. |
| --- | --- |

5.2

Všetky zložky interoperability musia byť k dispozícii vo forme homogénnych sérií. Z každej série sa vyberie náhodná vzorka. Každá zložka interoperability vo vzorke bude jednotlivo preskúmaná a budú vykonané príslušné skúšky na zabezpečenie zhody výrobku s typom, ako je opísaný v osvedčení o preskúmaní typu, a s požiadavkami TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú, a na zistenie toho, či je séria prijatá alebo zamietnutá. Ak skúška nie je stanovená v TSI (alebo v európskej norme uvedenej v TSI), v tom prípade sú aplikovateľné príslušné európske špecifikácie alebo ekvivalentné skúšky.

| 5.3 | Štatistický postup musí používať príslušné prvky (štatistickú metódu, plán výberu vzoriek atď.) v závislosti od vlastností, ktoré sa majú posúdiť, ako je špecifikované v TSI. |
| --- | --- |

5.3

Štatistický postup musí používať príslušné prvky (štatistickú metódu, plán výberu vzoriek atď.) v závislosti od vlastností, ktoré sa majú posúdiť, ako je špecifikované v TSI.

| 5.4 | V prípade prijatých sérií notifikovaný orgán vypracuje písomné osvedčenie o zhode týkajúce sa vykonaných skúšok. Všetky zložky interoperability v sérii môžu byť uvedené na trh okrem tých zložiek interoperability zo vzorky, v prípade ktorých nebola zistená zhoda.
  Ak bude séria odmietnutá, notifikovaný orgán alebo príslušný orgán musí prijať príslušné opatrenia na zamedzenie uvedenia tejto série na trh. V prípade častého zamietania sérií môže notifikovaný orgán zastaviť štatistické overovanie. |
| --- | --- |

5.4

V prípade prijatých sérií notifikovaný orgán vypracuje písomné osvedčenie o zhode týkajúce sa vykonaných skúšok. Všetky zložky interoperability v sérii môžu byť uvedené na trh okrem tých zložiek interoperability zo vzorky, v prípade ktorých nebola zistená zhoda.

Ak bude séria odmietnutá, notifikovaný orgán alebo príslušný orgán musí prijať príslušné opatrenia na zamedzenie uvedenia tejto série na trh. V prípade častého zamietania sérií môže notifikovaný orgán zastaviť štatistické overovanie.

| 5.5 | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí zabezpečiť svoju schopnosť poskytovať na požiadanie osvedčenia notifikovaného orgánu o zhode. |
| --- | --- |

5.5

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí zabezpečiť svoju schopnosť poskytovať na požiadanie osvedčenia notifikovaného orgánu o zhode.

| 6. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a v sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

6.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a v sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení,

| — | odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie, |
| --- | --- |

—

odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európske špecifikácie,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

Osvedčenia, na ktoré majú byť odkazy, sú:

| — | osvedčenie o preskúmaní typu a jeho dodatky, |
| --- | --- |

—

osvedčenie o preskúmaní typu a jeho dodatky,

| — | osvedčenie o zhode, ako je uvedené v bodoch 4 alebo 5. |
| --- | --- |

—

osvedčenie o zhode, ako je uvedené v bodoch 4 alebo 5.

| 7. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.
  Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

7.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.

Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva.

| 8. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

8.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul H 1: Úplný systém riadenia kvality

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú.

| 2. | U výrobcu musí fungovať schválený systém kvality riadenia pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu výrobku a skúšanie, ako je to špecifikované v bode 3, a musí podliehať dohľadu, ako je to špecifikované v bode 4. 4. |
| --- | --- |

2.

U výrobcu musí fungovať schválený systém kvality riadenia pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu výrobku a skúšanie, ako je to špecifikované v bode 3, a musí podliehať dohľadu, ako je to špecifikované v bode 4. 4.

| 3. | Systém riadenia kvality |
| --- | --- |

3.

Systém riadenia kvality

| 3.1. | Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú zložku interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.

Žiadosť musí obsahovať:

—

všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú zložku interoperability,

| — | dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality.

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne. |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne.

| 3.2. | Systém riadenia kvality musí zabezpečiť súlad zložky interoperability s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.
  Musí obsahovať najmä primeraný opis:






  — | cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Systém riadenia kvality musí zabezpečiť súlad zložky interoperability s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.

Musí obsahovať najmä primeraný opis:

—

cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry,

| — | zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu konštrukčného riešenia a výrobku, |
| --- | --- |

—

zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu konštrukčného riešenia a výrobku,

| — | technických špecifikácií pre konštrukčné riešenie vrátane európskych špecifikácií (8), ktoré sa aplikujú, a v prípade, že európske špecifikácie sa neaplikujú úplne, opis prostriedkov, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability, |
| --- | --- |

—

technických špecifikácií pre konštrukčné riešenie vrátane európskych špecifikácií (8), ktoré sa aplikujú, a v prípade, že európske špecifikácie sa neaplikujú úplne, opis prostriedkov, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability,

| — | techník, procesov a systematických opatrení kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré sa použijú pri projektovaní zložiek interoperability, ktoré sa vzťahujú na pokrytú kategóriu výrobku, |
| --- | --- |

—

techník, procesov a systematických opatrení kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré sa použijú pri projektovaní zložiek interoperability, ktoré sa vzťahujú na pokrytú kategóriu výrobku,

| — | príslušných techník, procesov a systematických opatrení výroby, kontroly kvality a systému riadenia kvality, ktoré sa použijú, |
| --- | --- |

—

príslušných techník, procesov a systematických opatrení výroby, kontroly kvality a systému riadenia kvality, ktoré sa použijú,

| — | preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia, |
| --- | --- |

—

preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia,

| — | záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď., |
| --- | --- |

—

záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.,

| — | prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a výrobku a účinného prevádzkovania systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a výrobku a účinného prevádzkovania systému riadenia kvality.

Kvalitatívne predpisy a postupy budú pokrývať najmä fázy posudzovania, ako je preskúmanie konštrukčného riešenia, preskúmanie výrobného procesu a typové skúšky, ako sú špecifikované v TSI, pre rôzne vlastnosti a výkonnostné parametre zložky interoperability.

| 3.3. | Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá súlad s týmito požiadavkami, ak výrobca implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifický charakter zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.
  Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.
  Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Proces hodnotenia musí zahŕňať kontrolnú prehliadku prevádzkových priestorov výrobcu.
  Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá súlad s týmito požiadavkami, ak výrobca implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifický charakter zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.

Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.

Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Proces hodnotenia musí zahŕňať kontrolnú prehliadku prevádzkových priestorov výrobcu.

Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 3.4. | Výrobca sa zaviaže, že bude plniť povinnosti vyplývajúce zo schváleného systému riadenia kvality a udržiavať ho tak, aby zostal primeraný a účinný.
  Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.
  Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.
  Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery hodnotenia a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.4.

Výrobca sa zaviaže, že bude plniť povinnosti vyplývajúce zo schváleného systému riadenia kvality a udržiavať ho tak, aby zostal primeraný a účinný.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.

Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.

Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery hodnotenia a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 4. | Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu |
| --- | --- |

4.

Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu

| 4.1. | Cieľom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

4.1.

Cieľom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality.

| 4.2. | Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov konštrukcie, výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie najmä vrátane:






  — | dokumentácie systému riadenia kvality, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov konštrukcie, výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie najmä vrátane:

—

dokumentácie systému riadenia kvality,

| — | záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď., |
| --- | --- |

—

záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď.,

| — | záznamov týkajúcich sa kvality, ako predpokladá výrobná časť systému riadenia kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, údaje o kalibrácii, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď. |
| --- | --- |

—

záznamov týkajúcich sa kvality, ako predpokladá výrobná časť systému riadenia kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, údaje o kalibrácii, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.

| 4.3. | Notifikovaný orgán musí pravidelne vykonávať audit, aby sa ubezpečil, že výrobca udržiava a používa systém riadenia kvality a poskytne výrobcovi správu o audite. Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.
  Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikovaný orgán musí pravidelne vykonávať audit, aby sa ubezpečil, že výrobca udržiava a používa systém riadenia kvality a poskytne výrobcovi správu o audite. Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.

Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne.

| 4.4. | Notifikovaný orgán môže okrem toho prísť k výrobcovi na neočakávanú kontrolu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overiť riadne fungovanie systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Výrobcovi poskytne správu o návšteve a ak bola vykonaná skúška, aj správu o skúške. |
| --- | --- |

4.4.

Notifikovaný orgán môže okrem toho prísť k výrobcovi na neočakávanú kontrolu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overiť riadne fungovanie systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Výrobcovi poskytne správu o návšteve a ak bola vykonaná skúška, aj správu o skúške.

| 5. | Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uchovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:






  — | dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 3.1, |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uchovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:

—

dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 3.1,

| — | aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 3.4, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 3.4,

| — | rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu v poslednom pododseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu v poslednom pododseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4.

| 6. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydaných, odňatých alebo zamietnutých schválení systému riadenia kvality.
  Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie vydaných schválení systému riadenia kvality a dodatočných schválení. |
| --- | --- |

6.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydaných, odňatých alebo zamietnutých schválení systému riadenia kvality.

Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie vydaných schválení systému riadenia kvality a dodatočných schválení.

| 7. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernica 96/48/ES a iné smernice, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

7.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodnej dokumentácii musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernica 96/48/ES a iné smernice, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky jej používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky jej používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčenia spolu s dĺžkou trvania a podmienkami platnosti osvedčenia, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčenia spolu s dĺžkou trvania a podmienkami platnosti osvedčenia,

| — | odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne na európske špecifikácie, |
| --- | --- |

—

odkaz na TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne na európske špecifikácie,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

Osvedčenia, na ktoré je potrebné odkázať, sú:

| — | schválenia systému riadenia kvality uvedené v bode 3. |
| --- | --- |

—

schválenia systému riadenia kvality uvedené v bode 3.

| 8. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.
  Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

8.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.

Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva.

| 9. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

9.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul H2: Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia

| 1. | Tento modul opisuje postup, ktorým notifikovaný orgán vykoná preskúmanie konštrukčného riešenia zložky interoperability a výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky technickej špecifikácie pre interoperabilitu, ktoré sa na ňu vzťahujú. |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup, ktorým notifikovaný orgán vykoná preskúmanie konštrukčného riešenia zložky interoperability a výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve, ktorý si plní povinnosti podľa bodu 2, zabezpečí a vyhlási, že príslušná zložka interoperability spĺňa požiadavky technickej špecifikácie pre interoperabilitu, ktoré sa na ňu vzťahujú.

| 2. | U výrobcu má fungovať schválený systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu výrobku a skúšanie, ako je špecifikované v bode 3, a má podliehať dozoru, ako je špecifikované v bode 4. |
| --- | --- |

2.

U výrobcu má fungovať schválený systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu výrobku a skúšanie, ako je špecifikované v bode 3, a má podliehať dozoru, ako je špecifikované v bode 4.

| 3. | Systém riadenia kvality |
| --- | --- |

3.

Systém riadenia kvality

| 3.1. | Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú zložku interoperability, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Výrobca musí podať žiadosť o posúdenie svojho systému riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu pre príslušné zložky interoperability.

Žiadosť musí obsahovať:

—

všetky príslušné informácie pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú zložku interoperability,

| — | dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality, |
| --- | --- |

—

dokumentáciu týkajúcu sa systému riadenia kvality,

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne. |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne.

| 3.2. | Systém riadenia kvality musí zabezpečiť súlad zložky interoperability s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.
  Musí obsahovať najmä primeraný opis:






  — | cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Systém riadenia kvality musí zabezpečiť súlad zložky interoperability s požiadavkami TSI, ktoré sa naň vzťahujú. Všetky prvky, požiadavky a opatrenia prijaté výrobcom sa zdokumentujú systematickým a usporiadaným spôsobom v podobe písomných predpisov, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.

Musí obsahovať najmä primeraný opis:

—

cieľov v oblasti kvality a organizačnej štruktúry,

| — | zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu konštrukčného riešenia a výrobku, |
| --- | --- |

—

zodpovedností a právomocí manažmentu vzhľadom na kvalitu konštrukčného riešenia a výrobku,

| — | technických špecifikácií pre konštrukčné riešenie (9) vrátane európskych špecifikácií, ktoré sa aplikujú, a v prípade, že európske špecifikácie sa neaplikujú úplne, opis prostriedkov, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability, |
| --- | --- |

—

technických špecifikácií pre konštrukčné riešenie (9) vrátane európskych špecifikácií, ktoré sa aplikujú, a v prípade, že európske špecifikácie sa neaplikujú úplne, opis prostriedkov, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na zložku interoperability,

| — | techník, procesov a systematických opatrení kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré sa použijú pri projektovaní zložiek interoperability, ktoré sa vzťahujú na pokrytú kategóriu výrobku, |
| --- | --- |

—

techník, procesov a systematických opatrení kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré sa použijú pri projektovaní zložiek interoperability, ktoré sa vzťahujú na pokrytú kategóriu výrobku,

| — | príslušných techník, procesov a systematických opatrení výroby, kontroly kvality a systému riadenia kvality, ktoré sa použijú, |
| --- | --- |

—

príslušných techník, procesov a systematických opatrení výroby, kontroly kvality a systému riadenia kvality, ktoré sa použijú,

| — | preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia, |
| --- | --- |

—

preskúmaní, kontrol a skúšok, ktoré sa uskutočnia pred výrobou, počas výroby a po výrobe, a pravidelnosti, v akej sa uskutočnia,

| — | záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď., |
| --- | --- |

—

záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.,

| — | prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a výrobku a účinného prevádzkovania systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

prostriedkov na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a výrobku a účinného prevádzkovania systému riadenia kvality.

Kvalitatívne predpisy a postupy budú pokrývať najmä fázy posudzovania, ako je preskúmanie konštrukčného riešenia, preskúmanie výrobných procesov a typových skúšok, ako napríklad špecifikované v TSI, pre rôzne vlastnosti a prevádzkové parametre zložky interoperability.

| 3.3. | Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá splnenie týchto požiadaviek, ak výrobca implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001/2000, ktorá zohľadňuje špecifickosť zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.
  Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v hodnotení.
  Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Proces hodnotenia musí zahŕňať kontrolnú návštevu prevádzkových priestorov výrobcu.
  Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery auditu a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikovaný orgán posúdi systém riadenia kvality s cieľom zistiť, či spĺňa požiadavky bodu 3.2. Predpokladá splnenie týchto požiadaviek, ak výrobca implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, kontrolu a skúšanie konečného výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001/2000, ktorá zohľadňuje špecifickosť zložky interoperability, pre ktorý sa implementuje.

Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v hodnotení.

Audit musí byť špecifický pre kategóriu výrobku, ktorá je reprezentatívna pre zložku interoperability. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Proces hodnotenia musí zahŕňať kontrolnú návštevu prevádzkových priestorov výrobcu.

Rozhodnutie sa oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery auditu a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 3.4. | Výrobca sa zaviaže, že bude plniť povinnosti vyplývajúce zo schváleného systému riadenia kvality a udržiavať ho tak, aby zostal primeraný a účinný.
  Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.
  Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.
  Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery hodnotenia a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

3.4.

Výrobca sa zaviaže, že bude plniť povinnosti vyplývajúce zo schváleného systému riadenia kvality a udržiavať ho tak, aby zostal primeraný a účinný.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve bude priebežne informovať notifikovaný orgán, ktorý systém riadenia kvality schválil, o každej plánovanej aktualizácii systému riadenia kvality.

Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality naďalej vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 3.2 alebo či je potrebné opätovné posúdenie.

Svoje rozhodnutie oznámi výrobcovi. Oznámenie musí obsahovať závery hodnotenia a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 4. | Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu |
| --- | --- |

4.

Dohľad nad systémom riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu

| 4.1. | Cieľom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

4.1.

Cieľom dohľadu je zabezpečiť, aby si výrobca riadne plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo schváleného systému riadenia kvality.

| 4.2. | Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov konštrukcie výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie vrátane:






  — | dokumentácie systému riadenia kvality, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Výrobca na účely kontroly umožní notifikovanému orgánu vstup do priestorov konštrukcie výroby, kontroly, skúšania a skladovania a poskytne mu všetky nevyhnutné informácie vrátane:

—

dokumentácie systému riadenia kvality,

| — | záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď., |
| --- | --- |

—

záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď.,

| — | záznamov týkajúcich sa kvality, ako predpokladá výrobná časť systému riadenia kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, údaje o kalibrácii, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď. |
| --- | --- |

—

záznamov týkajúcich sa kvality, ako predpokladá výrobná časť systému riadenia kvality, ako napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, údaje o kalibrácii, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.

| 4.3. | Notifikovaný orgán má periodicky vykonávať audit, aby sa ubezpečil, že výrobca udržiava a používa systém kvality a poskytne výrobcovi správu o audite. Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.
  Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikovaný orgán má periodicky vykonávať audit, aby sa ubezpečil, že výrobca udržiava a používa systém kvality a poskytne výrobcovi správu o audite. Ak výrobca prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.

Audity sa vykonávajú najmenej raz ročne.

| 4.4. | Notifikovaný orgán môže okrem toho prísť k výrobcovi na neočakávanú kontrolu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overenia riadneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Výrobcovi poskytne správu o návšteve a ak bola vykonaná skúška, aj správu o skúške. |
| --- | --- |

4.4.

Notifikovaný orgán môže okrem toho prísť k výrobcovi na neočakávanú kontrolu. V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať alebo nechať vykonať skúšky s cieľom overenia riadneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Výrobcovi poskytne správu o návšteve a ak bola vykonaná skúška, aj správu o skúške.

| 5. | Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uschovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:






  — | dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 3.1, |
| --- | --- | --- |

5.

Výrobca musí počas desiatich rokov po výrobe posledného výrobku uschovávať a poskytnúť k dispozícii vnútroštátnym orgánom:

—

dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 3.1,

| — | aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 3.4, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 3.4,

| — | rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu v poslednom pododseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutia a správy od notifikovaného orgánu v poslednom pododseku bodov 3.4, 4.3 a 4.4.

| 6. | Preskúmanie projektu |
| --- | --- |

6.

Preskúmanie projektu

| 6.1. | Výrobca musí podať žiadosť o preskúmanie konštrukčného riešenia zložky interoperability na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu. |
| --- | --- |

6.1.

Výrobca musí podať žiadosť o preskúmanie konštrukčného riešenia zložky interoperability na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.

| 6.2 | Žiadosť musí umožniť pochopenie konštrukcie, výroby, údržby a prevádzkovania zložky interoperability a posúdenie zhody s požiadavkami TSI.
  Oznámenie musí obsahovať:






  — | všeobecný opis typu, |
| --- | --- | --- |

6.2

Žiadosť musí umožniť pochopenie konštrukcie, výroby, údržby a prevádzkovania zložky interoperability a posúdenie zhody s požiadavkami TSI.

Oznámenie musí obsahovať:

—

všeobecný opis typu,

| — | technické špecifikácie konštrukčného riešenia vrátane európskych špecifikácií s príslušnými ustanoveniami, ktoré boli úplne alebo čiastočne aplikované, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie konštrukčného riešenia vrátane európskych špecifikácií s príslušnými ustanoveniami, ktoré boli úplne alebo čiastočne aplikované,

| — | každý potrebný podporný dôkaz ich primeranosti, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli aplikované, |
| --- | --- |

—

každý potrebný podporný dôkaz ich primeranosti, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli aplikované,

| — | program skúšania, |
| --- | --- |

—

program skúšania,

| — | podmienky integrácie zložky interoperability do prostredia jej systému (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania, |
| --- | --- |

—

podmienky integrácie zložky interoperability do prostredia jej systému (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania,

| — | podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.), |
| --- | --- |

—

podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.),

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne. |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne.

| 6. | 3 Žiadateľ predloží výsledky testov (10) vrátane typových skúšok, ak sú požadované, ktoré vykonalo jeho príslušné laboratórium alebo sa vykonali v jeho mene. |
| --- | --- |

6.

3 Žiadateľ predloží výsledky testov (10) vrátane typových skúšok, ak sú požadované, ktoré vykonalo jeho príslušné laboratórium alebo sa vykonali v jeho mene.

| 6.4. | Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť a posúdiť výsledky skúšok. Ak konštrukčné riešenie spĺňa ustanovenia TSI, ktoré sa naň vzťahujú, notifikovaný orgán musí žiadateľovi vystaviť osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. Osvedčenie bude obsahovať závery preskúmania, podmienky jeho platnosti, potrebné údaje na identifikáciu schváleného konštrukčného riešenia, a ak to je relevantné, opis fungovania výrobku.
  Obdobie platnosti je najviac päť rokov. |
| --- | --- |

6.4.

Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť a posúdiť výsledky skúšok. Ak konštrukčné riešenie spĺňa ustanovenia TSI, ktoré sa naň vzťahujú, notifikovaný orgán musí žiadateľovi vystaviť osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. Osvedčenie bude obsahovať závery preskúmania, podmienky jeho platnosti, potrebné údaje na identifikáciu schváleného konštrukčného riešenia, a ak to je relevantné, opis fungovania výrobku.

Obdobie platnosti je najviac päť rokov.

| 6.5. | Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, o všetkých zmenách schváleného konštrukčného riešenia, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania zložky interoperability. V takých prípadoch dostanú zložky interoperability dodatočné schválenie od notifikovaného orgánu, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. |
| --- | --- |

6.5.

Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, o všetkých zmenách schváleného konštrukčného riešenia, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania zložky interoperability. V takých prípadoch dostanú zložky interoperability dodatočné schválenie od notifikovaného orgánu, ktorý vydal osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu ES o preskúmaní konštrukčného riešenia.

| 6.6. | Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 6.4, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ požiada o toto predĺženie písomným potvrdením, že neboli vykonané žiadne takéto zmeny, a notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 6.3, ak neexistujú informácie o opaku. Tento postup sa môže znovu zopakovať. |
| --- | --- |

6.6.

Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 6.4, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ požiada o toto predĺženie písomným potvrdením, že neboli vykonané žiadne takéto zmeny, a notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 6.3, ak neexistujú informácie o opaku. Tento postup sa môže znovu zopakovať.

| 7. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú schválení systému riadenia kvality a osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, ktoré vydal, odňal alebo zamietol.
  Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie:






  — | vydaných schválení a dodatočných schválení systému riadenia kvality a |
| --- | --- | --- |

7.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú schválení systému riadenia kvality a osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, ktoré vydal, odňal alebo zamietol.

Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie:

—

vydaných schválení a dodatočných schválení systému riadenia kvality a

| — | vydaných osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a dodatkov. |
| --- | --- |

—

vydaných osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a dodatkov.

| 8. | Výrobca alebo jeho oprávnený zástupca  so sídlom v Spoločenstve musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodných dokumentoch musí byť dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability), |
| --- | --- | --- |

8.

Výrobca alebo jeho oprávnený zástupca  so sídlom v Spoločenstve musí vystaviť vyhlásenie ES o zhode zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Na vyhlásení ES o zhode a sprievodných dokumentoch musí byť dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernice (smernicu 96/48/ES a ďalšie smernice, ktoré sa môžu vzťahovať na zložku interoperability),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody, |
| --- | --- |

—

opis použitého postupu (modulu) na vyhlásenie zhody,

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely zhody a dátum osvedčení spolu s trvaním a podmienkami platnosti osvedčení,

| — | odkaz na TSI a každú ďalšiu aplikovateľnú TSI a prípadne na európske špecifikácie, |
| --- | --- |

—

odkaz na TSI a každú ďalšiu aplikovateľnú TSI a prípadne na európske špecifikácie,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

Osvedčenia, na ktoré majú byť odkazy, sú:

| — | schválenie systému riadenia kvality a správy o dohľade uvedené v bode 3 a 4, |
| --- | --- |

—

schválenie systému riadenia kvality a správy o dohľade uvedené v bode 3 a 4,

| — | osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a jeho dodatky. |
| --- | --- |

—

osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a jeho dodatky.

| 9. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.
  Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

9.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca musí uchovávať kópiu vyhlásenia ES o zhode počas desiatich rokov od dátumu výroby poslednej zložky interoperability.

Ak ani výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemajú sídlo v Spoločenstve, povinnosť uchovávať technickú dokumentáciu má osoba, ktorá uvedie zložku interoperability na trh Spoločenstva.

| 10. | Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V. |
| --- | --- |

10.

Ak sa v TSI vyžaduje dodatočne k vyhláseniu ES o zhode aj vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie pre zložku interoperability, toto vyhlásenie musí výrobca po jeho vydaní doplniť podľa podmienok modulu V.

Modul V: Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (Vhodnosť na použitie)

| 1. | Tento modul opisuje tú časť postupu, v ktorej notifikovaný orgán prostredníctvom typového potvrdenia v skúšobnej prevádzke zistí a osvedčí, či vzorka, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú výrobu, vyhovuje ustanoveniam TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú, z hľadiska vhodnosti na použitie (11). |
| --- | --- |

1.

Tento modul opisuje tú časť postupu, v ktorej notifikovaný orgán prostredníctvom typového potvrdenia v skúšobnej prevádzke zistí a osvedčí, či vzorka, ktorá je reprezentatívna pre plánovanú výrobu, vyhovuje ustanoveniam TSI, ktoré sa na ňu vzťahujú, z hľadiska vhodnosti na použitie (11).

| 2. | Žiadosť o typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke musí podať výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | názov a adresu výrobcu, a ak žiadosť podáva splnomocnený zástupca, aj jeho názov a adresu, |
| --- | --- | --- |

2.

Žiadosť o typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke musí podať výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.

Žiadosť musí obsahovať:

—

názov a adresu výrobcu, a ak žiadosť podáva splnomocnený zástupca, aj jeho názov a adresu,

| — | písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne, |
| --- | --- |

—

písomné vyhlásenie, že rovnaká žiadosť nebola podaná na inom notifikovanom orgáne,

| — | technickú dokumentáciu podľa opisu v bode 3, |
| --- | --- |

—

technickú dokumentáciu podľa opisu v bode 3,

| — | program potvrdenia v skúšobnej prevádzke podľa opisu v bode 4, |
| --- | --- |

—

program potvrdenia v skúšobnej prevádzke podľa opisu v bode 4,

| — | názov a adresu spoločnosti(-tí) (manažérov infraštruktúry a/alebo železničných podnikov), s ktorou sa žiadateľ dohodol, že skúšobnou prevádzkou prispeje k posúdeniu vhodnosti na použitie tým, že






  — | uvedie do prevádzky zložku interoperability, |
| --- | --- | --- |

—

názov a adresu spoločnosti(-tí) (manažérov infraštruktúry a/alebo železničných podnikov), s ktorou sa žiadateľ dohodol, že skúšobnou prevádzkou prispeje k posúdeniu vhodnosti na použitie tým, že

—

uvedie do prevádzky zložku interoperability,

| — | bude monitorovať jej vlastnosti v prevádzke a |
| --- | --- |

—

bude monitorovať jej vlastnosti v prevádzke a

| — | vydá správu o skúšobnej prevádzke, |
| --- | --- |

—

vydá správu o skúšobnej prevádzke,

| — | názov a adresu spoločnosti, ktorá vykonáva údržbu zložky interoperability počas obdobia prevádzky alebo kilometrického výkonu, ktorý sa vyžaduje pre skúšobnú prevádzku, |
| --- | --- |

—

názov a adresu spoločnosti, ktorá vykonáva údržbu zložky interoperability počas obdobia prevádzky alebo kilometrického výkonu, ktorý sa vyžaduje pre skúšobnú prevádzku,

| — | vyhlásenie ES o zhode pre zložku interoperability a






  — | ak sa podľa TSI vyžaduje modul B, osvedčenie o preskúmaní typu ES, |
| --- | --- | --- |

—

vyhlásenie ES o zhode pre zložku interoperability a

—

ak sa podľa TSI vyžaduje modul B, osvedčenie o preskúmaní typu ES,

| — | ak sa podľa TSI vyžaduje modul H2, osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia. |
| --- | --- |

—

ak sa podľa TSI vyžaduje modul H2, osvedčenie ES o preskúmaní konštrukčného riešenia.

Žiadateľ musí dať k dispozícii spoločnosti(-iam), ktorá uvedie zložku interoperability do prevádzky, vzorku alebo dostatočný počet vzoriek reprezentatívnych pre plánovanú výrobu, ktoré sa ďalej označujú ako „typ“. Typ môže zahŕňať niekoľko verzií zložky interoperability za predpokladu, že všetky rozdiely medzi verziami sú upravené vyhláseniami ES o zhode a vyššie uvedenými osvedčeniami.

Notifikovaný orgán môže požiadať o uvedenie ďalších vzoriek do prevádzky, ak to bude potrebné na vykonanie potvrdenia v skúšobnej prevádzke.

| 3. | Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody výrobku s požiadavkami TSI. Dokumentácia musí pokrývať prevádzku zložky interoperability, a pokiaľ je to relevantné pre toto posúdenie, musí sa týkať aj projektovania, výroby a údržby.
  Technická dokumentácia musí obsahovať






  — | všeobecný opis typu, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentácia musí umožniť posúdenie zhody výrobku s požiadavkami TSI. Dokumentácia musí pokrývať prevádzku zložky interoperability, a pokiaľ je to relevantné pre toto posúdenie, musí sa týkať aj projektovania, výroby a údržby.

Technická dokumentácia musí obsahovať

—

všeobecný opis typu,

| — | technickú špecifikáciu, podľa ktorej sa má posudzovať výkon a správanie sa zložky interoperability v prevádzke (príslušnú TSI a/alebo európske špecifikácie s príslušnými ustanoveniami), |
| --- | --- |

—

technickú špecifikáciu, podľa ktorej sa má posudzovať výkon a správanie sa zložky interoperability v prevádzke (príslušnú TSI a/alebo európske špecifikácie s príslušnými ustanoveniami),

| — | podmienky integrácie zložky interoperability do jeho systémového prostredia (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania, |
| --- | --- |

—

podmienky integrácie zložky interoperability do jeho systémového prostredia (montážny podcelok, montážny celok, subsystém) a potrebné podmienky rozhrania,

| — | podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.), |
| --- | --- |

—

podmienky prevádzky a údržby zložky interoperability (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.),

| — | opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie konštrukcie, výroby a prevádzky zložky interoperability; |
| --- | --- |

—

opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie konštrukcie, výroby a prevádzky zložky interoperability;

a pokiaľ je to relevantné pre posúdenie,

| — | koncepčné projektové a výrobné výkresy, |
| --- | --- |

—

koncepčné projektové a výrobné výkresy,

| — | výsledky uskutočnených projektových výpočtov a vykonaných skúšok, |
| --- | --- |

—

výsledky uskutočnených projektových výpočtov a vykonaných skúšok,

| — | správy o skúškach. |
| --- | --- |

—

správy o skúškach.

Ak v prípade technickej dokumentácie TSI vyžaduje ďalšie informácie, musia sa doplniť.

Musí sa priložiť zoznam európskych špecifikácií uvedených v technickej dokumentácii, ktoré sa aplikovali úplne alebo čiastočne.

| 4. | Program potvrdenia v skúšobnej prevádzke musí obsahovať:






  — | požadovaný výkon alebo vlastnosti testovanej zložky interoperability v prevádzke, |
| --- | --- | --- |

4.

Program potvrdenia v skúšobnej prevádzke musí obsahovať:

—

požadovaný výkon alebo vlastnosti testovanej zložky interoperability v prevádzke,

| — | inštalačné opatrenia, |
| --- | --- |

—

inštalačné opatrenia,

| — | čas trvania programu z hľadiska času alebo vzdialenosti, |
| --- | --- |

—

čas trvania programu z hľadiska času alebo vzdialenosti,

| — | prevádzkové podmienky a očakávaný prevádzkový program, |
| --- | --- |

—

prevádzkové podmienky a očakávaný prevádzkový program,

| — | program údržby, |
| --- | --- |

—

program údržby,

| — | prípadne špeciálne prevádzkové skúšky, ktoré sa majú vykonať, |
| --- | --- |

—

prípadne špeciálne prevádzkové skúšky, ktoré sa majú vykonať,

| — | veľkosť série vzoriek – ak ide o viac ako jednu, |
| --- | --- |

—

veľkosť série vzoriek – ak ide o viac ako jednu,

| — | program kontroly (druh, počet a pravidelnosť kontrol, dokumentáciu), |
| --- | --- |

—

program kontroly (druh, počet a pravidelnosť kontrol, dokumentáciu),

| — | kritériá prijateľných nedostatkov a ich vplyv na program, |
| --- | --- |

—

kritériá prijateľných nedostatkov a ich vplyv na program,

| — | informácie, ktoré sa majú zahrnúť do správy podniku, ktorý prevádzkuje zložku interoperability v prevádzke (pozri bod 2). |
| --- | --- |

—

informácie, ktoré sa majú zahrnúť do správy podniku, ktorý prevádzkuje zložku interoperability v prevádzke (pozri bod 2).

| 5. | Notifikovaný orgán: |
| --- | --- |

5.

Notifikovaný orgán:

| 5.1. | preskúma technickú dokumentáciu a program potvrdenia v skúšobnej prevádzke, |
| --- | --- |

5.1.

preskúma technickú dokumentáciu a program potvrdenia v skúšobnej prevádzke,

| 5.2. | overí, či je typ reprezentatívny a či bol vyrobený v súlade s technickou dokumentáciou, |
| --- | --- |

5.2.

overí, či je typ reprezentatívny a či bol vyrobený v súlade s technickou dokumentáciou,

| 5.3. | overí, či je program potvrdenia v skúšobnej prevádzke vhodný na posúdenie požadovaného výkonu a správania sa zložky interoperability v prevádzke, |
| --- | --- |

5.3.

overí, či je program potvrdenia v skúšobnej prevádzke vhodný na posúdenie požadovaného výkonu a správania sa zložky interoperability v prevádzke,

| 5.4. | dohodne so žiadateľom program a miesto, kde sa budú vykonávať kontroly a potrebné skúšky, a orgán, ktorý bude vykonávať skúšky (notifikovaný orgán alebo iné príslušné laboratórium), |
| --- | --- |

5.4.

dohodne so žiadateľom program a miesto, kde sa budú vykonávať kontroly a potrebné skúšky, a orgán, ktorý bude vykonávať skúšky (notifikovaný orgán alebo iné príslušné laboratórium),

| 5.5. | monitoruje a kontroluje priebeh chodu v prevádzke, prevádzku a údržbu zložky interoperability, |
| --- | --- |

5.5.

monitoruje a kontroluje priebeh chodu v prevádzke, prevádzku a údržbu zložky interoperability,

| 5.6. | vyhodnotí správu, ktorú má vydať spoločnosť(-ti) (manažéri infraštruktúry a/alebo železničné podniky), ktorá prevádzkuje zložku interoperability, a ďalšiu dokumentáciu, ako aj informácie získané počas postupu (správy o skúškach, protokoly o údržbe atď.), |
| --- | --- |

5.6.

vyhodnotí správu, ktorú má vydať spoločnosť(-ti) (manažéri infraštruktúry a/alebo železničné podniky), ktorá prevádzkuje zložku interoperability, a ďalšiu dokumentáciu, ako aj informácie získané počas postupu (správy o skúškach, protokoly o údržbe atď.),

| 5.7. | posúdi, či správanie sa v prevádzke zodpovedá požiadavkám TSI. |
| --- | --- |

5.7.

posúdi, či správanie sa v prevádzke zodpovedá požiadavkám TSI.

| 6. | V prípade, že typ spĺňa ustanovenia TSI, notifikovaný orgán musí vystaviť žiadateľovi osvedčenie o vhodnosti na použitie. Osvedčenie musí obsahovať názov a adresu výrobcu, závery z potvrdenia, podmienky jeho platnosti a potrebné údaje na identifikáciu schváleného typu.
  Obdobie platnosti je najviac päť rokov.
  Zoznam dôležitých častí technickej dokumentácie sa pripojí k osvedčeniu a notifikovaný orgán si ponechá kópiu.
  Ak sa žiadateľovi odmietne vystaviť osvedčenie o vhodnosti na použitie, notifikovaný orgán musí poskytnúť podrobné odôvodnenie tohto odmietnutia.
  Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania. |
| --- | --- |

6.

V prípade, že typ spĺňa ustanovenia TSI, notifikovaný orgán musí vystaviť žiadateľovi osvedčenie o vhodnosti na použitie. Osvedčenie musí obsahovať názov a adresu výrobcu, závery z potvrdenia, podmienky jeho platnosti a potrebné údaje na identifikáciu schváleného typu.

Obdobie platnosti je najviac päť rokov.

Zoznam dôležitých častí technickej dokumentácie sa pripojí k osvedčeniu a notifikovaný orgán si ponechá kópiu.

Ak sa žiadateľovi odmietne vystaviť osvedčenie o vhodnosti na použitie, notifikovaný orgán musí poskytnúť podrobné odôvodnenie tohto odmietnutia.

Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania.

| 7. | Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o vhodnosti na použitie, o všetkých zmenách schváleného výrobku, ktoré musia získať dodatočné schválenie, v prípade, že tieto zmeny môžu ovplyvniť vhodnosť na použitie alebo predpísané podmienky používania výrobku. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí v podobe dodatku k pôvodnému osvedčeniu o vhodnosti na použitie alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predchádzajúceho osvedčenia. |
| --- | --- |

7.

Žiadateľ musí informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o vhodnosti na použitie, o všetkých zmenách schváleného výrobku, ktoré musia získať dodatočné schválenie, v prípade, že tieto zmeny môžu ovplyvniť vhodnosť na použitie alebo predpísané podmienky používania výrobku. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Dodatočné schválenie sa udelí v podobe dodatku k pôvodnému osvedčeniu o vhodnosti na použitie alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predchádzajúceho osvedčenia.

| 8. | Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 7, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ o toto predĺženie požiada písomným potvrdením, že neboli vykonané žiadne takéto zmeny, notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 6, ak neexistujú informácie o opaku. Tento postup sa môže opakovať. |
| --- | --- |

8.

Ak neboli vykonané žiadne zmeny podľa bodu 7, platnosť osvedčenia, ktorého platnosť sa končí, sa môže predĺžiť o ďalšie obdobie. Žiadateľ o toto predĺženie požiada písomným potvrdením, že neboli vykonané žiadne takéto zmeny, notifikovaný orgán vydá predĺženie o ďalšie obdobie, ako je uvedené v bode 6, ak neexistujú informácie o opaku. Tento postup sa môže opakovať.

| 9. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydania, odňatia alebo zamietnutia osvedčení o vhodnosti na použitie. |
| --- | --- |

9.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú vydania, odňatia alebo zamietnutia osvedčení o vhodnosti na použitie.

| 10. | Ostatným notifikovaným orgánom budú na požiadanie poskytnuté kópie vydaných osvedčení o vhodnosti na použitie a/alebo ich dodatkov. Prílohy k osvedčeniam sa uchovajú, aby boli k dispozícii pre ostatné notifikované orgány. |
| --- | --- |

10.

Ostatným notifikovaným orgánom budú na požiadanie poskytnuté kópie vydaných osvedčení o vhodnosti na použitie a/alebo ich dodatkov. Prílohy k osvedčeniam sa uchovajú, aby boli k dispozícii pre ostatné notifikované orgány.

| 11. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie zložky interoperability.
  Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie a sprievodné dokumenty musia mať dátum a podpis.
  Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:






  — | odkazy na smernicu (smernica 96/48/ES), |
| --- | --- | --- |

11.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí vypracovať vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie zložky interoperability.

Obsah tohto vyhlásenia musí zahŕňať aspoň informácie uvedené v prílohe IV bod 3 a v článku 13 -3 smernice 96/48/ES. Vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie a sprievodné dokumenty musia mať dátum a podpis.

Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako technická dokumentácia a musí obsahovať:

—

odkazy na smernicu (smernica 96/48/ES),

| — | názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra), |
| --- | --- |

—

názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve (je potrebné uviesť obchodný názov a úplnú adresu a v prípade splnomocneného zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov výrobcu alebo konštruktéra),

| — | opis zložky interoperability (model, typ atď.) |
| --- | --- |

—

opis zložky interoperability (model, typ atď.)

| — | všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania, |
| --- | --- |

—

všetky príslušné opisy, ktoré spĺňa zložka interoperability, najmä podmienky používania,

| — | názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely vhodnosti na použitie a dátum osvedčenia o vhodnosti na použitie spolu s dĺžkou trvania a podmienkami platnosti osvedčenia, |
| --- | --- |

—

názov a adresu notifikovaného orgánu (orgánov) zapojeného do použitého postupu na účely vhodnosti na použitie a dátum osvedčenia o vhodnosti na použitie spolu s dĺžkou trvania a podmienkami platnosti osvedčenia,

| — | odkaz na túto TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európsku špecifikáciu, |
| --- | --- |

—

odkaz na túto TSI a každú ďalšiu uplatniteľnú TSI a prípadne odkaz na európsku špecifikáciu,

| — | identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve. |
| --- | --- |

—

identifikáciu podpísanej osoby oprávnenej prijímať záväzky v mene výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v Spoločenstve.

| 12. | Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať počas desiatich rokov od výroby poslednej zložky interoperability kópiu vyhlásenia ES o vhodnosti na použitie.
  V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, má povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu osoba, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

12.

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve musí uchovávať počas desiatich rokov od výroby poslednej zložky interoperability kópiu vyhlásenia ES o vhodnosti na použitie.

V prípade, že výrobca ani jeho splnomocnený zástupca nemá sídlo v Spoločenstve, má povinnosť uchovávať k dispozícii technickú dokumentáciu osoba, ktorá zložku interoperability uvádza na trh Spoločenstva.

Moduly na ES overenie subsystémov

Modul SH2: Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia

| 1. | Tento modul opisuje postup overenia ES, ktorým notifikovaný orgán kontroluje a osvedčuje na žiadosť zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve, že subsystém Infraštruktúra:






  — | je v súlade s TSI a s každou ďalšou uplatniteľnou TSI, čo dokazuje, že základné požiadavky (12) smernice 96/48/ES boli splnené, |
| --- | --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup overenia ES, ktorým notifikovaný orgán kontroluje a osvedčuje na žiadosť zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve, že subsystém Infraštruktúra:

—

je v súlade s TSI a s každou ďalšou uplatniteľnou TSI, čo dokazuje, že základné požiadavky (12) smernice 96/48/ES boli splnené,

| — | je v súlade s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy. |
| --- | --- |

—

je v súlade s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy.

a môže sa uviesť do prevádzky.

| 2. | Notifikovaný orgán vykoná postup, vrátane preskúmania konštrukčného riešenia subsystému, za predpokladu, že zadávajúci subjekt (13) a zúčastnený hlavný dodávateľ spĺňajú záväzky z bodu 3
  Pojem „hlavný dodávateľ“ označuje spoločnosti, ktorých činnosť prispieva k splneniu základných požiadaviek TSI. Týka sa spoločnosti:






  — | zodpovednej za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému), |
| --- | --- | --- |

2.

Notifikovaný orgán vykoná postup, vrátane preskúmania konštrukčného riešenia subsystému, za predpokladu, že zadávajúci subjekt (13) a zúčastnený hlavný dodávateľ spĺňajú záväzky z bodu 3

Pojem „hlavný dodávateľ“ označuje spoločnosti, ktorých činnosť prispieva k splneniu základných požiadaviek TSI. Týka sa spoločnosti:

—

zodpovednej za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému),

| — | iných spoločností, ktoré sa podieľajú len na časti projektu subsystému (vykonávajú napríklad projektovanie, montáž alebo inštaláciu subsystému). |
| --- | --- |

—

iných spoločností, ktoré sa podieľajú len na časti projektu subsystému (vykonávajú napríklad projektovanie, montáž alebo inštaláciu subsystému).

Nevzťahuje sa na subdodávateľov výrobcu, ktorí dodávajú komponenty a zložky interoperability.

| 3. | Pre subsystém, ktorý je predmetom overovacieho postupu ES, musí zadávajúci subjekt alebo hlavný dodávateľ, ak je využívaný, prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre projektovanie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku podľa bodu 5, ktorý musí podliehať dohľadu podľa bodu 6.
  Hlavný dodávateľ zodpovedný za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému) musí v každom prípade prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre projektovanie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku, ktorý musí podliehať dohľadu podľa bodu 6.
  V prípade, že zadávajúci subjekt je zodpovedný za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému) alebo že zadávajúci subjekt je priamo zapojený do projektovania a/alebo výroby (vrátane montáže a inštalácie), musí na tieto činnosti prevádzkovať schválený systém riadenia kvality, ktorý podlieha dohľadu podľa bodu 6.
  Žiadatelia, ktorí sú zapojení len do montáže a inštalácie, môžu prevádzkovať len schválený systém riadenia kvality pre výrobu a konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku. |
| --- | --- |

3.

Pre subsystém, ktorý je predmetom overovacieho postupu ES, musí zadávajúci subjekt alebo hlavný dodávateľ, ak je využívaný, prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre projektovanie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku podľa bodu 5, ktorý musí podliehať dohľadu podľa bodu 6.

Hlavný dodávateľ zodpovedný za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému) musí v každom prípade prevádzkovať schválený systém riadenia kvality pre projektovanie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku, ktorý musí podliehať dohľadu podľa bodu 6.

V prípade, že zadávajúci subjekt je zodpovedný za celý projekt subsystému (najmä vrátane zodpovednosti za integráciu subsystému) alebo že zadávajúci subjekt je priamo zapojený do projektovania a/alebo výroby (vrátane montáže a inštalácie), musí na tieto činnosti prevádzkovať schválený systém riadenia kvality, ktorý podlieha dohľadu podľa bodu 6.

Žiadatelia, ktorí sú zapojení len do montáže a inštalácie, môžu prevádzkovať len schválený systém riadenia kvality pre výrobu a konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku.

| 4. | Overovací postup ES |
| --- | --- |

4.

Overovací postup ES

| 4.1 | Zadávajúci subjekt musí podať žiadosť o overenie subsystému ES (prostredníctvom úplného systému riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia) vrátane koordinácie dohľadu nad systémami riadenia kvality podľa bodov 5.4. a 6.6. na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu. Zadávajúci subjekt musí o svojom výbere a o žiadosti informovať výrobcov, ktorých sa to týka. |
| --- | --- |

4.1

Zadávajúci subjekt musí podať žiadosť o overenie subsystému ES (prostredníctvom úplného systému riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia) vrátane koordinácie dohľadu nad systémami riadenia kvality podľa bodov 5.4. a 6.6. na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu. Zadávajúci subjekt musí o svojom výbere a o žiadosti informovať výrobcov, ktorých sa to týka.

| 4.2 | Žiadosť musí umožniť pochopenie konštrukčného riešenia, výroby, montáže, inštalácie, údržby a prevádzkovania subsystému a musí umožniť posúdenie zhody s požiadavkami TSI.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | názov a adresu zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu, |
| --- | --- | --- |

4.2

Žiadosť musí umožniť pochopenie konštrukčného riešenia, výroby, montáže, inštalácie, údržby a prevádzkovania subsystému a musí umožniť posúdenie zhody s požiadavkami TSI.

Žiadosť musí obsahovať:

—

názov a adresu zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu,

| — | technickú dokumentáciu vrátane:






  — | všeobecného opisu subsystému, celkového konštrukčného riešenia a štruktúry, |
| --- | --- | --- |

—

technickú dokumentáciu vrátane:

—

všeobecného opisu subsystému, celkového konštrukčného riešenia a štruktúry,

| — | technických špecifikácií konštrukčného riešenia vrátane európskych špecifikácií (14), ktoré boli aplikované, |
| --- | --- |

—

technických špecifikácií konštrukčného riešenia vrátane európskych špecifikácií (14), ktoré boli aplikované,

| — | každého potrebného podporného dôkazu použitia vyššie uvedených špecifikácií, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli plne aplikované. |
| --- | --- |

—

každého potrebného podporného dôkazu použitia vyššie uvedených špecifikácií, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli plne aplikované.

| — | programu skúšania, |
| --- | --- |

—

programu skúšania,

| — | registra (subsystému) infraštruktúry vrátane všetkých informácií, ako stanovuje TSI, |
| --- | --- |

—

registra (subsystému) infraštruktúry vrátane všetkých informácií, ako stanovuje TSI,

| — | technickej dokumentácie, ktorá sa týka výroby, montáže subsystému, |
| --- | --- |

—

technickej dokumentácie, ktorá sa týka výroby, montáže subsystému,

| — | zoznam zložiek interoperability, ktoré majú byť zabudované do subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznam zložiek interoperability, ktoré majú byť zabudované do subsystému,

| — | kópií vyhlásení ES o zhode alebo vhodnosti na použitie, ktorými musia byť zložky vybavené, a všetkých potrebných prvkov stanovených v prílohe VI k smerniciam, |
| --- | --- |

—

kópií vyhlásení ES o zhode alebo vhodnosti na použitie, ktorými musia byť zložky vybavené, a všetkých potrebných prvkov stanovených v prílohe VI k smerniciam,

| — | dôkazu zhody s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení), |
| --- | --- |

—

dôkazu zhody s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení),

| — | zoznamu všetkých výrobcov, ktorí sa zúčastňujú na projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznamu všetkých výrobcov, ktorí sa zúčastňujú na projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii subsystému,

| — | podmienok používania subsystému (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.), |
| --- | --- |

—

podmienok používania subsystému (obmedzenia doby alebo kilometrického priebehu v prevádzke, limity opotrebenia atď.),

| — | podmienok pre údržbu a technickej dokumentácie, ktorá sa týka údržby subsystému, |
| --- | --- |

—

podmienok pre údržbu a technickej dokumentácie, ktorá sa týka údržby subsystému,

| — | každej technickej požiadavky, ktorú je potrebné zohľadniť počas výroby, údržby alebo prevádzkovania subsystému, |
| --- | --- |

—

každej technickej požiadavky, ktorú je potrebné zohľadniť počas výroby, údržby alebo prevádzkovania subsystému,

| — | vysvetlenia toho, ako sú všetky štádiá v bode 5.2 pokryté systémami riadenia kvality hlavného dodávateľa a/alebo zadávajúceho subjektu, ak je zúčastnený, a dôkazu ich účinnosti, |
| --- | --- |

—

vysvetlenia toho, ako sú všetky štádiá v bode 5.2 pokryté systémami riadenia kvality hlavného dodávateľa a/alebo zadávajúceho subjektu, ak je zúčastnený, a dôkazu ich účinnosti,

| — | označenia notifikovaných orgánov zodpovedných za schvaľovanie a dohľad na týmito systémami riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

označenia notifikovaných orgánov zodpovedných za schvaľovanie a dohľad na týmito systémami riadenia kvality.

| 4.3 | Zadávajúci subjekt predloží výsledky preskúmaní, kontrol a skúšok (15) vrátane skúšok typu, ak sa požadujú, ktoré vykonalo jeho príslušné laboratórium alebo ktoré boli vykonané v jeho mene. |
| --- | --- |

4.3

Zadávajúci subjekt predloží výsledky preskúmaní, kontrol a skúšok (15) vrátane skúšok typu, ak sa požadujú, ktoré vykonalo jeho príslušné laboratórium alebo ktoré boli vykonané v jeho mene.

| 4.4 | Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť z hľadiska preskúmania konštrukčného riešenia a posúdiť výsledky skúšky. Ak návrh spĺňa ustanovenia smernice a TSI, ktoré sa naň vzťahujú, musí žiadateľovi vystaviť správu o preskúmaní konštrukčného riešenia. Osvedčenie musí obsahovať závery preskúmania konštrukčného riešenia, podmienky jeho platnosti, potrebné údaje na identifikáciu preskúmaného konštrukčného riešenia, a ak to je relevantné, opis fungovania subsystému.
  Ak notifikovaný orgán odmietne zadávajúcemu subjektu vystaviť osvedčenie o preskúmaní konštrukčného riešenia, musí poskytnúť podrobné odôvodnenie takéhoto odmietnutia.
  Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania. |
| --- | --- |

4.4

Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť z hľadiska preskúmania konštrukčného riešenia a posúdiť výsledky skúšky. Ak návrh spĺňa ustanovenia smernice a TSI, ktoré sa naň vzťahujú, musí žiadateľovi vystaviť správu o preskúmaní konštrukčného riešenia. Osvedčenie musí obsahovať závery preskúmania konštrukčného riešenia, podmienky jeho platnosti, potrebné údaje na identifikáciu preskúmaného konštrukčného riešenia, a ak to je relevantné, opis fungovania subsystému.

Ak notifikovaný orgán odmietne zadávajúcemu subjektu vystaviť osvedčenie o preskúmaní konštrukčného riešenia, musí poskytnúť podrobné odôvodnenie takéhoto odmietnutia.

Vypracuje sa ustanovenie pre postup odvolania.

| 4.5 | Počas výrobnej fázy musí žiadateľ informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o preskúmaní konštrukčného riešenia, o všetkých zmenách, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania subsystému. Subsystém musí v týchto prípadoch získať dodatočné schválenie. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Takéto dodatočné schválenie je možné udeliť buď vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu o preskúmaní konštrukčného riešenia, alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predchádzajúceho osvedčenia. |
| --- | --- |

4.5

Počas výrobnej fázy musí žiadateľ informovať notifikovaný orgán, ktorý uchováva technickú dokumentáciu týkajúcu sa osvedčenia o preskúmaní konštrukčného riešenia, o všetkých zmenách, ktoré by mohli ovplyvniť zhodu s požiadavkami TSI alebo s predpísanými podmienkami používania subsystému. Subsystém musí v týchto prípadoch získať dodatočné schválenie. V tomto prípade notifikovaný orgán vykoná len tie preskúmania a skúšky, ktoré sú relevantné a potrebné pre zmeny. Takéto dodatočné schválenie je možné udeliť buď vo forme dodatku k pôvodnému osvedčeniu o preskúmaní konštrukčného riešenia, alebo vydaním nového osvedčenia po odňatí predchádzajúceho osvedčenia.

| 5. | Systém riadenia kvality |
| --- | --- |

5.

Systém riadenia kvality

| 5.1. | Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ, ak je využívaný, musia podať žiadosť o posúdenie svojich systémov riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | všetky relevantné informácie pre plánovaný subsystém, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ, ak je využívaný, musia podať žiadosť o posúdenie svojich systémov riadenia kvality na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.

Žiadosť musí obsahovať:

—

všetky relevantné informácie pre plánovaný subsystém,

| — | dokumentáciu systému riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

dokumentáciu systému riadenia kvality.

V prípade subjektov, ktoré sú zapojené len do časti projektu subsystému, sa majú poskytovať iba informácie o príslušnej časti.

| 5.2 | V prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému musí systém riadenia kvality zabezpečiť celkový súlad subsystému s požiadavkami technickej TSI.
  Systém(-y) riadenia kvality v prípade ďalších dodávateľov musí (musia) zabezpečiť súlad ich príslušného prínosu k subsystému s požiadavkami TSI.
  Všetky prvky, požiadavky a ustanovenia, ktoré prijali žiadatelia, sa musia systematicky a usporiadane zaznamenať formou písomných pravidiel, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.
  Systém musí obsahovať najmä primeraný opis týchto bodov:






  — | v prípade všetkých žiadateľov:






  — | ciele v oblasti kvality a organizačná štruktúra, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

V prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému musí systém riadenia kvality zabezpečiť celkový súlad subsystému s požiadavkami technickej TSI.

Systém(-y) riadenia kvality v prípade ďalších dodávateľov musí (musia) zabezpečiť súlad ich príslušného prínosu k subsystému s požiadavkami TSI.

Všetky prvky, požiadavky a ustanovenia, ktoré prijali žiadatelia, sa musia systematicky a usporiadane zaznamenať formou písomných pravidiel, postupov a pokynov. Táto dokumentácia systému riadenia kvality musí zabezpečiť všeobecné pochopenie predpisov a postupov v oblasti kvality, ako sú napríklad programy, plány, manuály a záznamy v oblasti kvality.

Systém musí obsahovať najmä primeraný opis týchto bodov:

—

v prípade všetkých žiadateľov:

—

ciele v oblasti kvality a organizačná štruktúra,

| — | príslušné techniky, postupy a systematické opatrenia v oblasti výroby, kontroly kvality a riadenia kvality, ktoré sa použijú, |
| --- | --- |

—

príslušné techniky, postupy a systematické opatrenia v oblasti výroby, kontroly kvality a riadenia kvality, ktoré sa použijú,

| — | preskúmania, kontroly a skúšky, ktoré sa vykonajú pred, počas a po projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii, a pravidelnosť, v akej sa vykonajú, |
| --- | --- |

—

preskúmania, kontroly a skúšky, ktoré sa vykonajú pred, počas a po projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii, a pravidelnosť, v akej sa vykonajú,

| — | záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď., |
| --- | --- |

—

záznamy týkajúce sa kvality, ako napríklad údaje o kontrolných správach a skúškach, kalibračné údaje, kvalifikačné správy o príslušnom personáli atď.,

| — | v prípade hlavného dodávateľa, pokiaľ sú relevantné pre jeho prínos do konštrukčného riešenia subsystému: |
| --- | --- |

—

v prípade hlavného dodávateľa, pokiaľ sú relevantné pre jeho prínos do konštrukčného riešenia subsystému:

| — | technické špecifikácie pre návrh vrátane európskych špecifikácií, ktoré sa aplikujú a v prípade, že európske špecifikácie nebudú plne aplikované, prostriedky, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na subsystém, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie pre návrh vrátane európskych špecifikácií, ktoré sa aplikujú a v prípade, že európske špecifikácie nebudú plne aplikované, prostriedky, ktoré sa použijú na zabezpečenie splnenia požiadaviek TSI, ktoré sa vzťahujú na subsystém,

| — | techniky, procesy a systematické opatrenia kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré budú použité pri projektovaní subsystému, |
| --- | --- |

—

techniky, procesy a systematické opatrenia kontroly konštrukčného riešenia a overenia konštrukčného riešenia, ktoré budú použité pri projektovaní subsystému,

| — | prostriedky na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a subsystému a účinnej prevádzky systémov riadenia kvality vo všetkých fázach vrátane výroby. |
| --- | --- |

—

prostriedky na monitorovanie dosahovania požadovanej kvality konštrukčného riešenia a subsystému a účinnej prevádzky systémov riadenia kvality vo všetkých fázach vrátane výroby.

| — | a v prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému aj:






  — | zodpovednosti a právomoci manažmentu, pokiaľ ide o celkovú kvalitu subsystému, najmä vrátane riadenia integrácie subsystému. |
| --- | --- | --- |

—

a v prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému aj:

—

zodpovednosti a právomoci manažmentu, pokiaľ ide o celkovú kvalitu subsystému, najmä vrátane riadenia integrácie subsystému.

Preskúmania, skúšky a kontrola zahŕňajú tieto etapy:

| — | celkové konštrukčné riešenie, |
| --- | --- |

—

celkové konštrukčné riešenie,

| — | štruktúra subsystému, najmä vrátane činností stavebného inžinierstva, montáže zložiek, konečného nastavenia, |
| --- | --- |

—

štruktúra subsystému, najmä vrátane činností stavebného inžinierstva, montáže zložiek, konečného nastavenia,

| — | konečné skúšky subsystému, |
| --- | --- |

—

konečné skúšky subsystému,

| — | a ak je to uvedené v TSI, potvrdenie platnosti v podmienkach plnej prevádzky. |
| --- | --- |

—

a ak je to uvedené v TSI, potvrdenie platnosti v podmienkach plnej prevádzky.

| 5.3 | Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom musí preskúmať, či všetky štádiá subsystému uvedené v bode 5.2 sú dostatočne a riadne pokryté schválením a dohľadom nad systémom(-ami) riadenia kvality žiadateľa(-ov) (16).
  Ak sa súlad subsystému s požiadavkami technickej špecifikácie pre interoperabilitu zakladá na viac než jednom systéme riadenia kvality, notifikovaný orgán najmä preskúma,






  — | či sú vzťahy a rozhrania medzi systémami riadenia kvality jasne zdokumentované |
| --- | --- | --- |

5.3

Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom musí preskúmať, či všetky štádiá subsystému uvedené v bode 5.2 sú dostatočne a riadne pokryté schválením a dohľadom nad systémom(-ami) riadenia kvality žiadateľa(-ov) (16).

Ak sa súlad subsystému s požiadavkami technickej špecifikácie pre interoperabilitu zakladá na viac než jednom systéme riadenia kvality, notifikovaný orgán najmä preskúma,

—

či sú vzťahy a rozhrania medzi systémami riadenia kvality jasne zdokumentované

| — | a či sú celkové zodpovednosti a právomoci manažmentu pre súlad celého subsystému v prípade hlavného dodávateľa dostatočne a primerane definované. |
| --- | --- |

—

a či sú celkové zodpovednosti a právomoci manažmentu pre súlad celého subsystému v prípade hlavného dodávateľa dostatočne a primerane definované.

| 5.4 | Notifikovaný orgán uvedený v bode 5.1. musí posúdiť systém riadenia kvality, aby zistil, či spĺňa požiadavky bodu 5.2. Predpokladá splnenie týchto požiadaviek, ak žiadateľ implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifickosť subsystému, pre ktorý sa implementuje.
  Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.
  Audit musí byť špecifický pre daný subsystém pri zohľadnení špecifického prínosu žiadateľa do subsystému. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Hodnotiaci postup bude zahŕňať návštevu na posudzovanie v priestoroch žiadateľa.
  Rozhodnutie sa musí oznámiť žiadateľovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

5.4

Notifikovaný orgán uvedený v bode 5.1. musí posúdiť systém riadenia kvality, aby zistil, či spĺňa požiadavky bodu 5.2. Predpokladá splnenie týchto požiadaviek, ak žiadateľ implementuje systém kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, konečnú kontrolu a preskúšanie výrobku v súvislosti s normou EN/ISO 9001 – 2000, ktorá zohľadňuje špecifickosť subsystému, pre ktorý sa implementuje.

Keď žiadateľ prevádzkuje certifikovaný systém riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní v posúdení.

Audit musí byť špecifický pre daný subsystém pri zohľadnení špecifického prínosu žiadateľa do subsystému. Revízna skupina má najmenej jedného člena so skúsenosťou hodnotiteľa príslušnej technológie výrobkov. Hodnotiaci postup bude zahŕňať návštevu na posudzovanie v priestoroch žiadateľa.

Rozhodnutie sa musí oznámiť žiadateľovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 5.5 | Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ sa zaviažu splniť záväzky vyplývajúce zo systému riadenia kvality, ako sú schválené, a rozvíjať ho, aby zostal primeraný a účinný.
  Musia informovať notifikovaný orgán, ktorý schválil ich systém riadenia kvality, o každej podstatnej zmene, ktorá ovplyvní splnenie požiadaviek subsystému.
  Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 5.2 alebo či bude potrebné opätovné hodnotenie.
  Musí svoje rozhodnutie oznámiť žiadateľovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení. |
| --- | --- |

5.5

Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ sa zaviažu splniť záväzky vyplývajúce zo systému riadenia kvality, ako sú schválené, a rozvíjať ho, aby zostal primeraný a účinný.

Musia informovať notifikovaný orgán, ktorý schválil ich systém riadenia kvality, o každej podstatnej zmene, ktorá ovplyvní splnenie požiadaviek subsystému.

Notifikovaný orgán musí zhodnotiť navrhované zmeny a rozhodnúť, či bude zmenený systém riadenia kvality vyhovovať požiadavkám uvedeným v bode 5.2 alebo či bude potrebné opätovné hodnotenie.

Musí svoje rozhodnutie oznámiť žiadateľovi. Oznámenie musí obsahovať závery skúšky a odôvodnené rozhodnutie o posúdení.

| 6. | Dohľad nad systémom(-ami) riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu |
| --- | --- |

6.

Dohľad nad systémom(-ami) riadenia kvality v zodpovednosti notifikovaného orgánu

| 6.1 | Účelom dohľadu je zabezpečiť, aby si zadávajúci subjekt, ak sa procesu zúčastňuje, a hlavný dodávateľ riadne plnili záväzky, ktoré vyplývajú zo schváleného systému(-ov) riadenia kvality. |
| --- | --- |

6.1

Účelom dohľadu je zabezpečiť, aby si zadávajúci subjekt, ak sa procesu zúčastňuje, a hlavný dodávateľ riadne plnili záväzky, ktoré vyplývajú zo schváleného systému(-ov) riadenia kvality.

| 6.2 | Zadávajúci subjekt, ak sa zúčastňuje, a hlavný dodávateľ musia zaslať notifikovanému orgánu uvedenému v bode 5.1: všetky dokumenty potrebné na tento účel, najmä plány implementácie a technické záznamy, ktoré sa týkajú subsystému (pokiaľ sú relevantné pre špecifický prínos žiadateľa do subsystému) vrátane:






  — | dokumentácie systému riadenia kvality vrátane osobitných implementovaných prostriedkov na zabezpečenie toho, aby






  — | v prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému
  bola u hlavného dodávateľa dostatočne a riadne definovaná celková zodpovednosť a právomoc manažmentu, pokiaľ ide o zhodu celého a úplného subsystému, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Zadávajúci subjekt, ak sa zúčastňuje, a hlavný dodávateľ musia zaslať notifikovanému orgánu uvedenému v bode 5.1: všetky dokumenty potrebné na tento účel, najmä plány implementácie a technické záznamy, ktoré sa týkajú subsystému (pokiaľ sú relevantné pre špecifický prínos žiadateľa do subsystému) vrátane:

—

dokumentácie systému riadenia kvality vrátane osobitných implementovaných prostriedkov na zabezpečenie toho, aby

—

v prípade zadávajúceho subjektu alebo hlavného dodávateľa zodpovedného za celý projekt subsystému

bola u hlavného dodávateľa dostatočne a riadne definovaná celková zodpovednosť a právomoc manažmentu, pokiaľ ide o zhodu celého a úplného subsystému,

| — | v prípade každého žiadateľa,
  aby bol systém riadenia kvality správne riadený s cieľom dosiahnuť integráciu na úrovni subsystému, |
| --- | --- |

—

v prípade každého žiadateľa,

aby bol systém riadenia kvality správne riadený s cieľom dosiahnuť integráciu na úrovni subsystému,

| — | záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď., |
| --- | --- |

—

záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá projektovacia časť systému riadenia kvality, ako napríklad výsledky analýz, výpočty, skúšky atď.,

| — | záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá výrobná časť (vrátane montáže, inštalácie a integrácie) systému riadenia kvality, ako sú napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, kalibračné údaje, záznamy o kvalifikácii príslušného personálu atď. |
| --- | --- |

—

záznamov v oblasti kvality, ako predpokladá výrobná časť (vrátane montáže, inštalácie a integrácie) systému riadenia kvality, ako sú napríklad kontrolné správy a údaje o skúškach, kalibračné údaje, záznamy o kvalifikácii príslušného personálu atď.

| 6.3 | Notifikovaný orgán musí periodicky vykonávať audity s cieľom zabezpečiť, aby zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ dodržiavali a uplatňovali systém riadenia kvality, a musí im poskytovať správu o audite. Ak sú tieto subjekty prevádzkovateľmi certifikovaného systému riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.
  Frekvencia auditov je aspoň raz ročne, pričom počas obdobia vykonávania relevantných činností (konštrukčné riešenie, výroba, montáž alebo inštalácia) pre subsystém, ktorý je predmetom overovacieho postupu ES uvedeného v bode 4, sa uskutoční aspoň jeden audit. |
| --- | --- |

6.3

Notifikovaný orgán musí periodicky vykonávať audity s cieľom zabezpečiť, aby zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ dodržiavali a uplatňovali systém riadenia kvality, a musí im poskytovať správu o audite. Ak sú tieto subjekty prevádzkovateľmi certifikovaného systému riadenia kvality, notifikovaný orgán túto skutočnosť zohľadní pri vykonávaní dohľadu.

Frekvencia auditov je aspoň raz ročne, pričom počas obdobia vykonávania relevantných činností (konštrukčné riešenie, výroba, montáž alebo inštalácia) pre subsystém, ktorý je predmetom overovacieho postupu ES uvedeného v bode 4, sa uskutoční aspoň jeden audit.

| 6.4. | Notifikovaný orgán môže ďalej uskutočniť neohlásené návštevy na miestach uvedených v bode 5.2 žiadateľa(-ov). V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať úplné alebo čiastočné audity a vykonávať alebo nechať vykonať skúšky na účely kontroly riadneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Musí žiadateľovi (-om) poskytnúť kontrolnú správu a podľa potreby správy o audite a/alebo o skúškach. |
| --- | --- |

6.4.

Notifikovaný orgán môže ďalej uskutočniť neohlásené návštevy na miestach uvedených v bode 5.2 žiadateľa(-ov). V čase týchto návštev môže notifikovaný orgán vykonávať úplné alebo čiastočné audity a vykonávať alebo nechať vykonať skúšky na účely kontroly riadneho fungovania systému riadenia kvality, ak je to potrebné. Musí žiadateľovi (-om) poskytnúť kontrolnú správu a podľa potreby správy o audite a/alebo o skúškach.

| 6.5 | Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom, ktorý je zodpovedný za overenie ES, ak nevykonáva dohľad nad každým daným systémom (všetkými danými systémami) riadenia kvality podľa bodu 5, musí koordinovať činnosti dohľadu každého ďalšieho notifikovaného orgánu, ktorý je za danú úlohu zodpovedný, aby:






  — | sa ubezpečil, že medzi rozličnými systémami riadenia kvality, ktoré súvisia s integráciou subsystému, došlo k správnemu riadeniu rozhraní. |
| --- | --- | --- |

6.5

Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom, ktorý je zodpovedný za overenie ES, ak nevykonáva dohľad nad každým daným systémom (všetkými danými systémami) riadenia kvality podľa bodu 5, musí koordinovať činnosti dohľadu každého ďalšieho notifikovaného orgánu, ktorý je za danú úlohu zodpovedný, aby:

—

sa ubezpečil, že medzi rozličnými systémami riadenia kvality, ktoré súvisia s integráciou subsystému, došlo k správnemu riadeniu rozhraní.

| — | v spojení so zadávajúcim subjektom zhromaždil potrebné prvky na posúdenie s cieľom zabezpečiť konzistenciu a celkový dohľad nad rôznymi systémami riadenia kvality. |
| --- | --- |

—

v spojení so zadávajúcim subjektom zhromaždil potrebné prvky na posúdenie s cieľom zabezpečiť konzistenciu a celkový dohľad nad rôznymi systémami riadenia kvality.

Súčasťou tejto koordinácie je právo notifikovaného orgánu

| — | získať celú dokumentáciu (schválenie a dohľad) vydanú ďalším notifikovaným orgánom(-mi), |
| --- | --- |

—

získať celú dokumentáciu (schválenie a dohľad) vydanú ďalším notifikovaným orgánom(-mi),

| — | zúčastňovať sa na auditoch dohľadu podľa bodu 5.4., |
| --- | --- |

—

zúčastňovať sa na auditoch dohľadu podľa bodu 5.4.,

| — | dávať podnet na dodatočné audity podľa bodu 5.5. v jeho zodpovednosti spolu s iným(-i) notifikovaným(-i) orgánom(-mi). |
| --- | --- |

—

dávať podnet na dodatočné audity podľa bodu 5.5. v jeho zodpovednosti spolu s iným(-i) notifikovaným(-i) orgánom(-mi).

| 7. | Notifikovaný orgán uvedený v bode 5.1 musí mať na účely kontroly a na účely auditu a dohľadu prístup do projektovacích priestorov, na staveniská, do výrobných dielní, montážnych a inštalačných priestorov, skladovacích priestorov a podľa potreby do priestorov výroby prefabrikátov alebo skúšobných priestorov a celkovo do všetkých priestorov, ktoré uzná za potrebné na vykonávanie svojej úlohy, v súlade so špecifickým prínosom žiadateľa do projektu subsystému. |
| --- | --- |

7.

Notifikovaný orgán uvedený v bode 5.1 musí mať na účely kontroly a na účely auditu a dohľadu prístup do projektovacích priestorov, na staveniská, do výrobných dielní, montážnych a inštalačných priestorov, skladovacích priestorov a podľa potreby do priestorov výroby prefabrikátov alebo skúšobných priestorov a celkovo do všetkých priestorov, ktoré uzná za potrebné na vykonávanie svojej úlohy, v súlade so špecifickým prínosom žiadateľa do projektu subsystému.

| 8. | Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ musia počas desiatich rokov od výroby posledného subsystému uchovávať k dispozícii vnútroštátnym orgánom:






  — | dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 5.1, |
| --- | --- | --- |

8.

Zadávajúci subjekt, ak je zúčastnený, a hlavný dodávateľ musia počas desiatich rokov od výroby posledného subsystému uchovávať k dispozícii vnútroštátnym orgánom:

—

dokumentáciu uvedenú v druhej zarážke druhého pododseku bodu 5.1,

| — | aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 5.5, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu uvedenú v druhom pododseku bodu 5.5,

| — | rozhodnutia a správy notifikovaného orgánu uvedené v bodoch 5.4, 5.5 a 6.4. |
| --- | --- |

—

rozhodnutia a správy notifikovaného orgánu uvedené v bodoch 5.4, 5.5 a 6.4.

| 9. | Ak subsystém spĺňa požiadavky TSI, v tom prípade musí notifikovaný orgán na základe preskúmania konštrukčného riešenia a schválenia a dohľadu nad systémom (-ami) riadenia kvality vystaviť osvedčenie o zhode určené pre zadávajúci subjekt, ktorý bezodkladne vypracuje vyhlásenie ES o overení určené pre dozorný orgán v členskom štáte, v ktorom je subsystém umiestnený a/alebo prevádzkovaný.
  Vyhlásenie ES o overení a sprievodné dokumenty musia byť označené dátumom a podpísané. Vyhlásenie musí byť napísané v rovnakom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú zahrnuté v prílohe V k smernici. |
| --- | --- |

9.

Ak subsystém spĺňa požiadavky TSI, v tom prípade musí notifikovaný orgán na základe preskúmania konštrukčného riešenia a schválenia a dohľadu nad systémom (-ami) riadenia kvality vystaviť osvedčenie o zhode určené pre zadávajúci subjekt, ktorý bezodkladne vypracuje vyhlásenie ES o overení určené pre dozorný orgán v členskom štáte, v ktorom je subsystém umiestnený a/alebo prevádzkovaný.

Vyhlásenie ES o overení a sprievodné dokumenty musia byť označené dátumom a podpísané. Vyhlásenie musí byť napísané v rovnakom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú zahrnuté v prílohe V k smernici.

| 10. | Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý sa priloží k vyhláseniu ES o overení. Súbor technickej dokumentácie musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 3 smernice, najmä:






  — | všetky potrebné dokumenty, ktoré súvisia s vlastnosťami subsystému, |
| --- | --- | --- |

10.

Notifikovaný orgán vybraný zadávajúcim subjektom je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý sa priloží k vyhláseniu ES o overení. Súbor technickej dokumentácie musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 3 smernice, najmä:

—

všetky potrebné dokumenty, ktoré súvisia s vlastnosťami subsystému,

| — | zoznam zložiek interoperability, ktoré sú zabudované do subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznam zložiek interoperability, ktoré sú zabudované do subsystému,

| — | kópie vyhlásení ES o zhode a podľa potreby vyhlásení ES o vhodnosti na použitie, ktoré sa musia k zložkám priložiť v súlade s článkom 13 smernice podľa potreby spolu s príslušnými dokumentmi (osvedčenia, dokumenty o schválení a dohľade nad systémom riadenia kvality), ktoré vydali notifikované orgány, |
| --- | --- |

—

kópie vyhlásení ES o zhode a podľa potreby vyhlásení ES o vhodnosti na použitie, ktoré sa musia k zložkám priložiť v súlade s článkom 13 smernice podľa potreby spolu s príslušnými dokumentmi (osvedčenia, dokumenty o schválení a dohľade nad systémom riadenia kvality), ktoré vydali notifikované orgány,

| — | dôkaz zhody s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení), |
| --- | --- |

—

dôkaz zhody s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení),

| — | všetky prvky súvisiace s údržbou, podmienkami a limitmi používania subsystému, |
| --- | --- |

—

všetky prvky súvisiace s údržbou, podmienkami a limitmi používania subsystému,

| — | všetky prvky súvisiace s pokynmi v oblasti prevádzkovania, trvalého alebo bežného monitorovania, nastavovania a údržby, |
| --- | --- |

—

všetky prvky súvisiace s pokynmi v oblasti prevádzkovania, trvalého alebo bežného monitorovania, nastavovania a údržby,

| — | osvedčenie o zhode notifikovaného orgánu, ako je uvedené v bode 9, spolu s príslušnými výpočtami a overeniami kontrasignované týmto orgánom, v ktorom bude uvedené, že projekt je v súlade so smernicou a TSI, a podľa potreby v ňom budú uvedené výhrady, ktoré boli zaznamenané počas vykonávania činností a neboli odňaté.
  K osvedčeniu by mali byť, ak sú relevantné, priložené aj správy o kontrole a audite vypracované v súvislosti s overením, ako sa uvádza v bodoch 6.4. a 6.5., |
| --- | --- |

—

osvedčenie o zhode notifikovaného orgánu, ako je uvedené v bode 9, spolu s príslušnými výpočtami a overeniami kontrasignované týmto orgánom, v ktorom bude uvedené, že projekt je v súlade so smernicou a TSI, a podľa potreby v ňom budú uvedené výhrady, ktoré boli zaznamenané počas vykonávania činností a neboli odňaté.

K osvedčeniu by mali byť, ak sú relevantné, priložené aj správy o kontrole a audite vypracované v súvislosti s overením, ako sa uvádza v bodoch 6.4. a 6.5.,

| — | register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako sa stanovuje v TSI. |
| --- | --- |

—

register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako sa stanovuje v TSI.

| 11. | Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú schválení systému riadenia kvality a osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, ktoré vydal, odňal alebo zamietol.
  Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie:






  — | vydaných schválení a dodatočných schválení systému riadenia kvality a |
| --- | --- | --- |

11.

Každý notifikovaný orgán musí ostatným notifikovaným orgánom oznámiť príslušné informácie, ktoré sa týkajú schválení systému riadenia kvality a osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia, ktoré vydal, odňal alebo zamietol.

Ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópie:

—

vydaných schválení a dodatočných schválení systému riadenia kvality a

| — | vydaných osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a dodatkov |
| --- | --- |

—

vydaných osvedčení ES o preskúmaní konštrukčného riešenia a dodatkov

| 12. | Sprievodné záznamy k osvedčeniu o zhode sa musia podať zadávajúcemu subjektu.
  Zadávajúci subjekt musí uchovávať kópiu súboru technickej dokumentácie počas celej životnosti subsystému a počas ďalších troch rokov; kópia musí byť zaslaná každému ďalšiemu členskému štátu, ktorý o jej zaslanie požiada. |
| --- | --- |

12.

Sprievodné záznamy k osvedčeniu o zhode sa musia podať zadávajúcemu subjektu.

Zadávajúci subjekt musí uchovávať kópiu súboru technickej dokumentácie počas celej životnosti subsystému a počas ďalších troch rokov; kópia musí byť zaslaná každému ďalšiemu členskému štátu, ktorý o jej zaslanie požiada.

Modul SG: Overenie jednotky

| 1. | Tento modul opisuje postup overenia ES, ktorým notifikovaný orgán kontroluje a osvedčuje na žiadosť zadávateľa alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve, že subsystém Infraštruktúra:






  — | je v súlade s touto TSI a s každou ďalšou uplatniteľnou TSI, čo dokazuje, že základné požiadavky (17) smernice 96/48/ES boli splnené, |
| --- | --- | --- |

1.

Tento modul opisuje postup overenia ES, ktorým notifikovaný orgán kontroluje a osvedčuje na žiadosť zadávateľa alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve, že subsystém Infraštruktúra:

—

je v súlade s touto TSI a s každou ďalšou uplatniteľnou TSI, čo dokazuje, že základné požiadavky (17) smernice 96/48/ES boli splnené,

| — | je v súlade s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy |
| --- | --- |

—

je v súlade s ostatnými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy

a môže sa uviesť do prevádzky.

| 2. | Zadávajúci subjekt (18) musí podať žiadosť o overenie ES (prostredníctvom overenia jednotky) subsystému na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.
  Žiadosť musí obsahovať:






  — | názov a adresu zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu |
| --- | --- | --- |

2.

Zadávajúci subjekt (18) musí podať žiadosť o overenie ES (prostredníctvom overenia jednotky) subsystému na notifikovanom orgáne podľa svojho výberu.

Žiadosť musí obsahovať:

—

názov a adresu zadávajúceho subjektu alebo jeho splnomocneného zástupcu

| — | technickú dokumentáciu. |
| --- | --- |

—

technickú dokumentáciu.

| 3. | Technická dokumentácia musí umožniť pochopenie konštrukčného riešenia, výroby, inštalácie a prevádzkovania subsystému a musí umožniť posúdenie zhody s požiadavkami TSI.
  Technická dokumentácia musí obsahovať:






  — | všeobecný opis subsystému, jeho celkového konštrukčného riešenia a štruktúry, |
| --- | --- | --- |

3.

Technická dokumentácia musí umožniť pochopenie konštrukčného riešenia, výroby, inštalácie a prevádzkovania subsystému a musí umožniť posúdenie zhody s požiadavkami TSI.

Technická dokumentácia musí obsahovať:

—

všeobecný opis subsystému, jeho celkového konštrukčného riešenia a štruktúry,

| — | register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako sa stanovuje v TSI, |
| --- | --- |

—

register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako sa stanovuje v TSI,

| — | koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy, schémy komponentov, montážnych podcelkov, montážnych celkov, obvodov atď., |
| --- | --- |

—

koncepčné informácie o konštrukčnom riešení a výrobe, napríklad nákresy, schémy komponentov, montážnych podcelkov, montážnych celkov, obvodov atď.,

| — | opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania subsystému, |
| --- | --- |

—

opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie informácií o konštrukčnom riešení a výrobe, údržby a prevádzkovania subsystému,

| — | technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (19), ktoré boli aplikované, |
| --- | --- |

—

technické špecifikácie vrátane európskych špecifikácií (19), ktoré boli aplikované,

| — | každý potrebný podporný dôkaz použitia vyššie uvedených špecifikácií, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli plne aplikované, |
| --- | --- |

—

každý potrebný podporný dôkaz použitia vyššie uvedených špecifikácií, najmä ak európske špecifikácie a príslušné ustanovenia neboli plne aplikované,

| — | zoznam zložiek interoperability, ktoré majú byť zabudované do subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznam zložiek interoperability, ktoré majú byť zabudované do subsystému,

| — | kópie vyhlásení ES o zhode alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability a všetky potrebné prvky stanovené v prílohe VI k smerniciam, |
| --- | --- |

—

kópie vyhlásení ES o zhode alebo vhodnosti na použitie zložiek interoperability a všetky potrebné prvky stanovené v prílohe VI k smerniciam,

| — | dôkaz zhody s inými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení), |
| --- | --- |

—

dôkaz zhody s inými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení),

| — | technickú dokumentáciu týkajúcu sa výroby a montáže subsystému, |
| --- | --- |

—

technickú dokumentáciu týkajúcu sa výroby a montáže subsystému,

| — | zoznam výrobcov, ktorí sa podieľajú na projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznam výrobcov, ktorí sa podieľajú na projektovaní, výrobe, montáži a inštalácii subsystému,

| — | podmienky používania subsystému (obmedzenia času alebo vzdialenosti prevádzky, limity opotrebenia atď.), |
| --- | --- |

—

podmienky používania subsystému (obmedzenia času alebo vzdialenosti prevádzky, limity opotrebenia atď.),

| — | podmienky údržby a technickej dokumentácie, ktorá sa týka údržby subsystému, |
| --- | --- |

—

podmienky údržby a technickej dokumentácie, ktorá sa týka údržby subsystému,

| — | každú technickú požiadavku, ktorú je potrebné zohľadniť počas výroby, údržby alebo prevádzkovania subsystému, |
| --- | --- |

—

každú technickú požiadavku, ktorú je potrebné zohľadniť počas výroby, údržby alebo prevádzkovania subsystému,

| — | výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď., |
| --- | --- |

—

výsledky uskutočnených výpočtov konštrukčného riešenia, vykonaných preskúmaní atď.,

| — | všetky ostatné príslušné technické dôkazy, ktoré môžu preukázať, že predošlé kontroly alebo skúšky úspešne vykonali nezávislé a príslušné orgány za porovnateľných podmienok. |
| --- | --- |

—

všetky ostatné príslušné technické dôkazy, ktoré môžu preukázať, že predošlé kontroly alebo skúšky úspešne vykonali nezávislé a príslušné orgány za porovnateľných podmienok.

Ak sa v prípade technickej dokumentácie vyžadujú v TSI ďalšie informácie, musia sa doplniť.

| 4. | Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť a technickú dokumentáciu a identifikovať prvky, ktoré boli navrhnuté v súlade s príslušnými ustanoveniami TSI a európskych špecifikácií, ako aj prvky, ktoré boli navrhnuté bez uplatnenia príslušných ustanovení týchto európskych špecifikácií.
  Notifikovaný orgán musí preskúmať subsystém a overiť, či príslušné a potrebné skúšky na stanovenie toho, či sa, v prípade, že boli vybrané príslušné európske špecifikácie, tieto skutočne uplatnili, alebo či prijaté riešenia spĺňajú požiadavky TSI, keď sa príslušné európske špecifikácie neuplatnili.
  Preskúmania, skúšky a kontroly sa budú vzťahovať na tieto štádiá, ako je uvedené v technickej špecifikácii pre interoperabilitu:






  — | celkový návrh, |
| --- | --- | --- |

4.

Notifikovaný orgán musí preskúmať žiadosť a technickú dokumentáciu a identifikovať prvky, ktoré boli navrhnuté v súlade s príslušnými ustanoveniami TSI a európskych špecifikácií, ako aj prvky, ktoré boli navrhnuté bez uplatnenia príslušných ustanovení týchto európskych špecifikácií.

Notifikovaný orgán musí preskúmať subsystém a overiť, či príslušné a potrebné skúšky na stanovenie toho, či sa, v prípade, že boli vybrané príslušné európske špecifikácie, tieto skutočne uplatnili, alebo či prijaté riešenia spĺňajú požiadavky TSI, keď sa príslušné európske špecifikácie neuplatnili.

Preskúmania, skúšky a kontroly sa budú vzťahovať na tieto štádiá, ako je uvedené v technickej špecifikácii pre interoperabilitu:

—

celkový návrh,

| — | štruktúra subsystému, najmä vrátane činností stavebného inžinierstva, montáže zložiek, konečného nastavenia, |
| --- | --- |

—

štruktúra subsystému, najmä vrátane činností stavebného inžinierstva, montáže zložiek, konečného nastavenia,

| — | konečné skúšky subsystému, |
| --- | --- |

—

konečné skúšky subsystému,

| — | a ak je to uvedené v TSI, potvrdenie platnosti za podmienok plnej prevádzky. |
| --- | --- |

—

a ak je to uvedené v TSI, potvrdenie platnosti za podmienok plnej prevádzky.

Notifikovaný orgán môže zohľadniť dôkaz o preskúmaní, kontrole alebo skúškach, ktoré úspešne vykonali v porovnateľných podmienkach iné orgány alebo žiadateľ (alebo boli vykonané v jeho mene), ak sa to špecifikuje v príslušnej TSI. Notifikovaný orgán následne rozhodne, či použije výsledky týchto kontrol alebo skúšok.

Dôkazy, ktoré zhromaždí notifikovaný orgán, musia byť vhodné a dostatočné na to, aby preukázali súlad s požiadavkami TSI a že všetky požadované a príslušné kontroly a skúšky boli vykonané.

Akýkoľvek dôkaz, ktorý sa má použiť a ktorý pochádza od iných strán, sa musí zvážiť pred vykonaním akýchkoľvek skúšok alebo kontrol, keďže notifikovaný orgán môže vyjadriť želanie vykonať posúdenie, účasť alebo preskúmanie skúšok alebo kontrol v čase ich výkonu.

Rozsah takéhoto iného dôkazu sa musí zdôvodniť zdokumentovanou analýzou, okrem iného s použitím nižšie uvedených faktorov. Toto zdôvodnenie sa musí zaradiť do súboru technickej dokumentácie.

V každom prípade za ne nesie konečnú zodpovednosť notifikovaný orgán.

| 5. | Notifikovaný orgán dohodne so zadávajúcim subjektom miesta, kde sa skúšky vykonajú a dohodne, že konečné skúšky subsystému, a vždy, keď to vyžaduje TSI, skúšky za podmienok plnej prevádzky, vykoná zadávajúci subjekt pod dohľadom a dozorom notifikovaného orgánu. |
| --- | --- |

5.

Notifikovaný orgán dohodne so zadávajúcim subjektom miesta, kde sa skúšky vykonajú a dohodne, že konečné skúšky subsystému, a vždy, keď to vyžaduje TSI, skúšky za podmienok plnej prevádzky, vykoná zadávajúci subjekt pod dohľadom a dozorom notifikovaného orgánu.

| 6. | Notifikovaný orgán musí mať na účely skúšok a overenia prístup na miesta, kde sa vykonáva projektovanie, na staveniská, do výrobných dielní, na miesta montáže alebo inštalácie a podľa potreby do priestorov výroby prefabrikátov a skúšobných priestorov na účely vykonávania svojich úloh podľa TSI. |
| --- | --- |

6.

Notifikovaný orgán musí mať na účely skúšok a overenia prístup na miesta, kde sa vykonáva projektovanie, na staveniská, do výrobných dielní, na miesta montáže alebo inštalácie a podľa potreby do priestorov výroby prefabrikátov a skúšobných priestorov na účely vykonávania svojich úloh podľa TSI.

| 7. | Ak subsystém spĺňa požiadavky TSI, v tom prípade musí notifikovaný orgán na základe skúšok, overení a kontrol vykonaných podľa požiadaviek TSI a/alebo príslušných európskych špecifikácií vystaviť osvedčenie o zhode určené pre zadávajúci subjekt, ktorý obratom vypracuje vyhlásenie ES o overení určené pre dozorný orgán v členskom štáte, v ktorom je subsystém umiestnený a/alebo prevádzkovaný.
  Vyhlásenie ES o overení a sprievodné dokumenty musia mať dátum a podpis. Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v prílohe V k smernici. |
| --- | --- |

7.

Ak subsystém spĺňa požiadavky TSI, v tom prípade musí notifikovaný orgán na základe skúšok, overení a kontrol vykonaných podľa požiadaviek TSI a/alebo príslušných európskych špecifikácií vystaviť osvedčenie o zhode určené pre zadávajúci subjekt, ktorý obratom vypracuje vyhlásenie ES o overení určené pre dozorný orgán v členskom štáte, v ktorom je subsystém umiestnený a/alebo prevádzkovaný.

Vyhlásenie ES o overení a sprievodné dokumenty musia mať dátum a podpis. Vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v prílohe V k smernici.

| 8. | Notifikovaný orgán je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý musí byť priložený ako sprievodný dokument k vyhláseniu ES o overení. Súbor technickej dokumentácie musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 3 smernice, najmä tieto:






  — | všetky potrebné dokumenty, ktoré súvisia s vlastnosťami subsystému, |
| --- | --- | --- |

8.

Notifikovaný orgán je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý musí byť priložený ako sprievodný dokument k vyhláseniu ES o overení. Súbor technickej dokumentácie musí obsahovať aspoň tie informácie, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 3 smernice, najmä tieto:

—

všetky potrebné dokumenty, ktoré súvisia s vlastnosťami subsystému,

| — | zoznam zložiek interoperability, ktoré sú zabudované do subsystému, |
| --- | --- |

—

zoznam zložiek interoperability, ktoré sú zabudované do subsystému,

| — | kópie vyhlásení ES o zhode a podľa potreby aj vyhlásení ES o vhodnosti na použitie, ktoré musia mať príslušné zložky v súlade s článkom 13 smernice, podľa potreby spolu s príslušnými dokumentmi (osvedčenia, schválenia systému riadenia kvality a dokumenty súvisiace s dohľadom), ktoré vydali notifikované orgány, |
| --- | --- |

—

kópie vyhlásení ES o zhode a podľa potreby aj vyhlásení ES o vhodnosti na použitie, ktoré musia mať príslušné zložky v súlade s článkom 13 smernice, podľa potreby spolu s príslušnými dokumentmi (osvedčenia, schválenia systému riadenia kvality a dokumenty súvisiace s dohľadom), ktoré vydali notifikované orgány,

| — | všetky prvky súvisiace s údržbou, podmienkami a limitmi používania subsystému, |
| --- | --- |

—

všetky prvky súvisiace s údržbou, podmienkami a limitmi používania subsystému,

| — | všetky prvky súvisiace s pokynmi, ktoré sa týkajú prevádzkovania, trvalého alebo bežného monitorovania, nastavovania a údržby, |
| --- | --- |

—

všetky prvky súvisiace s pokynmi, ktoré sa týkajú prevádzkovania, trvalého alebo bežného monitorovania, nastavovania a údržby,

| — | osvedčenie o zhode notifikovaného orgánu, ako je uvedené v bode 7, spolu s overením a/alebo príslušnými výpočtami kontrasignované týmto orgánom, v ktorom bude uvedené, že projekt je v súlade so smernicou a s TSI, a podľa potreby v ňom budú uvedené výhrady, ktoré boli zaznamenané počas vykonávania činností a neboli odňaté; osvedčenie by malo tiež byť sprevádzané kontrolnými správami a správami o audite vypracovanými v súvislosti s overením, |
| --- | --- |

—

osvedčenie o zhode notifikovaného orgánu, ako je uvedené v bode 7, spolu s overením a/alebo príslušnými výpočtami kontrasignované týmto orgánom, v ktorom bude uvedené, že projekt je v súlade so smernicou a s TSI, a podľa potreby v ňom budú uvedené výhrady, ktoré boli zaznamenané počas vykonávania činností a neboli odňaté; osvedčenie by malo tiež byť sprevádzané kontrolnými správami a správami o audite vypracovanými v súvislosti s overením,

| — | dôkaz zhody s inými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení), |
| --- | --- |

—

dôkaz zhody s inými predpismi, ktoré vyplývajú zo zmluvy (vrátane osvedčení),

| — | register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako stanovuje TSI. |
| --- | --- |

—

register infraštruktúry (subsystému) vrátane všetkých informácií, ako stanovuje TSI.

| 9. | Sprievodné záznamy k osvedčeniu o zhode sa musia podať zadávajúcemu subjektu.
  Zadávajúci subjekt musí uchovávať kópiu súboru technickej dokumentácie po celú dobu životnosti subsystému a počas ďalších troch rokov; táto kópia musí byť zaslaná každému ďalšiemu členskému štátu, ktorý o jej zaslanie požiada. |
| --- | --- |

9.

Sprievodné záznamy k osvedčeniu o zhode sa musia podať zadávajúcemu subjektu.

Zadávajúci subjekt musí uchovávať kópiu súboru technickej dokumentácie po celú dobu životnosti subsystému a počas ďalších troch rokov; táto kópia musí byť zaslaná každému ďalšiemu členskému štátu, ktorý o jej zaslanie požiada.

---

(1)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu TSI systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií

(2)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu TSI systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(3)  Ak to bude potrebné, vlastné uváženie výrobcu sa môže obmedziť na špecifické komponenty. V tomto prípade je príslušný overovací postup, ktorý sa vyžaduje pre komponent interoperability, špecifikovaný v TSI (alebo v jej prílohách).

(4)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(5)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(6)  Voľné uváženie výrobcu môže byť obmedzené v špecifických TSI.

(7)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(8)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(9)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(10)  Výsledky skúšok sa môžu predložiť v rovnakom čase ako žiadosť alebo neskôr.

(11)  Počas obdobia skúšobnej prevádzky komponent interoperability nie je uvedený na trh.

(12)  Základné požiadavky sa odzrkadľujú v technických parametroch, rozhraniach a prevádzkových požiadavkách, ktoré sú stanovené v kapitole 4 TSI.

(13)  V module označenie „zadávajúci subjekt“ znamená „zadávajúci subjekt subsystému, ako je definovaný v smernici, alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve“.

(14)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

(15)  Výsledky skúšok sa môžu predložiť v rovnakom čase ako žiadosť alebo neskôr.

(16)  Najmä v prípade TSI Železničné koľajové vozidlá sa bude notifikovaný orgán zúčastňovať na konečnej skúške uvedenia železničných koľajových vozidiel alebo vlakovej súpravy do prevádzky. Bude to stanovené v príslušnej kapitole TSI.

(17)  Základné požiadavky sa odzrkadľujú v technických parametroch, rozhraniach a prevádzkových požiadavkách, ktoré sú stanovené v kapitole 4 TSI.

(18)  V module označenie „zadávajúci subjekt“ znamená „zadávajúci subjekt subsystému, ako je definovaný v smernici, alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve“.

(19)  Definícia európskej špecifikácie je stanovená v smerniciach 96/48/ES a 2001/16/ES. Sprievodca pre aplikáciu HS TSI vysvetľuje spôsob použitia európskych špecifikácií.

PRÍLOHA D

Položky, ktoré sa majú zahrnúť do registra infraštruktúry a ktoré sa týkajú oblasti infraštruktúry

| OBLASŤ INFRAŠTRUKTÚRY – Všeobecné informácie |
| --- |
| Trasa, hranice a príslušné úseky trate (opis) | |
| Kategória úseku trate (I, II, III) | |
| Rýchlosť na úseku trate (km/h) | |
| Dátum uvedenia do prevádzky ako interoperabilnej trate | |

OBLASŤ INFRAŠTRUKTÚRY – Všeobecné informácie

Trasa, hranice a príslušné úseky trate (opis)

Kategória úseku trate (I, II, III)

Rýchlosť na úseku trate (km/h)

Dátum uvedenia do prevádzky ako interoperabilnej trate

Vysvetlivky:

Poznámka (1): v súlade s kapitolami 4 a 5 TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc:

| Y | = | v súlade bez podrobností; |
| --- | --- | --- |
| C | = | v súlade s podrobnosťami o zvolených hodnotách |

Y

=

v súlade bez podrobností;

C

=

v súlade s podrobnosťami o zvolených hodnotách

Poznámka (2): nie je v súlade s kapitolami 4 a 5 TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc:

| N | = | nie je v súlade bez podrobností; |
| --- | --- | --- |
| P | = | nie je v súlade s podrobnosťami o špecifickom prípade (kapitola 7 TSI); |

N

=

nie je v súlade bez podrobností;

P

=

nie je v súlade s podrobnosťami o špecifickom prípade (kapitola 7 TSI);

P a C sa uplatňujú len na položky uvedené v tabuľke

Poznámka (3): v prípade uplatňovania článku 7 smernice 96/48/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2004/50/ES sa vybrané hodnoty musia uviesť pre každú položku z tejto tabuľky

| Položky oblasti INFRAŠTRUKTÚRY | Ref. ods. | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Menovitý rozchod koľaje | 4.2.2 | Y | P |
| Prechodový prierez | 4.2.3 | C | P |
| Minimálna vzdialenosť medzi osami koľají | 4.2.4 | Y | P |
| Maximálny sklon | 4.2.5 | Y | P |
| Minimálny polomer oblúka | 4.2.6 | Y | N |
| Prevýšenie koľaje | 4.2.7 | Y | N |
| Nedostatok prevýšenia | 4.2.8 | C | N |
| Ekvivalentná kužeľovitosť | 4.2.9 | Y | N |
| Kvalita geometrickej polohy koľaje | 4.2.10 | neuv. | neuv. |
| Sklon koľajníc | 4.2.11 | Y | N |
| Výhybky a križovatky | 4.2.12 | Y | P |
| Odolnosť koľaje | 4.2.13 | C | N |
| Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie | 4.2.14 | Y | N |
| Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch | 4.2.16 | C | N |
| Bočný vietor | 4.2.17 | C | neuv. |
| Elektrické vlastnosti | 4.2.18 | neuv. | neuv. |
| Hluk a vibrácie | 4.2.19 | neuv. | neuv. |
| Nástupištia | 4.2.20 | C | P |
| Prístup/prienik | 4.2.22 | Y | N |
| Existencia podmienok pre evakuáciu cestujúcich a vlakového personálu mimo nástupíšť | 4.2.23 | C | P |
| Existencia a umiestnenie odstavných koľají, ktoré sú v súlade s TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc | 4.2.25 | C | P |
| Existencia a umiestnenie pevných zariadení týkajúcich sa údržby vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá | 4.2.26 | C | N |
| Plán údržby | 4.5.1 | Y | N |
| Železnica | 5.3.1 | Y | N |
| Systémy upevnenia koľajníc | 5.3.2 | Y | N |
| Podvaly a koľajnicové podpery | 5.3.3 | Y | N |
| Prípojné hrdlo na plnenie vodou | 5.3.5 | Y | N |

Položky oblasti INFRAŠTRUKTÚRY

Ref. ods.

(1)

(2)

Menovitý rozchod koľaje

4.2.2

Y

P

Prechodový prierez

4.2.3

C

P

Minimálna vzdialenosť medzi osami koľají

4.2.4

Y

P

Maximálny sklon

4.2.5

Y

P

Minimálny polomer oblúka

4.2.6

Y

N

Prevýšenie koľaje

4.2.7

Y

N

Nedostatok prevýšenia

4.2.8

C

N

Ekvivalentná kužeľovitosť

4.2.9

Y

N

Kvalita geometrickej polohy koľaje

4.2.10

neuv.

neuv.

Sklon koľajníc

4.2.11

Y

N

Výhybky a križovatky

4.2.12

Y

P

Odolnosť koľaje

4.2.13

C

N

Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie

4.2.14

Y

N

Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch

4.2.16

C

N

Bočný vietor

4.2.17

C

neuv.

Elektrické vlastnosti

4.2.18

neuv.

neuv.

Hluk a vibrácie

4.2.19

neuv.

neuv.

Nástupištia

4.2.20

C

P

Prístup/prienik

4.2.22

Y

N

Existencia podmienok pre evakuáciu cestujúcich a vlakového personálu mimo nástupíšť

4.2.23

C

P

Existencia a umiestnenie odstavných koľají, ktoré sú v súlade s TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

4.2.25

C

P

Existencia a umiestnenie pevných zariadení týkajúcich sa údržby vlakov v súlade s TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

4.2.26

C

N

Plán údržby

4.5.1

Y

N

Železnica

5.3.1

Y

N

Systémy upevnenia koľajníc

5.3.2

Y

N

Podvaly a koľajnicové podpery

5.3.3

Y

N

Prípojné hrdlo na plnenie vodou

5.3.5

Y

N

PRÍLOHA E

Schéma výhybiek a križovatiek

Image

PRÍLOHA F

Profil koľajnice 60 E2

Image

Image

Image

PRÍLOHA G

(vyhradené)

PRÍLOHA H

Zoznam otvorených bodov

Globálna tuhosť koľaje (pozri 4.2.15)

Odlietavanie štrku (pozri 4.2.27)

Užitočná dĺžka nástupišťa (pozri 4.2.20.3)

Požiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch (pozri 4.2.21)

PRÍLOHA I

Vymedzenie pojmov používaných v TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných železníc

| Vymedzené pojmy | Definícia |
| --- | --- |
| Alert limit/Auslösewert/Limite d'alerte/Hranica výstrahy | Definícia v oddiele 4.2.10.2. |
| Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Odlietavanie štrku | Aerodynamický jav, pri ktorom štrk odskakuje alebo vystreľuje. |
| Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Koľajnicové podpery | Podvaly určené na použitie vo výhybkách a križovatkách. |
| Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Nedostatok prevýšenia | Definícia v oddiele 4.2.8. |
| Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Priečna nivelácia | Priečna nivelácia je rozdiel medzi zvislou výškou jednej koľajnice vzhľadom na druhú koľajnicu, pričom sa meria priečne cez koľaj medzi osami jazdných plôch každej koľajnice. |
| Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Temeno koľajnice | Pozri diagram v oddiele 5.3.1.1. |
| Design value/Planungswert/Valeur de conception/Hodnota konštrukčného riešenia | Teoretická hodnota bez povolenej výrobnej alebo konštrukčnej odchýlky |
| Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Vzdialenosť medzi osami koľají | Vodorovná vzdialenosť medzi osami dvoch susediacich koľají |
| Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Odbočková koľaj (vo výhybkách a križovatkách) | Trať, ktorá odbočuje z priamej trate. |
| Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dynamická priečna sila | Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá |
| Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Dynamická tuhosť [systému upevnenia koľajníc] | Definícia v norme EN13481-1, odsek 3.21 |
| Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Dynamická tuhosť [podkladníc] | Definícia v norme EN13481-1, odsek 3.21 |
| Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentná kužeľovitosť | Definícia v odseku 4.2.9.1 |
| Established interoperability constituent/
  herkömmliche Interoperabilitätskomponente/
  Constituent d'interopérabilité „établi“/Zavedená zložka interoperability | Definícia v odseku 6.1.2 |
| Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Prevýšenie prídržnej koľajnice | Definícia v prílohe E (bod 8) |
| Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Pevná vodiaca hrana v srdcovke v bežných križovatkách | Definícia v prílohe E (bod 2) |
| Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Hĺbka vodiacich drážok | Definícia v prílohe E (bod 7) |
| Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/Svetlý prierez [tunela] | Plocha prierezu tunela bez trvalých prekážok (napr.: koľaj, únikové cesty) |
| Free wheel passage at check/wing entry
  Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene
  Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Voľný prechod kolesa na vodiacom/bočnom vjazde | Definícia v prílohe E (bod 4) |
| Free wheel passage at crossing nose/
  Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/
  Cote de libre passage dans le croisement/Voľný prechod kolesa v srdcovke | Definícia v prílohe E (bod 3) |
| Free wheel passage in switches/
  Freier Durchgang im Zungenbereich/
  Cote de libre passage de l'aiguillage/Voľný prechod kolesa vo výhybkách | Definícia v prílohe E (bod 1) |
| Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Dotykový bod | Pozri diagram v oddiele 5.3.1.1 |
| Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Globálna tuhosť koľaje | Miera posunu koľajnice pod zaťažením kolesa. |
| Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Hranica okamžitej akcie | Definícia v oddiele 4.2.10.2. |
| Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Hranica zásahu | Definícia v oddiele 4.2.10.2. |
| Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Izolované chyby | Lokalizovaný stav geometrickej polohy koľaje vyžadujúci si údržbu |
| Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Úrovňový prechod | Križovatka cesty a jednokoľajovej alebo viackoľajovej trate na rovnakej úrovni |
| Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti | Teoretická hmotnosť novej koľajnice v kg/m. |
| Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Minimálny prechodový prierez infraštruktúry | Definícia v oddiele 4.2.3 |
| Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Menovitý rozchod koľaje | Jedinečná hodnota, ktorá označuje rozchod koľaje |
| Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Koľaj bez štrkového lôžka | Koľaj, ktorá nespočíva na štrkovom lôžku |
| Novel interoperability constituent/Nová zložka interoperability | Pozri oddiel 6.1.2 |
| Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Piestový účinok [v podzemných staniciach] | Kolísanie tlaku medzi uzatvorenými priestormi, v ktorých prechádzajú vlaky, a inými priestormi stanice, spôsobujúce silné vzdušné prúdy |
| Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Priebežná trať | Úsek koľaje bez výhybiek a križovatiek |
| Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvázistatická vodiaca sila, Yqst | Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá |
| Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profil hlavy koľajnice | Tvar časti koľajnice, ktorá je v kontakte s kolesom |
| Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Sklon koľajníc | Uhol medzi osou symetrie koľajnice položenej v koľaji a kolmicou k jazdnej rovine koľaje |
| Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Podkladnica | Odolná vrstva medzi koľajnicou a podporným podvalom alebo základnou doskou |
| Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Referenčný kinematický obrys | Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá |
| Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Reverzný oblúk | Dva priľahlé oblúky s opačným zakrivením alebo opačným smerom |
| Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Nestabilita jazdy | Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá |
| Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Srdcovka s pohyblivým klinom | Križovatka, v ktorej možno srdcovku laterálne posunúť s cieľom uzatvoriť vodiacu drážku a zabezpečiť trvalú podporu dvojkolesia. |
| Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Výhybky a križovatky | Usporiadanie koľaje s výhybkami a križovatkami |
| Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Priama trať (vo výhybkách a križovatkách) | Trať, ktorá zachováva hlavné zameranie koľaje |
| Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Prevýšenie koľaje | Definícia v oddiele 4.2.7 |
| Track centre/Gleisachse/axe de la voie/Os koľaje | Stredový bod medzi dvomi koľajnicami v rovine jazdnej plochy. |
| Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Rozchod koľaje | Vzdialenosť medzi kontaktnými bodmi dvoch protiľahlých koľajníc koľaje, definovaná v norme EN 13848-1. |
| Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Skrútenie koľaje | Podľa definície v oddiele 4.2.10.4.1 |
| Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Neriadená dĺžka [kríženie s tupým uhlom] | Časť kríženia s tupým uhlom bez vedenia kolesa |
| Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/Užitočná dĺžka [nástupišťa] | Definícia v oddiele 4.2.20.2 |
| Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Užitočná šírka (nástupišťa) | V kombinácii s užitočnou dĺžkou nástupišťa definuje plochu nástupišťa, ktorú môžu cestujúci využiť |

Vymedzené pojmy

Definícia

Alert limit/Auslösewert/Limite d'alerte/Hranica výstrahy

Definícia v oddiele 4.2.10.2.

Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Odlietavanie štrku

Aerodynamický jav, pri ktorom štrk odskakuje alebo vystreľuje.

Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Koľajnicové podpery

Podvaly určené na použitie vo výhybkách a križovatkách.

Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Nedostatok prevýšenia

Definícia v oddiele 4.2.8.

Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Priečna nivelácia

Priečna nivelácia je rozdiel medzi zvislou výškou jednej koľajnice vzhľadom na druhú koľajnicu, pričom sa meria priečne cez koľaj medzi osami jazdných plôch každej koľajnice.

Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Temeno koľajnice

Pozri diagram v oddiele 5.3.1.1.

Design value/Planungswert/Valeur de conception/Hodnota konštrukčného riešenia

Teoretická hodnota bez povolenej výrobnej alebo konštrukčnej odchýlky

Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Vzdialenosť medzi osami koľají

Vodorovná vzdialenosť medzi osami dvoch susediacich koľají

Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Odbočková koľaj (vo výhybkách a križovatkách)

Trať, ktorá odbočuje z priamej trate.

Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dynamická priečna sila

Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Dynamická tuhosť [systému upevnenia koľajníc]

Definícia v norme EN13481-1, odsek 3.21

Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Dynamická tuhosť [podkladníc]

Definícia v norme EN13481-1, odsek 3.21

Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentná kužeľovitosť

Definícia v odseku 4.2.9.1

Established interoperability constituent/

herkömmliche Interoperabilitätskomponente/

Constituent d'interopérabilité „établi“/Zavedená zložka interoperability

Definícia v odseku 6.1.2

Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Prevýšenie prídržnej koľajnice

Definícia v prílohe E (bod 8)

Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Pevná vodiaca hrana v srdcovke v bežných križovatkách

Definícia v prílohe E (bod 2)

Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Hĺbka vodiacich drážok

Definícia v prílohe E (bod 7)

Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/Svetlý prierez [tunela]

Plocha prierezu tunela bez trvalých prekážok (napr.: koľaj, únikové cesty)

Free wheel passage at check/wing entry

Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene

Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Voľný prechod kolesa na vodiacom/bočnom vjazde

Definícia v prílohe E (bod 4)

Free wheel passage at crossing nose/

Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/

Cote de libre passage dans le croisement/Voľný prechod kolesa v srdcovke

Definícia v prílohe E (bod 3)

Free wheel passage in switches/

Freier Durchgang im Zungenbereich/

Cote de libre passage de l'aiguillage/Voľný prechod kolesa vo výhybkách

Definícia v prílohe E (bod 1)

Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Dotykový bod

Pozri diagram v oddiele 5.3.1.1

Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Globálna tuhosť koľaje

Miera posunu koľajnice pod zaťažením kolesa.

Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Hranica okamžitej akcie

Definícia v oddiele 4.2.10.2.

Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Hranica zásahu

Definícia v oddiele 4.2.10.2.

Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Izolované chyby

Lokalizovaný stav geometrickej polohy koľaje vyžadujúci si údržbu

Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Úrovňový prechod

Križovatka cesty a jednokoľajovej alebo viackoľajovej trate na rovnakej úrovni

Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Konštrukčné riešenie lineárnej hmotnosti

Teoretická hmotnosť novej koľajnice v kg/m.

Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Minimálny prechodový prierez infraštruktúry

Definícia v oddiele 4.2.3

Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Menovitý rozchod koľaje

Jedinečná hodnota, ktorá označuje rozchod koľaje

Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Koľaj bez štrkového lôžka

Koľaj, ktorá nespočíva na štrkovom lôžku

Novel interoperability constituent/Nová zložka interoperability

Pozri oddiel 6.1.2

Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Piestový účinok [v podzemných staniciach]

Kolísanie tlaku medzi uzatvorenými priestormi, v ktorých prechádzajú vlaky, a inými priestormi stanice, spôsobujúce silné vzdušné prúdy

Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Priebežná trať

Úsek koľaje bez výhybiek a križovatiek

Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvázistatická vodiaca sila, Yqst

Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profil hlavy koľajnice

Tvar časti koľajnice, ktorá je v kontakte s kolesom

Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Sklon koľajníc

Uhol medzi osou symetrie koľajnice položenej v koľaji a kolmicou k jazdnej rovine koľaje

Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Podkladnica

Odolná vrstva medzi koľajnicou a podporným podvalom alebo základnou doskou

Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Referenčný kinematický obrys

Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Reverzný oblúk

Dva priľahlé oblúky s opačným zakrivením alebo opačným smerom

Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Nestabilita jazdy

Definícia v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá

Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Srdcovka s pohyblivým klinom

Križovatka, v ktorej možno srdcovku laterálne posunúť s cieľom uzatvoriť vodiacu drážku a zabezpečiť trvalú podporu dvojkolesia.

Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Výhybky a križovatky

Usporiadanie koľaje s výhybkami a križovatkami

Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Priama trať (vo výhybkách a križovatkách)

Trať, ktorá zachováva hlavné zameranie koľaje

Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Prevýšenie koľaje

Definícia v oddiele 4.2.7

Track centre/Gleisachse/axe de la voie/Os koľaje

Stredový bod medzi dvomi koľajnicami v rovine jazdnej plochy.

Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Rozchod koľaje

Vzdialenosť medzi kontaktnými bodmi dvoch protiľahlých koľajníc koľaje, definovaná v norme EN 13848-1.

Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Skrútenie koľaje

Podľa definície v oddiele 4.2.10.4.1

Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Neriadená dĺžka [kríženie s tupým uhlom]

Časť kríženia s tupým uhlom bez vedenia kolesa

Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/Užitočná dĺžka [nástupišťa]

Definícia v oddiele 4.2.20.2

Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Užitočná šírka (nástupišťa)

V kombinácii s užitočnou dĺžkou nástupišťa definuje plochu nástupišťa, ktorú môžu cestujúci využiť

---

| 19.3.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 77/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 77/106

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 25. januára 2008,

ktorým sa podľa smernice Rady 92/43/EHS prijíma prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne

[oznámené pod číslom K(2008) 271]

(2008/218/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (1), a najmä na jej článok 4 ods. 2 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | Alpský biogeografický región podľa článku 1 písm. c) bodu iii) smernice 92/43/EHS pozostáva v rámci Spoločenstva z územia Álp (Rakúsko, Taliansko, Nemecko, Francúzsko, Slovinsko), Pyrenejí (Francúzsko a Španielsko), Apeninského pohoria (Taliansko), severných Škandinávskych vrchov (Švédsko a Fínsko), Karpatského pohoria (Poľsko, Slovensko, Rumunsko), Balkánskeho pohoria a pohorí Rila, Pirin a Rodopy (Bulharsko), čo je uvedené aj v biogeografickej mape, ktorú 25. apríla 2005 schválil výbor zriadený článkom 20 uvedenej smernice, ďalej len „Výbor pre biotopy“. |
| --- | --- |

(1)

Alpský biogeografický región podľa článku 1 písm. c) bodu iii) smernice 92/43/EHS pozostáva v rámci Spoločenstva z územia Álp (Rakúsko, Taliansko, Nemecko, Francúzsko, Slovinsko), Pyrenejí (Francúzsko a Španielsko), Apeninského pohoria (Taliansko), severných Škandinávskych vrchov (Švédsko a Fínsko), Karpatského pohoria (Poľsko, Slovensko, Rumunsko), Balkánskeho pohoria a pohorí Rila, Pirin a Rodopy (Bulharsko), čo je uvedené aj v biogeografickej mape, ktorú 25. apríla 2005 schválil výbor zriadený článkom 20 uvedenej smernice, ďalej len „Výbor pre biotopy“.

| (2) | V rámci procesu, ktorý sa začal v roku 1995, je dôležité dosiahnuť pokrok pri vlastnom budovaní sústavy Natura 2000, ktorá predstavuje dôležitý prvok ochrany biologickej rozmanitosti v Európskom spoločenstve. |
| --- | --- |

(2)

V rámci procesu, ktorý sa začal v roku 1995, je dôležité dosiahnuť pokrok pri vlastnom budovaní sústavy Natura 2000, ktorá predstavuje dôležitý prvok ochrany biologickej rozmanitosti v Európskom spoločenstve.

| (3) | Počiatočný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne v zmysle smernice 92/43/EHS bol prijatý rozhodnutím Komisie 2004/69/ES (2). Na základe článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 93/43/EHS príslušné členské štáty určia lokality uvedené v zozname lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne ako osobitné chránené územia a stanovia priority v oblasti ochrany a potrebné ochranné opatrenia, a to čo možno najskôr, najneskôr však do šiestich rokov. |
| --- | --- |

(3)

Počiatočný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne v zmysle smernice 92/43/EHS bol prijatý rozhodnutím Komisie 2004/69/ES (2). Na základe článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 93/43/EHS príslušné členské štáty určia lokality uvedené v zozname lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne ako osobitné chránené územia a stanovia priority v oblasti ochrany a potrebné ochranné opatrenia, a to čo možno najskôr, najneskôr však do šiestich rokov.

| (4) | V rámci dynamického prispôsobenia sústavy Natura 2000 dochádza k revízii zoznamov lokalít európskeho významu. Preto je potrebná aktualizácia uvedeného počiatočného zoznamu. |
| --- | --- |

(4)

V rámci dynamického prispôsobenia sústavy Natura 2000 dochádza k revízii zoznamov lokalít európskeho významu. Preto je potrebná aktualizácia uvedeného počiatočného zoznamu.

| (5) | Na jednej strane je aktualizácia počiatočného zoznamu lokalít európskeho zoznamu v alpskom biogeografickom regióne potrebná z hľadiska začlenenia ďalších lokalít, ktoré od roku 2004 členské štáty navrhli ako lokality európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS. Povinnosti vyplývajúce z článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 92/43/EHS je potrebné splniť čo možno najskôr a najneskôr do šiestich rokov od prijatia prvého aktualizovaného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne. |
| --- | --- |

(5)

Na jednej strane je aktualizácia počiatočného zoznamu lokalít európskeho zoznamu v alpskom biogeografickom regióne potrebná z hľadiska začlenenia ďalších lokalít, ktoré od roku 2004 členské štáty navrhli ako lokality európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS. Povinnosti vyplývajúce z článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 92/43/EHS je potrebné splniť čo možno najskôr a najneskôr do šiestich rokov od prijatia prvého aktualizovaného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne.

| (6) | Na druhej strane je aktualizácia počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne potrebná na zohľadnenie všetkých zmien informácií o lokalitách, ktoré členské štáty predložili po prijatí zoznamu lokalít. Z tohto hľadiska prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne predstavuje konsolidovanú verziu počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne. Malo by sa však zdôrazniť, že povinnosti vyplývajúce z článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 92/43/EHS je potrebné splniť čo možno najskôr a najneskôr do šiestich rokov od prijatia počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne. |
| --- | --- |

(6)

Na druhej strane je aktualizácia počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne potrebná na zohľadnenie všetkých zmien informácií o lokalitách, ktoré členské štáty predložili po prijatí zoznamu lokalít. Z tohto hľadiska prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne predstavuje konsolidovanú verziu počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne. Malo by sa však zdôrazniť, že povinnosti vyplývajúce z článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1 smernice 92/43/EHS je potrebné splniť čo možno najskôr a najneskôr do šiestich rokov od prijatia počiatočného zoznamu lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne.

| (7) | Bulharsko a Rumunsko začali Komisii zasielať svoje návrhy lokalít po svojom pristúpení, toto rozhodnutie sa teda nevzťahuje na územie týchto členských štátov. |
| --- | --- |

(7)

Bulharsko a Rumunsko začali Komisii zasielať svoje návrhy lokalít po svojom pristúpení, toto rozhodnutie sa teda nevzťahuje na územie týchto členských štátov.

| (8) | Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko zaslali Komisii v súlade s článkom 4 ods. 1 smernice 92/43/EHS v období od marca 2002 do septembra 2006 zoznamy lokalít navrhovaných za lokality európskeho významu v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS pre alpský biogeografický región. |
| --- | --- |

(8)

Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko zaslali Komisii v súlade s článkom 4 ods. 1 smernice 92/43/EHS v období od marca 2002 do septembra 2006 zoznamy lokalít navrhovaných za lokality európskeho významu v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS pre alpský biogeografický región.

| (9) | K zoznamom navrhovaných lokalít boli priložené informácie o každej lokalite uvedené vo formulári, ktorý sa zaviedol rozhodnutím Komisie 97/266/ES z 18. decembra 1996 o informačnom formulári pre navrhované lokality Natura 2000 (3). |
| --- | --- |

(9)

K zoznamom navrhovaných lokalít boli priložené informácie o každej lokalite uvedené vo formulári, ktorý sa zaviedol rozhodnutím Komisie 97/266/ES z 18. decembra 1996 o informačnom formulári pre navrhované lokality Natura 2000 (3).

| (10) | K týmto informáciám patrí najaktuálnejšia a definitívna mapa lokalít doručená dotknutým členským štátom, názov lokality, jej umiestnenie a rozloha, ako aj údaje získané uplatňovaním kritérií uvedených v prílohe III k smernici 92/43/EHS. |
| --- | --- |

(10)

K týmto informáciám patrí najaktuálnejšia a definitívna mapa lokalít doručená dotknutým členským štátom, názov lokality, jej umiestnenie a rozloha, ako aj údaje získané uplatňovaním kritérií uvedených v prílohe III k smernici 92/43/EHS.

| (11) | Na základe návrhu zoznamu vypracovaného Komisiou po dohode s každým z príslušných členských štátov, v ktorom sa uvádzajú aj lokality s výskytom typov prioritných prirodzených biotopov alebo prioritných druhov, by sa mal prijať prvý aktualizovaný zoznam lokalít vybraných ako lokality európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne. |
| --- | --- |

(11)

Na základe návrhu zoznamu vypracovaného Komisiou po dohode s každým z príslušných členských štátov, v ktorom sa uvádzajú aj lokality s výskytom typov prioritných prirodzených biotopov alebo prioritných druhov, by sa mal prijať prvý aktualizovaný zoznam lokalít vybraných ako lokality európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne.

| (12) | Poznatky o existencii a rozdelení typov prirodzených biotopov a druhov sa neustále vyvíjajú vďaka dohľadu v súlade s článkom 11 smernice 92/43/EHS. Preto sa pri hodnotení a výbere lokalít na úrovni Spoločenstva využívali najlepšie informácie, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii. |
| --- | --- |

(12)

Poznatky o existencii a rozdelení typov prirodzených biotopov a druhov sa neustále vyvíjajú vďaka dohľadu v súlade s článkom 11 smernice 92/43/EHS. Preto sa pri hodnotení a výbere lokalít na úrovni Spoločenstva využívali najlepšie informácie, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii.

| (13) | Niektoré členské štáty však nenavrhli dosť lokalít na to, aby splnili požiadavky smernice 92/43/EHS pre niektoré typy biotopov a druhov. V prípade týchto druhov a typov biotopov sa preto nedá dôjsť k záveru, že sústava je ukončená. S prihliadnutím na oneskorenie pri dodávaní informácií a dosahovaní dohody s členskými štátmi Komisia zastáva názor, že by mala prijať prvý aktualizovaný zoznam lokalít, ktorý je potrebné zrevidovať v súlade s ustanoveniami článku 4 smernice 92/43/EHS. |
| --- | --- |

(13)

Niektoré členské štáty však nenavrhli dosť lokalít na to, aby splnili požiadavky smernice 92/43/EHS pre niektoré typy biotopov a druhov. V prípade týchto druhov a typov biotopov sa preto nedá dôjsť k záveru, že sústava je ukončená. S prihliadnutím na oneskorenie pri dodávaní informácií a dosahovaní dohody s členskými štátmi Komisia zastáva názor, že by mala prijať prvý aktualizovaný zoznam lokalít, ktorý je potrebné zrevidovať v súlade s ustanoveniami článku 4 smernice 92/43/EHS.

| (14) | V záujme jasnosti a transparentnosti by sa rozhodnutie 2004/69/ES malo nahradiť. |
| --- | --- |

(14)

V záujme jasnosti a transparentnosti by sa rozhodnutie 2004/69/ES malo nahradiť.

| (15) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre biotopy, |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre biotopy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V prílohe k tomuto rozhodnutiu sa stanovuje prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne v súlade s článkom 4 ods. 2 tretím pododsekom smernice 92/43/EHS.

Článok 2

Rozhodnutie 2004/69/ES sa zrušuje.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 25. januára 2008

Za Komisiu

Stavros DIMAS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/105/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 368).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 14, 21.1.2004, s. 21.

2

(3)  Ú. v. ES L 107, 24.4.1997, s. 1.

3

---

PRÍLOHA

Prvý aktualizovaný zoznam lokalít európskeho významu v alpskom biogeografickom regióne

Každá lokalita európskeho významu (SCI) sa určuje na základe dodaných informácií vo formáte Natura 2000 vrátane mapy. Tento zoznam zaslali príslušné vnútroštátne orgány v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom smernice 92/43/EHS.

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené tieto informácie:

| A | : | kód SCI, ktorý pozostáva z deviatich znakov, pričom prvé dva predstavujú ISO kód členského štátu; |
| --- | --- | --- |
| B | : | názov SCI; |
| C | : | * = výskyt najmenej jedného prioritného typu prirodzeného biotopu a/alebo druhu v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS v SCI; |
| D | : | rozloha SCI v hektároch alebo dĺžka v km; |
| E | : | zemepisné súradnice SCI (zemepisná šírka a dĺžka). |

A

:

kód SCI, ktorý pozostáva z deviatich znakov, pričom prvé dva predstavujú ISO kód členského štátu;

B

:

názov SCI;

C

:

- = výskyt najmenej jedného prioritného typu prirodzeného biotopu a/alebo druhu v zmysle článku 1 smernice 92/43/EHS v SCI;

D

:

rozloha SCI v hektároch alebo dĺžka v km;

E

:

zemepisné súradnice SCI (zemepisná šírka a dĺžka).

Všetky informácie uvedené v nasledujúcom zozname Spoločenstva vychádzajú z údajov, ktoré navrhlo, zaslalo a potvrdilo Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód SCI | Názov SCI | * | Rozloha SCI
  (ha) | Dĺžka SCI
  (km) | Geografické súradnice SCI |
| | | | | | Zemepisná dĺžka | Zemepisná šírka |
| AT1203A00 | Ötscher – Dürrenstein | * | 42 617 | | E 15 6 | N 47 50 |
| AT1211A00 | Wienerwald – Thermenregion | * | 52 296 | | E 16 7 | N 48 8 |
| AT1212A00 | Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax | * | 64 066 | | E 15 59 | N 47 53 |
| AT2101000 | Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete) | * | 29 496 | | E 12 48 | N 47 0 |
| AT2102000 | Nationalpark Nockberge (Kernzone) | * | 7 744 | | E 13 45 | N 46 53 |
| AT2103000 | Hörfeld Moor – Kärntner Anteil | * | 88 | | E 14 31 | N 47 0 |
| AT2104000 | Sablatnig Moor | * | 96 | | E 14 36 | N 46 34 |
| AT2105000 | Vellacher Kotschna | * | 586 | | E 14 34 | N 46 23 |
| AT2106000 | Mussen | * | 399 | | E 12 55 | N 46 42 |
| AT2108000 | Inneres Pöllatal | * | 3 198 | | E 13 28 | N 47 3 |
| AT2109000 | Wolayersee und Umgebung | * | 1 940 | | E 12 53 | N 46 37 |
| AT2112000 | Villacher Alpe (Dobratsch) | * | 2 327 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2114000 | Obere Drau | * | 977,02 | | E 13 14 | N 46 45 |
| AT2115000 | Hochmoor bei St. Lorenzen | * | 48 | | E 13 55 | N 46 51 |
| AT2116000 | Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal | * | 1 199 | | E 13 30 | N 46 36 |
| AT2117000 | Turner See | * | 59 | | E 14 34 | N 46 35 |
| AT2118000 | Gail im Lesachtal | * | 55 | | E 12 56 | N 46 40 |
| AT2119000 | Gut Walterskirchen | * | 32 | | E 14 11 | N 46 37 |
| AT2120000 | Schütt – Graschelitzen | * | 2 307 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2121000 | Höfleinmoor | * | 6 | | E 14 23 | N 46 34 |
| AT2122000 | Ratschitschacher Moor | * | 23 | | E 14 42 | N 46 38 |
| AT2123000 | Möserner Moor | * | 12 | | E 13 15 | N 46 42 |
| AT2124000 | Untere Lavant | * | 56 | | E 14 53 | N 46 42 |
| AT2125000 | Reifnitzbach | | 1,7 | | E 14 10 | N 46 36 |
| AT2126000 | Tiebelmündung | * | 58 | | E 14 0 | N 46 41 |
| AT2127000 | Fronwiesen | * | 69 | | E 14 6 | N 46 31 |
| AT2128000 | Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee | * | 3,7 | | E 14 40 | N 46 37 |
| AT2130000 | Lendspitz-Maiernigg | * | 77,43 | | E 14 15 | N 46 36 |
| AT2204000 | Steirisches Dachsteinplateau | * | 7 451,17 | | E 13 48 | N 47 30 |
| AT2205000 | Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang | * | 1 619,14 | | E 14 24 | N 47 34 |
| AT2206000 | Ödensee | * | 198,29 | | E 13 49 | N 47 33 |
| AT2207000 | NSG Hörfeld | * | 47,49 | | E 14 30 | N 47 1 |
| AT2209001 | Steilhangmoor im Untertal | * | 14,24 | | E 13 42 | N 47 21 |
| AT2209002 | Patzenkar | * | 130,48 | | E 13 39 | N 47 19 |
| AT2209003 | Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern | * | 6 498,91 | | E 13 59 | N 47 15 |
| AT2209004 | Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen | * | 14 046,15 | | E 14 40 | N 47 20 |
| AT2210000 | Ennstaler Alpen/Gesäuse | * | 14 529,94 | | E 14 36 | N 47 33 |
| AT2212000 | NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche | * | 401 | | E 14 10 | N 47 33 |
| AT2215000 | Teile der Eisenerzer Alpen | * | 4 391,29 | | E 14 54 | N 47 29 |
| AT2216000 | Kirchkogel bei Pernegg | | 40,43 | | E 15 19 | N 47 20 |
| AT2217000 | Peggauer Wand | | 40,91 | | E 15 21 | N 47 12 |
| AT2219000 | Teile des steirischen Nockgebietes | * | 2 080,53 | | E 13 49 | N 46 56 |
| AT2221000 | Gamperlacke | * | 86,3 | | E 14 16 | N 47 33 |
| AT2223000 | Pölshof bei Pöls | * | 7,86 | | E 14 36 | N 47 13 |
| AT2224000 | Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm | * | 12,93 | | E 13 53 | N 47 36 |
| AT2226001 | Dürnberger Moor | * | 37,76 | | E 14 21 | N 47 5 |
| AT2226002 | Furtner Teich | | 32,03 | | E 14 23 | N 47 5 |
| AT2227000 | Schluchtwald der Gulling | * | 149,83 | | E 14 11 | N 47 29 |
| AT2228000 | Ramsauer Torf | * | 2,3 | | E 13 40 | N 47 24 |
| AT2233000 | Raabklamm | * | 554,93 | | E 15 32 | N 47 14 |
| AT2236000 | Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen | * | 1 309,19 | | E 14 50 | N 47 14 |
| AT2238000 | Gersdorfer Altarm | * | 8,41 | | E 13 57 | N 47 27 |
| AT2240000 | Ennsaltarme bei Niederstuttern | * | 69,66 | | E 14 4 | N 47 30 |
| AT2243000 | Totes Gebirge mit Altausseer See | * | 24 201,69 | | E 14 7 | N 47 36 |
| AT2244000 | Flaumeichenwälder im Grazer Bergland | * | 4,55 | | E 15 22 | N 47 6 |
| AT3101000 | Dachstein | * | 14 627 | | E 13 40 | N 47 30 |
| AT3104000 | Radinger Moorwiesen | * | 3 | | E 14 18 | N 47 44 |
| AT3111000 | Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt | * | 21 454 | | E 14 22 | N 47 46 |
| AT3116000 | Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa | * | 103 | | E 14 26 | N 47 57 |
| AT3117000 | Mond- und Attersee | | 6 135 | | E 13 29 | N 47 47 |
| AT3203010 | Winklmoos | * | 78,08 | | E 12 35 | N 47 39 |
| AT3204002 | Sieben-Möser/Gerlosplatte | * | 168,57 | | E 12 8 | N 47 14 |
| AT3205021 | Obertauern-Hundsfeldmoor | * | 99,84 | | E 13 33 | N 47 15 |
| AT3206007 | Bluntautal | * | 433,8 | | E 13 7 | N 47 34 |
| AT3207020 | Seetaler See | * | 214,54 | | E 13 56 | N 47 9 |
| AT3208118 | Schwarzbergklamm | * | 14,07 | | E 12 37 | N 47 37 |
| AT3210001 | Hohe Tauern, Salzburg | * | 80 514 | | E 12 44 | N 47 8 |
| AT3211012 | Kalkhochalpen, Salzburg | * | 23 710 | | E 13 5 | N 47 30 |
| AT3212111 | Tauglgries | * | 31,9 | | E 13 8 | N 47 39 |
| AT3213003 | Gerzkopf | * | 90,83 | | E 13 25 | N 47 27 |
| AT3214000 | Rotmoos-Käfertal | * | 168,74 | | E 12 47 | N 47 7 |
| AT3222000 | Moore am Überling | * | 38,41 | | E 13 54 | N 47 10 |
| AT3224000 | Entrische Kirche | | | 2 | E 13 5 | N 47 16 |
| AT3226000 | Zinkenbach-Karlgraben | * | 100,41 | | E 13 21 | N 47 40 |
| AT3227000 | Untersberg-Vorland | * | 193,23 | | E 12 56 | N 47 45 |
| AT3301000 | Hohe Tauern, Tirol | * | 61 000 | | E 12 28 | N 47 2 |
| AT3302000 | Vilsalpsee | * | 1 831 | | E 10 30 | N 47 27 |
| AT3303000 | Valsertal | * | 3 519,4 | | E 11 36 | N 47 2 |
| AT3304000 | Karwendel | * | 73 000 | | E 11 29 | N 47 24 |
| AT3305000 | Ötztaler Alpen | * | 39 470 | | E 11 1 | N 46 50 |
| AT3306000 | Afrigal | * | 71,6 | | E 10 48 | N 47 21 |
| AT3307000 | Egelsee | * | 3,07 | | E 12 10 | 47 36 |
| AT3308000 | Schwemm | * | 65,68 | | E 12 17 | N 47 39 |
| AT3309000 | Lechtal | * | 4 138 | | E 10 32 | N 47 20 |
| AT3310000 | Arzler Pitzeklamm | * | 31,2 | | E 10 46 | N 47 12 |
| AT3311000 | Engelswand | | 39,8 | | E 10 55 | N 47 9 |
| AT3313000 | Fliesser Sonnenhänge | | 88,84 | | E 10 37 | N 47 7 |
| AT3401000 | Naturschutzgebiet Rohrach | * | 48,19 | | E 9 48 | N 47 35 |
| AT3402000 | Rheindelta | * | 2 065,65 | | E 9 38 | N 47 30 |
| AT3403000 | Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach | * | 118,29 | | E 9 42 | N 47 30 |
| AT3405000 | Bregenzerachschlucht | * | 434,02 | | E 9 48 | N 47 29 |
| AT3406000 | Witmoos | * | 18,19 | | E 9 50 | N 47 30 |
| AT3407000 | Fohramoos | * | 54,29 | | E 9 48 | N 47 25 |
| AT3408000 | Bangs – Matschels | * | 447,42 | | E 9 32 | N 47 16 |
| AT3409000 | Ludescherberg | * | 377,35 | | E 9 48 | N 47 12 |
| AT3410000 | Gadental | * | 1 543,77 | | E 9 59 | N 47 13 |
| AT3413000 | Wiegensee | * | 64,74 | | E 10 5 | N 46 58 |
| AT3414000 | Leiblach | * | 7,62 | | E 9 44 | N 47 33 |
| AT3415000 | Alpenmannstreu Gamperdonatal | * | 37,61 | | E 9 39 | N 47 5 |
| AT3416000 | Spirkenwälder Saminatal | * | 477,57 | | E 9 36 | N 47 9 |
| AT3417000 | Spirkenwälder Brandnertal | | 104,74 | | E 9 45 | N 47 7 |
| AT3418000 | Spirkenwald Oberer Tritt | * | 11,87 | | E 9 42 | N 47 8 |
| AT3419000 | Spirkenwälder Innergamp | * | 43,87 | | E 9 38 | N 47 9 |
| AT3420000 | Unter-Überlutt | | 22,85 | | E 9 58 | N 47 15 |
| AT3421000 | Gsieg – Obere Mähder | | 73,13 | | E 9 41 | N 47 23 |
| AT3422000 | Schuttfluren Tafamunt | | 68,43 | | E 10 4 | N 46 58 |
| DE8236371 | Flyschberge bei Bad Wiessee | * | 954,58 | 0 | E 11 40 | N 47 42 |
| DE8238301 | Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg | * | 64 | 0 | E 12 4 | N 47 43 |
| DE8239371 | Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal | * | 1 826,39 | 0 | E 12 15 | N 47 44 |
| DE8239372 | Geigelstein und Achentaldurchbruch | * | 3 207,18 | 0 | E 12 20 | N 47 42 |
| DE8240371 | Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen | * | 151,09 | 0 | E 12 26 | N 47 44 |
| DE8241371 | Extensivwiesen um Ruhpolding | | 103,12 | 0 | E 12 37 | N 47 45 |
| DE8241372 | Östliche Chiemgauer Alpen | * | 12 922,66 | 0 | E 12 40 | N 47 42 |
| DE8325301 | Lindenberger Moos | * | 106 | 0 | E 9 52 | N 47 36 |
| DE8332303 | Bergsturzgebiet „Im Gsott“ | * | 118 | 0 | E 11 5 | N 47 38 |
| DE8332304 | Ammertaler Wiesmahdhänge | * | 440 | 0 | E 11 3 | N 47 36 |
| DE8332371 | Moore im oberen Ammertal | * | 629,53 | 0 | E 11 2 | N 47 36 |
| DE8333371 | Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil | * | 132,37 | 0 | E 11 17 | N 47 39 |
| DE8334302 | Probstalm und Probstenwand | * | 88 | 0 | E 11 29 | N 47 39 |
| DE8334372 | Kammmolchlebensraum bei Kochel | | 31,19 | 0 | E 11 23 | N 47 39 |
| DE8334373 | Kesselberggebiet | * | 647,95 | 0 | E 11 20 | N 47 37 |
| DE8336371 | Mangfallgebirge | * | 14 871,3 | 0 | E 11 51 | N 47 37 |
| DE8342301 | Nationalpark Berchtesgaden | * | 21 364 | 0 | E 12 55 | N 47 33 |
| DE8342302 | NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos | * | 803 | 0 | E 12 46 | N 47 39 |
| DE8343303 | Untersberg | * | 3 514 | 0 | E 12 59 | N 47 41 |
| DE8343371 | Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden | * | 30,71 | 0 | E 12 57 | N 47 37 |
| DE8343372 | Extensivwiesen in der Ramsau | | 42,69 | 0 | E 12 56 | N 47 36 |
| DE8424302 | Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’ | * | 174 | 0 | E 9 48 | N 47 35 |
| DE8426301 | Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach | * | 712 | 0 | E 10 3 | N 47 31 |
| DE8426302 | Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg | * | 1 993 | 0 | E 10 6 | N 47 30 |
| DE8427301 | Grünten | * | 146 | 0 | E 10 19 | N 47 32 |
| DE8429303 | Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach | * | 624 | 0 | E 10 31 | N 47 33 |
| DE8429304 | Aggenstein | * | 130 | 0 | E 10 33 | N 47 32 |
| DE8430303 | Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal | * | 987 | 0 | E 10 42 | N 47 33 |
| DE8431371 | Ammergebirge | * | 27 581,8 | 0 | E 10 56 | N 47 32 |
| DE8432301 | Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe | * | 692 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8432302 | Auerberg, Mühlberg | * | 293 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8433301 | Karwendel mit Isar | * | 19 590 | 0 | E 11 20 | N 47 29 |
| DE8433371 | Estergebirge | * | 6 076,87 | 0 | E 11 12 | N 47 32 |
| DE8434372 | Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck | * | 1 453,79 | 0 | E 11 30 | N 47 36 |
| DE8525301 | Häderichmoore | * | 89 | 0 | E 9 59 | N 47 29 |
| DE8526301 | Wildflusssystem Bolgenach | * | 164 | 0 | E 10 8 | N 47 26 |
| DE8526302 | Piesenkopfmoore | * | 779 | 0 | E 10 8 | N 47 25 |
| DE8527301 | Hörnergruppe | * | 1 183 | 0 | E 10 10 | N 47 27 |
| DE8527371 | Schönberger Ach | * | 29,56 | 0 | E 10 12 | N 47 26 |
| DE8528301 | Allgäuer Hochalpen | * | 21 227 | 0 | E 10 19 | N 47 23 |
| DE8532371 | Wettersteingebirge | * | 4 256,91 | 0 | E 11 5 | N 47 25 |
| DE8533301 | Mittenwalder Buckelwiesen | * | 1 927 | 0 | E 11 14 | N 47 27 |
| DE8626301 | Hoher Ifen | * | 2 451 | 0 | E 10 8 | N 47 22 |
| DE8627301 | Engenkopfmoor | * | 94 | 0 | E 10 12 | N 47 23 |
| DE8627302 | Schlappolt | * | 195 | 0 | E 10 13 | N 47 21 |
| ES0000016 | Ordesa y Monte Perdido | * | 15 608 | | W 0 1 | N 42 38 |
| ES0000018 | Prepirineu Central català | * | 47 083 | | E 1 43 | N 42 16 |
| ES0000022 | Aigüestortes | * | 45 890 | | E 0 56 | N 42 34 |
| ES0000123 | Larra-Aztaparreta | * | 3 946,38 | | W 0 46 | N 42 56 |
| ES0000126 | Roncesvalles-Selva de Irati | * | 17 039 | | W 1 7 | N 42 58 |
| ES0000149 | Posets – Maladeta | * | 33 267 | | E 0 31 | N 42 38 |
| ES2200009 | Larrondo-Lakartxela | * | 2 151 | | W 0 53 | N 42 56 |
| ES2200012 | Río Salazar | * | 508,35 | | W 1 10 | N 42 42 |
| ES2200019 | Monte Alduide | * | 9 028,60 | | W 1 27 | N 43 1 |
| ES2200025 | Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro | * | 1 096 | | W 1 19 | N 42 42 |
| ES2200027 | Ríos Eska y Biniés | * | 385 | | W 0 58 | N 42 44 |
| ES2410001 | Los Valles – Sur | * | 14 655 | | W 0 46 | N 42 44 |
| ES2410002 | Pico y Turberas del Anayet | | 409 | | W 0 26 | N 42 47 |
| ES2410003 | Los Valles | * | 27 058 | | W 0 40 | N 42 48 |
| ES2410005 | Guara Norte | * | 12 763 | | W 0 13 | N 42 17 |
| ES2410006 | Bujaruelo – Garganta de Los Navarros | * | 9 775 | | W 0 8 | N 42 42 |
| ES2410008 | Garganta de Obarra | * | 736 | | E 0 37 | N 42 24 |
| ES2410009 | Congosto de Ventamillo | * | 247 | | E 0 27 | N 42 29 |
| ES2410010 | Monte Pacino | * | 510 | | W 0 21 | N 42 45 |
| ES2410011 | Cabecera del Río Aguas Limpias | * | 3 037 | | W 0 17 | N 42 49 |
| ES2410013 | Macizo de Cotiella | * | 8 275 | | E 0 19 | N 42 31 |
| ES2410014 | Garcipollera – Selva de Villanúa | * | 3 899 | | W 0 28 | N 42 38 |
| ES2410019 | Río Cinca (Valle de Pineta) | * | 118 | | E 0 7 | N 42 39 |
| ES2410021 | Curso Alto del Río Aragón | | 146 | | W 0 32 | N 42 39 |
| ES2410022 | Cuevas de Villanúa | | 0,12 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410023 | Collarada y Canal de Ip | * | 6 001 | | W 0 29 | N 42 43 |
| ES2410024 | Telera – Acumuer | * | 5 555 | | W 0 19 | N 42 38 |
| ES2410025 | Sierra y Cañones de Guara | * | 34 663 | | W 0 10 | N 42 15 |
| ES2410027 | Río Aurín | * | 91 | | W 0 25 | N 40 38 |
| ES2410029 | Tendeñera | * | 12 813 | | W 0 12 | N 42 39 |
| ES2410031 | Foz Escarrilla – Cucuraza | * | 1 610 | | W 0 18 | N 42 44 |
| ES2410040 | Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos | * | 3 001 | | W 0 11 | N 42 46 |
| ES2410044 | Puerto de Otal – Cotefablo | * | 1 964 | | W 0 12 | N 42 36 |
| ES2410045 | Sobrepuerto | * | 3 469 | | W 0 14 | N 42 34 |
| ES2410046 | Río Ésera | * | 1 759 | | E 0 28 | N 42 34 |
| ES2410048 | Río Ara | * | 2 019,06 | | W 0 6 | N 42 37 |
| ES2410049 | Río Isábena | * | 1 993 | | E 0 34 | N 42 19 |
| ES2410050 | Cuenca del Río Yesa | * | 5 601 | | E 0 2 | N 42 31 |
| ES2410051 | Cuenca del Río Airés | * | 3 743 | | E 0 6 | N 42 34 |
| ES2410052 | Alto Valle del Cinca | * | 14 655 | | E 0 11 | N 42 40 |
| ES2410053 | Chistau | * | 9 767 | | E 0 18 | N 42 35 |
| ES2410054 | Sierra Ferrera | * | 8 023 | | E 0 16 | N 42 28 |
| ES2410055 | Sierra de Arro | * | 1 460 | | E 0 13 | N 42 25 |
| ES2410056 | Sierra de Chía – Congosto de Seira | * | 8 666 | | E 0 24 | N 42 30 |
| ES2410059 | El Turbón | * | 2 822 | | E 0 30 | N 42 25 |
| ES2410150 | Cueva de Los Moros | | 0,25 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410154 | Turberas del Macizo de Los Infiernos | | 50,27 | | W 0 16 | N 42 46 |
| ES2410155 | Turberas de Acumuer | | 13,3 | | W 0 25 | N 42 42 |
| ES5120002 | Capçaleres del Ter i del Fresser | * | 10 267 | | E 2 12 | N 42 23 |
| ES5120003 | Serra Cavallera | * | 3 438 | | E 2 14 | N 42 17 |
| ES5120019 | Riu Ter | * | 360 | | E 2 18 | N 42 14 |
| ES5130003 | Alt Pallars | * | 43 314 | | E 1 21 | N 42 39 |
| ES5130004 | Baish Aran | * | 8 294 | | E 0 44 | N 42 48 |
| ES5130005 | Era Artiga de Lin – Eth Portilhon | * | 4 824 | | E 0 42 | N 42 41 |
| ES5130006 | Estanho de Vielha | | 29 | | E 0 48 | N 42 42 |
| ES5130007 | Riberes de l'Alt Segre | * | 225 | | E 1 51 | N 42 24 |
| ES5130010 | Serra de Boumort | * | 7 255 | | E 1 7 | N 42 15 |
| ES5130011 | Riu de la Llosa | * | 84 | | E 1 42 | N 42 24 |
| ES5130012 | Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs | | 5 117 | | E 0 50 | N 42 20 |
| ES5130019 | Estany de Montcortès | | 45 | | E 0 59 | N 42 19 |
| ES5130022 | La Torrassa | * | 60 | | E 1 8 | N 42 36 |
| ES5130023 | Beneïdor | * | 416 | | E 1 34 | N 42 22 |
| ES5130024 | La Faiada de Malpàs i Cambatiri | | 1 280 | | E 0 45 | N 42 22 |
| FI1300101 | Pallas-Ounastunturi | * | 59 426 | | E 23 56 | N 68 8 |
| FI1300102 | Malla | * | 3 089 | | E 20 40 | N 69 3 |
| FI1300103 | Pöyrisjärven erämaa | * | 146 834 | | E 24 9 | N 68 36 |
| FI1300105 | Käsivarren erämaa | * | 264 892 | | E 21 44 | N 68 55 |
| FI1300107 | Jietanasvuoma | * | 1 511 | | E 22 34 | N 68 27 |
| FI1300108 | Iiton palsasuot | * | 66 | | E 21 25 | N 68 43 |
| FI1300111 | Sotkavuoma | * | 2 602 | | E 23 16 | N 68 20 |
| FI1300112 | Saanan luonnonsuojelualue | * | 240 | | E 20 50 | N 69 2 |
| FI1300118 | Tarvantovaara | * | 66 403 | | E 22 51 | N 68 35 |
| FI1300201 | Lemmenjoen kansallispuisto | * | 285 990 | | E 25 36 | N 68 35 |
| FI1300202 | Muotkatunturin erämaa | * | 158 208 | | E 26 17 | N 69 8 |
| FI1300204 | Vätsärin erämaa | * | 157 368 | | E 28 34 | N 69 13 |
| FI1300207 | Pieran Marin jänkä | * | 2 643 | | E 27 10 | N 69 24 |
| FI1300601 | Puljun erämaa | * | 56 351 | | E 24 43 | N 68 20 |
| FI1302001 | Kevo | * | 71 406 | | E 26 41 | N 69 34 |
| FI1302002 | Kaldoaivin erämaa | * | 351 633 | | E 27 52 | N 69 39 |
| FI1302003 | Paistunturin erämaa | * | 159 770 | | E 26 13 | N 69 37 |
| FI1302004 | Pulmankijärvi | | 1 623 | | E 27 59 | N 69 57 |
| FI1302008 | Vetsijoen suistolehto | | 14 | | E 27 18 | N 69 57 |
| FI1302009 | Kirkkotupien niitty | * | 1,1 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302010 | Luomusjoen kuolpuna | | 2 | | E 26 8 | N 69 23 |
| FI1302011 | Välimaan kenttä | * | 2 | | E 27 29 | N 70 1 |
| FI1302012 | Pappilan niitty | * | 3,2 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302013 | Mieraslompolon kenttä | * | 2,2 | | E 27 12 | N 69 35 |
| FR7200742 | Massif du Moulle de Jaout | * | 16 600 | | W 0 24 | N 43 2 |
| FR7200743 | Massif du Ger et du Lurien | * | 14 150 | | W 0 21 | N 42 49 |
| FR7200744 | Massif de Sesques et de l'Ossau | * | 25 650 | | W 0 30 | N 42 54 |
| FR7200745 | Massif du Montagnon | * | 8 871 | | W 0 31 | N 43 1 |
| FR7200746 | Massif de l'Anie et d'Espelunguere | * | 14 461 | | W 0 38 | N 42 53 |
| FR7200747 | Massif du Layens | * | 5 750 | | W 0 38 | N 43 3 |
| FR7200749 | Montagnes du Baretous | * | 14 600 | | W 0 46 | N 43 2 |
| FR7200750 | Montagnes de la Haute Soule | * | 14 750 | | W 0 53 | N 42 59 |
| FR7200751 | Montagnes du Pic des Escaliers | * | 9 200 | | W 0 59 | N 43 3 |
| FR7200752 | Massif des Arbailles | * | 13 000 | | W 1 1 | N 43 7 |
| FR7200753 | Forêt d'Iraty | * | 2 500 | | W 1 4 | N 43 1 |
| FR7200754 | Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port | * | 13 500 | | W 1 11 | N 43 4 |
| FR7200790 | Le Saison (cours d'eau) | * | 2 200 | | W 0 52 | N 43 14 |
| FR7200791 | Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche | * | 2 450 | | W 0 51 | N 43 22 |
| FR7200792 | Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau) | * | 1 600 | | W 0 36 | N 43 4 |
| FR7200793 | Le Gave d'Ossau | * | 2 300 | | W 0 25 | N 43 4 |
| FR7300821 | Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère | * | 6 428 | | E 0 55 | N 42 50 |
| FR7300822 | Vallée du Riberot et massif du Mont Valier | * | 7 745 | | E 1 3 | N 42 48 |
| FR7300825 | Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze | * | 2 218 | | E 1 24 | N 42 47 |
| FR7300827 | Vallée de l'Aston | * | 15 030 | | E 1 39 | N 42 41 |
| FR7300829 | Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno | * | 2 484 | | E 1 39 | N 42 49 |
| FR7300831 | Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège | * | 10 279 | | E 2 2 | N 42 40 |
| FR7300838 | Grotte de Montseron | | 1 | | E 1 19 | N 43 1 |
| FR7300839 | Grotte du Ker de Massat | | 1 | | E 1 19 | N 42 53 |
| FR7300841 | Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat | * | 1 633 | | E 1 20 | N 43 4 |
| FR7300842 | Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm | * | 2 216 | | E 1 39 | N 42 56 |
| FR7300880 | Haute vallée d'Oô | * | 3 407 | | E 0 30 | N 42 43 |
| FR7300881 | Haute vallée de la Pique | * | 8 251 | | E 0 35 | N 42 43 |
| FR7300883 | Haute vallée de la Garonne | * | 11 134 | | E 0 46 | N 42 52 |
| FR7300884 | Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié | * | 7 680 | | E 0 43 | N 42 57 |
| FR7300920 | Granquet-Pibeste et Soum d'Ech | * | 7 200 | 0 | W 0 9 | N 43 3 |
| FR7300921 | Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos) | * | 2 924 | | W 0 16 | N 42 55 |
| FR7300922 | Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets) | * | 357 | | W 0 9 | N 43 5 |
| FR7300923 | Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros | * | 3 711 | | W 0 8 | N 42 55 |
| FR7300924 | Péguère, Barbat, Cambalès | * | 4 651 | | W 0 10 | N 42 51 |
| FR7300925 | Gaube, Vignemale | * | 7 395 | | W 0 8 | N 42 48 |
| FR7300926 | Ossoue, Aspé, Cestrède | * | 5 226 | | W 0 3 | N 42 45 |
| FR7300927 | Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude | * | 9 479 | | E 0 3 | N 42 43 |
| FR7300928 | Pic Long Campbielh | * | 8 174 | | E 0 7 | N 42 47 |
| FR7300929 | Néouvielle | * | 6 191 | | E 0 9 | N 42 51 |
| FR7300930 | Barèges, Ayre, Piquette | * | 1 635 | 0 | E 0 6 | N 42 52 |
| FR7300931 | Lac Bleu Léviste | * | 7 377 | | E 0 2 | N 42 55 |
| FR7300932 | Liset de Hount Blanque | * | 4 059 | | E 0 10 | N 42 57 |
| FR7300933 | Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas | * | 300 | | E 0 15 | N 43 0 |
| FR7300934 | Rioumajou et Moudang | * | 9 522 | | E 0 17 | N 42 44 |
| FR7300935 | Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits | * | 5 439 | | E 0 25 | N 42 43 |
| FR7301822 | Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste | * | 9 602 | | E 1 49 | N 43 5 |
| FR8201680 | Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus | * | 2 777 | | E 5 47 | N 44 40 |
| FR8201681 | Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental | * | 329 | | E 5 10 | N 44 49 |
| FR8201682 | Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors | * | 2 284 | | E 5 17 | N 44 52 |
| FR8201692 | Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie | * | 1 235 | | E 5 20 | N 44 59 |
| FR8201696 | Tuffières du Vercors | * | 71 | | E 5 35 | N 44 50 |
| FR8201698 | Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête | * | 5 547 | | E 6 44 | N 45 46 |
| FR8201699 | Aiguilles Rouges | * | 9 065 | | E 6 51 | N 45 58 |
| FR8201700 | Haut Giffre | * | 12 442 | | E 6 49 | N 46 2 |
| FR8201701 | Les Aravis | * | 8 907 | | E 6 33 | N 45 58 |
| FR8201702 | Plateau de Beauregard | * | 87 | | E 6 23 | N 45 52 |
| FR8201703 | Massif de la Tournette | * | 4 658 | | E 6 16 | N 45 50 |
| FR8201704 | Les Frettes – Massif des Glières | * | 4 793 | | E 6 20 | N 45 59 |
| FR8201705 | Massif du Bargy | * | 2 891 | | E 6 28 | N 46 0 |
| FR8201706 | Roc d'Enfer | * | 4 054 | | E 6 35 | N 46 11 |
| FR8201708 | Mont de Grange | | 1 261 | | E 6 48 | N 46 15 |
| FR8201709 | Cornettes de Bise | * | 1 551 | | E 6 47 | N 46 19 |
| FR8201710 | Massif des Voirons | | 978 | | E 6 21 | N 46 12 |
| FR8201712 | Le Salève | * | 1 599 | | E 6 11 | N 46 9 |
| FR8201715 | Vallée de l'Arve | * | 72 | | E 6 20 | N 46 6 |
| FR8201719 | Delta de la Dranse | * | 53 | | E 6 30 | N 46 23 |
| FR8201720 | Cluse du Lac d'Annecy | * | 282 | | E 6 13 | N 45 47 |
| FR8201722 | Zones humides du Bas Chablais | * | 248 | | E 6 26 | N 46 20 |
| FR8201723 | Plateau Gavot | * | 165 | | E 6 39 | N 46 22 |
| FR8201724 | Marais de Chilly et de Marival | | 24 | | E 6 17 | N 46 17 |
| FR8201732 | Tourbières des lacs Luitel et Praver | * | 17 | | E 5 51 | N 45 5 |
| FR8201733 | Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon | | 2 686 | | E 5 54 | N 45 8 |
| FR8201735 | Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer | * | 2 858 | | E 5 55 | N 45 3 |
| FR8201736 | Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis | * | 2 446 | | E 6 13 | N 45 4 |
| FR8201738 | Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans | * | 3 372 | | E 6 2 | N 45 3 |
| FR8201740 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants | * | 4 431 | | E 5 53 | N 45 23 |
| FR8201741 | Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort | * | 2 070 | | E 5 45 | N 45 19 |
| FR8201743 | Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne | * | 3 533 | | E 5 23 | N 45 4 |
| FR8201744 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors | * | 18 960 | | E 5 30 | N 44 52 |
| FR8201745 | Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin | * | 960 | | E 5 36 | N 45 11 |
| FR8201747 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise | * | 3 750 | | E 5 53 | N 44 46 |
| FR8201751 | Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins | * | 16 676 | | E 6 3 | N 44 55 |
| FR8201753 | Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon | * | 4 775 | | E 5 58 | N 44 58 |
| FR8201770 | Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard | * | 3 156 | | E 5 45 | N 45 36 |
| FR8201772 | Réseau de zones humides dans l'Albanais | * | 401 | | E 5 57 | N 45 46 |
| FR8201773 | Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère | * | 822 | | E 6 13 | N 45 34 |
| FR8201774 | Tourbière des Creusates | * | 12 | | E 6 1 | N 45 41 |
| FR8201775 | Rebord méridional du Massif des Bauges | * | 1 170 | | E 6 1 | N 45 31 |
| FR8201776 | Tourbière et lac des Saisies | * | 288 | | E 6 31 | N 45 46 |
| FR8201777 | Les Adrets de Tarentaise | | 467 | | E 6 44 | N 45 36 |
| FR8201778 | Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor | * | 4 806 | | E 6 34 | N 45 7 |
| FR8201779 | Formations forestières et herbacées des Alpes internes | | 1 562 | | E 6 52 | N 45 17 |
| FR8201780 | Réseau de vallons d'altitude à Caricion | * | 9 516 | | E 7 0 | N 45 29 |
| FR8201781 | Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières | * | 508 | | E 6 17 | N 45 29 |
| FR8201782 | Perron des Encombres | * | 2 034 | | E 6 25 | N 45 16 |
| FR8201783 | Massif de la Vanoise | * | 54 030 | | E 6 52 | N 45 23 |
| FR8202002 | Partie orientale du Massif des Bauges | * | 14 513 | | E 6 13 | N 45 40 |
| FR8202003 | Massif de la Lauzière | * | 9 543 | | E 6 22 | N 45 28 |
| FR8202004 | Mont Colombier | * | 2 182 | | E 6 7 | N 45 38 |
| FR9101468 | Bassin du Rebenty | * | 8 587 | | E 1 59 | N 42 46 |
| FR9101470 | Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette | * | 8 731 | 0 | E 2 11 | N 42 46 |
| FR9101471 | Capcir, Carlit et Campcardos | * | 39 781 | | E 1 55 | N 42 34 |
| FR9101472 | Massif du Puigmal | * | 8 805 | | E 2 7 | N 42 26 |
| FR9101473 | Massif de Madres-Coronat | * | 26 614 | 0 | E 2 14 | N 42 37 |
| FR9101475 | Massif du Canigou | * | 11 640 | | E 2 21 | N 42 28 |
| FR9101476 | Conque de la Preste | * | 8 436 | | E 2 25 | N 42 25 |
| FR9102010 | Sites à chiroptères des Pyrénées orientales | | 2 330 | | E 2 17 | N 42 30 |
| FR9301497 | Plateau d'Emparis – Goleon | * | 7 476 | | E 6 17 | N 45 5 |
| FR9301498 | Combeynot – Lautaret – Ecrins | * | 9 944 | | E 6 25 | N 44 59 |
| FR9301499 | Clarée | * | 25 732 | | E 6 37 | N 45 1 |
| FR9301502 | Steppique Durancien et Queyrassin | * | 19 698 | | E 6 37 | N 44 40 |
| FR9301503 | Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette | * | 26 701 | | E 6 40 | N 44 47 |
| FR9301504 | Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre | * | 18 733 | | E 7 0 | N 44 42 |
| FR9301505 | Vallon des Bans – Vallée du Fournel | * | 8 841 | | E 6 23 | N 44 46 |
| FR9301506 | Valgaudemar | * | 9 974 | | E 6 11 | N 44 46 |
| FR9301509 | Piolit – Pic de Chabrières | | 1 599 | | E 6 17 | N 44 35 |
| FR9301511 | Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur | * | 35 604 | | E 5 54 | N 44 36 |
| FR9301519 | Le Buech | * | 2 431 | | E 5 50 | N 44 17 |
| FR9301523 | Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse | * | 2 522 | | E 6 25 | N 44 29 |
| FR9301524 | Haute Ubaye – Massif du Chambeyron | * | 14 105 | | E 6 51 | N 44 34 |
| FR9301525 | Coste Plane – Champerous | * | 1 511 | | E 6 26 | N 44 27 |
| FR9301526 | La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye | * | 5 072 | | E 6 46 | N 44 21 |
| FR9301529 | Dormillouse – Lavercq | * | 6 396 | | E 6 31 | N 44 20 |
| FR9301530 | Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes | * | 8 275 | | E 6 26 | N 44 7 |
| FR9301533 | L'Asse | * | 21 890 | | E 6 22 | N 43 56 |
| FR9301535 | Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches | * | 13 225 | | E 6 16 | N 44 16 |
| FR9301546 | Lac Saint-Léger | * | 5,27 | | E 6 20 | N 44 25 |
| FR9301547 | Grand Coyer | * | 6 246 | | E 6 42 | N 44 5 |
| FR9301549 | Entraunes | * | 19 796 | | E 6 47 | N 44 8 |
| FR9301550 | Sites à chauves souris de la Haute Tinée | * | 1 738 | | E 6 55 | N 44 15 |
| FR9301552 | Adret de Pra Gaze | | 99,82 | | E 6 51 | N 44 16 |
| FR9301554 | Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis | * | 3 428 | | E 6 48 | N 44 1 |
| FR9301556 | Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian | * | 14 839 | | E 7 3 | N 44 3 |
| FR9301559 | Le Mercantour | * | 68 073 | | E 7 10 | N 44 8 |
| FR9301560 | Mont Chajol | * | 1 426 | | E 7 32 | N 44 7 |
| FR9301561 | Marguareis – Ubac de Tende à Saorge | * | 6 314 | | E 7 41 | N 44 4 |
| FR9301562 | Sites à Spéléomanthes de Roquebilière | * | 415 | | E 7 18 | N 44 1 |
| FR9301566 | Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya | * | 2 475 | | E 7 31 | N 43 55 |
| FR9302002 | Montagne de Seymuit – Crête de la Scie | | 1 404 | | E 6 14 | N 44 25 |
| FR9302005 | La Bendola | * | 1 058 | | E 7 34 | N 43 58 |
| IT1110006 | Orsiera – Rocciavré | | 10 965 | | E 7 8 | N 45 3 |
| IT1110007 | Laghi di Avigliana | * | 420 | | E 7 23 | N 45 4 |
| IT1110008 | Madonna della Neve sul Monte Lera | | 62 | | E 7 28 | N 45 10 |
| IT1110010 | Gran Bosco di Salbertrand. | * | 3 712 | | E 6 55 | N 45 3 |
| IT1110013 | Monti Pelati e Torre Cives | | 145 | | E 7 44 | N 45 24 |
| IT1110021 | Laghi di Ivrea | * | 1 598 | | E 7 53 | N 45 29 |
| IT1110022 | Stagno di Oulx | | 84 | | E 6 49 | N 45 2 |
| IT1110026 | Champlas – Colle Sestriere | * | 1 050 | | E 6 50 | N 44 57 |
| IT1110027 | Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea) | * | 340 | | E 6 57 | N 45 9 |
| IT1110029 | Pian della Mussa (Balme) | * | 3 554 | | E 7 9 | N 45 17 |
| IT1110030 | Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco | * | 1 250 | | E 7 7 | N 45 9 |
| IT1110031 | Valle Thuras | * | 978 | | E 6 51 | N 44 53 |
| IT1110032 | Pra – Barant | | 4 120 | | E 7 3 | N 44 45 |
| IT1110033 | Stazioni di Myricaria germanica | | 132 | | E 7 7 | N 44 48 |
| IT1110038 | Col Basset (Sestriere) | | 271 | | E 6 52 | N 44 58 |
| IT1110039 | Rocciamelone | * | 1 966 | | E 7 5 | N 45 10 |
| IT1110040 | Oasi xerotermica di Oulx – Auberge | * | 1 070 | | E 6 49 | N 45 3 |
| IT1110042 | Oasi xerotermica di Oulx – Amazas | | 339 | | E 6 49 | N 45 1 |
| IT1110043 | Pendici del Monte Chaberton | * | 329 | | E 6 46 | N 44 57 |
| IT1110044 | Bardonecchia – Val Fredda | | 1 686 | | E 6 48 | N 45 5 |
| IT1110045 | Bosco di Pian Prà (Rorà) | * | 93 | | E 7 11 | N 44 47 |
| IT1110048 | Grotta del Pugnetto | | 19 | 1 | E 7 24 | N 45 16 |
| IT1110049 | Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle | | 1 328 | | E 6 39 | N 45 4 |
| IT1110052 | Oasi xerotermica di Puys – Beaulard | * | 468 | | E 6 44 | N 45 2 |
| IT1110053 | Valle della Ripa. (Argentera) | | 327 | | E 6 54 | N 44 53 |
| IT1110055 | Arnodera – Colle Montabone | * | 112 | | E 7 3 | N 45 7 |
| IT1110057 | Serra di Ivrea | | 4 572 | | E 7 56 | N 45 29 |
| IT1110058 | Cima Fourier e Lago Nero | | 640 | | E 6 47 | N 44 54 |
| IT1110080 | Val Troncea | * | 10 130 | | E 6 58 | N 44 58 |
| IT1110081 | Monte Musiné e Laghi di Caselette | * | 1 524 | | E 7 28 | N 45 7 |
| IT1120003 | Monte Fenera | | 3 348 | | E 8 20 | N 45 42 |
| IT1120006 | Val Mastallone | * | 1 882 | | E 8 10 | N 45 55 |
| IT1120028 | Alta Val Sesia | * | 7 545 | | E 7 53 | N 45 53 |
| IT1130002 | Val Sessera | * | 10 787 | | E 8 2 | N 45 41 |
| IT1140003 | Campello Monti | | 548 | | E 8 13 | N 45 56 |
| IT1140004 | Rifugio M.Luisa (Val Formazza) | | 3 146 | | E 8 25 | N 46 26 |
| IT1140006 | Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola | * | 746 | | E 8 16 | N 46 3 |
| IT1140007 | Boleto – M.te Avigno | | 390 | | E 8 21 | N 45 47 |
| IT1140016 | Alpi Veglia e Devero | * | 11 734 | | E 8 13 | N 46 18 |
| IT1160016 | Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa | * | 1,61 | | E 7 17 | N 44 25 |
| IT1160017 | Stazione di Linum narbonense | * | 8,28 | | E 7 16 | N 44 25 |
| IT1160018 | Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale | | 715 | | E 6 54 | N 44 29 |
| IT1160020 | Bosco di Bagnasco | * | 381 | | E 8 4 | N 44 16 |
| IT1160021 | Gruppo del Tenibres | * | 5 338 | | E 7 0 | N 44 18 |
| IT1160023 | Vallone di Orgials – Colle della Lombarda | | 530 | | E 7 8 | N 44 13 |
| IT1160024 | Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac | * | 1 276 | | E 6 54 | N 44 24 |
| IT1160026 | Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos | | 2 940 | | E 7 52 | N 44 15 |
| IT1160028 | Grotta delle Vene | | 6,01 | 4 | E 7 45 | N 44 9 |
| IT1160030 | Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta | | 5,57 | | E 7 0 | N 44 26 |
| IT1160035 | M. Antoroto | | 863 | | E 7 55 | N 44 11 |
| IT1160037 | Grotta di Rio Martino | | 0,3 | 2 | E 7 8 | N 44 41 |
| IT1160040 | Stazioni di Euphorbia valliniana | | 207 | | E 7 10 | N 44 31 |
| IT1160056 | Alpi Marittime | * | 32 959 | | E 7 21 | N 44 11 |
| IT1160057 | Alte Valli Pesio e Tanaro | * | 9 340 | | E 7 42 | N 44 9 |
| IT1160058 | Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè | * | 7 230 | | E 7 6 | N 44 38 |
| IT1201000 | Parco Nazionale del Gran Paradiso | * | 71 124 | | E 7 18 | N 45 31 |
| IT1201010 | Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes | * | 1 593 | | E 7 4 | N 45 30 |
| IT1202000 | Parco del Mont Avic | * | 5 750 | | E 7 34 | N 45 38 |
| IT1203010 | Zona Umida di Morgex | * | 30 | | E 7 3 | N 45 44 |
| IT1203020 | Lago di Lolair | * | 28 | | E 7 8 | N 45 41 |
| IT1203030 | Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua | * | 19 | | E 7 17 | N 45 43 |
| IT1203040 | Stagno di Loson | * | 4,55 | | E 7 33 | N 45 46 |
| IT1203050 | Lago di Villa | * | 27 | | E 7 41 | N 45 41 |
| IT1203060 | Stagno di Holay | | 3,01 | | E 7 48 | N 45 35 |
| IT1203070 | Mont Mars | * | 380 | | E 7 55 | N 45 38 |
| IT1204010 | Ambienti Glaciali del Monte Bianco | * | 12 557 | | E 6 51 | N 45 50 |
| IT1204032 | Talweg della Val Ferret | * | 120 | | E 7 1 | N 45 51 |
| IT1204220 | Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa | * | 8 645 | | E 7 47 | N 45 54 |
| IT1205000 | Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin | * | 356 | | E 6 57 | N 45 40 |
| IT1205010 | Ambienti d'alta quota della Valgrisenche | * | 336 | | E 7 0 | N 45 32 |
| IT1205020 | Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo | * | 750 | | E 7 8 | N 45 52 |
| IT1205030 | Pont d'Ael | * | 183 | | E 7 13 | N 45 40 |
| IT1205034 | Castello e miniere abbandonate di Aymavilles | | 1,59 | | E 7 15 | N 45 42 |
| IT1205050 | Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon | * | 49 | | E 7 14 | N 45 43 |
| IT1205061 | Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne | | 36 | | E 7 18 | N 45 40 |
| IT1205064 | Vallone del Grauson | * | 489 | | E 7 23 | N 45 38 |
| IT1205065 | Vallone dell'Urtier | * | 1 506 | | E 7 26 | N 45 36 |
| IT1205070 | Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel | * | 35 | | E 7 25 | N 45 44 |
| IT1205081 | Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan | * | 453 | | E 7 32 | N 45 51 |
| IT1205082 | Stagno di Lo Ditor | * | 22 | | E 7 33 | N 45 50 |
| IT1205090 | Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly | * | 97 | | E 7 34 | N 45 45 |
| IT1205100 | Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna | * | 1 103 | | E 7 36 | N 45 35 |
| IT1205110 | Stazione di Peonia Officinalis | | 33 | | E 7 47 | N 45 37 |
| IT1313712 | Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia | * | 4 486 | | E 7 47 | N 44 6 |
| IT1314609 | Monte Monega – Monte Prearba | * | 3 670 | | E 7 48 | N 44 1 |
| IT1314610 | Monte Saccarello – Monte Fronté | * | 3 927 | | E 7 44 | N 44 3 |
| IT1314611 | Monte Gerbonte | * | 2 261 | | E 7 41 | N 44 0 |
| IT1315421 | Monte Toraggio – Monte Pietravecchia | * | 2 648 | | E 7 40 | N 43 58 |
| IT1322122 | Croce della Tia – Rio Barchei | * | 660 | | E 8 8 | N 44 19 |
| IT1322216 | Ronco di Maglio | * | 1 449 | | E 8 14 | N 44 18 |
| IT1322217 | Bric Tana – Bric Mongarda | * | 168 | | E 8 12 | N 44 21 |
| IT1322223 | Cave Ferecchi | * | 37 | | E 8 12 | N 44 22 |
| IT1323014 | Monte Spinarda – Rio Nero | * | 943 | | E 8 5 | N 44 12 |
| IT1323021 | Bric Zerbi | * | 711 | | E 8 6 | N 44 16 |
| IT1323112 | Monte Carmo – Monte Settepani | * | 7 575 | | E 8 11 | N 44 13 |
| IT1323115 | Lago di Osiglia | * | 409 | | E 8 11 | N 44 18 |
| IT1323920 | Monte Galero | * | 3 194 | | E 8 2 | N 44 7 |
| IT2010001 | Lago di Ganna | * | 106 | | E 8 49 | N 45 53 |
| IT2010002 | Monte Legnone e Chiusarella | * | 751 | | E 8 48 | N 45 51 |
| IT2010003 | Versante Nord del Campo dei Fiori | * | 1 312 | | E 8 45 | N 45 52 |
| IT2010004 | Grotte del Campo dei Fiori | * | 894 | | E 8 45 | N 45 51 |
| IT2010005 | Monte Martica | | 1 057 | | E 8 48 | N 45 53 |
| IT2010016 | Val Veddasca | | 4 919 | | E 8 47 | N 46 3 |
| IT2010018 | Monte Sangiano | * | 195 | | E 8 37 | N 45 52 |
| IT2010019 | Monti della Valcuvia | * | 1 629 | | E 8 42 | N 45 55 |
| IT2020001 | Lago di Piano | * | 207 | | E 9 9 | N 46 2 |
| IT2020009 | Valle del Dosso | * | 1 652 | | E 9 14 | N 46 12 |
| IT2020010 | Lago di Segrino | * | 282 | | E 13 40 | N 45 38 |
| IT2030001 | Grigna Settentrionale | * | 1 617 | | E 9 22 | N 45 57 |
| IT2030002 | Grigna Meridionale | * | 2 732 | | E 9 21 | N 45 55 |
| IT2030003 | Monte Barro | * | 649 | | E 9 22 | N 45 50 |
| IT2040001 | Val Viera e Cime di Fopel | * | 836 | | E 10 8 | N 46 34 |
| IT2040002 | Motto di Livigno – Val Saliente | * | 1 251 | | E 10 6 | N 46 33 |
| IT2040003 | Val Federia | * | 1 593 | | E 10 4 | N 46 31 |
| IT2040004 | Valle Alpisella | * | 1 045 | | E 10 13 | N 46 33 |
| IT2040005 | Valle della Forcola | | 212 | | E 10 2 | N 46 27 |
| IT2040006 | La Vallaccia – Pizzo Filone | * | 1 982 | | E 10 10 | N 46 29 |
| IT2040007 | Passo e Monte di Foscagno | | 1 081 | | E 10 12 | N 46 29 |
| IT2040008 | Cime di Plator e Monte delle Scale | * | 1 572 | | E 10 18 | N 46 30 |
| IT2040009 | Valle di Fraele | * | 1 691 | | E 10 16 | N 46 33 |
| IT2040010 | Valle del Braulio – Cresta di Reit | * | 3 559 | | E 10 24 | N 46 31 |
| IT2040011 | Monte Vago – Val di Campo – Val Nera | * | 2 874 | | E 10 6 | N 46 27 |
| IT2040012 | Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi | | 5 962 | | E 10 13 | N 46 25 |
| IT2040013 | Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale | | 3 725 | | E 10 30 | N 46 28 |
| IT2040014 | Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale | | 6 157 | | E 10 34 | N 46 25 |
| IT2040015 | Paluaccio di Oga | * | 28 | | E 10 20 | N 46 28 |
| IT2040016 | Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta | * | 9 666 | | E 9 54 | N 46 20 |
| IT2040017 | Disgrazia – Sissone | * | 3 010 | | E 9 45 | N 46 17 |
| IT2040018 | Val Codera | * | 818 | | E 9 29 | N 46 14 |
| IT2040019 | Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro | * | 2 755 | | E 9 35 | N 46 15 |
| IT2040020 | Val di Mello – Piano di Preda Rossa | * | 5 789 | | E 9 41 | N 46 15 |
| IT2040021 | Val di Togno – Pizzo Scalino | * | 3 150 | | E 9 55 | N 46 14 |
| IT2040023 | Valle dei Ratti | * | 928 | | E 9 32 | N 46 12 |
| IT2040024 | Da Monte Belvedere a Vallorda | * | 2 119 | | E 10 11 | N 46 11 |
| IT2040025 | Pian Gembro | * | 78 | | E 10 9 | N 46 9 |
| IT2040026 | Val Lesina | * | 1 184 | | E 9 27 | N 46 5 |
| IT2040027 | Valle del Bitto di Gerola | * | 2 458 | | E 9 31 | N 46 5 |
| IT2040028 | Valle del Bitto di Albaredo | * | 3 399 | | E 9 36 | N 46 4 |
| IT2040029 | Val Tartano | * | 1 451 | | E 9 43 | N 46 4 |
| IT2040030 | Val Madre | * | 1 486 | | E 9 42 | N 46 8 |
| IT2040031 | Val Cervia | * | 1 893 | | E 9 48 | N 46 6 |
| IT2040032 | Valle del Livrio | * | 2 108 | | E 9 51 | N 46 7 |
| IT2040033 | Val Venina | | 3 644 | | E 9 53 | N 46 3 |
| IT2040034 | Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca | * | 3 143 | | E 9 59 | N 46 7 |
| IT2040035 | Val Bondone – Val Caronella | * | 1 500 | | E 10 3 | N 46 7 |
| IT2040036 | Val Belviso | * | 766 | | E 10 6 | N 46 4 |
| IT2040037 | Rifugio Falk | * | 4,22 | | E 10 15 | N 46 23 |
| IT2040038 | Val Fontana | * | 4 210 | | E 10 0 | N 46 14 |
| IT2040039 | Val Zerta | * | 1 585 | | E 9 23 | N 46 21 |
| IT2040040 | Val Bodengo | | 2 555 | | E 9 17 | N 46 15 |
| IT2040041 | Piano di Chiavenna | * | 2 514 | | E 9 23 | N 46 16 |
| IT2040042 | Pian di Spagna e Lago di Mezzola | * | 1 715 | | E 9 25 | N 46 10 |
| IT2060001 | Valtorta e Valmoresca | * | 1 682 | | E 9 37 | N 46 1 |
| IT2060002 | Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra | * | 2 513 | | E 9 42 | N 45 58 |
| IT2060003 | Alta Val Brembana – Laghi Gemelli | * | 4 251 | | E 9 51 | N 46 1 |
| IT2060004 | Alta Val di Scalve | * | 7 053 | | E 10 10 | N 46 1 |
| IT2060005 | Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana | * | 12 962 | | E 10 1 | N 45 57 |
| IT2060006 | Boschi del Giovetto di Paline | | 597 | | E 10 8 | N 45 57 |
| IT2060007 | Valle Asinina | | 1 506 | | E 9 36 | N 45 54 |
| IT2060008 | Valle Parina | * | 2 225 | | E 9 43 | N 45 54 |
| IT2060009 | Val Nossana – Cima di Grem | * | 3 369 | | E 9 51 | N 45 54 |
| IT2060011 | Canto Alto e Valle del Giongo | * | 565 | | E 9 39 | N 45 45 |
| IT2060012 | Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza | * | 50 | | E 9 37 | N 45 42 |
| IT2060016 | Valpredina | * | 90 | | E 9 48 | N 45 43 |
| IT2070001 | Torbiere del Tonale | | 47 | | E 10 34 | N 46 15 |
| IT2070002 | Monte Piccolo – Monte Colmo | * | 412 | | E 10 22 | N 46 11 |
| IT2070003 | Val Rabbia e Val Galinera | | 1 854 | | E 10 24 | N 46 9 |
| IT2070004 | Monte Marser – Corni di Bos | | 2 591 | | E 10 26 | N 46 6 |
| IT2070005 | Pizzo Badile – Alta Val Zumella | | 2 184 | | E 10 24 | N 46 0 |
| IT2070006 | Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro | | 4 603 | | E 10 25 | N 45 55 |
| IT2070007 | Vallone del Forcel Rosso | | 3 067 | | E 10 30 | N 46 4 |
| IT2070008 | Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga | | 156 | | E 10 24 | N 46 3 |
| IT2070009 | Versanti dell'Avio | | 1 678 | | E 10 28 | N 46 10 |
| IT2070010 | Piz Olda – Val Malga | | 2 069 | | E 10 22 | N 46 7 |
| IT2070011 | Torbiera La Goia | | 0,2 | | E 10 20 | N 46 6 |
| IT2070012 | Torbiere di Val Braone | | 68 | | E 10 23 | N 45 58 |
| IT2070013 | Ghiacciaio dell'Adamello | | 2 976 | | E 10 31 | N 46 9 |
| IT2070014 | Lago di Pile | | 4 | | E 10 27 | N 46 0 |
| IT2070015 | Monte Cas – Punta Corlor | | 166 | | E 10 44 | N 45 45 |
| IT2070016 | Cima Comer | * | 314 | | E 10 40 | N 45 42 |
| IT2070017 | Valli di San Antonio | | 4 160 | | E 10 12 | N 46 9 |
| IT2070018 | Altopiano di Cariadeghe | | 523 | | E 10 20 | N 45 35 |
| IT2070019 | Sorgente Funtanì | * | 55 | | E 10 29 | N 45 39 |
| IT2070021 | Valvestino | * | 6 473 | | E 10 37 | N 45 46 |
| IT2070022 | Corno della Marogna | * | 3 571 | | E 10 41 | N 45 48 |
| IT2070023 | Belvedere – Tri Plane | * | 26 | | E 10 22 | N 46 3 |
| IT3110001 | Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten | * | 38 | | E 10 34 | N 46 40 |
| IT3110002 | Biotopo Ontaneto di Sluderno | * | 125 | | E 10 34 | N 46 38 |
| IT3110004 | Biotopo Ontaneto di Cengles | * | 41 | | E 10 38 | N 46 37 |
| IT3110005 | Biotopo Ontaneto di Oris | * | 46 | | E 10 39 | N 46 37 |
| IT3110010 | Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg | * | 176 | | E 10 57 | N 46 38 |
| IT3110011 | Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 10 087 | | E 10 56 | N 46 44 |
| IT3110012 | Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 8 095 | | E 11 5 | N 46 49 |
| IT3110013 | Biotopo Delta del Valsura | * | 28 | | E 11 10 | N 46 37 |
| IT3110014 | Biotopo Gisser Auen | | 14 | | E 11 22 | N 46 45 |
| IT3110015 | Biotopo Hühnerspiel | | 144 | | E 11 29 | N 46 56 |
| IT3110016 | Biotopo Wiesermoos | * | 14 | | E 12 5 | N 47 3 |
| IT3110017 | Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina | * | 31 313 | | E 12 4 | N 46 56 |
| IT3110018 | Ontaneti dell'Aurino | * | 25 | | E 11 56 | N 46 53 |
| IT3110019 | Biotopo Rasner Möser | * | 25 | | E 12 4 | N 46 48 |
| IT3110020 | Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes | * | 278 | | E 12 25 | N 46 40 |
| IT3110022 | Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco | * | 16 | | E 12 13 | N 46 43 |
| IT3110026 | Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 258 | | E 11 46 | N 46 37 |
| IT3110027 | Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 396 | | E 11 48 | N 46 35 |
| IT3110029 | Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio | * | 7 293 | | E 11 35 | N 46 29 |
| IT3110030 | Biotopo Torbiera Totes Moos | * | 4,19 | | E 11 22 | N 46 26 |
| IT3110031 | Biotopo Torbiera Wölfl | * | 10 | | E 11 24 | N 46 25 |
| IT3110032 | Biotopo Torbiera Tschingger | * | 3,08 | | E 11 23 | N 46 26 |
| IT3110033 | Biotopo Buche di Ghiaccio | | 28 | | E 11 14 | N 46 26 |
| IT3110034 | Biotopo Lago di Caldaro | * | 241 | | E 11 15 | N 46 22 |
| IT3110035 | Biotopo Castelfeder | * | 108 | | E 11 17 | N 46 20 |
| IT3110036 | Parco Naturale Monte Corno | * | 6 851 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3110037 | Biotopo Lago di Favogna | | 10 | | E 11 11 | N 46 16 |
| IT3110038 | Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 27 989 | | E 10 48 | N 46 31 |
| IT3110039 | Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 4 188 | | E 10 31 | N 46 31 |
| IT3110040 | Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 3 517 | | E 10 30 | N 46 37 |
| IT3110041 | Jaggl | * | 702 | | E 10 33 | N 46 47 |
| IT3110042 | Prati Aridi Rocciosi di Agumes | * | 0,34 | | E 10 34 | N 46 37 |
| IT3110043 | Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia | | 0,12 | | E 10 37 | N 46 36 |
| IT3110044 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten | * | 25 | | E 10 47 | N 46 37 |
| IT3110045 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten | * | 56 | | E 10 43 | N 46 38 |
| IT3110046 | Biotopo Palude della Volpe | * | 4,03 | | E 11 14 | N 46 30 |
| IT3110048 | Prati dell'Armentara | * | 344 | | E 11 55 | N 46 37 |
| IT3110049 | Parco Naturale Fanes – Senes – Braies | * | 25 418 | | E 12 3 | N 46 39 |
| IT3110050 | Parco Naturale Dolomiti di Sesto | * | 11 891 | | E 12 17 | N 46 39 |
| IT3110051 | Biotopo Ahrau di Stegona | * | 18 | | E 11 55 | N 46 48 |
| IT3120001 | Alta Val di Rabbi | * | 4 434 | | E 10 45 | N 46 26 |
| IT3120002 | Alta Val La Mare | * | 5 819 | | E 10 40 | N 46 25 |
| IT3120003 | Alta Val del Monte | * | 4 464 | | E 10 35 | N 46 22 |
| IT3120004 | Val Genova | * | 13 240 | | E 10 38 | N 46 10 |
| IT3120005 | Adamello | * | 13 425 | | E 10 35 | N 46 4 |
| IT3120006 | Presanella | * | 15 926 | | E 10 42 | N 46 14 |
| IT3120007 | Monte Sadron | * | 3 651 | | E 10 54 | N 46 17 |
| IT3120008 | Val di Tovel | * | 6 610 | | E 10 55 | N 46 15 |
| IT3120009 | Dolomiti di Brenta | * | 22 664 | | E 10 51 | N 46 12 |
| IT3120010 | Pale di San Martino | * | 5 328 | | E 11 51 | N 46 14 |
| IT3120011 | Val Venegia | * | 2 237 | | E 11 48 | N 46 18 |
| IT3120012 | Cima Bocche – Lusia | * | 3 058 | | E 11 45 | N 46 19 |
| IT3120013 | Foresta di Paneveggio | * | 1 252 | | E 11 44 | N 46 17 |
| IT3120014 | Lagorai Orientale | * | 7 698 | | E 11 44 | N 46 14 |
| IT3120015 | Tre Cime Monte Bondone | * | 223 | | E 11 2 | N 46 0 |
| IT3120016 | Corna Piana | * | 52 | | E 10 53 | N 45 47 |
| IT3120017 | Campobrun | * | 426 | | E 11 7 | N 45 42 |
| IT3120018 | Scanuppia | * | 529 | | E 11 9 | N 45 57 |
| IT3120019 | Lago Nero | * | 3,08 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3120020 | Palu' Longa | * | 6,05 | | E 11 22 | N 46 17 |
| IT3120021 | Lago delle Buse | * | 18 | | E 11 27 | N 46 10 |
| IT3120022 | Palu' dei Mugheri | * | 10 | | E 11 41 | N 46 17 |
| IT3120023 | Sorte di Bellamonte | * | 11 | | E 11 40 | N 46 18 |
| IT3120024 | Zona Umida Valfloriana | * | 203 | | E 11 22 | N 46 13 |
| IT3120025 | Selva di Ega | * | 3,13 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120026 | Becco della Palua | * | 17 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120027 | Canzenagol | * | 3,39 | | E 11 36 | N 46 16 |
| IT3120028 | Pra delle Nasse | * | 8,08 | | E 11 47 | N 46 15 |
| IT3120029 | Sorgente Resenzuola | * | 4,34 | | E 11 39 | N 46 0 |
| IT3120030 | Fontanazzo | * | 54 | | E 11 36 | N 46 0 |
| IT3120031 | Masi Carretta | * | 3,02 | | E 11 37 | N 46 6 |
| IT3120032 | I Mughi | * | 21 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120033 | Palude di Roncegno | * | 21 | | E 11 25 | N 46 3 |
| IT3120034 | Paludi di Sternigo | * | 24 | | E 11 15 | N 46 8 |
| IT3120035 | Laghestel di Pine' | * | 91 | | E 11 13 | N 46 6 |
| IT3120036 | Redebus | * | 10 | | E 11 19 | N 46 8 |
| IT3120037 | Le Grave | * | 30 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120038 | Inghiaie | * | 30 | | E 11 18 | N 45 59 |
| IT3120039 | Canneto di Levico | | 9,74 | | E 11 16 | N 46 0 |
| IT3120040 | Lago Pudro | * | 13 | | E 11 13 | N 46 4 |
| IT3120041 | Lago Costa | * | 3,83 | | E 11 14 | N 46 4 |
| IT3120042 | Canneti di San Cristoforo | * | 9,39 | | E 11 14 | N 46 2 |
| IT3120043 | Pize' | * | 16 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120044 | Monte Barco e Monte della Gallina | * | 173 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120045 | Lagabrun | * | 4,49 | | E 11 11 | N 46 12 |
| IT3120046 | Prati di Monte | * | 5,99 | | E 11 14 | N 46 13 |
| IT3120047 | Paluda La Lot | * | 6,62 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120048 | Laghetto di Vedes | * | 8,26 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120049 | Lona – Lases | | 25 | | E 11 13 | N 46 8 |
| IT3120050 | Torbiera delle Viote | * | 20 | | E 11 2 | N 46 1 |
| IT3120051 | Stagni della Vela – Soprasasso | * | 87 | | E 11 5 | N 46 5 |
| IT3120052 | Doss Trento | * | 16 | | E 11 6 | N 46 4 |
| IT3120053 | Foci dell'Avisio | * | 133 | | E 11 4 | N 46 8 |
| IT3120054 | La Rupe | * | 45 | | E 11 5 | N 46 11 |
| IT3120055 | Lago di Toblino | * | 170 | | E 10 58 | N 46 3 |
| IT3120056 | Palu' Longia | * | 10 | | E 11 5 | N 46 28 |
| IT3120057 | Palu' Tremole | * | 4 | | E 11 4 | N 46 28 |
| IT3120058 | Torbiere di Monte Sous | * | 97 | | E 11 3 | N 46 30 |
| IT3120059 | Palu' di Tuenno | * | 5,56 | | E 11 1 | N 46 20 |
| IT3120060 | Forra di S. Giustina | * | 24 | | E 11 3 | N 46 20 |
| IT3120061 | La Rocchetta | * | 89 | | E 11 3 | N 46 14 |
| IT3120062 | Malga Flavona | * | 215 | | E 10 56 | N 46 14 |
| IT3120063 | Lago di Tovel | * | 107 | | E 10 57 | N 46 15 |
| IT3120064 | Torbiera del Tonale | * | 62 | | E 10 35 | N 46 15 |
| IT3120065 | Lago D'Idro | * | 14 | | E 10 32 | N 45 48 |
| IT3120066 | Palu' di Boniprati | * | 11 | | E 10 36 | N 45 55 |
| IT3120067 | Paludi di Malga Clevet | * | 103 | | E 10 32 | N 45 55 |
| IT3120068 | Fiave' | | 137 | | E 10 49 | N 45 59 |
| IT3120069 | Torbiera Lomasona | * | 26 | | E 10 51 | N 45 59 |
| IT3120070 | Pian Degli Uccelli | * | 185 | | E 10 48 | N 46 13 |
| IT3120071 | Paludi del Dosson | * | 122 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120072 | Paludi di Bocenago | * | 14 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120073 | Paludi di Dare' | * | 95 | | E 10 51 | N 46 16 |
| IT3120074 | Marocche di Dro | * | 251 | | E 10 56 | N 45 59 |
| IT3120075 | Monte Brione | * | 66 | | E 10 52 | N 45 53 |
| IT3120076 | Lago D'Ampola | * | 24 | | E 10 39 | N 45 52 |
| IT3120077 | Palu' di Borghetto | * | 7,93 | | E 10 55 | N 45 41 |
| IT3120078 | Torbiera Echen | | 8,33 | | E 11 11 | N 45 54 |
| IT3120079 | Lago di Loppio | * | 113 | | E 10 55 | N 45 51 |
| IT3120080 | Laghetti di Marco | * | 36 | | E 11 0 | N 45 51 |
| IT3120081 | Pra dall'Albi – Cei | * | 117 | | E 11 1 | N 45 57 |
| IT3120082 | Taio di Nomi | * | 5,29 | | E 11 4 | N 45 55 |
| IT3120083 | Muga Bianca | * | 111 | | E 11 9 | N 45 50 |
| IT3120084 | Roncon | | 2,91 | | E 11 37 | N 46 24 |
| IT3120085 | Il Laghetto | * | 6,7 | | E 11 23 | N 46 0 |
| IT3120086 | Servis | * | 324 | | E 11 4 | N 45 56 |
| IT3120087 | Laghi e abisso di Lamar | * | 25 | | E 11 3 | N 46 7 |
| IT3120088 | Palu' di Monte Rovere | | 16 | | E 11 17 | N 45 57 |
| IT3120089 | Montepiano – Palu' di Fornace | * | 33 | | E 11 11 | N 46 7 |
| IT3120090 | Monte Calvo | * | 1,19 | | E 11 15 | N 46 6 |
| IT3120091 | Albere' di Tenna | * | 6,82 | | E 11 15 | N 46 1 |
| IT3120092 | Passo del Broccon | * | 345 | | E 11 40 | N 46 7 |
| IT3120093 | Crinale Pichea – Rocchetta | * | 1 009 | | E 10 46 | N 45 54 |
| IT3120094 | Alpe di Storo e Bondone | * | 759 | | E 10 36 | N 45 48 |
| IT3120095 | Bocca D'ardole – Corno della Paura | * | 178 | | E 10 56 | N 45 45 |
| IT3120096 | Bocca di Caset | * | 50 | | E 10 41 | N 45 51 |
| IT3120097 | Catena di Lagorai | * | 2 855 | | E 11 32 | N 46 13 |
| IT3120098 | Monti Lessini Nord | * | 792 | | E 11 4 | N 45 42 |
| IT3120099 | Piccole Dolomiti | * | 1 229 | | E 11 7 | N 45 44 |
| IT3120100 | Pasubio | * | 1 836 | | E 11 10 | N 45 48 |
| IT3120101 | Condino | * | 72 | | E 10 36 | N 45 53 |
| IT3120102 | Lago di Santa Colomba | * | 5,97 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120103 | Monte Baldo di Brentonico | * | 2 061 | | E 10 54 | N 45 48 |
| IT3120104 | Monte Baldo – Cima Valdritta | * | 456 | | E 10 51 | N 45 44 |
| IT3120105 | Burrone di Ravina | * | 527 | | E 11 4 | N 46 2 |
| IT3120106 | Nodo del Latemar | * | 1 862 | | E 11 35 | N 46 22 |
| IT3120107 | Val Cadino | * | 1 110 | | E 11 24 | N 46 13 |
| IT3120108 | Val San Nicolò | * | 715 | | E 11 47 | N 46 25 |
| IT3120109 | Valle Flanginech | * | 81 | | E 10 47 | N 46 9 |
| IT3120110 | Terlago | * | 109 | | E 11 3 | N 46 5 |
| IT3120111 | Manzano | * | 100 | | E 10 57 | N 45 52 |
| IT3120112 | Arnago | * | 157 | | E 10 54 | N 46 22 |
| IT3120113 | Molina – Castello | * | 49 | | E 11 26 | N 46 16 |
| IT3120114 | Monte Zugna | * | 1 696 | | E 11 2 | N 45 50 |
| IT3120115 | Monte Brento | * | 254 | | E 10 54 | N 45 59 |
| IT3120116 | Monte Malachin | * | 160 | | E 11 7 | N 46 16 |
| IT3120117 | Ontaneta di Croviana | * | 23 | | E 10 54 | N 46 20 |
| IT3120118 | Lago (Val di Fiemme) | * | 12 | | E 11 31 | N 46 17 |
| IT3120119 | Val Duron | * | 761 | | E 11 40 | N 46 29 |
| IT3120120 | Bassa Valle del Chiese | * | 20 | | E 10 33 | N 45 49 |
| IT3120121 | Carbonare | * | 12 | | E 11 13 | N 45 56 |
| IT3120122 | Gocciadoro | * | 19 | | E 11 8 | N 46 3 |
| IT3120123 | Assizzi – Vignola | * | 88 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120124 | Torcegno | * | 50 | | E 11 26 | N 46 4 |
| IT3120125 | Zaccon | * | 371 | | E 11 25 | N 46 2 |
| IT3120126 | Val Noana | * | 730 | | E 11 51 | N 46 7 |
| IT3120127 | Monti Tremalzo e Tombea | * | 5 537 | | E 10 38 | N 45 50 |
| IT3120128 | Alta Val Stava | * | 1 775 | | E 11 32 | N 46 18 |
| IT3120129 | Ghiacciaio Marmolada | | 463 | | E 11 51 | N 46 26 |
| IT3120130 | Il Colo | | 0,29 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120131 | Grotta Uvada | | 1,16 | | E 11 39 | N 46 6 |
| IT3120132 | Grotta di Ernesto | | 1,06 | | E 11 39 | N 45 58 |
| IT3120133 | Grotta di Collalto | | 0,6 | 5 | E 10 53 | N 46 5 |
| IT3120134 | Grotta del Calgeron | | 0,92 | 5 | E 11 37 | N 46 0 |
| IT3120135 | Grotta della Bigonda | | 1,23 | 22 | E 11 35 | N 46 1 |
| IT3120136 | Bus della Spia | | 0,66 | 1 | E 11 1 | N 46 13 |
| IT3120137 | Bus del Diaol | | 1,04 | 1 | E 10 54 | N 45 56 |
| IT3120138 | Grotta Cesare Battisti | | 0,45 | 2 | E 11 2 | N 46 8 |
| IT3120139 | Grotta di Costalta | | 0,54 | 1 | E 11 22 | N 45 59 |
| IT3120140 | Grotta del Vallon | | 0,3 | 1 | E 10 51 | N 46 8 |
| IT3120141 | Grotta della Lovara | | 0,95 | 1 | E 11 3 | N 46 13 |
| IT3120142 | Val Campelle | * | 1 136 | | E 11 30 | N 46 7 |
| IT3120143 | Valle del Vanoi | * | 3 247 | | E 11 38 | N 46 11 |
| IT3120144 | Valle del Verdes | * | 2 186 | | E 11 9 | N 46 20 |
| IT3120145 | Monte Rema' | * | 237 | | E 10 31 | N 45 56 |
| IT3120146 | Laghetto delle Regole | * | 21 | | E 11 6 | N 46 28 |
| IT3120147 | Monti Lessini Ovest | * | 1 028 | | E 10 56 | N 45 41 |
| IT3120149 | Monte Ghello | * | 147 | | E 11 3 | N 45 54 |
| IT3120150 | Talpina – Brentonico | * | 245 | | E 10 59 | N 45 49 |
| IT3120152 | Tione – Villa Rendena | * | 185 | | E 10 42 | N 46 2 |
| IT3120154 | Le Sole | * | 10 | | E 10 41 | N 46 1 |
| IT3120156 | Adige | * | 14 | | E 11 1 | N 45 47 |
| IT3210002 | Monti Lessini: Cascate di Molina | * | 233 | 14 | E 10 54 | N 45 36 |
| IT3210004 | Monte Luppia e P.ta San Vigilio | | 1 037 | 29 | E 10 42 | N 45 37 |
| IT3210006 | Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora | | 171 | 12 | E 10 58 | N 45 37 |
| IT3210007 | Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda | * | 676 | 21 | E 10 43 | N 45 34 |
| IT3210021 | Monte Pastello | * | 1 750 | 24 | E 10 51 | N 45 34 |
| IT3210039 | Monte Baldo Ovest | * | 6 510 | 67 | E 10 49 | N 45 44 |
| IT3210040 | Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine | * | 13 872 | 179 | E 11 12 | N 45 44 |
| IT3210041 | Monte Baldo Est | * | 2 762 | 57 | E 10 52 | N 45 39 |
| IT3210043 | Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest | * | 476 | 95 | E 10 52 | N 45 33 |
| IT3220002 | Granezza | | 1 303 | 17 | E 11 32 | N 45 49 |
| IT3220007 | Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa | * | 1 680 | 64 | E 11 39 | N 45 52 |
| IT3220036 | Altopiano dei Sette Comuni | * | 14 988 | 87 | E 11 28 | N 45 57 |
| IT3230003 | Gruppo del Sella | * | 449 | 11 | E 11 50 | N 46 30 |
| IT3230005 | Gruppo Marmolada | * | 1 305 | 20 | E 11 52 | N 46 25 |
| IT3230006 | Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna' | * | 14 165 | 73 | E 12 35 | N 46 37 |
| IT3230017 | Monte Pelmo – Mondeval – Formin | * | 11 065 | 89 | E 12 7 | N 46 27 |
| IT3230019 | Lago di Misurina | | 75 | 5 | E 12 15 | N 46 35 |
| IT3230022 | Massiccio del Grappa | * | 22 473 | 142 | E 11 48 | N 45 53 |
| IT3230025 | Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor | * | 1 562 | 24 | E 12 18 | N 46 3 |
| IT3230026 | Passo di San Boldo | * | 38 | 3 | E 12 10 | N 46 0 |
| IT3230027 | Monte Dolada Versante S.E. | * | 659 | 13 | E 12 20 | N 46 11 |
| IT3230031 | Val Tovanella Bosconero | * | 8 845 | 53 | E 12 17 | N 46 20 |
| IT3230035 | Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo | * | 2 845 | 29 | E 11 43 | N 46 4 |
| IT3230042 | Torbiera di Lipoi | * | 65 | 5 | E 11 57 | N 46 2 |
| IT3230043 | Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda | * | 10 909 | 66 | E 11 54 | N 46 18 |
| IT3230044 | Fontane di Nogare' | | 212 | 9 | E 12 14 | N 46 9 |
| IT3230045 | Torbiera di Antole | * | 25 | 3 | E 12 10 | N 46 8 |
| IT3230047 | Lago di Santa Croce | * | 788 | 14 | E 12 20 | N 46 6 |
| IT3230060 | Torbiere di Danta | * | 205 | 11 | E 12 29 | N 46 33 |
| IT3230063 | Torbiere di Lac Torond | * | 38 | 3 | E 11 59 | N 46 14 |
| IT3230067 | Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia | * | 111 | 8 | E 12 12 | N 46 2 |
| IT3230068 | Valpiana – Valmorel (Aree palustri) | | 126 | 6 | E 12 13 | N 46 4 |
| IT3230071 | Dolomiti di Ampezzo | * | 11 362 | 77 | E 12 6 | N 46 35 |
| IT3230077 | Foresta del Cansiglio | * | 5 060 | 44 | E 12 24 | N 46 4 |
| IT3230078 | Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico | * | 8 924 | 73 | E 12 23 | N 46 36 |
| IT3230080 | Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno | * | 12 252 | 68 | E 12 25 | N 46 23 |
| IT3230081 | Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis | * | 17 069 | 74 | E 12 17 | N 46 30 |
| IT3230083 | Dolomiti Feltrine e Bellunesi | * | 31 383 | 178 | E 12 3 | N 46 11 |
| IT3230084 | Civetta – Cime di San Sebastiano | * | 6 597 | 68 | E 12 4 | N 46 20 |
| IT3230085 | Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio | * | 12 085 | 89 | E 12 35 | N 46 31 |
| IT3230088 | Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba | * | 3 236 | 121 | E 12 1 | N 46 2 |
| IT3240003 | Monte Cesen | * | 3 697 | 32 | E 12 0 | N 45 57 |
| IT3310001 | Dolomiti Friulane | * | 36 740 | | E 12 32 | N 46 19 |
| IT3310002 | Val Colvera di Jof | * | 396 | | E 12 40 | N 46 12 |
| IT3310003 | Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa | * | 875 | | E 12 52 | N 46 14 |
| IT3310004 | Forra del Torrente Cellina | * | 289 | | E 12 36 | N 46 11 |
| IT3310006 | Foresta del Cansiglio | * | 2 713 | | E 12 26 | N 46 3 |
| IT3320001 | Gruppo del Monte Coglians | * | 5 405 | | E 12 48 | N 46 37 |
| IT3320002 | Monti Dimon e Paularo | * | 702 | | E 13 4 | N 46 33 |
| IT3320003 | Creta di Aip e Sella di Lanza | * | 3 894 | | E 13 10 | N 46 33 |
| IT3320004 | Monte Auernig e Monte Corona | * | 465 | | E 13 20 | N 46 33 |
| IT3320005 | Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto | * | 4 662 | | E 13 24 | N 46 32 |
| IT3320006 | Conca di Fusine | * | 3 598 | | E 13 39 | N 46 28 |
| IT3320007 | Monti Bivera e Clapsavon | * | 1 832 | | E 12 37 | N 46 26 |
| IT3320008 | Col Gentile | * | 1 038 | | E 12 48 | N 46 27 |
| IT3320009 | Zuc Dal Bor | * | 1 415 | | E 13 14 | N 46 27 |
| IT3320010 | Jof di Montasio e Jof Fuart | * | 7 999 | | E 13 29 | N 46 25 |
| IT3320011 | Monti Verzegnis e Valcalda | * | 2 406 | | E 12 51 | N 46 21 |
| IT3320012 | Prealpi Giulie Settentrionali | * | 9 592 | | E 13 13 | N 46 21 |
| IT3320013 | Lago Minisini e Rivoli Bianchi | * | 402 | | E 13 8 | N 46 18 |
| IT3320014 | Torrente Lerada | * | 365 | | E 13 23 | N 46 12 |
| IT3320015 | Valle del Medio Tagliamento | * | 3 580 | | E 13 2 | N 46 14 |
| IT3320016 | Forra del Cornappo | * | 299 | | E 13 17 | N 46 14 |
| IT3320017 | Rio Bianco di Taipana e Gran Monte | * | 1 721 | | E 13 20 | N 46 16 |
| IT3320018 | Forra del Pradolino e Monte Mia | * | 1 010 | | E 13 27 | N 46 12 |
| IT3320019 | Monte Matajur | * | 213 | | E 13 33 | N 46 11 |
| IT6020002 | Lago Secco e Agro Nero | * | 135 | | E 13 19 | N 42 42 |
| IT6020025 | Monti della Laga (Area Sommitale) | * | 2 424 | | E 13 22 | N 42 38 |
| IT6050017 | Pendici di Colle Nero | * | 132 | | E 13 51 | N 41 43 |
| IT6050018 | Cime del Massiccio della Meta | * | 2 541 | | E 13 57 | N 41 39 |
| IT6050020 | Val Canneto | * | 990 | | E 13 54 | N 41 41 |
| IT7110099 | Gole del Sagittario | * | 1 349 | | E 13 48 | N 41 57 |
| IT7110100 | Monte Genzana | * | 5 805 | | E 13 54 | N 41 57 |
| IT7110101 | Lago di Scanno ed Emissari | | 103 | | E 13 51 | N 41 55 |
| IT7110202 | Gran Sasso | * | 33 995 | | E 13 37 | N 42 26 |
| IT7110204 | Maiella Sud Ovest | * | 6 276 | | E 14 0 | N 41 57 |
| IT7110205 | Parco Nazionale d'Abruzzo | * | 58 880 | | E 13 41 | N 41 51 |
| IT7120201 | Monti della Laga e Lago di Campotosto | * | 15 816 | | E 13 25 | N 42 40 |
| IT7140043 | Monti Pizi – Monte Secine | * | 4 195 | | E 14 10 | N 41 54 |
| IT7140203 | Maiella | * | 36 119 | | E 14 32 | N 42 5 |
| PLC120001 | Tatry | * | 21 069,7 | | E 19 57 | N 49 16 |
| PLC180001 | Bieszczady | * | 107 317,9 | | E 22 23 | N 49 12 |
| PLH120001 | Babia Góra | * | 3 442,4 | | E 19 32 | N 49 35 |
| PLH120002 | Czarna Orawa | * | 37,1 | | E 19 42 | N 49 30 |
| PLH120009 | Kostrza | * | 38,6 | | E 20 23 | N 49 47 |
| PLH120012 | Na Policy | * | 72,6 | | E 19 37 | N 49 37 |
| PLH120013 | Pieniny | * | 2 346 | | E 20 23 | N 49 25 |
| PLH120016 | Torfowiska Orawsko-Nowotarskie | * | 7 363,4 | | E 19 45 | N 49 26 |
| PLH120018 | Ostoja Gorczańska | * | 18 445 | | E 20 9 | N 49 34 |
| PLH120019 | Ostoja Popradzka | * | 59 371,7 | | E 20 47 | N 49 25 |
| PLH120020 | Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca | | 16,1 | | E 20 50 | N 49 45 |
| PLH180001 | Ostoja Magurska | * | 19 450,9 | | E 21 26 | N 49 29 |
| PLH240001 | Cieszyńskie Źródła Tufowe | * | 268,9 | | E 18 42 | N 49 46 |
| PLH240005 | Beskid Śląski | * | 27 370 | | E 18 56 | N 49 41 |
| PLH240006 | Beskid Żywiecki | * | 35 637,1 | | E 19 14 | N 49 32 |
| PLH240007 | Kościół w Radziechowach | | 0,1 | | E 19 12 | N 49 64 |
| PLH240008 | Kościół w Górkach Wielkich | | 0,1 | | E 18 51 | N 49 46 |
| SE0620001 | Långfjället-Städjan-Nipfjället | * | 93 903,9 | | E 12 37 | N 62 4 |
| SE0620002 | Vedungsfjällen | * | 19 411,4 | | E 13 12 | N 61 54 |
| SE0620003 | Fjätälven och Västvallen i Storfjäten | * | 299,2 | | E 13 5 | N 61 52 |
| SE0620005 | Storån-Österdalälven | | 820,2 | | E 12 40 | N 61 54 |
| SE0620009 | Drevfjällen | * | 33 208 | | E 12 22 | N 61 42 |
| SE0620015 | Fulufjället | * | 40 780,6 | | E 12 42 | N 61 32 |
| SE0620024 | Skarsåsfjället | * | 2 297 | | E 12 53 | N 61 20 |
| SE0620220 | Storbron | * | 249,2 | | E 12 51 | N 61 23 |
| SE0620266 | Lillfjäten | * | 422,9 | | E 12 57 | N 62 0 |
| SE0720029 | Sånfjället | * | 11 292,4 | | E 13 33 | N 62 17 |
| SE0720033 | Rogen | * | 49 076,4 | | E 12 28 | N 62 21 |
| SE0720084 | Vålådalen | * | 120 435,8 | | E 12 55 | N 63 8 |
| SE0720160 | Oldflån-Ansätten | * | 25 951,5 | | E 13 47 | N 63 51 |
| SE0720164 | Skäckerfjällen | * | 46 303,9 | | E 12 39 | N 63 50 |
| SE0720171 | Svenskådalen | * | 24 673,3 | | E 13 23 | N 63 58 |
| SE0720182 | Saxvattnet | * | 5 378,4 | | E 15 11 | N 64 38 |
| SE0720183 | Frostvikenfjällen | * | 85 422,7 | | E 14 40 | N 64 38 |
| SE0720185 | Bjurälven-Korallgrottan | * | 4 896,2 | | E 14 6 | N 64 54 |
| SE0720186 | Grubbdalen | * | 2 107,2 | | E 13 45 | N 64 2 |
| SE0720199 | Gråberget-Hotagsfjällen | * | 113 435,2 | | E 14 35 | N 64 9 |
| SE0720200 | Henvålen-Aloppan | * | 17 583,8 | | E 13 23 | N 62 41 |
| SE0720203 | Hällingsåfallet | * | 16,2 | | E 14 23 | N 64 21 |
| SE0720206 | Tännforsen | * | 9,4 | | E 12 44 | N 63 26 |
| SE0720209 | Håckervålen | * | 637,2 | | E 13 33 | N 63 9 |
| SE0720212 | Bastudalen | * | 2 837,5 | | E 13 51 | N 63 5 |
| SE0720213 | Marntallsåsen | * | 4 058 | | E 13 58 | N 62 56 |
| SE0720214 | Arådalen | * | 1 131,5 | | E 13 37 | N 62 53 |
| SE0720218 | Brovallvålen | * | 4 022 | | E 13 15 | N 62 19 |
| SE0720220 | Storåsen | * | 1 054,8 | | E 13 22 | N 62 20 |
| SE0720223 | Hamrafjället | * | 676,2 | | E 12 16 | N 62 34 |
| SE0720250 | Skrapavattnet | * | 30,6 | | E 14 25 | N 63 51 |
| SE0720259 | Trappåsen | | 160,6 | | E 12 26 | N 62 40 |
| SE0720260 | Kilbergsdalen | * | 2,3 | | E 13 58 | N 62 23 |
| SE0720262 | Svallmyren | * | 213,9 | | E 12 32 | N 62 35 |
| SE0720263 | Lill-Rånddalen | * | 52,5 | | E 13 18 | N 62 15 |
| SE0720264 | Lerdalsälven-Tvärlidån | * | 70,5 | | E 13 56 | N 64 44 |
| SE0720265 | Vallån Frostviken | * | 186,9 | | E 14 0 | N 64 45 |
| SE0720268 | Sälgåsen | * | 10,9 | | E 14 21 | N 64 27 |
| SE0720269 | Sörhållan | * | 2,8 | | E 13 19 | N 62 14 |
| SE0720273 | Bågavattnet | | 26,1 | | E 14 17 | N 64 5 |
| SE0720274 | Sandåsvallen | * | 16,7 | | E 12 22 | N 62 32 |
| SE0720276 | Lillåsvallen Ramundberget | * | 10,1 | | E 12 24 | N 62 40 |
| SE0720277 | Klinken | * | 329,8 | | E 12 17 | N 62 43 |
| SE0720279 | Styggdalen-Vargån | * | 328,7 | | E 12 15 | N 63 38 |
| SE0720280 | Rosselberget | * | 49 | | E 12 42 | N 62 28 |
| SE0720281 | Stor-Mittåkläppen | * | 1 091,7 | | E 12 27 | N 62 44 |
| SE0720282 | Ånnsjön | * | 8 960,5 | | E 12 30 | N 63 16 |
| SE0720283 | Gröndalen Frostviken | * | 28,8 | | E 14 5 | N 64 47 |
| SE0720284 | Jormön | | 198,8 | | E 14 0 | N 64 42 |
| SE0720285 | Ljungan; Uppströms Storsjön | | 165,1 | | E 12 44 | N 62 53 |
| SE0720286 | Åreälven | | 6 492,9 | | E 12 48 | N 63 27 |
| SE0720287 | Storån (Ammerån alpin) | | 81,7 | | E 14 51 | N 63 56 |
| SE0720288 | Dammån-Storån | | 200,7 | | E 14 1 | N 63 7 |
| SE0720289 | Toskströmmen (Hårkan alpin) | | 4 016,9 | | E 14 12 | N 64 1 |
| SE0720291 | Ljusnan (Hede-Svegsjön) | | 1 938,7 | | E 13 49 | N 62 16 |
| SE0720292 | Kölån (Österdalälven) | | 256,1 | | E 12 56 | N 62 9 |
| SE0720296 | Stikkenjukke (Saxån) | | 82,7 | | E 14 22 | N 65 5 |
| SE0720300 | Fiskhusberget | * | 590,8 | | E 13 35 | N 63 15 |
| SE0720305 | Kullflon-Nyflon | * | 3 646,3 | | E 14 56 | N 63 58 |
| SE0720355 | Flon, Bruksvallarna | * | 39,5 | | E 12 29 | N 62 36 |
| SE0720356 | Jöns-Erskölen | | 2,4 | | E 14 7 | N 62 26 |
| SE0720359 | Ammerån | | 4 096,5 | | E 15 27 | N 63 30 |
| SE0720361 | Hårkan | | 5 745,7 | | E 14 44 | N 63 37 |
| SE0720369 | Sölvbacka strömmar | | 43,9 | | E 13 19 | N 62 47 |
| SE0720371 | Hökvattsån | | 25,5 | | E 14 53 | N 63 51 |
| SE0720401 | Storsundet Laxviken | | 17,9 | | E 14 40 | N 63 49 |
| SE0720409 | Läskvattsån | | 3,3 | | E 14 43 | N 63 56 |
| SE0720423 | Berntbygget | | 5,6 | | E 14 24 | N 63 50 |
| SE0720424 | Skrapavattsbäcken | * | 16,4 | | E 14 26 | N 63 52 |
| SE0720428 | Höjden Botelnäset | * | 169,5 | | E 14 20 | N 63 54 |
| SE0720442 | Myhrbodarna | | 4,1 | | E 14 14 | N 64 5 |
| SE0720447 | Holmvallen | | 4,5 | | E 12 31 | N 62 43 |
| SE0720448 | Brynndammen | | 12,3 | | E 13 46 | N 62 31 |
| SE0720449 | Väster-Dalsvallen | | 2,4 | | E 12 25 | N 63 13 |
| SE0720452 | Tångeråsen; Backen | | 4,4 | | E 13 48 | N 63 34 |
| SE0720453 | Tångeråsen; Vallarna | | 3,6 | | E 13 48 | N 63 33 |
| SE0720456 | Oppidala Ramundberget | | 1,3 | | E 12 20 | N 62 43 |
| SE0720464 | Ramundberget sydost 1 | | 2,4 | | E 12 24 | N 62 41 |
| SE0720465 | Ramundberget sydost 3 | | 3,2 | | E 12 24 | N 62 42 |
| SE0810054 | Blaikfjället | * | 34 150,4 | | E 16 7 | N 64 35 |
| SE0810057 | Gitsfjället | * | 40 158,2 | | E 15 31 | N 64 50 |
| SE0810058 | Ryptjärnberget | * | 75 | | E 15 48 | N 64 50 |
| SE0810059 | Marsfjället | * | 86 067,2 | | E 15 38 | N 65 6 |
| SE0810060 | Skalmodal | * | 303,7 | | E 14 33 | N 65 26 |
| SE0810080 | Vindelfjällen | * | 555 103,4 | | E 15 50 | N 65 53 |
| SE0810347 | Rödingsjö | * | 6 383,2 | | E 15 10 | N 64 47 |
| SE0810350 | Kalvtjärnarna | * | 879,3 | | E 15 19 | N 64 43 |
| SE0810355 | Brattiken | * | 777,3 | | E 15 55 | N 65 25 |
| SE0810366 | Rapstenjaure | | 162 | | E 14 42 | N 65 5 |
| SE0810367 | Guorte, Joesjö | | 478,4 | | E 14 33 | N 65 39 |
| SE0810374 | Dikasjön | | 4,8 | | E 15 54 | N 65 13 |
| SE0810377 | Vilasund-Strimasund | | 16,6 | | E 14 54 | N 66 2 |
| SE0810385 | Rövattsliden | | 33,5 | | E 15 6 | N 65 42 |
| SE0810386 | Guortabäcken | | 4,4 | | E 15 6 | N 65 20 |
| SE0810394 | Vardo- Laster- och Fjällfjällen | * | 106 154,2 | | E 14 40 | N 65 16 |
| SE0810395 | Virisens vattensystem | | 3 684,4 | | E 14 54 | N 65 26 |
| SE0810396 | Daune | * | 12 063,7 | | E 15 11 | N 65 15 |
| SE0810397 | Södra Gardfjället | * | 37 116,4 | | E 15 37 | N 65 19 |
| SE0810398 | Norra Borgafjäll | * | 13 059,9 | | E 15 0 | N 64 53 |
| SE0810399 | Vojmsjölandet | * | 4 872,6 | | E 16 19 | N 64 58 |
| SE0810435 | Vindelälven | | 33 144,8 | | E 17 27 | N 65 38 |
| SE0810439 | Satsfjället | * | 11 862,4 | | E 15 10 | N 64 58 |
| SE0810443 | Ammarnäsdeltat | | 277,6 | | E 16 13 | N 65 57 |
| SE0810482 | Brånaviktjärnen | | 0,37 | | E 15 59 | N 65 28 |
| SE0810485 | Rauksvajja | * | 59,9 | | E 15 45 | N 65 38 |
| SE0810488 | Skansnäsån | | 287,2 | | E 16 2 | N 65 15 |
| SE0810513 | Njakafjäll | * | 6 276,7 | | E 15 38 | N 64 57 |
| SE0820056 | Laisdalens fjällurskog | * | 72 705,4 | | E 16 53 | N 66 1 |
| SE0820057 | Märkberget | * | 288,9 | | E 16 52 | N 66 14 |
| SE0820061 | Veddek 1 | * | 6 090,2 | | E 17 19 | N 65 58 |
| SE0820120 | Pieljekaise | * | 15 467,2 | | E 16 47 | N 66 21 |
| SE0820123 | Hornavan-Sädvajaure fjällurskog | * | 80 897 | | E 17 5 | N 66 26 |
| SE0820124 | Tjeggelvas | * | 32 939 | | E 17 45 | N 66 31 |
| SE0820125 | Ramanj | * | 4 664 | | E 17 35 | N 66 39 |
| SE0820130 | Udtja | * | 146 476,9 | | E 19 10 | N 66 22 |
| SE0820137 | Såkkevarats | * | 7 192,7 | | E 19 30 | N 66 29 |
| SE0820154 | Kallovaratjeh | * | 2 224,8 | | E 16 46 | N 67 6 |
| SE0820156 | Pärlälvens fjällurskog | * | 115 733,1 | | E 18 0 | N 66 49 |
| SE0820163 | Kvikkjokk-Kabla fjällurskog | * | 49 196,5 | | E 17 56 | N 67 0 |
| SE0820167 | Muddus | * | 49 718,3 | | E 20 10 | N 66 54 |
| SE0820185 | Sarek | * | 198 658 | | E 17 41 | N 67 17 |
| SE0820186 | Ultevis fjällurskog | * | 117 268,1 | | E 19 9 | N 67 7 |
| SE0820193 | Stubba | * | 33 411,2 | | E 20 3 | N 67 5 |
| SE0820201 | Padjelanta | * | 200 234 | | E 16 39 | N 67 25 |
| SE0820202 | Stora Sjöfallet | * | 128 056,4 | | E 17 34 | N 67 35 |
| SE0820204 | Kaitum fjällurskog | * | 90 068,9 | | E 20 21 | N 67 38 |
| SE0820209 | Lina fjällurskog | * | 98 065,1 | | E 20 29 | N 67 21 |
| SE0820216 | Sjaunja | * | 281 463,9 | | E 18 52 | N 67 27 |
| SE0820234 | Stordalen | * | 1 135,6 | | E 19 1 | N 68 21 |
| SE0820243 | Rautas, delar | * | 81 650,4 | | E 19 54 | N 68 1 |
| SE0820244 | Sautusvaara | * | 1 833,4 | | E 20 50 | N 67 53 |
| SE0820261 | Abisko | * | 7 725,1 | | E 18 40 | N 68 19 |
| SE0820275 | Alajaure | * | 17 021,3 | | E 20 10 | N 68 7 |
| SE0820282 | Torneträsk-Soppero fjällurskog | * | 337 111,4 | | E 20 56 | N 68 5 |
| SE0820284 | Vadvetjåkka | * | 2 696,6 | | E 18 26 | N 68 32 |
| SE0820287 | Pessinki fjällurskog | * | 97 246 | | E 22 45 | N 68 2 |
| SE0820293 | Norra Torneträsk | * | 45 626,4 | | E 19 6 | N 68 26 |
| SE0820294 | Yraft | * | 717,1 | | E 16 34 | N 66 17 |
| SE0820295 | Laidauredeltat | * | 1 918,6 | | E 18 12 | N 67 8 |
| SE0820334 | Sulitelma | | 61 815,3 | | E 16 28 | N 67 1 |
| SE0820402 | Aktse | | 2,1 | | E 18 18 | N 67 8 |
| SE0820430 | Torne och Kalix älvsystem | | 175 377 | | E 21 18 | N 67 27 |
| SE0820431 | Råneälven | | 15 543 | | E 21 17 | N 66 28 |
| SE0820434 | Piteälven | | 52 942 | | E 18 44 | N 66 18 |
| SE0820472 | Ratejokk | | 3,6 | | E 19 33 | N 67 48 |
| SE0820619 | Tavvavuoma | * | 53 966,4 | | E 20 41 | N 68 29 |
| SE0820620 | Pältsa | * | 24 980,7 | | E 20 25 | N 68 59 |
| SE0820621 | Låktatjåkka | | 7 582,3 | | E 18 26 | N 68 23 |
| SE0820623 | Nissuntjårro | | 25 781,5 | | E 18 51 | N 68 14 |
| SE0820722 | Jelka-Rimakåbbå | * | 37 694,4 | | E 19 39 | N 66 56 |
| SE0820737 | Laisälven | | 11 071,7 | | E 17 11 | N 65 57 |
| SI3000001 | Cvelbar – skalovje | | 4,543 | | E 14 50 | N 46 27 |
| SI3000002 | Obistove skale | | 12,99 | | E 14 50 | N 46 28 |
| SI3000005 | Mateča voda in Bistrica | * | 193,241 | | E 14 34 | N 45 46 |
| SI3000006 | Ježevec | | 213,614 | | E 15 3 | N 46 29 |
| SI3000012 | Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro | * | 3,132 | | E 15 8 | N 46 31 |
| SI3000013 | Vrzdenec | * | 132,725 | | E 14 16 | N 46 1 |
| SI3000014 | Butajnova | * | 257,695 | | E 14 14 | N 46 2 |
| SI3000015 | Medvedje Brdo | * | 188,995 | | E 14 8 | N 45 57 |
| SI3000016 | Zaplana | * | 216,278 | | E 14 14 | N 45 58 |
| SI3000017 | Ligojna | * | 139,73 | | E 14 18 | N 45 59 |
| SI3000018 | Jereka | | 71,14 | | E 13 57 | N 46 17 |
| SI3000019 | Nemški Rovt | | 124,078 | | E 13 59 | N 46 16 |
| SI3000020 | Cerkno – Zakriž | * | 567,765 | | E 13 59 | N 46 8 |
| SI3000021 | Podreber – Dvor | | 291,904 | | E 14 20 | N 46 3 |
| SI3000022 | Briše | | 97,071 | | E 14 17 | N 46 3 |
| SI3000023 | Otalež – Lazec | * | 518,942 | | E 13 59 | N 46 4 |
| SI3000024 | Avče | | 24,923 | | E 13 41 | N 46 6 |
| SI3000026 | Ribniška dolina | * | 431,442 | | E 14 43 | N 45 43 |
| SI3000027 | Lipovšček | | 3,461 | | E 13 48 | N 46 12 |
| SI3000028 | Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom | * | 5,779 | | E 15 3 | N 46 27 |
| SI3000030 | Žerjav – Dolina smrti | | 79,026 | | E 14 52 | N 46 28 |
| SI3000031 | Pod Bučnico – melišča | * | 4,066 | | E 13 45 | N 46 10 |
| SI3000032 | Pri Modreju – melišča | * | 11,041 | | E 13 45 | N 46 9 |
| SI3000033 | Pod Mijo – melišča | * | 28,864 | | E 13 30 | N 46 14 |
| SI3000034 | Banjščice – travišča | | 1 174,892 | | E 13 42 | N 46 2 |
| SI3000038 | Smrekovško pogorje | * | 86,974 | | E 14 54 | N 46 25 |
| SI3000042 | Jezerc pri Logatcu | | 0,325 | | E 14 13 | N 45 56 |
| SI3000043 | Stahovica – melišča | * | 7,369 | | E 14 36 | N 46 16 |
| SI3000044 | Bohinjska Bela – melišča | * | 72,086 | | E 14 3 | N 46 18 |
| SI3000045 | Bohinjska Bela – skalovje | | 3,626 | | E 14 3 | N 46 20 |
| SI3000065 | Gorska grapa | | 3,053 | | E 13 52 | N 46 11 |
| SI3000066 | Huda grapa | | 1,748 | | E 13 54 | N 46 11 |
| SI3000067 | Savinja – Letuš | | 225,005 | | E 15 3 | N 46 17 |
| SI3000070 | Pikrnica – Selčnica | * | 24,529 | | E 15 1 | N 46 30 |
| SI3000077 | Kendove robe | | 69,038 | | E 14 0 | N 46 2 |
| SI3000078 | Jelenk | | 61,219 | | E 13 59 | N 46 3 |
| SI3000081 | Jama v Globinah | | 13,716 | | E 14 3 | N 46 2 |
| SI3000082 | Ukovnik | | 48,482 | | E 14 1 | N 46 3 |
| SI3000084 | Jama pod Lešetnico | | 47,714 | | E 14 4 | N 45 59 |
| SI3000087 | Zelenci | | 54,55 | | E 13 44 | N 46 29 |
| SI3000090 | Pesjakov buden | | 62,979 | | E 14 3 | N 46 22 |
| SI3000095 | Tinetova jama | | 5,863 | | E 14 57 | N 46 17 |
| SI3000098 | Mesarska lopa | | 21,337 | | E 14 54 | N 46 22 |
| SI3000102 | Ledina na Jelovici | * | 23,202 | | E 14 6 | N 46 15 |
| SI3000103 | Blato na Jelovici | * | 29,403 | | E 14 5 | N 46 17 |
| SI3000107 | Breznica | | 53,335 | | E 14 9 | N 46 23 |
| SI3000108 | Raduha | * | 1 622,504 | | E 14 45 | N 46 24 |
| SI3000110 | Ratitovec | * | 2 469,147 | | E 14 4 | N 46 13 |
| SI3000111 | Savinja pri Šentjanžu | * | 141,637 | | E 14 55 | N 46 18 |
| SI3000119 | Porezen | * | 847,472 | | E 13 58 | N 46 11 |
| SI3000122 | Tošč | * | 331,39 | | E 14 19 | N 46 5 |
| SI3000123 | Divja jama nad Plavmi | | 47,08 | | E 13 34 | N 46 3 |
| SI3000124 | Krasnica | | 76,684 | | E 13 49 | N 46 7 |
| SI3000126 | Nanoščica | * | 668,745 | | E 14 11 | N 45 46 |
| SI3000127 | Mali vrh nad Grahovim ob Bači | | 6,053 | | E 13 52 | N 46 9 |
| SI3000128 | Znojile | | 10,191 | | E 13 55 | N 46 11 |
| SI3000129 | Rinža | * | 235,109 | | E 14 50 | N 45 39 |
| SI3000132 | Peca | * | 385,328 | | E 14 46 | N 46 29 |
| SI3000133 | Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar | | 46,287 | | E 14 5 | N 46 23 |
| SI3000136 | Votla peč | | 12,508 | | E 14 58 | N 46 32 |
| SI3000140 | Šentanelska reka (Mežica) | * | 100,28 | | E 14 52 | N 46 35 |
| SI3000145 | Zasip | * | 96,442 | | E 14 7 | N 46 23 |
| SI3000151 | Kozje stene pri Slivnici | | 19,646 | | E 14 25 | N 45 47 |
| SI3000158 | Babja luknja | | 32,992 | | E 14 23 | N 46 8 |
| SI3000161 | Studenec izvir – izliv v Kanomljico | | 2,237 | | E 13 54 | N 46 2 |
| SI3000166 | Razbor | * | 1 467,236 | | E 15 1 | N 46 28 |
| SI3000167 | Nadiža s pritoki | | 135,34 | | E 13 27 | N 46 14 |
| SI3000172 | Zgornja Drava s pritoki | * | 5 949,097 | | E 15 20 | N 46 35 |
| SI3000173 | Bloščica | * | 784,711 | | E 14 31 | N 45 47 |
| SI3000180 | Rodine | | 103,171 | | E 14 10 | N 46 22 |
| SI3000182 | Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok | * | 21,657 | | E 15 20 | N 46 32 |
| SI3000189 | Žejna dolina | * | 54,71 | | E 14 9 | N 45 57 |
| SI3000196 | Breginjski Stol | * | 1 574,498 | | E 13 28 | N 46 16 |
| SI3000199 | Dolenja vas pri Ribnici | | 12,538 | | E 14 46 | N 45 42 |
| SI3000209 | Jama pod Smogodnico | | 40,808 | | E 13 44 | N 46 8 |
| SI3000211 | Jama na Pucovem kuclu | | 46,577 | | E 14 8 | N 46 0 |
| SI3000216 | Barbarski potok s pritoki | * | 19,324 | | E 15 6 | N 46 30 |
| SI3000224 | Huda luknja | | 3 014,799 | | E 15 10 | N 46 24 |
| SI3000230 | Idrijca s pritoki | | 258,299 | | E 13 56 | N 46 6 |
| SI3000231 | Javorniki – Snežnik | * | 43 821,47 | | E 14 22 | N 45 38 |
| SI3000232 | Notranjski trikotnik | * | 15 201,701 | | E 14 13 | N 45 48 |
| SI3000235 | Olševa – borovja | * | 128,916 | | E 14 39 | N 46 25 |
| SI3000236 | Kobariško blato | | 58,757 | | E 13 32 | N 46 14 |
| SI3000253 | Julijske Alpe | * | 74 158,91 | | E 13 42 | N 46 20 |
| SI3000254 | Soča z Volarjo | * | 1 399,456 | | E 13 36 | N 46 13 |
| SI3000255 | Trnovski gozd – Nanos | * | 52 636,488 | | E 14 0 | N 45 55 |
| SI3000256 | Krimsko hribovje – Menišija | * | 20 107,188 | | E 14 24 | N 45 53 |
| SI3000259 | Bohinjska Bistrica | * | 650,142 | | E 13 56 | N 46 16 |
| SI3000261 | Menina | * | 4 165,303 | | E 14 48 | N 46 15 |
| SI3000263 | Kočevsko | * | 106 341,567 | | E 14 51 | N 45 36 |
| SI3000264 | Kamniško – Savinjske Alpe | * | 14 519,39 | | E 14 36 | N 46 20 |
| SI3000270 | Pohorje | * | 26 826,288 | | E 15 23 | N 46 28 |
| SI3000271 | Ljubljansko barje | * | 12 666,086 | | E 14 21 | N 45 58 |
| SI3000277 | Podbrdo – skalovje | | 2,243 | | E 13 57 | N 46 12 |
| SI3000278 | Pokljuška barja | * | 871,697 | | E 13 58 | N 46 20 |
| SI3000281 | Vrhe – povirno barje | | 6,296 | | E 15 2 | N 46 29 |
| SI3000285 | Karavanke | * | 23 066,29 | | E 14 14 | N 46 23 |
| SKUEV0001 | Tri peniažky | * | 141,952 | | E 20 13 | N 48 37 |
| SKUEV0002 | Lúky pod Ukorovou | | 12,432 | | E 20 7 | N 48 41 |
| SKUEV0003 | Rieka Rimava | | 4,068 | | E 19 56 | N 48 40 |
| SKUEV0005 | Drieňová | * | 21,011 | | E 21 59 | N 48 55 |
| SKUEV0008 | Repiská | * | 61,286 | | E 19 21 | N 48 38 |
| SKUEV0009 | Koryto | * | 26,115 | | E 19 27 | N 48 37 |
| SKUEV0011 | Potok Svetlica | | 1,933 | | E 22 3 | N 49 11 |
| SKUEV0013 | Stráž | | 19,821 | | E 18 32 | N 48 33 |
| SKUEV0014 | Lázky | * | 45,245 | | E 22 3 | N 49 10 |
| SKUEV0015 | Dolná Bukovina | * | 292,781 | | E 18 56 | N 48 23 |
| SKUEV0016 | Košariská | * | 10,002 | | E 21 57 | N 49 14 |
| SKUEV0018 | Lúka pod cintorínom | | 4,676 | | E 20 6 | N 48 41 |
| SKUEV0021 | Vinište | * | 5,803 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0023 | Tomov štál | * | 1,534 | | E 18 34 | N 48 32 |
| SKUEV0024 | Hradná dolina | * | 14,245 | | E 18 1 | N 48 36 |
| SKUEV0025 | Vihorlat | * | 296,692 | | E 22 7 | N 48 53 |
| SKUEV0035 | Čebovská lesostep | * | 212,969 | | E 19 13 | N 48 11 |
| SKUEV0036 | Rieka Litava | * | 2 964,212 | | E 19 5 | N 48 13 |
| SKUEV0039 | Bačkovské poniklece | | 11,66 | | E 21 37 | N 48 45 |
| SKUEV0043 | Kamenná | * | 836,553 | | E 21 52 | N 49 16 |
| SKUEV0044 | Badínsky prales | * | 153,456 | | E 19 3 | N 48 41 |
| SKUEV0045 | Kopa | * | 90,814 | | E 19 27 | N 48 36 |
| SKUEV0046 | Javorinka | * | 43,293 | | E 19 29 | N 48 36 |
| SKUEV0047 | Dobročský prales | * | 204,29 | | E 19 40 | N 48 40 |
| SKUEV0048 | Dukla | * | 6 874,267 | | E 21 50 | N 49 22 |
| SKUEV0049 | Alúvium Rieky | * | 13,077 | | E 22 5 | N 49 8 |
| SKUEV0050 | Humenský Sokol | * | 233,48 | | E 21 55 | N 48 54 |
| SKUEV0051 | Kyjov | * | 571,56 | | E 22 1 | N 48 51 |
| SKUEV0056 | Habáňovo | * | 3,353 | | E 19 40 | N 48 35 |
| SKUEV0057 | Rašeliniská Oravskej kotliny | * | 840,54 | | E 19 45 | N 49 23 |
| SKUEV0058 | Tlstá | * | 293,361 | | E 19 21 | N 48 57 |
| SKUEV0059 | Jelšie | * | 27,811 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0060 | Chraste | | 13,731 | | E 19 31 | N 49 2 |
| SKUEV0061 | Demänovská slatina | | 1,671 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0062 | Príboj | * | 10,026 | | E 19 13 | N 48 44 |
| SKUEV0063 | Ublianka | * | 45,416 | | E 22 20 | N 48 56 |
| SKUEV0101 | Klokočovské rašeliniská | * | 37,44 | | E 18 33 | N 49 29 |
| SKUEV0102 | Čertov | * | 406,065 | | E 18 13 | N 49 16 |
| SKUEV0103 | Čachtické Karpaty | * | 715,999 | | E 17 43 | N 48 42 |
| SKUEV0104 | Homolské Karpaty | * | 5 172,444 | | E 17 8 | N 48 16 |
| SKUEV0105 | Travertíny pri Spišskom Podhradí | * | 232,309 | | E 20 46 | N 48 59 |
| SKUEV0106 | Muráň | * | 176,406 | | E 20 29 | N 48 52 |
| SKUEV0107 | Stráne pri Spišskom Podhradí | * | 51,636 | | E 20 41 | N 49 0 |
| SKUEV0108 | Dubiny pri Ordzovanoch | * | 211,865 | | E 20 47 | N 49 2 |
| SKUEV0109 | Rajtopíky | * | 256,003 | | E 20 51 | N 48 59 |
| SKUEV0110 | Dubiny pri Levoči | * | 559,254 | | E 20 32 | N 49 2 |
| SKUEV0111 | Stráň pri Dravciach | | 4,711 | | E 20 29 | N 49 0 |
| SKUEV0112 | Slovenský raj | * | 15 696,07 | | E 20 21 | N 48 54 |
| SKUEV0127 | Temešská skala | * | 165,108 | | E 18 29 | N 48 52 |
| SKUEV0128 | Rokoš | * | 4 602,283 | | E 18 24 | N 48 45 |
| SKUEV0130 | Zoborské vrchy | * | 1 868,99 | | E 18 6 | N 48 21 |
| SKUEV0131 | Gýmeš | * | 73,407 | | E 18 13 | N 48 24 |
| SKUEV0132 | Kostolianske lúky | * | 4,202 | | E 18 15 | N 48 25 |
| SKUEV0133 | Hôrky | * | 82,535 | | E 18 11 | N 48 29 |
| SKUEV0134 | Kulháň | * | 124,33 | | E 18 5 | N 48 41 |
| SKUEV0135 | Bočina | * | 32,124 | | E 18 3 | N 48 37 |
| SKUEV0136 | Dolné lazy | * | 7,265 | | E 18 4 | N 48 38 |
| SKUEV0137 | Záhrada | | 16,789 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0138 | Livinská jelšina | * | 13,566 | | E 18 5 | N 48 43 |
| SKUEV0139 | Dolina Gánovského potoka | * | 19,245 | | E 20 20 | N 49 1 |
| SKUEV0140 | Spišskoteplické slatiny | * | 24,49 | | E 20 13 | N 49 2 |
| SKUEV0141 | Rieka Belá | * | 471,659 | | E 19 48 | N 49 5 |
| SKUEV0142 | Hybica | | 9,633 | | E 19 51 | N 49 3 |
| SKUEV0143 | Biely Váh | | 73,759 | | E 19 59 | N 49 4 |
| SKUEV0144 | Belianske lúky | * | 131,434 | | E 20 23 | N 49 12 |
| SKUEV0145 | Medzi bormi | * | 6,55 | | E 19 37 | N 49 16 |
| SKUEV0146 | Blatá | * | 356,189 | | E 20 2 | N 49 5 |
| SKUEV0147 | Žarnovica | * | 18,387 | | E 18 52 | N 48 50 |
| SKUEV0148 | Rieka Vlára | * | 62,228 | | E 18 4 | N 49 1 |
| SKUEV0149 | Mackov bok | * | 3,75 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0150 | Červený Grúň | * | 244,655 | | E 19 25 | N 48 59 |
| SKUEV0151 | Vrchovisko pri Pohorelskej Maši | * | 19,812 | | E 20 1 | N 48 51 |
| SKUEV0152 | Sliačske travertíny | * | 7,111 | | E 19 24 | N 49 3 |
| SKUEV0153 | Horné lazy | * | 38,122 | | E 19 35 | N 48 48 |
| SKUEV0154 | Suchá dolina | * | 3,115 | | E 19 35 | N 48 49 |
| SKUEV0163 | Rudava | * | 2 257,75 | | E 17 16 | N 48 32 |
| SKUEV0164 | Revúca | * | 44,656 | | E 19 16 | N 48 58 |
| SKUEV0175 | Sedliská | * | 46,085 | | E 17 49 | N 48 27 |
| SKUEV0185 | Pramene Hruštínky | * | 218,851 | | E 19 15 | N 49 16 |
| SKUEV0186 | Mláčik | * | 408,517 | | E 19 1 | N 48 39 |
| SKUEV0187 | Rašeliniská Oravských Beskýd | * | 131,526 | | E 19 15 | N 49 30 |
| SKUEV0188 | Pilsko | * | 706,89 | | E 19 19 | N 49 31 |
| SKUEV0189 | Babia hora | * | 503,94 | | E 19 30 | N 49 34 |
| SKUEV0190 | Slaná Voda | * | 229,697 | | E 19 29 | N 49 32 |
| SKUEV0191 | Rašeliniská Bielej Oravy | * | 39,16 | | E 19 17 | N 49 28 |
| SKUEV0192 | Prosečné | * | 2 697,655 | | E 19 30 | N 49 10 |
| SKUEV0193 | Zimníky | | 37,631 | | E 19 39 | N 49 23 |
| SKUEV0194 | Hybická tiesňava | | 556,756 | | E 19 53 | N 49 5 |
| SKUEV0196 | Brezové | | 13,494 | | E 20 1 | N 49 3 |
| SKUEV0197 | Salatín | * | 3 358,789 | | E 19 20 | N 48 59 |
| SKUEV0198 | Zvolen | * | 2 766,296 | | E 19 13 | N 48 54 |
| SKUEV0199 | Plavno | | 52,341 | | E 19 14 | N 48 43 |
| SKUEV0200 | Klenovský Vepor | * | 343,033 | | E 19 45 | N 48 41 |
| SKUEV0201 | Gavurky | * | 87,431 | | E 19 8 | N 48 27 |
| SKUEV0202 | Trešková | | 26,282 | | E 20 8 | N 48 39 |
| SKUEV0203 | Stolica | * | 2 933,517 | | E 20 11 | N 48 45 |
| SKUEV0204 | Homoľa | * | 2,234 | | E 20 11 | N 48 49 |
| SKUEV0205 | Hubková | * | 2 796,71 | | E 21 53 | N 48 58 |
| SKUEV0206 | Humenská | * | 198,921 | | E 21 56 | N 48 54 |
| SKUEV0207 | Kamenná Baba | * | 339,975 | | E 20 55 | N 49 3 |
| SKUEV0209 | Morské oko | * | 14 962,148 | | E 22 15 | N 48 49 |
| SKUEV0210 | Stinská | * | 1 532,789 | | E 22 29 | N 48 59 |
| SKUEV0211 | Danova | * | 891,343 | | E 21 57 | N 49 19 |
| SKUEV0212 | Muteň | * | 34,612 | | E 20 16 | N 48 35 |
| SKUEV0216 | Sitno | * | 1 180,728 | | E 18 52 | N 48 24 |
| SKUEV0219 | Malina | * | 458,511 | | E 17 5 | N 48 24 |
| SKUEV0221 | Varínka | * | 154,588 | | E 18 55 | N 49 14 |
| SKUEV0222 | Jelešňa | * | 66,879 | | E 19 41 | N 49 24 |
| SKUEV0224 | Jereňáš | | 137,085 | | E 20 46 | N 48 58 |
| SKUEV0225 | Muránska planina | * | 20 315,214 | | E 19 59 | N 48 45 |
| SKUEV0228 | Švihrová | * | 5,645 | | E 19 46 | N 49 6 |
| SKUEV0229 | Beskýd | * | 29 215,126 | | E 22 22 | N 49 3 |
| SKUEV0230 | Iľovnica | * | 484,533 | | E 22 4 | N 49 1 |
| SKUEV0231 | Brekovský hradný vrch | * | 26,719 | | E 21 49 | N 48 54 |
| SKUEV0232 | Rieka Laborec | * | 15,971 | | E 21 50 | N 49 20 |
| SKUEV0233 | Tok Udavy s prítokom Iľovnice | * | 21,55 | | E 22 2 | N 49 1 |
| SKUEV0234 | Ulička | * | 101,814 | | E 22 27 | N 49 0 |
| SKUEV0238 | Veľká Fatra | * | 43 600,809 | | E 19 4 | N 48 58 |
| SKUEV0239 | Kozol | * | 91,58 | | E 18 45 | N 49 6 |
| SKUEV0240 | Kľak | * | 85,71 | | E 18 38 | N 48 58 |
| SKUEV0241 | Svrčinník | * | 222,49 | | E 18 59 | N 48 48 |
| SKUEV0243 | Rieka Orava | * | 435,055 | | E 19 21 | N 49 15 |
| SKUEV0244 | Harmanecký Hlboký jarok | * | 50,33 | | E 19 0 | N 48 49 |
| SKUEV0245 | Boky | * | 175,98 | | E 19 1 | N 48 34 |
| SKUEV0246 | Šupín | * | 11,89 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0247 | Rohy | * | 23,323 | | E 19 22 | N 48 32 |
| SKUEV0248 | Močidlianska skala | * | 204,25 | | E 19 24 | N 48 36 |
| SKUEV0249 | Hrbatá lúčka | * | 181,11 | | E 19 23 | N 48 38 |
| SKUEV0250 | Krivoštianka | * | 707,131 | | E 21 53 | N 48 53 |
| SKUEV0251 | Zázrivské lazy | * | 2 808,095 | | E 19 9 | N 49 16 |
| SKUEV0252 | Malá Fatra | * | 21 918,45 | | E 19 2 | N 49 11 |
| SKUEV0253 | Rieka Váh | | 251,902 | | E 19 14 | N 49 6 |
| SKUEV0254 | Močiar | * | 8,131 | | E 19 9 | N 49 9 |
| SKUEV0255 | Šujské rašelinisko | | 12,232 | | E 18 37 | N 49 3 |
| SKUEV0256 | Strážovské vrchy | * | 29 366,39 | | E 18 28 | N 49 2 |
| SKUEV0258 | Tlstý vrch | * | 1 159,212 | | E 18 51 | N 48 18 |
| SKUEV0259 | Stará hora | * | 2 799,139 | | E 18 55 | N 48 18 |
| SKUEV0260 | Mäsiarsky bok | * | 321,289 | | E 19 5 | N 48 23 |
| SKUEV0262 | Čajkovské bralie | * | 1 694,008 | | E 18 36 | N 48 19 |
| SKUEV0263 | Hodrušská hornatina | * | 11 705,432 | | E 18 40 | N 48 23 |
| SKUEV0264 | Klokoč | * | 2 568,296 | | E 18 46 | N 48 29 |
| SKUEV0265 | Suť | * | 9 806,076 | | E 18 54 | N 48 31 |
| SKUEV0266 | Skalka | * | 10 844,607 | | E 19 0 | N 48 28 |
| SKUEV0267 | Biele hory | * | 10 168,783 | | E 17 18 | N 48 28 |
| SKUEV0268 | Buková | * | 9,449 | | E 17 22 | N 48 32 |
| SKUEV0271 | Šándorky | * | 1,498 | | E 18 38 | N 48 17 |
| SKUEV0273 | Vtáčnik | * | 9 619,045 | | E 18 35 | N 48 36 |
| SKUEV0274 | Baske | * | 3 645,13 | | E 18 16 | N 48 52 |
| SKUEV0275 | Kňaží stôl | * | 3 768,371 | | E 18 19 | N 48 49 |
| SKUEV0276 | Kuchynská hornatina | * | 3 382,107 | | E 17 12 | N 48 21 |
| SKUEV0277 | Nad vinicami | * | 0,475 | | E 17 25 | N 48 30 |
| SKUEV0278 | Brezovské Karpaty | * | 2 699,785 | | E 17 33 | N 48 38 |
| SKUEV0281 | Tŕstie | * | 28,658 | | E 19 59 | N 48 39 |
| SKUEV0282 | Tisovský kras | * | 1 469,966 | | E 19 53 | N 48 40 |
| SKUEV0283 | Lúky na Besníku | * | 80,195 | | E 20 13 | N 48 51 |
| SKUEV0284 | Teplické stráne | * | 355,965 | | E 20 17 | N 48 36 |
| SKUEV0285 | Rieka Muráň s prítokmi | * | 204,285 | | E 20 14 | N 48 36 |
| SKUEV0286 | Vápence v doline Hornádu | * | 27,213 | | E 20 38 | N 48 54 |
| SKUEV0287 | Galmus | * | 2 690,066 | | E 20 46 | N 48 53 |
| SKUEV0288 | Kysucké Beskydy a Riečnica | * | 7 326,574 | | E 19 2 | N 49 23 |
| SKUEV0289 | Chmúra | | 0,939 | | E 19 5 | N 49 23 |
| SKUEV0290 | Horný tok Hornádu | * | 290,061 | | E 20 22 | N 48 59 |
| SKUEV0291 | Jánsky potok | * | 26,274 | | E 20 46 | N 48 55 |
| SKUEV0296 | Turková | * | 522,557 | | E 19 55 | N 49 1 |
| SKUEV0297 | Brezinky | * | 8,445 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0298 | Brvnište | * | 74,771 | | E 19 13 | N 48 47 |
| SKUEV0299 | Baranovo | * | 790,563 | | E 19 8 | N 48 46 |
| SKUEV0300 | Skribňovo | * | 221,607 | | E 19 46 | N 48 59 |
| SKUEV0301 | Kopec | * | 3,761 | | E 19 13 | N 48 46 |
| SKUEV0302 | Ďumbierske Nízke Tatry | * | 46 583,31 | | E 19 27 | N 48 54 |
| SKUEV0303 | Alúvium Hrona | * | 259,755 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0304 | Oravská vodná nádrž | * | 251,338 | | E 19 31 | N 49 25 |
| SKUEV0305 | Choč | * | 2 191,783 | | E 19 19 | N 49 8 |
| SKUEV0306 | Pod Suchým hrádkom | * | 744,611 | | E 19 49 | N 49 7 |
| SKUEV0307 | Tatry | * | 61 735,299 | | E 19 57 | N 49 11 |
| SKUEV0308 | Machy | * | 305,043 | | E 19 53 | N 49 7 |
| SKUEV0309 | Rieka Poprad | * | 34,334 | | E 20 9 | N 49 4 |
| SKUEV0310 | Kráľovohoľské Nízke Tatry | * | 35 513,27 | | E 19 58 | N 48 55 |
| SKUEV0318 | Pod Čelom | * | 533,235 | | E 21 50 | N 49 15 |
| SKUEV0319 | Poľana | * | 3 142,952 | | E 19 29 | N 48 40 |
| SKUEV0320 | Šindliar | * | 7,69 | | E 20 55 | N 49 2 |
| SKUEV0321 | Salvátorské lúky | * | 2,676 | | E 20 56 | N 49 2 |
| SKUEV0322 | Fintické svahy | * | 753,898 | | E 21 15 | N 49 4 |
| SKUEV0323 | Demjatské kopce | * | 8,682 | | E 21 17 | N 49 6 |
| SKUEV0324 | Radvanovské skalky | * | 1,171 | | E 21 27 | N 49 3 |
| SKUEV0325 | Medzianske skalky | * | 10,783 | | E 21 28 | N 49 2 |
| SKUEV0326 | Strahuľka | * | 1 195,042 | | E 21 27 | N 48 39 |
| SKUEV0327 | Milič | * | 5 114,445 | | E 21 27 | N 48 34 |
| SKUEV0328 | Stredné Pohornádie | * | 7 275,577 | | E 21 9 | N 48 49 |
| SKUEV0330 | Dunitová skalka | * | 1,477 | | E 21 7 | N 48 55 |
| SKUEV0331 | Čergovský Minčol | * | 4 144,688 | | E 21 1 | N 49 13 |
| SKUEV0332 | Čergov | * | 6 063,432 | | E 21 9 | N 49 11 |
| SKUEV0333 | Beliansky potok | | 0,195 | | E 20 24 | N 49 12 |
| SKUEV0334 | Veľké osturnianske jazero | * | 51,768 | | E 20 13 | N 49 20 |
| SKUEV0335 | Malé osturnianske jazerá | * | 7,654 | | E 20 12 | N 49 20 |
| SKUEV0336 | Rieka Torysa | * | 22,12 | | E 20 43 | N 49 8 |
| SKUEV0337 | Pieniny | * | 1 301,22 | | E 20 25 | N 49 23 |
| SKUEV0338 | Plavečské štrkoviská | | 66,24 | | E 20 51 | N 49 16 |
| SKUEV0339 | Pieninské bradlá | * | 74,647 | | E 20 35 | N 49 21 |
| SKUEV0342 | Drieňovec | * | 218,193 | | E 20 40 | N 48 38 |
| SKUEV0343 | Plešivské stráne | * | 363,406 | | E 20 24 | N 48 34 |
| SKUEV0344 | Starovodské jedliny | * | 397,79 | | E 20 39 | N 48 46 |
| SKUEV0346 | Pod Strážnym hrebeňom | * | 177,214 | | E 20 23 | N 48 33 |
| SKUEV0348 | Dolina Čiernej Moldavy | * | 1 896,835 | | E 20 48 | N 48 41 |
| SKUEV0349 | Jasovské dubiny | * | 36,251 | | E 20 58 | N 48 40 |
| SKUEV0350 | Brzotínske skaly | * | 427,047 | | E 20 29 | N 48 35 |
| SKUEV0351 | Folkmarská skala | * | 140,967 | | E 21 0 | N 48 49 |
| SKUEV0353 | Plešivská planina | * | 2 863,689 | | E 20 25 | N 48 37 |
| SKUEV0354 | Hnilecké rašeliniská | * | 55,311 | | E 20 35 | N 48 49 |
| SKUEV0356 | Horný vrch | * | 5 861,392 | | E 20 46 | N 48 38 |
| SKUEV0364 | Pokoradzské jazierká | * | 60,86 | | E 20 1 | N 48 25 |
| SKUEV0366 | Drienčanský kras | * | 1 719,963 | | E 20 5 | N 48 31 |
| SKUEV0367 | Holubyho kopanice | * | 3 933,045 | | E 17 47 | N 48 51 |
| SKUEV0368 | Brezovská dolina | * | 2,477 | | E 18 8 | N 49 5 |
| SKUEV0369 | Pavúkov jarok | * | 26,7 | | E 17 39 | N 48 46 |
| SKUEV0371 | Žalostiná | * | 215,37 | | E 17 26 | N 48 49 |
| SKUEV0372 | Krivoklátske lúky | * | 4,33 | | E 18 8 | N 49 3 |
| SKUEV0373 | Krivoklátske bradlá | * | 64,764 | | E 18 9 | N 49 2 |
| SKUEV0374 | Záhradská | * | 9,315 | | E 17 41 | N 48 49 |
| SKUEV0375 | Krasín | * | 63,94 | | E 18 0 | N 48 57 |
| SKUEV0376 | Vršatské bradlá | * | 283,932 | | E 18 9 | N 49 4 |
| SKUEV0377 | Lukovský vrch | * | 215,14 | | E 17 51 | N 48 53 |
| SKUEV0378 | Nebrová | * | 27,904 | | E 18 7 | N 49 7 |
| SKUEV0379 | Kobela | * | 6,038 | | E 17 50 | N 48 46 |
| SKUEV0380 | Tematínske vrchy | * | 2 471,265 | | E 17 55 | N 48 39 |
| SKUEV0381 | Dielnice | * | 107,354 | | E 18 48 | N 48 57 |
| SKUEV0382 | Turiec a Blatničianka | * | 284,162 | | E 18 47 | N 48 53 |
| SKUEV0383 | Ponická dúbrava | * | 13,43 | | E 19 18 | N 48 41 |
| SKUEV0384 | Klenovské Blatá | * | 4,36 | | E 19 47 | N 48 41 |
| SKUEV0385 | Pliškov vrch | * | 85,265 | | E 22 8 | N 49 8 |
| SKUEV0386 | Hostovické lúky | * | 13,376 | | E 22 6 | N 49 7 |
| SKUEV0387 | Beskyd | * | 5 415,379 | | E 22 1 | N 49 13 |
| SKUEV0388 | Vydrica | * | 7,1 | | E 17 6 | N 48 11 |
| SKUEV0390 | Pusté pole | * | 90,352 | | E 21 26 | N 48 55 |
| SKUEV0397 | Tok Váhu pri Zamarovciach | | 20,943 | | E 18 2 | N 48 54 |
| SKUEV0398 | Slaná | * | 36,768 | | E 20 28 | N 48 35 |
| SKUEV0399 | Bacúšska jelšina | * | 4,26 | | E 19 48 | N 48 50 |
| SKUEV0400 | Detviansky potok | * | 74,126 | | E 19 25 | N 48 35 |
| SKUEV0401 | Dubnícke bane | * | 234,752 | | E 21 28 | N 48 55 |
| SKUEV0402 | Bradlo | | 0,01 | | E 20 11 | N 48 37 |

A

B

C

D

E

Kód SCI

Názov SCI

*

Rozloha SCI

(ha)

Dĺžka SCI

(km)

Geografické súradnice SCI

Zemepisná dĺžka

Zemepisná šírka

AT1203A00

Ötscher – Dürrenstein

*

42 617

E 15 6

N 47 50

AT1211A00

Wienerwald – Thermenregion

*

52 296

E 16 7

N 48 8

AT1212A00

Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax

*

64 066

E 15 59

N 47 53

AT2101000

Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete)

*

29 496

E 12 48

N 47 0

AT2102000

Nationalpark Nockberge (Kernzone)

*

7 744

E 13 45

N 46 53

AT2103000

Hörfeld Moor – Kärntner Anteil

*

88

E 14 31

N 47 0

AT2104000

Sablatnig Moor

*

96

E 14 36

N 46 34

AT2105000

Vellacher Kotschna

*

586

E 14 34

N 46 23

AT2106000

Mussen

*

399

E 12 55

N 46 42

AT2108000

Inneres Pöllatal

*

3 198

E 13 28

N 47 3

AT2109000

Wolayersee und Umgebung

*

1 940

E 12 53

N 46 37

AT2112000

Villacher Alpe (Dobratsch)

*

2 327

E 13 41

N 46 35

AT2114000

Obere Drau

*

977,02

E 13 14

N 46 45

AT2115000

Hochmoor bei St. Lorenzen

*

48

E 13 55

N 46 51

AT2116000

Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal

*

1 199

E 13 30

N 46 36

AT2117000

Turner See

*

59

E 14 34

N 46 35

AT2118000

Gail im Lesachtal

*

55

E 12 56

N 46 40

AT2119000

Gut Walterskirchen

*

32

E 14 11

N 46 37

AT2120000

Schütt – Graschelitzen

*

2 307

E 13 41

N 46 35

AT2121000

Höfleinmoor

*

6

E 14 23

N 46 34

AT2122000

Ratschitschacher Moor

*

23

E 14 42

N 46 38

AT2123000

Möserner Moor

*

12

E 13 15

N 46 42

AT2124000

Untere Lavant

*

56

E 14 53

N 46 42

AT2125000

Reifnitzbach

1,7

E 14 10

N 46 36

AT2126000

Tiebelmündung

*

58

E 14 0

N 46 41

AT2127000

Fronwiesen

*

69

E 14 6

N 46 31

AT2128000

Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee

*

3,7

E 14 40

N 46 37

AT2130000

Lendspitz-Maiernigg

*

77,43

E 14 15

N 46 36

AT2204000

Steirisches Dachsteinplateau

*

7 451,17

E 13 48

N 47 30

AT2205000

Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang

*

1 619,14

E 14 24

N 47 34

AT2206000

Ödensee

*

198,29

E 13 49

N 47 33

AT2207000

NSG Hörfeld

*

47,49

E 14 30

N 47 1

AT2209001

Steilhangmoor im Untertal

*

14,24

E 13 42

N 47 21

AT2209002

Patzenkar

*

130,48

E 13 39

N 47 19

AT2209003

Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern

*

6 498,91

E 13 59

N 47 15

AT2209004

Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen

*

14 046,15

E 14 40

N 47 20

AT2210000

Ennstaler Alpen/Gesäuse

*

14 529,94

E 14 36

N 47 33

AT2212000

NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche

*

401

E 14 10

N 47 33

AT2215000

Teile der Eisenerzer Alpen

*

4 391,29

E 14 54

N 47 29

AT2216000

Kirchkogel bei Pernegg

40,43

E 15 19

N 47 20

AT2217000

Peggauer Wand

40,91

E 15 21

N 47 12

AT2219000

Teile des steirischen Nockgebietes

*

2 080,53

E 13 49

N 46 56

AT2221000

Gamperlacke

*

86,3

E 14 16

N 47 33

AT2223000

Pölshof bei Pöls

*

7,86

E 14 36

N 47 13

AT2224000

Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm

*

12,93

E 13 53

N 47 36

AT2226001

Dürnberger Moor

*

37,76

E 14 21

N 47 5

AT2226002

Furtner Teich

32,03

E 14 23

N 47 5

AT2227000

Schluchtwald der Gulling

*

149,83

E 14 11

N 47 29

AT2228000

Ramsauer Torf

*

2,3

E 13 40

N 47 24

AT2233000

Raabklamm

*

554,93

E 15 32

N 47 14

AT2236000

Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen

*

1 309,19

E 14 50

N 47 14

AT2238000

Gersdorfer Altarm

*

8,41

E 13 57

N 47 27

AT2240000

Ennsaltarme bei Niederstuttern

*

69,66

E 14 4

N 47 30

AT2243000

Totes Gebirge mit Altausseer See

*

24 201,69

E 14 7

N 47 36

AT2244000

Flaumeichenwälder im Grazer Bergland

*

4,55

E 15 22

N 47 6

AT3101000

Dachstein

*

14 627

E 13 40

N 47 30

AT3104000

Radinger Moorwiesen

*

3

E 14 18

N 47 44

AT3111000

Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt

*

21 454

E 14 22

N 47 46

AT3116000

Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa

*

103

E 14 26

N 47 57

AT3117000

Mond- und Attersee

6 135

E 13 29

N 47 47

AT3203010

Winklmoos

*

78,08

E 12 35

N 47 39

AT3204002

Sieben-Möser/Gerlosplatte

*

168,57

E 12 8

N 47 14

AT3205021

Obertauern-Hundsfeldmoor

*

99,84

E 13 33

N 47 15

AT3206007

Bluntautal

*

433,8

E 13 7

N 47 34

AT3207020

Seetaler See

*

214,54

E 13 56

N 47 9

AT3208118

Schwarzbergklamm

*

14,07

E 12 37

N 47 37

AT3210001

Hohe Tauern, Salzburg

*

80 514

E 12 44

N 47 8

AT3211012

Kalkhochalpen, Salzburg

*

23 710

E 13 5

N 47 30

AT3212111

Tauglgries

*

31,9

E 13 8

N 47 39

AT3213003

Gerzkopf

*

90,83

E 13 25

N 47 27

AT3214000

Rotmoos-Käfertal

*

168,74

E 12 47

N 47 7

AT3222000

Moore am Überling

*

38,41

E 13 54

N 47 10

AT3224000

Entrische Kirche

2

E 13 5

N 47 16

AT3226000

Zinkenbach-Karlgraben

*

100,41

E 13 21

N 47 40

AT3227000

Untersberg-Vorland

*

193,23

E 12 56

N 47 45

AT3301000

Hohe Tauern, Tirol

*

61 000

E 12 28

N 47 2

AT3302000

Vilsalpsee

*

1 831

E 10 30

N 47 27

AT3303000

Valsertal

*

3 519,4

E 11 36

N 47 2

AT3304000

Karwendel

*

73 000

E 11 29

N 47 24

AT3305000

Ötztaler Alpen

*

39 470

E 11 1

N 46 50

AT3306000

Afrigal

*

71,6

E 10 48

N 47 21

AT3307000

Egelsee

*

3,07

E 12 10

47 36

AT3308000

Schwemm

*

65,68

E 12 17

N 47 39

AT3309000

Lechtal

*

4 138

E 10 32

N 47 20

AT3310000

Arzler Pitzeklamm

*

31,2

E 10 46

N 47 12

AT3311000

Engelswand

39,8

E 10 55

N 47 9

AT3313000

Fliesser Sonnenhänge

88,84

E 10 37

N 47 7

AT3401000

Naturschutzgebiet Rohrach

*

48,19

E 9 48

N 47 35

AT3402000

Rheindelta

*

2 065,65

E 9 38

N 47 30

AT3403000

Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach

*

118,29

E 9 42

N 47 30

AT3405000

Bregenzerachschlucht

*

434,02

E 9 48

N 47 29

AT3406000

Witmoos

*

18,19

E 9 50

N 47 30

AT3407000

Fohramoos

*

54,29

E 9 48

N 47 25

AT3408000

Bangs – Matschels

*

447,42

E 9 32

N 47 16

AT3409000

Ludescherberg

*

377,35

E 9 48

N 47 12

AT3410000

Gadental

*

1 543,77

E 9 59

N 47 13

AT3413000

Wiegensee

*

64,74

E 10 5

N 46 58

AT3414000

Leiblach

*

7,62

E 9 44

N 47 33

AT3415000

Alpenmannstreu Gamperdonatal

*

37,61

E 9 39

N 47 5

AT3416000

Spirkenwälder Saminatal

*

477,57

E 9 36

N 47 9

AT3417000

Spirkenwälder Brandnertal

104,74

E 9 45

N 47 7

AT3418000

Spirkenwald Oberer Tritt

*

11,87

E 9 42

N 47 8

AT3419000

Spirkenwälder Innergamp

*

43,87

E 9 38

N 47 9

AT3420000

Unter-Überlutt

22,85

E 9 58

N 47 15

AT3421000

Gsieg – Obere Mähder

73,13

E 9 41

N 47 23

AT3422000

Schuttfluren Tafamunt

68,43

E 10 4

N 46 58

DE8236371

Flyschberge bei Bad Wiessee

*

954,58

0

E 11 40

N 47 42

DE8238301

Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg

*

64

0

E 12 4

N 47 43

DE8239371

Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal

*

1 826,39

0

E 12 15

N 47 44

DE8239372

Geigelstein und Achentaldurchbruch

*

3 207,18

0

E 12 20

N 47 42

DE8240371

Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen

*

151,09

0

E 12 26

N 47 44

DE8241371

Extensivwiesen um Ruhpolding

103,12

0

E 12 37

N 47 45

DE8241372

Östliche Chiemgauer Alpen

*

12 922,66

0

E 12 40

N 47 42

DE8325301

Lindenberger Moos

*

106

0

E 9 52

N 47 36

DE8332303

Bergsturzgebiet „Im Gsott“

*

118

0

E 11 5

N 47 38

DE8332304

Ammertaler Wiesmahdhänge

*

440

0

E 11 3

N 47 36

DE8332371

Moore im oberen Ammertal

*

629,53

0

E 11 2

N 47 36

DE8333371

Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil

*

132,37

0

E 11 17

N 47 39

DE8334302

Probstalm und Probstenwand

*

88

0

E 11 29

N 47 39

DE8334372

Kammmolchlebensraum bei Kochel

31,19

0

E 11 23

N 47 39

DE8334373

Kesselberggebiet

*

647,95

0

E 11 20

N 47 37

DE8336371

Mangfallgebirge

*

14 871,3

0

E 11 51

N 47 37

DE8342301

Nationalpark Berchtesgaden

*

21 364

0

E 12 55

N 47 33

DE8342302

NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos

*

803

0

E 12 46

N 47 39

DE8343303

Untersberg

*

3 514

0

E 12 59

N 47 41

DE8343371

Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden

*

30,71

0

E 12 57

N 47 37

DE8343372

Extensivwiesen in der Ramsau

42,69

0

E 12 56

N 47 36

DE8424302

Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’

*

174

0

E 9 48

N 47 35

DE8426301

Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach

*

712

0

E 10 3

N 47 31

DE8426302

Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg

*

1 993

0

E 10 6

N 47 30

DE8427301

Grünten

*

146

0

E 10 19

N 47 32

DE8429303

Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach

*

624

0

E 10 31

N 47 33

DE8429304

Aggenstein

*

130

0

E 10 33

N 47 32

DE8430303

Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal

*

987

0

E 10 42

N 47 33

DE8431371

Ammergebirge

*

27 581,8

0

E 10 56

N 47 32

DE8432301

Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe

*

692

0

E 11 9

N 47 34

DE8432302

Auerberg, Mühlberg

*

293

0

E 11 9

N 47 34

DE8433301

Karwendel mit Isar

*

19 590

0

E 11 20

N 47 29

DE8433371

Estergebirge

*

6 076,87

0

E 11 12

N 47 32

DE8434372

Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck

*

1 453,79

0

E 11 30

N 47 36

DE8525301

Häderichmoore

*

89

0

E 9 59

N 47 29

DE8526301

Wildflusssystem Bolgenach

*

164

0

E 10 8

N 47 26

DE8526302

Piesenkopfmoore

*

779

0

E 10 8

N 47 25

DE8527301

Hörnergruppe

*

1 183

0

E 10 10

N 47 27

DE8527371

Schönberger Ach

*

29,56

0

E 10 12

N 47 26

DE8528301

Allgäuer Hochalpen

*

21 227

0

E 10 19

N 47 23

DE8532371

Wettersteingebirge

*

4 256,91

0

E 11 5

N 47 25

DE8533301

Mittenwalder Buckelwiesen

*

1 927

0

E 11 14

N 47 27

DE8626301

Hoher Ifen

*

2 451

0

E 10 8

N 47 22

DE8627301

Engenkopfmoor

*

94

0

E 10 12

N 47 23

DE8627302

Schlappolt

*

195

0

E 10 13

N 47 21

ES0000016

Ordesa y Monte Perdido

*

15 608

W 0 1

N 42 38

ES0000018

Prepirineu Central català

*

47 083

E 1 43

N 42 16

ES0000022

Aigüestortes

*

45 890

E 0 56

N 42 34

ES0000123

Larra-Aztaparreta

*

3 946,38

W 0 46

N 42 56

ES0000126

Roncesvalles-Selva de Irati

*

17 039

W 1 7

N 42 58

ES0000149

Posets – Maladeta

*

33 267

E 0 31

N 42 38

ES2200009

Larrondo-Lakartxela

*

2 151

W 0 53

N 42 56

ES2200012

Río Salazar

*

508,35

W 1 10

N 42 42

ES2200019

Monte Alduide

*

9 028,60

W 1 27

N 43 1

ES2200025

Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro

*

1 096

W 1 19

N 42 42

ES2200027

Ríos Eska y Biniés

*

385

W 0 58

N 42 44

ES2410001

Los Valles – Sur

*

14 655

W 0 46

N 42 44

ES2410002

Pico y Turberas del Anayet

409

W 0 26

N 42 47

ES2410003

Los Valles

*

27 058

W 0 40

N 42 48

ES2410005

Guara Norte

*

12 763

W 0 13

N 42 17

ES2410006

Bujaruelo – Garganta de Los Navarros

*

9 775

W 0 8

N 42 42

ES2410008

Garganta de Obarra

*

736

E 0 37

N 42 24

ES2410009

Congosto de Ventamillo

*

247

E 0 27

N 42 29

ES2410010

Monte Pacino

*

510

W 0 21

N 42 45

ES2410011

Cabecera del Río Aguas Limpias

*

3 037

W 0 17

N 42 49

ES2410013

Macizo de Cotiella

*

8 275

E 0 19

N 42 31

ES2410014

Garcipollera – Selva de Villanúa

*

3 899

W 0 28

N 42 38

ES2410019

Río Cinca (Valle de Pineta)

*

118

E 0 7

N 42 39

ES2410021

Curso Alto del Río Aragón

146

W 0 32

N 42 39

ES2410022

Cuevas de Villanúa

0,12

W 0 31

N 42 41

ES2410023

Collarada y Canal de Ip

*

6 001

W 0 29

N 42 43

ES2410024

Telera – Acumuer

*

5 555

W 0 19

N 42 38

ES2410025

Sierra y Cañones de Guara

*

34 663

W 0 10

N 42 15

ES2410027

Río Aurín

*

91

W 0 25

N 40 38

ES2410029

Tendeñera

*

12 813

W 0 12

N 42 39

ES2410031

Foz Escarrilla – Cucuraza

*

1 610

W 0 18

N 42 44

ES2410040

Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos

*

3 001

W 0 11

N 42 46

ES2410044

Puerto de Otal – Cotefablo

*

1 964

W 0 12

N 42 36

ES2410045

Sobrepuerto

*

3 469

W 0 14

N 42 34

ES2410046

Río Ésera

*

1 759

E 0 28

N 42 34

ES2410048

Río Ara

*

2 019,06

W 0 6

N 42 37

ES2410049

Río Isábena

*

1 993

E 0 34

N 42 19

ES2410050

Cuenca del Río Yesa

*

5 601

E 0 2

N 42 31

ES2410051

Cuenca del Río Airés

*

3 743

E 0 6

N 42 34

ES2410052

Alto Valle del Cinca

*

14 655

E 0 11

N 42 40

ES2410053

Chistau

*

9 767

E 0 18

N 42 35

ES2410054

Sierra Ferrera

*

8 023

E 0 16

N 42 28

ES2410055

Sierra de Arro

*

1 460

E 0 13

N 42 25

ES2410056

Sierra de Chía – Congosto de Seira

*

8 666

E 0 24

N 42 30

ES2410059

El Turbón

*

2 822

E 0 30

N 42 25

ES2410150

Cueva de Los Moros

0,25

W 0 31

N 42 41

ES2410154

Turberas del Macizo de Los Infiernos

50,27

W 0 16

N 42 46

ES2410155

Turberas de Acumuer

13,3

W 0 25

N 42 42

ES5120002

Capçaleres del Ter i del Fresser

*

10 267

E 2 12

N 42 23

ES5120003

Serra Cavallera

*

3 438

E 2 14

N 42 17

ES5120019

Riu Ter

*

360

E 2 18

N 42 14

ES5130003

Alt Pallars

*

43 314

E 1 21

N 42 39

ES5130004

Baish Aran

*

8 294

E 0 44

N 42 48

ES5130005

Era Artiga de Lin – Eth Portilhon

*

4 824

E 0 42

N 42 41

ES5130006

Estanho de Vielha

29

E 0 48

N 42 42

ES5130007

Riberes de l'Alt Segre

*

225

E 1 51

N 42 24

ES5130010

Serra de Boumort

*

7 255

E 1 7

N 42 15

ES5130011

Riu de la Llosa

*

84

E 1 42

N 42 24

ES5130012

Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs

5 117

E 0 50

N 42 20

ES5130019

Estany de Montcortès

45

E 0 59

N 42 19

ES5130022

La Torrassa

*

60

E 1 8

N 42 36

ES5130023

Beneïdor

*

416

E 1 34

N 42 22

ES5130024

La Faiada de Malpàs i Cambatiri

1 280

E 0 45

N 42 22

FI1300101

Pallas-Ounastunturi

*

59 426

E 23 56

N 68 8

FI1300102

Malla

*

3 089

E 20 40

N 69 3

FI1300103

Pöyrisjärven erämaa

*

146 834

E 24 9

N 68 36

FI1300105

Käsivarren erämaa

*

264 892

E 21 44

N 68 55

FI1300107

Jietanasvuoma

*

1 511

E 22 34

N 68 27

FI1300108

Iiton palsasuot

*

66

E 21 25

N 68 43

FI1300111

Sotkavuoma

*

2 602

E 23 16

N 68 20

FI1300112

Saanan luonnonsuojelualue

*

240

E 20 50

N 69 2

FI1300118

Tarvantovaara

*

66 403

E 22 51

N 68 35

FI1300201

Lemmenjoen kansallispuisto

*

285 990

E 25 36

N 68 35

FI1300202

Muotkatunturin erämaa

*

158 208

E 26 17

N 69 8

FI1300204

Vätsärin erämaa

*

157 368

E 28 34

N 69 13

FI1300207

Pieran Marin jänkä

*

2 643

E 27 10

N 69 24

FI1300601

Puljun erämaa

*

56 351

E 24 43

N 68 20

FI1302001

Kevo

*

71 406

E 26 41

N 69 34

FI1302002

Kaldoaivin erämaa

*

351 633

E 27 52

N 69 39

FI1302003

Paistunturin erämaa

*

159 770

E 26 13

N 69 37

FI1302004

Pulmankijärvi

1 623

E 27 59

N 69 57

FI1302008

Vetsijoen suistolehto

14

E 27 18

N 69 57

FI1302009

Kirkkotupien niitty

*

1,1

E 27 0

N 69 51

FI1302010

Luomusjoen kuolpuna

2

E 26 8

N 69 23

FI1302011

Välimaan kenttä

*

2

E 27 29

N 70 1

FI1302012

Pappilan niitty

*

3,2

E 27 0

N 69 51

FI1302013

Mieraslompolon kenttä

*

2,2

E 27 12

N 69 35

FR7200742

Massif du Moulle de Jaout

*

16 600

W 0 24

N 43 2

FR7200743

Massif du Ger et du Lurien

*

14 150

W 0 21

N 42 49

FR7200744

Massif de Sesques et de l'Ossau

*

25 650

W 0 30

N 42 54

FR7200745

Massif du Montagnon

*

8 871

W 0 31

N 43 1

FR7200746

Massif de l'Anie et d'Espelunguere

*

14 461

W 0 38

N 42 53

FR7200747

Massif du Layens

*

5 750

W 0 38

N 43 3

FR7200749

Montagnes du Baretous

*

14 600

W 0 46

N 43 2

FR7200750

Montagnes de la Haute Soule

*

14 750

W 0 53

N 42 59

FR7200751

Montagnes du Pic des Escaliers

*

9 200

W 0 59

N 43 3

FR7200752

Massif des Arbailles

*

13 000

W 1 1

N 43 7

FR7200753

Forêt d'Iraty

*

2 500

W 1 4

N 43 1

FR7200754

Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port

*

13 500

W 1 11

N 43 4

FR7200790

Le Saison (cours d'eau)

*

2 200

W 0 52

N 43 14

FR7200791

Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche

*

2 450

W 0 51

N 43 22

FR7200792

Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau)

*

1 600

W 0 36

N 43 4

FR7200793

Le Gave d'Ossau

*

2 300

W 0 25

N 43 4

FR7300821

Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère

*

6 428

E 0 55

N 42 50

FR7300822

Vallée du Riberot et massif du Mont Valier

*

7 745

E 1 3

N 42 48

FR7300825

Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze

*

2 218

E 1 24

N 42 47

FR7300827

Vallée de l'Aston

*

15 030

E 1 39

N 42 41

FR7300829

Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno

*

2 484

E 1 39

N 42 49

FR7300831

Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège

*

10 279

E 2 2

N 42 40

FR7300838

Grotte de Montseron

1

E 1 19

N 43 1

FR7300839

Grotte du Ker de Massat

1

E 1 19

N 42 53

FR7300841

Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat

*

1 633

E 1 20

N 43 4

FR7300842

Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm

*

2 216

E 1 39

N 42 56

FR7300880

Haute vallée d'Oô

*

3 407

E 0 30

N 42 43

FR7300881

Haute vallée de la Pique

*

8 251

E 0 35

N 42 43

FR7300883

Haute vallée de la Garonne

*

11 134

E 0 46

N 42 52

FR7300884

Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié

*

7 680

E 0 43

N 42 57

FR7300920

Granquet-Pibeste et Soum d'Ech

*

7 200

0

W 0 9

N 43 3

FR7300921

Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos)

*

2 924

W 0 16

N 42 55

FR7300922

Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets)

*

357

W 0 9

N 43 5

FR7300923

Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros

*

3 711

W 0 8

N 42 55

FR7300924

Péguère, Barbat, Cambalès

*

4 651

W 0 10

N 42 51

FR7300925

Gaube, Vignemale

*

7 395

W 0 8

N 42 48

FR7300926

Ossoue, Aspé, Cestrède

*

5 226

W 0 3

N 42 45

FR7300927

Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude

*

9 479

E 0 3

N 42 43

FR7300928

Pic Long Campbielh

*

8 174

E 0 7

N 42 47

FR7300929

Néouvielle

*

6 191

E 0 9

N 42 51

FR7300930

Barèges, Ayre, Piquette

*

1 635

0

E 0 6

N 42 52

FR7300931

Lac Bleu Léviste

*

7 377

E 0 2

N 42 55

FR7300932

Liset de Hount Blanque

*

4 059

E 0 10

N 42 57

FR7300933

Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas

*

300

E 0 15

N 43 0

FR7300934

Rioumajou et Moudang

*

9 522

E 0 17

N 42 44

FR7300935

Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits

*

5 439

E 0 25

N 42 43

FR7301822

Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste

*

9 602

E 1 49

N 43 5

FR8201680

Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus

*

2 777

E 5 47

N 44 40

FR8201681

Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental

*

329

E 5 10

N 44 49

FR8201682

Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors

*

2 284

E 5 17

N 44 52

FR8201692

Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie

*

1 235

E 5 20

N 44 59

FR8201696

Tuffières du Vercors

*

71

E 5 35

N 44 50

FR8201698

Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête

*

5 547

E 6 44

N 45 46

FR8201699

Aiguilles Rouges

*

9 065

E 6 51

N 45 58

FR8201700

Haut Giffre

*

12 442

E 6 49

N 46 2

FR8201701

Les Aravis

*

8 907

E 6 33

N 45 58

FR8201702

Plateau de Beauregard

*

87

E 6 23

N 45 52

FR8201703

Massif de la Tournette

*

4 658

E 6 16

N 45 50

FR8201704

Les Frettes – Massif des Glières

*

4 793

E 6 20

N 45 59

FR8201705

Massif du Bargy

*

2 891

E 6 28

N 46 0

FR8201706

Roc d'Enfer

*

4 054

E 6 35

N 46 11

FR8201708

Mont de Grange

1 261

E 6 48

N 46 15

FR8201709

Cornettes de Bise

*

1 551

E 6 47

N 46 19

FR8201710

Massif des Voirons

978

E 6 21

N 46 12

FR8201712

Le Salève

*

1 599

E 6 11

N 46 9

FR8201715

Vallée de l'Arve

*

72

E 6 20

N 46 6

FR8201719

Delta de la Dranse

*

53

E 6 30

N 46 23

FR8201720

Cluse du Lac d'Annecy

*

282

E 6 13

N 45 47

FR8201722

Zones humides du Bas Chablais

*

248

E 6 26

N 46 20

FR8201723

Plateau Gavot

*

165

E 6 39

N 46 22

FR8201724

Marais de Chilly et de Marival

24

E 6 17

N 46 17

FR8201732

Tourbières des lacs Luitel et Praver

*

17

E 5 51

N 45 5

FR8201733

Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon

2 686

E 5 54

N 45 8

FR8201735

Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer

*

2 858

E 5 55

N 45 3

FR8201736

Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis

*

2 446

E 6 13

N 45 4

FR8201738

Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans

*

3 372

E 6 2

N 45 3

FR8201740

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants

*

4 431

E 5 53

N 45 23

FR8201741

Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort

*

2 070

E 5 45

N 45 19

FR8201743

Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne

*

3 533

E 5 23

N 45 4

FR8201744

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors

*

18 960

E 5 30

N 44 52

FR8201745

Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin

*

960

E 5 36

N 45 11

FR8201747

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise

*

3 750

E 5 53

N 44 46

FR8201751

Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins

*

16 676

E 6 3

N 44 55

FR8201753

Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon

*

4 775

E 5 58

N 44 58

FR8201770

Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard

*

3 156

E 5 45

N 45 36

FR8201772

Réseau de zones humides dans l'Albanais

*

401

E 5 57

N 45 46

FR8201773

Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère

*

822

E 6 13

N 45 34

FR8201774

Tourbière des Creusates

*

12

E 6 1

N 45 41

FR8201775

Rebord méridional du Massif des Bauges

*

1 170

E 6 1

N 45 31

FR8201776

Tourbière et lac des Saisies

*

288

E 6 31

N 45 46

FR8201777

Les Adrets de Tarentaise

467

E 6 44

N 45 36

FR8201778

Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor

*

4 806

E 6 34

N 45 7

FR8201779

Formations forestières et herbacées des Alpes internes

1 562

E 6 52

N 45 17

FR8201780

Réseau de vallons d'altitude à Caricion

*

9 516

E 7 0

N 45 29

FR8201781

Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières

*

508

E 6 17

N 45 29

FR8201782

Perron des Encombres

*

2 034

E 6 25

N 45 16

FR8201783

Massif de la Vanoise

*

54 030

E 6 52

N 45 23

FR8202002

Partie orientale du Massif des Bauges

*

14 513

E 6 13

N 45 40

FR8202003

Massif de la Lauzière

*

9 543

E 6 22

N 45 28

FR8202004

Mont Colombier

*

2 182

E 6 7

N 45 38

FR9101468

Bassin du Rebenty

*

8 587

E 1 59

N 42 46

FR9101470

Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette

*

8 731

0

E 2 11

N 42 46

FR9101471

Capcir, Carlit et Campcardos

*

39 781

E 1 55

N 42 34

FR9101472

Massif du Puigmal

*

8 805

E 2 7

N 42 26

FR9101473

Massif de Madres-Coronat

*

26 614

0

E 2 14

N 42 37

FR9101475

Massif du Canigou

*

11 640

E 2 21

N 42 28

FR9101476

Conque de la Preste

*

8 436

E 2 25

N 42 25

FR9102010

Sites à chiroptères des Pyrénées orientales

2 330

E 2 17

N 42 30

FR9301497

Plateau d'Emparis – Goleon

*

7 476

E 6 17

N 45 5

FR9301498

Combeynot – Lautaret – Ecrins

*

9 944

E 6 25

N 44 59

FR9301499

Clarée

*

25 732

E 6 37

N 45 1

FR9301502

Steppique Durancien et Queyrassin

*

19 698

E 6 37

N 44 40

FR9301503

Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette

*

26 701

E 6 40

N 44 47

FR9301504

Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre

*

18 733

E 7 0

N 44 42

FR9301505

Vallon des Bans – Vallée du Fournel

*

8 841

E 6 23

N 44 46

FR9301506

Valgaudemar

*

9 974

E 6 11

N 44 46

FR9301509

Piolit – Pic de Chabrières

1 599

E 6 17

N 44 35

FR9301511

Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur

*

35 604

E 5 54

N 44 36

FR9301519

Le Buech

*

2 431

E 5 50

N 44 17

FR9301523

Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse

*

2 522

E 6 25

N 44 29

FR9301524

Haute Ubaye – Massif du Chambeyron

*

14 105

E 6 51

N 44 34

FR9301525

Coste Plane – Champerous

*

1 511

E 6 26

N 44 27

FR9301526

La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye

*

5 072

E 6 46

N 44 21

FR9301529

Dormillouse – Lavercq

*

6 396

E 6 31

N 44 20

FR9301530

Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes

*

8 275

E 6 26

N 44 7

FR9301533

L'Asse

*

21 890

E 6 22

N 43 56

FR9301535

Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches

*

13 225

E 6 16

N 44 16

FR9301546

Lac Saint-Léger

*

5,27

E 6 20

N 44 25

FR9301547

Grand Coyer

*

6 246

E 6 42

N 44 5

FR9301549

Entraunes

*

19 796

E 6 47

N 44 8

FR9301550

Sites à chauves souris de la Haute Tinée

*

1 738

E 6 55

N 44 15

FR9301552

Adret de Pra Gaze

99,82

E 6 51

N 44 16

FR9301554

Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis

*

3 428

E 6 48

N 44 1

FR9301556

Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian

*

14 839

E 7 3

N 44 3

FR9301559

Le Mercantour

*

68 073

E 7 10

N 44 8

FR9301560

Mont Chajol

*

1 426

E 7 32

N 44 7

FR9301561

Marguareis – Ubac de Tende à Saorge

*

6 314

E 7 41

N 44 4

FR9301562

Sites à Spéléomanthes de Roquebilière

*

415

E 7 18

N 44 1

FR9301566

Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya

*

2 475

E 7 31

N 43 55

FR9302002

Montagne de Seymuit – Crête de la Scie

1 404

E 6 14

N 44 25

FR9302005

La Bendola

*

1 058

E 7 34

N 43 58

IT1110006

Orsiera – Rocciavré

10 965

E 7 8

N 45 3

IT1110007

Laghi di Avigliana

*

420

E 7 23

N 45 4

IT1110008

Madonna della Neve sul Monte Lera

62

E 7 28

N 45 10

IT1110010

Gran Bosco di Salbertrand.

*

3 712

E 6 55

N 45 3

IT1110013

Monti Pelati e Torre Cives

145

E 7 44

N 45 24

IT1110021

Laghi di Ivrea

*

1 598

E 7 53

N 45 29

IT1110022

Stagno di Oulx

84

E 6 49

N 45 2

IT1110026

Champlas – Colle Sestriere

*

1 050

E 6 50

N 44 57

IT1110027

Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea)

*

340

E 6 57

N 45 9

IT1110029

Pian della Mussa (Balme)

*

3 554

E 7 9

N 45 17

IT1110030

Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco

*

1 250

E 7 7

N 45 9

IT1110031

Valle Thuras

*

978

E 6 51

N 44 53

IT1110032

Pra – Barant

4 120

E 7 3

N 44 45

IT1110033

Stazioni di Myricaria germanica

132

E 7 7

N 44 48

IT1110038

Col Basset (Sestriere)

271

E 6 52

N 44 58

IT1110039

Rocciamelone

*

1 966

E 7 5

N 45 10

IT1110040

Oasi xerotermica di Oulx – Auberge

*

1 070

E 6 49

N 45 3

IT1110042

Oasi xerotermica di Oulx – Amazas

339

E 6 49

N 45 1

IT1110043

Pendici del Monte Chaberton

*

329

E 6 46

N 44 57

IT1110044

Bardonecchia – Val Fredda

1 686

E 6 48

N 45 5

IT1110045

Bosco di Pian Prà (Rorà)

*

93

E 7 11

N 44 47

IT1110048

Grotta del Pugnetto

19

1

E 7 24

N 45 16

IT1110049

Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle

1 328

E 6 39

N 45 4

IT1110052

Oasi xerotermica di Puys – Beaulard

*

468

E 6 44

N 45 2

IT1110053

Valle della Ripa. (Argentera)

327

E 6 54

N 44 53

IT1110055

Arnodera – Colle Montabone

*

112

E 7 3

N 45 7

IT1110057

Serra di Ivrea

4 572

E 7 56

N 45 29

IT1110058

Cima Fourier e Lago Nero

640

E 6 47

N 44 54

IT1110080

Val Troncea

*

10 130

E 6 58

N 44 58

IT1110081

Monte Musiné e Laghi di Caselette

*

1 524

E 7 28

N 45 7

IT1120003

Monte Fenera

3 348

E 8 20

N 45 42

IT1120006

Val Mastallone

*

1 882

E 8 10

N 45 55

IT1120028

Alta Val Sesia

*

7 545

E 7 53

N 45 53

IT1130002

Val Sessera

*

10 787

E 8 2

N 45 41

IT1140003

Campello Monti

548

E 8 13

N 45 56

IT1140004

Rifugio M.Luisa (Val Formazza)

3 146

E 8 25

N 46 26

IT1140006

Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola

*

746

E 8 16

N 46 3

IT1140007

Boleto – M.te Avigno

390

E 8 21

N 45 47

IT1140016

Alpi Veglia e Devero

*

11 734

E 8 13

N 46 18

IT1160016

Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa

*

1,61

E 7 17

N 44 25

IT1160017

Stazione di Linum narbonense

*

8,28

E 7 16

N 44 25

IT1160018

Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale

715

E 6 54

N 44 29

IT1160020

Bosco di Bagnasco

*

381

E 8 4

N 44 16

IT1160021

Gruppo del Tenibres

*

5 338

E 7 0

N 44 18

IT1160023

Vallone di Orgials – Colle della Lombarda

530

E 7 8

N 44 13

IT1160024

Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac

*

1 276

E 6 54

N 44 24

IT1160026

Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos

2 940

E 7 52

N 44 15

IT1160028

Grotta delle Vene

6,01

4

E 7 45

N 44 9

IT1160030

Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta

5,57

E 7 0

N 44 26

IT1160035

M. Antoroto

863

E 7 55

N 44 11

IT1160037

Grotta di Rio Martino

0,3

2

E 7 8

N 44 41

IT1160040

Stazioni di Euphorbia valliniana

207

E 7 10

N 44 31

IT1160056

Alpi Marittime

*

32 959

E 7 21

N 44 11

IT1160057

Alte Valli Pesio e Tanaro

*

9 340

E 7 42

N 44 9

IT1160058

Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè

*

7 230

E 7 6

N 44 38

IT1201000

Parco Nazionale del Gran Paradiso

*

71 124

E 7 18

N 45 31

IT1201010

Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes

*

1 593

E 7 4

N 45 30

IT1202000

Parco del Mont Avic

*

5 750

E 7 34

N 45 38

IT1203010

Zona Umida di Morgex

*

30

E 7 3

N 45 44

IT1203020

Lago di Lolair

*

28

E 7 8

N 45 41

IT1203030

Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua

*

19

E 7 17

N 45 43

IT1203040

Stagno di Loson

*

4,55

E 7 33

N 45 46

IT1203050

Lago di Villa

*

27

E 7 41

N 45 41

IT1203060

Stagno di Holay

3,01

E 7 48

N 45 35

IT1203070

Mont Mars

*

380

E 7 55

N 45 38

IT1204010

Ambienti Glaciali del Monte Bianco

*

12 557

E 6 51

N 45 50

IT1204032

Talweg della Val Ferret

*

120

E 7 1

N 45 51

IT1204220

Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa

*

8 645

E 7 47

N 45 54

IT1205000

Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin

*

356

E 6 57

N 45 40

IT1205010

Ambienti d'alta quota della Valgrisenche

*

336

E 7 0

N 45 32

IT1205020

Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo

*

750

E 7 8

N 45 52

IT1205030

Pont d'Ael

*

183

E 7 13

N 45 40

IT1205034

Castello e miniere abbandonate di Aymavilles

1,59

E 7 15

N 45 42

IT1205050

Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon

*

49

E 7 14

N 45 43

IT1205061

Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne

36

E 7 18

N 45 40

IT1205064

Vallone del Grauson

*

489

E 7 23

N 45 38

IT1205065

Vallone dell'Urtier

*

1 506

E 7 26

N 45 36

IT1205070

Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel

*

35

E 7 25

N 45 44

IT1205081

Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan

*

453

E 7 32

N 45 51

IT1205082

Stagno di Lo Ditor

*

22

E 7 33

N 45 50

IT1205090

Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly

*

97

E 7 34

N 45 45

IT1205100

Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna

*

1 103

E 7 36

N 45 35

IT1205110

Stazione di Peonia Officinalis

33

E 7 47

N 45 37

IT1313712

Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia

*

4 486

E 7 47

N 44 6

IT1314609

Monte Monega – Monte Prearba

*

3 670

E 7 48

N 44 1

IT1314610

Monte Saccarello – Monte Fronté

*

3 927

E 7 44

N 44 3

IT1314611

Monte Gerbonte

*

2 261

E 7 41

N 44 0

IT1315421

Monte Toraggio – Monte Pietravecchia

*

2 648

E 7 40

N 43 58

IT1322122

Croce della Tia – Rio Barchei

*

660

E 8 8

N 44 19

IT1322216

Ronco di Maglio

*

1 449

E 8 14

N 44 18

IT1322217

Bric Tana – Bric Mongarda

*

168

E 8 12

N 44 21

IT1322223

Cave Ferecchi

*

37

E 8 12

N 44 22

IT1323014

Monte Spinarda – Rio Nero

*

943

E 8 5

N 44 12

IT1323021

Bric Zerbi

*

711

E 8 6

N 44 16

IT1323112

Monte Carmo – Monte Settepani

*

7 575

E 8 11

N 44 13

IT1323115

Lago di Osiglia

*

409

E 8 11

N 44 18

IT1323920

Monte Galero

*

3 194

E 8 2

N 44 7

IT2010001

Lago di Ganna

*

106

E 8 49

N 45 53

IT2010002

Monte Legnone e Chiusarella

*

751

E 8 48

N 45 51

IT2010003

Versante Nord del Campo dei Fiori

*

1 312

E 8 45

N 45 52

IT2010004

Grotte del Campo dei Fiori

*

894

E 8 45

N 45 51

IT2010005

Monte Martica

1 057

E 8 48

N 45 53

IT2010016

Val Veddasca

4 919

E 8 47

N 46 3

IT2010018

Monte Sangiano

*

195

E 8 37

N 45 52

IT2010019

Monti della Valcuvia

*

1 629

E 8 42

N 45 55

IT2020001

Lago di Piano

*

207

E 9 9

N 46 2

IT2020009

Valle del Dosso

*

1 652

E 9 14

N 46 12

IT2020010

Lago di Segrino

*

282

E 13 40

N 45 38

IT2030001

Grigna Settentrionale

*

1 617

E 9 22

N 45 57

IT2030002

Grigna Meridionale

*

2 732

E 9 21

N 45 55

IT2030003

Monte Barro

*

649

E 9 22

N 45 50

IT2040001

Val Viera e Cime di Fopel

*

836

E 10 8

N 46 34

IT2040002

Motto di Livigno – Val Saliente

*

1 251

E 10 6

N 46 33

IT2040003

Val Federia

*

1 593

E 10 4

N 46 31

IT2040004

Valle Alpisella

*

1 045

E 10 13

N 46 33

IT2040005

Valle della Forcola

212

E 10 2

N 46 27

IT2040006

La Vallaccia – Pizzo Filone

*

1 982

E 10 10

N 46 29

IT2040007

Passo e Monte di Foscagno

1 081

E 10 12

N 46 29

IT2040008

Cime di Plator e Monte delle Scale

*

1 572

E 10 18

N 46 30

IT2040009

Valle di Fraele

*

1 691

E 10 16

N 46 33

IT2040010

Valle del Braulio – Cresta di Reit

*

3 559

E 10 24

N 46 31

IT2040011

Monte Vago – Val di Campo – Val Nera

*

2 874

E 10 6

N 46 27

IT2040012

Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi

5 962

E 10 13

N 46 25

IT2040013

Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale

3 725

E 10 30

N 46 28

IT2040014

Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale

6 157

E 10 34

N 46 25

IT2040015

Paluaccio di Oga

*

28

E 10 20

N 46 28

IT2040016

Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta

*

9 666

E 9 54

N 46 20

IT2040017

Disgrazia – Sissone

*

3 010

E 9 45

N 46 17

IT2040018

Val Codera

*

818

E 9 29

N 46 14

IT2040019

Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro

*

2 755

E 9 35

N 46 15

IT2040020

Val di Mello – Piano di Preda Rossa

*

5 789

E 9 41

N 46 15

IT2040021

Val di Togno – Pizzo Scalino

*

3 150

E 9 55

N 46 14

IT2040023

Valle dei Ratti

*

928

E 9 32

N 46 12

IT2040024

Da Monte Belvedere a Vallorda

*

2 119

E 10 11

N 46 11

IT2040025

Pian Gembro

*

78

E 10 9

N 46 9

IT2040026

Val Lesina

*

1 184

E 9 27

N 46 5

IT2040027

Valle del Bitto di Gerola

*

2 458

E 9 31

N 46 5

IT2040028

Valle del Bitto di Albaredo

*

3 399

E 9 36

N 46 4

IT2040029

Val Tartano

*

1 451

E 9 43

N 46 4

IT2040030

Val Madre

*

1 486

E 9 42

N 46 8

IT2040031

Val Cervia

*

1 893

E 9 48

N 46 6

IT2040032

Valle del Livrio

*

2 108

E 9 51

N 46 7

IT2040033

Val Venina

3 644

E 9 53

N 46 3

IT2040034

Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca

*

3 143

E 9 59

N 46 7

IT2040035

Val Bondone – Val Caronella

*

1 500

E 10 3

N 46 7

IT2040036

Val Belviso

*

766

E 10 6

N 46 4

IT2040037

Rifugio Falk

*

4,22

E 10 15

N 46 23

IT2040038

Val Fontana

*

4 210

E 10 0

N 46 14

IT2040039

Val Zerta

*

1 585

E 9 23

N 46 21

IT2040040

Val Bodengo

2 555

E 9 17

N 46 15

IT2040041

Piano di Chiavenna

*

2 514

E 9 23

N 46 16

IT2040042

Pian di Spagna e Lago di Mezzola

*

1 715

E 9 25

N 46 10

IT2060001

Valtorta e Valmoresca

*

1 682

E 9 37

N 46 1

IT2060002

Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra

*

2 513

E 9 42

N 45 58

IT2060003

Alta Val Brembana – Laghi Gemelli

*

4 251

E 9 51

N 46 1

IT2060004

Alta Val di Scalve

*

7 053

E 10 10

N 46 1

IT2060005

Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana

*

12 962

E 10 1

N 45 57

IT2060006

Boschi del Giovetto di Paline

597

E 10 8

N 45 57

IT2060007

Valle Asinina

1 506

E 9 36

N 45 54

IT2060008

Valle Parina

*

2 225

E 9 43

N 45 54

IT2060009

Val Nossana – Cima di Grem

*

3 369

E 9 51

N 45 54

IT2060011

Canto Alto e Valle del Giongo

*

565

E 9 39

N 45 45

IT2060012

Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza

*

50

E 9 37

N 45 42

IT2060016

Valpredina

*

90

E 9 48

N 45 43

IT2070001

Torbiere del Tonale

47

E 10 34

N 46 15

IT2070002

Monte Piccolo – Monte Colmo

*

412

E 10 22

N 46 11

IT2070003

Val Rabbia e Val Galinera

1 854

E 10 24

N 46 9

IT2070004

Monte Marser – Corni di Bos

2 591

E 10 26

N 46 6

IT2070005

Pizzo Badile – Alta Val Zumella

2 184

E 10 24

N 46 0

IT2070006

Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro

4 603

E 10 25

N 45 55

IT2070007

Vallone del Forcel Rosso

3 067

E 10 30

N 46 4

IT2070008

Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga

156

E 10 24

N 46 3

IT2070009

Versanti dell'Avio

1 678

E 10 28

N 46 10

IT2070010

Piz Olda – Val Malga

2 069

E 10 22

N 46 7

IT2070011

Torbiera La Goia

0,2

E 10 20

N 46 6

IT2070012

Torbiere di Val Braone

68

E 10 23

N 45 58

IT2070013

Ghiacciaio dell'Adamello

2 976

E 10 31

N 46 9

IT2070014

Lago di Pile

4

E 10 27

N 46 0

IT2070015

Monte Cas – Punta Corlor

166

E 10 44

N 45 45

IT2070016

Cima Comer

*

314

E 10 40

N 45 42

IT2070017

Valli di San Antonio

4 160

E 10 12

N 46 9

IT2070018

Altopiano di Cariadeghe

523

E 10 20

N 45 35

IT2070019

Sorgente Funtanì

*

55

E 10 29

N 45 39

IT2070021

Valvestino

*

6 473

E 10 37

N 45 46

IT2070022

Corno della Marogna

*

3 571

E 10 41

N 45 48

IT2070023

Belvedere – Tri Plane

*

26

E 10 22

N 46 3

IT3110001

Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten

*

38

E 10 34

N 46 40

IT3110002

Biotopo Ontaneto di Sluderno

*

125

E 10 34

N 46 38

IT3110004

Biotopo Ontaneto di Cengles

*

41

E 10 38

N 46 37

IT3110005

Biotopo Ontaneto di Oris

*

46

E 10 39

N 46 37

IT3110010

Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg

*

176

E 10 57

N 46 38

IT3110011

Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

10 087

E 10 56

N 46 44

IT3110012

Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

8 095

E 11 5

N 46 49

IT3110013

Biotopo Delta del Valsura

*

28

E 11 10

N 46 37

IT3110014

Biotopo Gisser Auen

14

E 11 22

N 46 45

IT3110015

Biotopo Hühnerspiel

144

E 11 29

N 46 56

IT3110016

Biotopo Wiesermoos

*

14

E 12 5

N 47 3

IT3110017

Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina

*

31 313

E 12 4

N 46 56

IT3110018

Ontaneti dell'Aurino

*

25

E 11 56

N 46 53

IT3110019

Biotopo Rasner Möser

*

25

E 12 4

N 46 48

IT3110020

Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes

*

278

E 12 25

N 46 40

IT3110022

Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco

*

16

E 12 13

N 46 43

IT3110026

Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 258

E 11 46

N 46 37

IT3110027

Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 396

E 11 48

N 46 35

IT3110029

Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio

*

7 293

E 11 35

N 46 29

IT3110030

Biotopo Torbiera Totes Moos

*

4,19

E 11 22

N 46 26

IT3110031

Biotopo Torbiera Wölfl

*

10

E 11 24

N 46 25

IT3110032

Biotopo Torbiera Tschingger

*

3,08

E 11 23

N 46 26

IT3110033

Biotopo Buche di Ghiaccio

28

E 11 14

N 46 26

IT3110034

Biotopo Lago di Caldaro

*

241

E 11 15

N 46 22

IT3110035

Biotopo Castelfeder

*

108

E 11 17

N 46 20

IT3110036

Parco Naturale Monte Corno

*

6 851

E 11 18

N 46 17

IT3110037

Biotopo Lago di Favogna

10

E 11 11

N 46 16

IT3110038

Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

27 989

E 10 48

N 46 31

IT3110039

Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

4 188

E 10 31

N 46 31

IT3110040

Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

3 517

E 10 30

N 46 37

IT3110041

Jaggl

*

702

E 10 33

N 46 47

IT3110042

Prati Aridi Rocciosi di Agumes

*

0,34

E 10 34

N 46 37

IT3110043

Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia

0,12

E 10 37

N 46 36

IT3110044

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten

*

25

E 10 47

N 46 37

IT3110045

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten

*

56

E 10 43

N 46 38

IT3110046

Biotopo Palude della Volpe

*

4,03

E 11 14

N 46 30

IT3110048

Prati dell'Armentara

*

344

E 11 55

N 46 37

IT3110049

Parco Naturale Fanes – Senes – Braies

*

25 418

E 12 3

N 46 39

IT3110050

Parco Naturale Dolomiti di Sesto

*

11 891

E 12 17

N 46 39

IT3110051

Biotopo Ahrau di Stegona

*

18

E 11 55

N 46 48

IT3120001

Alta Val di Rabbi

*

4 434

E 10 45

N 46 26

IT3120002

Alta Val La Mare

*

5 819

E 10 40

N 46 25

IT3120003

Alta Val del Monte

*

4 464

E 10 35

N 46 22

IT3120004

Val Genova

*

13 240

E 10 38

N 46 10

IT3120005

Adamello

*

13 425

E 10 35

N 46 4

IT3120006

Presanella

*

15 926

E 10 42

N 46 14

IT3120007

Monte Sadron

*

3 651

E 10 54

N 46 17

IT3120008

Val di Tovel

*

6 610

E 10 55

N 46 15

IT3120009

Dolomiti di Brenta

*

22 664

E 10 51

N 46 12

IT3120010

Pale di San Martino

*

5 328

E 11 51

N 46 14

IT3120011

Val Venegia

*

2 237

E 11 48

N 46 18

IT3120012

Cima Bocche – Lusia

*

3 058

E 11 45

N 46 19

IT3120013

Foresta di Paneveggio

*

1 252

E 11 44

N 46 17

IT3120014

Lagorai Orientale

*

7 698

E 11 44

N 46 14

IT3120015

Tre Cime Monte Bondone

*

223

E 11 2

N 46 0

IT3120016

Corna Piana

*

52

E 10 53

N 45 47

IT3120017

Campobrun

*

426

E 11 7

N 45 42

IT3120018

Scanuppia

*

529

E 11 9

N 45 57

IT3120019

Lago Nero

*

3,08

E 11 18

N 46 17

IT3120020

Palu' Longa

*

6,05

E 11 22

N 46 17

IT3120021

Lago delle Buse

*

18

E 11 27

N 46 10

IT3120022

Palu' dei Mugheri

*

10

E 11 41

N 46 17

IT3120023

Sorte di Bellamonte

*

11

E 11 40

N 46 18

IT3120024

Zona Umida Valfloriana

*

203

E 11 22

N 46 13

IT3120025

Selva di Ega

*

3,13

E 11 29

N 46 21

IT3120026

Becco della Palua

*

17

E 11 29

N 46 21

IT3120027

Canzenagol

*

3,39

E 11 36

N 46 16

IT3120028

Pra delle Nasse

*

8,08

E 11 47

N 46 15

IT3120029

Sorgente Resenzuola

*

4,34

E 11 39

N 46 0

IT3120030

Fontanazzo

*

54

E 11 36

N 46 0

IT3120031

Masi Carretta

*

3,02

E 11 37

N 46 6

IT3120032

I Mughi

*

21

E 11 36

N 46 5

IT3120033

Palude di Roncegno

*

21

E 11 25

N 46 3

IT3120034

Paludi di Sternigo

*

24

E 11 15

N 46 8

IT3120035

Laghestel di Pine'

*

91

E 11 13

N 46 6

IT3120036

Redebus

*

10

E 11 19

N 46 8

IT3120037

Le Grave

*

30

E 11 10

N 46 7

IT3120038

Inghiaie

*

30

E 11 18

N 45 59

IT3120039

Canneto di Levico

9,74

E 11 16

N 46 0

IT3120040

Lago Pudro

*

13

E 11 13

N 46 4

IT3120041

Lago Costa

*

3,83

E 11 14

N 46 4

IT3120042

Canneti di San Cristoforo

*

9,39

E 11 14

N 46 2

IT3120043

Pize'

*

16

E 11 15

N 46 2

IT3120044

Monte Barco e Monte della Gallina

*

173

E 11 10

N 46 7

IT3120045

Lagabrun

*

4,49

E 11 11

N 46 12

IT3120046

Prati di Monte

*

5,99

E 11 14

N 46 13

IT3120047

Paluda La Lot

*

6,62

E 11 16

N 46 14

IT3120048

Laghetto di Vedes

*

8,26

E 11 16

N 46 14

IT3120049

Lona – Lases

25

E 11 13

N 46 8

IT3120050

Torbiera delle Viote

*

20

E 11 2

N 46 1

IT3120051

Stagni della Vela – Soprasasso

*

87

E 11 5

N 46 5

IT3120052

Doss Trento

*

16

E 11 6

N 46 4

IT3120053

Foci dell'Avisio

*

133

E 11 4

N 46 8

IT3120054

La Rupe

*

45

E 11 5

N 46 11

IT3120055

Lago di Toblino

*

170

E 10 58

N 46 3

IT3120056

Palu' Longia

*

10

E 11 5

N 46 28

IT3120057

Palu' Tremole

*

4

E 11 4

N 46 28

IT3120058

Torbiere di Monte Sous

*

97

E 11 3

N 46 30

IT3120059

Palu' di Tuenno

*

5,56

E 11 1

N 46 20

IT3120060

Forra di S. Giustina

*

24

E 11 3

N 46 20

IT3120061

La Rocchetta

*

89

E 11 3

N 46 14

IT3120062

Malga Flavona

*

215

E 10 56

N 46 14

IT3120063

Lago di Tovel

*

107

E 10 57

N 46 15

IT3120064

Torbiera del Tonale

*

62

E 10 35

N 46 15

IT3120065

Lago D'Idro

*

14

E 10 32

N 45 48

IT3120066

Palu' di Boniprati

*

11

E 10 36

N 45 55

IT3120067

Paludi di Malga Clevet

*

103

E 10 32

N 45 55

IT3120068

Fiave'

137

E 10 49

N 45 59

IT3120069

Torbiera Lomasona

*

26

E 10 51

N 45 59

IT3120070

Pian Degli Uccelli

*

185

E 10 48

N 46 13

IT3120071

Paludi del Dosson

*

122

E 10 50

N 46 15

IT3120072

Paludi di Bocenago

*

14

E 10 50

N 46 15

IT3120073

Paludi di Dare'

*

95

E 10 51

N 46 16

IT3120074

Marocche di Dro

*

251

E 10 56

N 45 59

IT3120075

Monte Brione

*

66

E 10 52

N 45 53

IT3120076

Lago D'Ampola

*

24

E 10 39

N 45 52

IT3120077

Palu' di Borghetto

*

7,93

E 10 55

N 45 41

IT3120078

Torbiera Echen

8,33

E 11 11

N 45 54

IT3120079

Lago di Loppio

*

113

E 10 55

N 45 51

IT3120080

Laghetti di Marco

*

36

E 11 0

N 45 51

IT3120081

Pra dall'Albi – Cei

*

117

E 11 1

N 45 57

IT3120082

Taio di Nomi

*

5,29

E 11 4

N 45 55

IT3120083

Muga Bianca

*

111

E 11 9

N 45 50

IT3120084

Roncon

2,91

E 11 37

N 46 24

IT3120085

Il Laghetto

*

6,7

E 11 23

N 46 0

IT3120086

Servis

*

324

E 11 4

N 45 56

IT3120087

Laghi e abisso di Lamar

*

25

E 11 3

N 46 7

IT3120088

Palu' di Monte Rovere

16

E 11 17

N 45 57

IT3120089

Montepiano – Palu' di Fornace

*

33

E 11 11

N 46 7

IT3120090

Monte Calvo

*

1,19

E 11 15

N 46 6

IT3120091

Albere' di Tenna

*

6,82

E 11 15

N 46 1

IT3120092

Passo del Broccon

*

345

E 11 40

N 46 7

IT3120093

Crinale Pichea – Rocchetta

*

1 009

E 10 46

N 45 54

IT3120094

Alpe di Storo e Bondone

*

759

E 10 36

N 45 48

IT3120095

Bocca D'ardole – Corno della Paura

*

178

E 10 56

N 45 45

IT3120096

Bocca di Caset

*

50

E 10 41

N 45 51

IT3120097

Catena di Lagorai

*

2 855

E 11 32

N 46 13

IT3120098

Monti Lessini Nord

*

792

E 11 4

N 45 42

IT3120099

Piccole Dolomiti

*

1 229

E 11 7

N 45 44

IT3120100

Pasubio

*

1 836

E 11 10

N 45 48

IT3120101

Condino

*

72

E 10 36

N 45 53

IT3120102

Lago di Santa Colomba

*

5,97

E 11 10

N 46 7

IT3120103

Monte Baldo di Brentonico

*

2 061

E 10 54

N 45 48

IT3120104

Monte Baldo – Cima Valdritta

*

456

E 10 51

N 45 44

IT3120105

Burrone di Ravina

*

527

E 11 4

N 46 2

IT3120106

Nodo del Latemar

*

1 862

E 11 35

N 46 22

IT3120107

Val Cadino

*

1 110

E 11 24

N 46 13

IT3120108

Val San Nicolò

*

715

E 11 47

N 46 25

IT3120109

Valle Flanginech

*

81

E 10 47

N 46 9

IT3120110

Terlago

*

109

E 11 3

N 46 5

IT3120111

Manzano

*

100

E 10 57

N 45 52

IT3120112

Arnago

*

157

E 10 54

N 46 22

IT3120113

Molina – Castello

*

49

E 11 26

N 46 16

IT3120114

Monte Zugna

*

1 696

E 11 2

N 45 50

IT3120115

Monte Brento

*

254

E 10 54

N 45 59

IT3120116

Monte Malachin

*

160

E 11 7

N 46 16

IT3120117

Ontaneta di Croviana

*

23

E 10 54

N 46 20

IT3120118

Lago (Val di Fiemme)

*

12

E 11 31

N 46 17

IT3120119

Val Duron

*

761

E 11 40

N 46 29

IT3120120

Bassa Valle del Chiese

*

20

E 10 33

N 45 49

IT3120121

Carbonare

*

12

E 11 13

N 45 56

IT3120122

Gocciadoro

*

19

E 11 8

N 46 3

IT3120123

Assizzi – Vignola

*

88

E 11 15

N 46 2

IT3120124

Torcegno

*

50

E 11 26

N 46 4

IT3120125

Zaccon

*

371

E 11 25

N 46 2

IT3120126

Val Noana

*

730

E 11 51

N 46 7

IT3120127

Monti Tremalzo e Tombea

*

5 537

E 10 38

N 45 50

IT3120128

Alta Val Stava

*

1 775

E 11 32

N 46 18

IT3120129

Ghiacciaio Marmolada

463

E 11 51

N 46 26

IT3120130

Il Colo

0,29

E 11 36

N 46 5

IT3120131

Grotta Uvada

1,16

E 11 39

N 46 6

IT3120132

Grotta di Ernesto

1,06

E 11 39

N 45 58

IT3120133

Grotta di Collalto

0,6

5

E 10 53

N 46 5

IT3120134

Grotta del Calgeron

0,92

5

E 11 37

N 46 0

IT3120135

Grotta della Bigonda

1,23

22

E 11 35

N 46 1

IT3120136

Bus della Spia

0,66

1

E 11 1

N 46 13

IT3120137

Bus del Diaol

1,04

1

E 10 54

N 45 56

IT3120138

Grotta Cesare Battisti

0,45

2

E 11 2

N 46 8

IT3120139

Grotta di Costalta

0,54

1

E 11 22

N 45 59

IT3120140

Grotta del Vallon

0,3

1

E 10 51

N 46 8

IT3120141

Grotta della Lovara

0,95

1

E 11 3

N 46 13

IT3120142

Val Campelle

*

1 136

E 11 30

N 46 7

IT3120143

Valle del Vanoi

*

3 247

E 11 38

N 46 11

IT3120144

Valle del Verdes

*

2 186

E 11 9

N 46 20

IT3120145

Monte Rema'

*

237

E 10 31

N 45 56

IT3120146

Laghetto delle Regole

*

21

E 11 6

N 46 28

IT3120147

Monti Lessini Ovest

*

1 028

E 10 56

N 45 41

IT3120149

Monte Ghello

*

147

E 11 3

N 45 54

IT3120150

Talpina – Brentonico

*

245

E 10 59

N 45 49

IT3120152

Tione – Villa Rendena

*

185

E 10 42

N 46 2

IT3120154

Le Sole

*

10

E 10 41

N 46 1

IT3120156

Adige

*

14

E 11 1

N 45 47

IT3210002

Monti Lessini: Cascate di Molina

*

233

14

E 10 54

N 45 36

IT3210004

Monte Luppia e P.ta San Vigilio

1 037

29

E 10 42

N 45 37

IT3210006

Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora

171

12

E 10 58

N 45 37

IT3210007

Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda

*

676

21

E 10 43

N 45 34

IT3210021

Monte Pastello

*

1 750

24

E 10 51

N 45 34

IT3210039

Monte Baldo Ovest

*

6 510

67

E 10 49

N 45 44

IT3210040

Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine

*

13 872

179

E 11 12

N 45 44

IT3210041

Monte Baldo Est

*

2 762

57

E 10 52

N 45 39

IT3210043

Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest

*

476

95

E 10 52

N 45 33

IT3220002

Granezza

1 303

17

E 11 32

N 45 49

IT3220007

Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa

*

1 680

64

E 11 39

N 45 52

IT3220036

Altopiano dei Sette Comuni

*

14 988

87

E 11 28

N 45 57

IT3230003

Gruppo del Sella

*

449

11

E 11 50

N 46 30

IT3230005

Gruppo Marmolada

*

1 305

20

E 11 52

N 46 25

IT3230006

Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna'

*

14 165

73

E 12 35

N 46 37

IT3230017

Monte Pelmo – Mondeval – Formin

*

11 065

89

E 12 7

N 46 27

IT3230019

Lago di Misurina

75

5

E 12 15

N 46 35

IT3230022

Massiccio del Grappa

*

22 473

142

E 11 48

N 45 53

IT3230025

Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor

*

1 562

24

E 12 18

N 46 3

IT3230026

Passo di San Boldo

*

38

3

E 12 10

N 46 0

IT3230027

Monte Dolada Versante S.E.

*

659

13

E 12 20

N 46 11

IT3230031

Val Tovanella Bosconero

*

8 845

53

E 12 17

N 46 20

IT3230035

Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo

*

2 845

29

E 11 43

N 46 4

IT3230042

Torbiera di Lipoi

*

65

5

E 11 57

N 46 2

IT3230043

Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda

*

10 909

66

E 11 54

N 46 18

IT3230044

Fontane di Nogare'

212

9

E 12 14

N 46 9

IT3230045

Torbiera di Antole

*

25

3

E 12 10

N 46 8

IT3230047

Lago di Santa Croce

*

788

14

E 12 20

N 46 6

IT3230060

Torbiere di Danta

*

205

11

E 12 29

N 46 33

IT3230063

Torbiere di Lac Torond

*

38

3

E 11 59

N 46 14

IT3230067

Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia

*

111

8

E 12 12

N 46 2

IT3230068

Valpiana – Valmorel (Aree palustri)

126

6

E 12 13

N 46 4

IT3230071

Dolomiti di Ampezzo

*

11 362

77

E 12 6

N 46 35

IT3230077

Foresta del Cansiglio

*

5 060

44

E 12 24

N 46 4

IT3230078

Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico

*

8 924

73

E 12 23

N 46 36

IT3230080

Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno

*

12 252

68

E 12 25

N 46 23

IT3230081

Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis

*

17 069

74

E 12 17

N 46 30

IT3230083

Dolomiti Feltrine e Bellunesi

*

31 383

178

E 12 3

N 46 11

IT3230084

Civetta – Cime di San Sebastiano

*

6 597

68

E 12 4

N 46 20

IT3230085

Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio

*

12 085

89

E 12 35

N 46 31

IT3230088

Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba

*

3 236

121

E 12 1

N 46 2

IT3240003

Monte Cesen

*

3 697

32

E 12 0

N 45 57

IT3310001

Dolomiti Friulane

*

36 740

E 12 32

N 46 19

IT3310002

Val Colvera di Jof

*

396

E 12 40

N 46 12

IT3310003

Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa

*

875

E 12 52

N 46 14

IT3310004

Forra del Torrente Cellina

*

289

E 12 36

N 46 11

IT3310006

Foresta del Cansiglio

*

2 713

E 12 26

N 46 3

IT3320001

Gruppo del Monte Coglians

*

5 405

E 12 48

N 46 37

IT3320002

Monti Dimon e Paularo

*

702

E 13 4

N 46 33

IT3320003

Creta di Aip e Sella di Lanza

*

3 894

E 13 10

N 46 33

IT3320004

Monte Auernig e Monte Corona

*

465

E 13 20

N 46 33

IT3320005

Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto

*

4 662

E 13 24

N 46 32

IT3320006

Conca di Fusine

*

3 598

E 13 39

N 46 28

IT3320007

Monti Bivera e Clapsavon

*

1 832

E 12 37

N 46 26

IT3320008

Col Gentile

*

1 038

E 12 48

N 46 27

IT3320009

Zuc Dal Bor

*

1 415

E 13 14

N 46 27

IT3320010

Jof di Montasio e Jof Fuart

*

7 999

E 13 29

N 46 25

IT3320011

Monti Verzegnis e Valcalda

*

2 406

E 12 51

N 46 21

IT3320012

Prealpi Giulie Settentrionali

*

9 592

E 13 13

N 46 21

IT3320013

Lago Minisini e Rivoli Bianchi

*

402

E 13 8

N 46 18

IT3320014

Torrente Lerada

*

365

E 13 23

N 46 12

IT3320015

Valle del Medio Tagliamento

*

3 580

E 13 2

N 46 14

IT3320016

Forra del Cornappo

*

299

E 13 17

N 46 14

IT3320017

Rio Bianco di Taipana e Gran Monte

*

1 721

E 13 20

N 46 16

IT3320018

Forra del Pradolino e Monte Mia

*

1 010

E 13 27

N 46 12

IT3320019

Monte Matajur

*

213

E 13 33

N 46 11

IT6020002

Lago Secco e Agro Nero

*

135

E 13 19

N 42 42

IT6020025

Monti della Laga (Area Sommitale)

*

2 424

E 13 22

N 42 38

IT6050017

Pendici di Colle Nero

*

132

E 13 51

N 41 43

IT6050018

Cime del Massiccio della Meta

*

2 541

E 13 57

N 41 39

IT6050020

Val Canneto

*

990

E 13 54

N 41 41

IT7110099

Gole del Sagittario

*

1 349

E 13 48

N 41 57

IT7110100

Monte Genzana

*

5 805

E 13 54

N 41 57

IT7110101

Lago di Scanno ed Emissari

103

E 13 51

N 41 55

IT7110202

Gran Sasso

*

33 995

E 13 37

N 42 26

IT7110204

Maiella Sud Ovest

*

6 276

E 14 0

N 41 57

IT7110205

Parco Nazionale d'Abruzzo

*

58 880

E 13 41

N 41 51

IT7120201

Monti della Laga e Lago di Campotosto

*

15 816

E 13 25

N 42 40

IT7140043

Monti Pizi – Monte Secine

*

4 195

E 14 10

N 41 54

IT7140203

Maiella

*

36 119

E 14 32

N 42 5

PLC120001

Tatry

*

21 069,7

E 19 57

N 49 16

PLC180001

Bieszczady

*

107 317,9

E 22 23

N 49 12

PLH120001

Babia Góra

*

3 442,4

E 19 32

N 49 35

PLH120002

Czarna Orawa

*

37,1

E 19 42

N 49 30

PLH120009

Kostrza

*

38,6

E 20 23

N 49 47

PLH120012

Na Policy

*

72,6

E 19 37

N 49 37

PLH120013

Pieniny

*

2 346

E 20 23

N 49 25

PLH120016

Torfowiska Orawsko-Nowotarskie

*

7 363,4

E 19 45

N 49 26

PLH120018

Ostoja Gorczańska

*

18 445

E 20 9

N 49 34

PLH120019

Ostoja Popradzka

*

59 371,7

E 20 47

N 49 25

PLH120020

Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca

16,1

E 20 50

N 49 45

PLH180001

Ostoja Magurska

*

19 450,9

E 21 26

N 49 29

PLH240001

Cieszyńskie Źródła Tufowe

*

268,9

E 18 42

N 49 46

PLH240005

Beskid Śląski

*

27 370

E 18 56

N 49 41

PLH240006

Beskid Żywiecki

*

35 637,1

E 19 14

N 49 32

PLH240007

Kościół w Radziechowach

0,1

E 19 12

N 49 64

PLH240008

Kościół w Górkach Wielkich

0,1

E 18 51

N 49 46

SE0620001

Långfjället-Städjan-Nipfjället

*

93 903,9

E 12 37

N 62 4

SE0620002

Vedungsfjällen

*

19 411,4

E 13 12

N 61 54

SE0620003

Fjätälven och Västvallen i Storfjäten

*

299,2

E 13 5

N 61 52

SE0620005

Storån-Österdalälven

820,2

E 12 40

N 61 54

SE0620009

Drevfjällen

*

33 208

E 12 22

N 61 42

SE0620015

Fulufjället

*

40 780,6

E 12 42

N 61 32

SE0620024

Skarsåsfjället

*

2 297

E 12 53

N 61 20

SE0620220

Storbron

*

249,2

E 12 51

N 61 23

SE0620266

Lillfjäten

*

422,9

E 12 57

N 62 0

SE0720029

Sånfjället

*

11 292,4

E 13 33

N 62 17

SE0720033

Rogen

*

49 076,4

E 12 28

N 62 21

SE0720084

Vålådalen

*

120 435,8

E 12 55

N 63 8

SE0720160

Oldflån-Ansätten

*

25 951,5

E 13 47

N 63 51

SE0720164

Skäckerfjällen

*

46 303,9

E 12 39

N 63 50

SE0720171

Svenskådalen

*

24 673,3

E 13 23

N 63 58

SE0720182

Saxvattnet

*

5 378,4

E 15 11

N 64 38

SE0720183

Frostvikenfjällen

*

85 422,7

E 14 40

N 64 38

SE0720185

Bjurälven-Korallgrottan

*

4 896,2

E 14 6

N 64 54

SE0720186

Grubbdalen

*

2 107,2

E 13 45

N 64 2

SE0720199

Gråberget-Hotagsfjällen

*

113 435,2

E 14 35

N 64 9

SE0720200

Henvålen-Aloppan

*

17 583,8

E 13 23

N 62 41

SE0720203

Hällingsåfallet

*

16,2

E 14 23

N 64 21

SE0720206

Tännforsen

*

9,4

E 12 44

N 63 26

SE0720209

Håckervålen

*

637,2

E 13 33

N 63 9

SE0720212

Bastudalen

*

2 837,5

E 13 51

N 63 5

SE0720213

Marntallsåsen

*

4 058

E 13 58

N 62 56

SE0720214

Arådalen

*

1 131,5

E 13 37

N 62 53

SE0720218

Brovallvålen

*

4 022

E 13 15

N 62 19

SE0720220

Storåsen

*

1 054,8

E 13 22

N 62 20

SE0720223

Hamrafjället

*

676,2

E 12 16

N 62 34

SE0720250

Skrapavattnet

*

30,6

E 14 25

N 63 51

SE0720259

Trappåsen

160,6

E 12 26

N 62 40

SE0720260

Kilbergsdalen

*

2,3

E 13 58

N 62 23

SE0720262

Svallmyren

*

213,9

E 12 32

N 62 35

SE0720263

Lill-Rånddalen

*

52,5

E 13 18

N 62 15

SE0720264

Lerdalsälven-Tvärlidån

*

70,5

E 13 56

N 64 44

SE0720265

Vallån Frostviken

*

186,9

E 14 0

N 64 45

SE0720268

Sälgåsen

*

10,9

E 14 21

N 64 27

SE0720269

Sörhållan

*

2,8

E 13 19

N 62 14

SE0720273

Bågavattnet

26,1

E 14 17

N 64 5

SE0720274

Sandåsvallen

*

16,7

E 12 22

N 62 32

SE0720276

Lillåsvallen Ramundberget

*

10,1

E 12 24

N 62 40

SE0720277

Klinken

*

329,8

E 12 17

N 62 43

SE0720279

Styggdalen-Vargån

*

328,7

E 12 15

N 63 38

SE0720280

Rosselberget

*

49

E 12 42

N 62 28

SE0720281

Stor-Mittåkläppen

*

1 091,7

E 12 27

N 62 44

SE0720282

Ånnsjön

*

8 960,5

E 12 30

N 63 16

SE0720283

Gröndalen Frostviken

*

28,8

E 14 5

N 64 47

SE0720284

Jormön

198,8

E 14 0

N 64 42

SE0720285

Ljungan; Uppströms Storsjön

165,1

E 12 44

N 62 53

SE0720286

Åreälven

6 492,9

E 12 48

N 63 27

SE0720287

Storån (Ammerån alpin)

81,7

E 14 51

N 63 56

SE0720288

Dammån-Storån

200,7

E 14 1

N 63 7

SE0720289

Toskströmmen (Hårkan alpin)

4 016,9

E 14 12

N 64 1

SE0720291

Ljusnan (Hede-Svegsjön)

1 938,7

E 13 49

N 62 16

SE0720292

Kölån (Österdalälven)

256,1

E 12 56

N 62 9

SE0720296

Stikkenjukke (Saxån)

82,7

E 14 22

N 65 5

SE0720300

Fiskhusberget

*

590,8

E 13 35

N 63 15

SE0720305

Kullflon-Nyflon

*

3 646,3

E 14 56

N 63 58

SE0720355

Flon, Bruksvallarna

*

39,5

E 12 29

N 62 36

SE0720356

Jöns-Erskölen

2,4

E 14 7

N 62 26

SE0720359

Ammerån

4 096,5

E 15 27

N 63 30

SE0720361

Hårkan

5 745,7

E 14 44

N 63 37

SE0720369

Sölvbacka strömmar

43,9

E 13 19

N 62 47

SE0720371

Hökvattsån

25,5

E 14 53

N 63 51

SE0720401

Storsundet Laxviken

17,9

E 14 40

N 63 49

SE0720409

Läskvattsån

3,3

E 14 43

N 63 56

SE0720423

Berntbygget

5,6

E 14 24

N 63 50

SE0720424

Skrapavattsbäcken

*

16,4

E 14 26

N 63 52

SE0720428

Höjden Botelnäset

*

169,5

E 14 20

N 63 54

SE0720442

Myhrbodarna

4,1

E 14 14

N 64 5

SE0720447

Holmvallen

4,5

E 12 31

N 62 43

SE0720448

Brynndammen

12,3

E 13 46

N 62 31

SE0720449

Väster-Dalsvallen

2,4

E 12 25

N 63 13

SE0720452

Tångeråsen; Backen

4,4

E 13 48

N 63 34

SE0720453

Tångeråsen; Vallarna

3,6

E 13 48

N 63 33

SE0720456

Oppidala Ramundberget

1,3

E 12 20

N 62 43

SE0720464

Ramundberget sydost 1

2,4

E 12 24

N 62 41

SE0720465

Ramundberget sydost 3

3,2

E 12 24

N 62 42

SE0810054

Blaikfjället

*

34 150,4

E 16 7

N 64 35

SE0810057

Gitsfjället

*

40 158,2

E 15 31

N 64 50

SE0810058

Ryptjärnberget

*

75

E 15 48

N 64 50

SE0810059

Marsfjället

*

86 067,2

E 15 38

N 65 6

SE0810060

Skalmodal

*

303,7

E 14 33

N 65 26

SE0810080

Vindelfjällen

*

555 103,4

E 15 50

N 65 53

SE0810347

Rödingsjö

*

6 383,2

E 15 10

N 64 47

SE0810350

Kalvtjärnarna

*

879,3

E 15 19

N 64 43

SE0810355

Brattiken

*

777,3

E 15 55

N 65 25

SE0810366

Rapstenjaure

162

E 14 42

N 65 5

SE0810367

Guorte, Joesjö

478,4

E 14 33

N 65 39

SE0810374

Dikasjön

4,8

E 15 54

N 65 13

SE0810377

Vilasund-Strimasund

16,6

E 14 54

N 66 2

SE0810385

Rövattsliden

33,5

E 15 6

N 65 42

SE0810386

Guortabäcken

4,4

E 15 6

N 65 20

SE0810394

Vardo- Laster- och Fjällfjällen

*

106 154,2

E 14 40

N 65 16

SE0810395

Virisens vattensystem

3 684,4

E 14 54

N 65 26

SE0810396

Daune

*

12 063,7

E 15 11

N 65 15

SE0810397

Södra Gardfjället

*

37 116,4

E 15 37

N 65 19

SE0810398

Norra Borgafjäll

*

13 059,9

E 15 0

N 64 53

SE0810399

Vojmsjölandet

*

4 872,6

E 16 19

N 64 58

SE0810435

Vindelälven

33 144,8

E 17 27

N 65 38

SE0810439

Satsfjället

*

11 862,4

E 15 10

N 64 58

SE0810443

Ammarnäsdeltat

277,6

E 16 13

N 65 57

SE0810482

Brånaviktjärnen

0,37

E 15 59

N 65 28

SE0810485

Rauksvajja

*

59,9

E 15 45

N 65 38

SE0810488

Skansnäsån

287,2

E 16 2

N 65 15

SE0810513

Njakafjäll

*

6 276,7

E 15 38

N 64 57

SE0820056

Laisdalens fjällurskog

*

72 705,4

E 16 53

N 66 1

SE0820057

Märkberget

*

288,9

E 16 52

N 66 14

SE0820061

Veddek 1

*

6 090,2

E 17 19

N 65 58

SE0820120

Pieljekaise

*

15 467,2

E 16 47

N 66 21

SE0820123

Hornavan-Sädvajaure fjällurskog

*

80 897

E 17 5

N 66 26

SE0820124

Tjeggelvas

*

32 939

E 17 45

N 66 31

SE0820125

Ramanj

*

4 664

E 17 35

N 66 39

SE0820130

Udtja

*

146 476,9

E 19 10

N 66 22

SE0820137

Såkkevarats

*

7 192,7

E 19 30

N 66 29

SE0820154

Kallovaratjeh

*

2 224,8

E 16 46

N 67 6

SE0820156

Pärlälvens fjällurskog

*

115 733,1

E 18 0

N 66 49

SE0820163

Kvikkjokk-Kabla fjällurskog

*

49 196,5

E 17 56

N 67 0

SE0820167

Muddus

*

49 718,3

E 20 10

N 66 54

SE0820185

Sarek

*

198 658

E 17 41

N 67 17

SE0820186

Ultevis fjällurskog

*

117 268,1

E 19 9

N 67 7

SE0820193

Stubba

*

33 411,2

E 20 3

N 67 5

SE0820201

Padjelanta

*

200 234

E 16 39

N 67 25

SE0820202

Stora Sjöfallet

*

128 056,4

E 17 34

N 67 35

SE0820204

Kaitum fjällurskog

*

90 068,9

E 20 21

N 67 38

SE0820209

Lina fjällurskog

*

98 065,1

E 20 29

N 67 21

SE0820216

Sjaunja

*

281 463,9

E 18 52

N 67 27

SE0820234

Stordalen

*

1 135,6

E 19 1

N 68 21

SE0820243

Rautas, delar

*

81 650,4

E 19 54

N 68 1

SE0820244

Sautusvaara

*

1 833,4

E 20 50

N 67 53

SE0820261

Abisko

*

7 725,1

E 18 40

N 68 19

SE0820275

Alajaure

*

17 021,3

E 20 10

N 68 7

SE0820282

Torneträsk-Soppero fjällurskog

*

337 111,4

E 20 56

N 68 5

SE0820284

Vadvetjåkka

*

2 696,6

E 18 26

N 68 32

SE0820287

Pessinki fjällurskog

*

97 246

E 22 45

N 68 2

SE0820293

Norra Torneträsk

*

45 626,4

E 19 6

N 68 26

SE0820294

Yraft

*

717,1

E 16 34

N 66 17

SE0820295

Laidauredeltat

*

1 918,6

E 18 12

N 67 8

SE0820334

Sulitelma

61 815,3

E 16 28

N 67 1

SE0820402

Aktse

2,1

E 18 18

N 67 8

SE0820430

Torne och Kalix älvsystem

175 377

E 21 18

N 67 27

SE0820431

Råneälven

15 543

E 21 17

N 66 28

SE0820434

Piteälven

52 942

E 18 44

N 66 18

SE0820472

Ratejokk

3,6

E 19 33

N 67 48

SE0820619

Tavvavuoma

*

53 966,4

E 20 41

N 68 29

SE0820620

Pältsa

*

24 980,7

E 20 25

N 68 59

SE0820621

Låktatjåkka

7 582,3

E 18 26

N 68 23

SE0820623

Nissuntjårro

25 781,5

E 18 51

N 68 14

SE0820722

Jelka-Rimakåbbå

*

37 694,4

E 19 39

N 66 56

SE0820737

Laisälven

11 071,7

E 17 11

N 65 57

SI3000001

Cvelbar – skalovje

4,543

E 14 50

N 46 27

SI3000002

Obistove skale

12,99

E 14 50

N 46 28

SI3000005

Mateča voda in Bistrica

*

193,241

E 14 34

N 45 46

SI3000006

Ježevec

213,614

E 15 3

N 46 29

SI3000012

Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro

*

3,132

E 15 8

N 46 31

SI3000013

Vrzdenec

*

132,725

E 14 16

N 46 1

SI3000014

Butajnova

*

257,695

E 14 14

N 46 2

SI3000015

Medvedje Brdo

*

188,995

E 14 8

N 45 57

SI3000016

Zaplana

*

216,278

E 14 14

N 45 58

SI3000017

Ligojna

*

139,73

E 14 18

N 45 59

SI3000018

Jereka

71,14

E 13 57

N 46 17

SI3000019

Nemški Rovt

124,078

E 13 59

N 46 16

SI3000020

Cerkno – Zakriž

*

567,765

E 13 59

N 46 8

SI3000021

Podreber – Dvor

291,904

E 14 20

N 46 3

SI3000022

Briše

97,071

E 14 17

N 46 3

SI3000023

Otalež – Lazec

*

518,942

E 13 59

N 46 4

SI3000024

Avče

24,923

E 13 41

N 46 6

SI3000026

Ribniška dolina

*

431,442

E 14 43

N 45 43

SI3000027

Lipovšček

3,461

E 13 48

N 46 12

SI3000028

Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom

*

5,779

E 15 3

N 46 27

SI3000030

Žerjav – Dolina smrti

79,026

E 14 52

N 46 28

SI3000031

Pod Bučnico – melišča

*

4,066

E 13 45

N 46 10

SI3000032

Pri Modreju – melišča

*

11,041

E 13 45

N 46 9

SI3000033

Pod Mijo – melišča

*

28,864

E 13 30

N 46 14

SI3000034

Banjščice – travišča

1 174,892

E 13 42

N 46 2

SI3000038

Smrekovško pogorje

*

86,974

E 14 54

N 46 25

SI3000042

Jezerc pri Logatcu

0,325

E 14 13

N 45 56

SI3000043

Stahovica – melišča

*

7,369

E 14 36

N 46 16

SI3000044

Bohinjska Bela – melišča

*

72,086

E 14 3

N 46 18

SI3000045

Bohinjska Bela – skalovje

3,626

E 14 3

N 46 20

SI3000065

Gorska grapa

3,053

E 13 52

N 46 11

SI3000066

Huda grapa

1,748

E 13 54

N 46 11

SI3000067

Savinja – Letuš

225,005

E 15 3

N 46 17

SI3000070

Pikrnica – Selčnica

*

24,529

E 15 1

N 46 30

SI3000077

Kendove robe

69,038

E 14 0

N 46 2

SI3000078

Jelenk

61,219

E 13 59

N 46 3

SI3000081

Jama v Globinah

13,716

E 14 3

N 46 2

SI3000082

Ukovnik

48,482

E 14 1

N 46 3

SI3000084

Jama pod Lešetnico

47,714

E 14 4

N 45 59

SI3000087

Zelenci

54,55

E 13 44

N 46 29

SI3000090

Pesjakov buden

62,979

E 14 3

N 46 22

SI3000095

Tinetova jama

5,863

E 14 57

N 46 17

SI3000098

Mesarska lopa

21,337

E 14 54

N 46 22

SI3000102

Ledina na Jelovici

*

23,202

E 14 6

N 46 15

SI3000103

Blato na Jelovici

*

29,403

E 14 5

N 46 17

SI3000107

Breznica

53,335

E 14 9

N 46 23

SI3000108

Raduha

*

1 622,504

E 14 45

N 46 24

SI3000110

Ratitovec

*

2 469,147

E 14 4

N 46 13

SI3000111

Savinja pri Šentjanžu

*

141,637

E 14 55

N 46 18

SI3000119

Porezen

*

847,472

E 13 58

N 46 11

SI3000122

Tošč

*

331,39

E 14 19

N 46 5

SI3000123

Divja jama nad Plavmi

47,08

E 13 34

N 46 3

SI3000124

Krasnica

76,684

E 13 49

N 46 7

SI3000126

Nanoščica

*

668,745

E 14 11

N 45 46

SI3000127

Mali vrh nad Grahovim ob Bači

6,053

E 13 52

N 46 9

SI3000128

Znojile

10,191

E 13 55

N 46 11

SI3000129

Rinža

*

235,109

E 14 50

N 45 39

SI3000132

Peca

*

385,328

E 14 46

N 46 29

SI3000133

Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar

46,287

E 14 5

N 46 23

SI3000136

Votla peč

12,508

E 14 58

N 46 32

SI3000140

Šentanelska reka (Mežica)

*

100,28

E 14 52

N 46 35

SI3000145

Zasip

*

96,442

E 14 7

N 46 23

SI3000151

Kozje stene pri Slivnici

19,646

E 14 25

N 45 47

SI3000158

Babja luknja

32,992

E 14 23

N 46 8

SI3000161

Studenec izvir – izliv v Kanomljico

2,237

E 13 54

N 46 2

SI3000166

Razbor

*

1 467,236

E 15 1

N 46 28

SI3000167

Nadiža s pritoki

135,34

E 13 27

N 46 14

SI3000172

Zgornja Drava s pritoki

*

5 949,097

E 15 20

N 46 35

SI3000173

Bloščica

*

784,711

E 14 31

N 45 47

SI3000180

Rodine

103,171

E 14 10

N 46 22

SI3000182

Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok

*

21,657

E 15 20

N 46 32

SI3000189

Žejna dolina

*

54,71

E 14 9

N 45 57

SI3000196

Breginjski Stol

*

1 574,498

E 13 28

N 46 16

SI3000199

Dolenja vas pri Ribnici

12,538

E 14 46

N 45 42

SI3000209

Jama pod Smogodnico

40,808

E 13 44

N 46 8

SI3000211

Jama na Pucovem kuclu

46,577

E 14 8

N 46 0

SI3000216

Barbarski potok s pritoki

*

19,324

E 15 6

N 46 30

SI3000224

Huda luknja

3 014,799

E 15 10

N 46 24

SI3000230

Idrijca s pritoki

258,299

E 13 56

N 46 6

SI3000231

Javorniki – Snežnik

*

43 821,47

E 14 22

N 45 38

SI3000232

Notranjski trikotnik

*

15 201,701

E 14 13

N 45 48

SI3000235

Olševa – borovja

*

128,916

E 14 39

N 46 25

SI3000236

Kobariško blato

58,757

E 13 32

N 46 14

SI3000253

Julijske Alpe

*

74 158,91

E 13 42

N 46 20

SI3000254

Soča z Volarjo

*

1 399,456

E 13 36

N 46 13

SI3000255

Trnovski gozd – Nanos

*

52 636,488

E 14 0

N 45 55

SI3000256

Krimsko hribovje – Menišija

*

20 107,188

E 14 24

N 45 53

SI3000259

Bohinjska Bistrica

*

650,142

E 13 56

N 46 16

SI3000261

Menina

*

4 165,303

E 14 48

N 46 15

SI3000263

Kočevsko

*

106 341,567

E 14 51

N 45 36

SI3000264

Kamniško – Savinjske Alpe

*

14 519,39

E 14 36

N 46 20

SI3000270

Pohorje

*

26 826,288

E 15 23

N 46 28

SI3000271

Ljubljansko barje

*

12 666,086

E 14 21

N 45 58

SI3000277

Podbrdo – skalovje

2,243

E 13 57

N 46 12

SI3000278

Pokljuška barja

*

871,697

E 13 58

N 46 20

SI3000281

Vrhe – povirno barje

6,296

E 15 2

N 46 29

SI3000285

Karavanke

*

23 066,29

E 14 14

N 46 23

SKUEV0001

Tri peniažky

*

141,952

E 20 13

N 48 37

SKUEV0002

Lúky pod Ukorovou

12,432

E 20 7

N 48 41

SKUEV0003

Rieka Rimava

4,068

E 19 56

N 48 40

SKUEV0005

Drieňová

*

21,011

E 21 59

N 48 55

SKUEV0008

Repiská

*

61,286

E 19 21

N 48 38

SKUEV0009

Koryto

*

26,115

E 19 27

N 48 37

SKUEV0011

Potok Svetlica

1,933

E 22 3

N 49 11

SKUEV0013

Stráž

19,821

E 18 32

N 48 33

SKUEV0014

Lázky

*

45,245

E 22 3

N 49 10

SKUEV0015

Dolná Bukovina

*

292,781

E 18 56

N 48 23

SKUEV0016

Košariská

*

10,002

E 21 57

N 49 14

SKUEV0018

Lúka pod cintorínom

4,676

E 20 6

N 48 41

SKUEV0021

Vinište

*

5,803

E 18 3

N 48 38

SKUEV0023

Tomov štál

*

1,534

E 18 34

N 48 32

SKUEV0024

Hradná dolina

*

14,245

E 18 1

N 48 36

SKUEV0025

Vihorlat

*

296,692

E 22 7

N 48 53

SKUEV0035

Čebovská lesostep

*

212,969

E 19 13

N 48 11

SKUEV0036

Rieka Litava

*

2 964,212

E 19 5

N 48 13

SKUEV0039

Bačkovské poniklece

11,66

E 21 37

N 48 45

SKUEV0043

Kamenná

*

836,553

E 21 52

N 49 16

SKUEV0044

Badínsky prales

*

153,456

E 19 3

N 48 41

SKUEV0045

Kopa

*

90,814

E 19 27

N 48 36

SKUEV0046

Javorinka

*

43,293

E 19 29

N 48 36

SKUEV0047

Dobročský prales

*

204,29

E 19 40

N 48 40

SKUEV0048

Dukla

*

6 874,267

E 21 50

N 49 22

SKUEV0049

Alúvium Rieky

*

13,077

E 22 5

N 49 8

SKUEV0050

Humenský Sokol

*

233,48

E 21 55

N 48 54

SKUEV0051

Kyjov

*

571,56

E 22 1

N 48 51

SKUEV0056

Habáňovo

*

3,353

E 19 40

N 48 35

SKUEV0057

Rašeliniská Oravskej kotliny

*

840,54

E 19 45

N 49 23

SKUEV0058

Tlstá

*

293,361

E 19 21

N 48 57

SKUEV0059

Jelšie

*

27,811

E 19 34

N 49 2

SKUEV0060

Chraste

13,731

E 19 31

N 49 2

SKUEV0061

Demänovská slatina

1,671

E 19 34

N 49 2

SKUEV0062

Príboj

*

10,026

E 19 13

N 48 44

SKUEV0063

Ublianka

*

45,416

E 22 20

N 48 56

SKUEV0101

Klokočovské rašeliniská

*

37,44

E 18 33

N 49 29

SKUEV0102

Čertov

*

406,065

E 18 13

N 49 16

SKUEV0103

Čachtické Karpaty

*

715,999

E 17 43

N 48 42

SKUEV0104

Homolské Karpaty

*

5 172,444

E 17 8

N 48 16

SKUEV0105

Travertíny pri Spišskom Podhradí

*

232,309

E 20 46

N 48 59

SKUEV0106

Muráň

*

176,406

E 20 29

N 48 52

SKUEV0107

Stráne pri Spišskom Podhradí

*

51,636

E 20 41

N 49 0

SKUEV0108

Dubiny pri Ordzovanoch

*

211,865

E 20 47

N 49 2

SKUEV0109

Rajtopíky

*

256,003

E 20 51

N 48 59

SKUEV0110

Dubiny pri Levoči

*

559,254

E 20 32

N 49 2

SKUEV0111

Stráň pri Dravciach

4,711

E 20 29

N 49 0

SKUEV0112

Slovenský raj

*

15 696,07

E 20 21

N 48 54

SKUEV0127

Temešská skala

*

165,108

E 18 29

N 48 52

SKUEV0128

Rokoš

*

4 602,283

E 18 24

N 48 45

SKUEV0130

Zoborské vrchy

*

1 868,99

E 18 6

N 48 21

SKUEV0131

Gýmeš

*

73,407

E 18 13

N 48 24

SKUEV0132

Kostolianske lúky

*

4,202

E 18 15

N 48 25

SKUEV0133

Hôrky

*

82,535

E 18 11

N 48 29

SKUEV0134

Kulháň

*

124,33

E 18 5

N 48 41

SKUEV0135

Bočina

*

32,124

E 18 3

N 48 37

SKUEV0136

Dolné lazy

*

7,265

E 18 4

N 48 38

SKUEV0137

Záhrada

16,789

E 18 3

N 48 38

SKUEV0138

Livinská jelšina

*

13,566

E 18 5

N 48 43

SKUEV0139

Dolina Gánovského potoka

*

19,245

E 20 20

N 49 1

SKUEV0140

Spišskoteplické slatiny

*

24,49

E 20 13

N 49 2

SKUEV0141

Rieka Belá

*

471,659

E 19 48

N 49 5

SKUEV0142

Hybica

9,633

E 19 51

N 49 3

SKUEV0143

Biely Váh

73,759

E 19 59

N 49 4

SKUEV0144

Belianske lúky

*

131,434

E 20 23

N 49 12

SKUEV0145

Medzi bormi

*

6,55

E 19 37

N 49 16

SKUEV0146

Blatá

*

356,189

E 20 2

N 49 5

SKUEV0147

Žarnovica

*

18,387

E 18 52

N 48 50

SKUEV0148

Rieka Vlára

*

62,228

E 18 4

N 49 1

SKUEV0149

Mackov bok

*

3,75

E 19 15

N 48 45

SKUEV0150

Červený Grúň

*

244,655

E 19 25

N 48 59

SKUEV0151

Vrchovisko pri Pohorelskej Maši

*

19,812

E 20 1

N 48 51

SKUEV0152

Sliačske travertíny

*

7,111

E 19 24

N 49 3

SKUEV0153

Horné lazy

*

38,122

E 19 35

N 48 48

SKUEV0154

Suchá dolina

*

3,115

E 19 35

N 48 49

SKUEV0163

Rudava

*

2 257,75

E 17 16

N 48 32

SKUEV0164

Revúca

*

44,656

E 19 16

N 48 58

SKUEV0175

Sedliská

*

46,085

E 17 49

N 48 27

SKUEV0185

Pramene Hruštínky

*

218,851

E 19 15

N 49 16

SKUEV0186

Mláčik

*

408,517

E 19 1

N 48 39

SKUEV0187

Rašeliniská Oravských Beskýd

*

131,526

E 19 15

N 49 30

SKUEV0188

Pilsko

*

706,89

E 19 19

N 49 31

SKUEV0189

Babia hora

*

503,94

E 19 30

N 49 34

SKUEV0190

Slaná Voda

*

229,697

E 19 29

N 49 32

SKUEV0191

Rašeliniská Bielej Oravy

*

39,16

E 19 17

N 49 28

SKUEV0192

Prosečné

*

2 697,655

E 19 30

N 49 10

SKUEV0193

Zimníky

37,631

E 19 39

N 49 23

SKUEV0194

Hybická tiesňava

556,756

E 19 53

N 49 5

SKUEV0196

Brezové

13,494

E 20 1

N 49 3

SKUEV0197

Salatín

*

3 358,789

E 19 20

N 48 59

SKUEV0198

Zvolen

*

2 766,296

E 19 13

N 48 54

SKUEV0199

Plavno

52,341

E 19 14

N 48 43

SKUEV0200

Klenovský Vepor

*

343,033

E 19 45

N 48 41

SKUEV0201

Gavurky

*

87,431

E 19 8

N 48 27

SKUEV0202

Trešková

26,282

E 20 8

N 48 39

SKUEV0203

Stolica

*

2 933,517

E 20 11

N 48 45

SKUEV0204

Homoľa

*

2,234

E 20 11

N 48 49

SKUEV0205

Hubková

*

2 796,71

E 21 53

N 48 58

SKUEV0206

Humenská

*

198,921

E 21 56

N 48 54

SKUEV0207

Kamenná Baba

*

339,975

E 20 55

N 49 3

SKUEV0209

Morské oko

*

14 962,148

E 22 15

N 48 49

SKUEV0210

Stinská

*

1 532,789

E 22 29

N 48 59

SKUEV0211

Danova

*

891,343

E 21 57

N 49 19

SKUEV0212

Muteň

*

34,612

E 20 16

N 48 35

SKUEV0216

Sitno

*

1 180,728

E 18 52

N 48 24

SKUEV0219

Malina

*

458,511

E 17 5

N 48 24

SKUEV0221

Varínka

*

154,588

E 18 55

N 49 14

SKUEV0222

Jelešňa

*

66,879

E 19 41

N 49 24

SKUEV0224

Jereňáš

137,085

E 20 46

N 48 58

SKUEV0225

Muránska planina

*

20 315,214

E 19 59

N 48 45

SKUEV0228

Švihrová

*

5,645

E 19 46

N 49 6

SKUEV0229

Beskýd

*

29 215,126

E 22 22

N 49 3

SKUEV0230

Iľovnica

*

484,533

E 22 4

N 49 1

SKUEV0231

Brekovský hradný vrch

*

26,719

E 21 49

N 48 54

SKUEV0232

Rieka Laborec

*

15,971

E 21 50

N 49 20

SKUEV0233

Tok Udavy s prítokom Iľovnice

*

21,55

E 22 2

N 49 1

SKUEV0234

Ulička

*

101,814

E 22 27

N 49 0

SKUEV0238

Veľká Fatra

*

43 600,809

E 19 4

N 48 58

SKUEV0239

Kozol

*

91,58

E 18 45

N 49 6

SKUEV0240

Kľak

*

85,71

E 18 38

N 48 58

SKUEV0241

Svrčinník

*

222,49

E 18 59

N 48 48

SKUEV0243

Rieka Orava

*

435,055

E 19 21

N 49 15

SKUEV0244

Harmanecký Hlboký jarok

*

50,33

E 19 0

N 48 49

SKUEV0245

Boky

*

175,98

E 19 1

N 48 34

SKUEV0246

Šupín

*

11,89

E 19 15

N 48 45

SKUEV0247

Rohy

*

23,323

E 19 22

N 48 32

SKUEV0248

Močidlianska skala

*

204,25

E 19 24

N 48 36

SKUEV0249

Hrbatá lúčka

*

181,11

E 19 23

N 48 38

SKUEV0250

Krivoštianka

*

707,131

E 21 53

N 48 53

SKUEV0251

Zázrivské lazy

*

2 808,095

E 19 9

N 49 16

SKUEV0252

Malá Fatra

*

21 918,45

E 19 2

N 49 11

SKUEV0253

Rieka Váh

251,902

E 19 14

N 49 6

SKUEV0254

Močiar

*

8,131

E 19 9

N 49 9

SKUEV0255

Šujské rašelinisko

12,232

E 18 37

N 49 3

SKUEV0256

Strážovské vrchy

*

29 366,39

E 18 28

N 49 2

SKUEV0258

Tlstý vrch

*

1 159,212

E 18 51

N 48 18

SKUEV0259

Stará hora

*

2 799,139

E 18 55

N 48 18

SKUEV0260

Mäsiarsky bok

*

321,289

E 19 5

N 48 23

SKUEV0262

Čajkovské bralie

*

1 694,008

E 18 36

N 48 19

SKUEV0263

Hodrušská hornatina

*

11 705,432

E 18 40

N 48 23

SKUEV0264

Klokoč

*

2 568,296

E 18 46

N 48 29

SKUEV0265

Suť

*

9 806,076

E 18 54

N 48 31

SKUEV0266

Skalka

*

10 844,607

E 19 0

N 48 28

SKUEV0267

Biele hory

*

10 168,783

E 17 18

N 48 28

SKUEV0268

Buková

*

9,449

E 17 22

N 48 32

SKUEV0271

Šándorky

*

1,498

E 18 38

N 48 17

SKUEV0273

Vtáčnik

*

9 619,045

E 18 35

N 48 36

SKUEV0274

Baske

*

3 645,13

E 18 16

N 48 52

SKUEV0275

Kňaží stôl

*

3 768,371

E 18 19

N 48 49

SKUEV0276

Kuchynská hornatina

*

3 382,107

E 17 12

N 48 21

SKUEV0277

Nad vinicami

*

0,475

E 17 25

N 48 30

SKUEV0278

Brezovské Karpaty

*

2 699,785

E 17 33

N 48 38

SKUEV0281

Tŕstie

*

28,658

E 19 59

N 48 39

SKUEV0282

Tisovský kras

*

1 469,966

E 19 53

N 48 40

SKUEV0283

Lúky na Besníku

*

80,195

E 20 13

N 48 51

SKUEV0284

Teplické stráne

*

355,965

E 20 17

N 48 36

SKUEV0285

Rieka Muráň s prítokmi

*

204,285

E 20 14

N 48 36

SKUEV0286

Vápence v doline Hornádu

*

27,213

E 20 38

N 48 54

SKUEV0287

Galmus

*

2 690,066

E 20 46

N 48 53

SKUEV0288

Kysucké Beskydy a Riečnica

*

7 326,574

E 19 2

N 49 23

SKUEV0289

Chmúra

0,939

E 19 5

N 49 23

SKUEV0290

Horný tok Hornádu

*

290,061

E 20 22

N 48 59

SKUEV0291

Jánsky potok

*

26,274

E 20 46

N 48 55

SKUEV0296

Turková

*

522,557

E 19 55

N 49 1

SKUEV0297

Brezinky

*

8,445

E 20 10

N 48 50

SKUEV0298

Brvnište

*

74,771

E 19 13

N 48 47

SKUEV0299

Baranovo

*

790,563

E 19 8

N 48 46

SKUEV0300

Skribňovo

*

221,607

E 19 46

N 48 59

SKUEV0301

Kopec

*

3,761

E 19 13

N 48 46

SKUEV0302

Ďumbierske Nízke Tatry

*

46 583,31

E 19 27

N 48 54

SKUEV0303

Alúvium Hrona

*

259,755

E 20 10

N 48 50

SKUEV0304

Oravská vodná nádrž

*

251,338

E 19 31

N 49 25

SKUEV0305

Choč

*

2 191,783

E 19 19

N 49 8

SKUEV0306

Pod Suchým hrádkom

*

744,611

E 19 49

N 49 7

SKUEV0307

Tatry

*

61 735,299

E 19 57

N 49 11

SKUEV0308

Machy

*

305,043

E 19 53

N 49 7

SKUEV0309

Rieka Poprad

*

34,334

E 20 9

N 49 4

SKUEV0310

Kráľovohoľské Nízke Tatry

*

35 513,27

E 19 58

N 48 55

SKUEV0318

Pod Čelom

*

533,235

E 21 50

N 49 15

SKUEV0319

Poľana

*

3 142,952

E 19 29

N 48 40

SKUEV0320

Šindliar

*

7,69

E 20 55

N 49 2

SKUEV0321

Salvátorské lúky

*

2,676

E 20 56

N 49 2

SKUEV0322

Fintické svahy

*

753,898

E 21 15

N 49 4

SKUEV0323

Demjatské kopce

*

8,682

E 21 17

N 49 6

SKUEV0324

Radvanovské skalky

*

1,171

E 21 27

N 49 3

SKUEV0325

Medzianske skalky

*

10,783

E 21 28

N 49 2

SKUEV0326

Strahuľka

*

1 195,042

E 21 27

N 48 39

SKUEV0327

Milič

*

5 114,445

E 21 27

N 48 34

SKUEV0328

Stredné Pohornádie

*

7 275,577

E 21 9

N 48 49

SKUEV0330

Dunitová skalka

*

1,477

E 21 7

N 48 55

SKUEV0331

Čergovský Minčol

*

4 144,688

E 21 1

N 49 13

SKUEV0332

Čergov

*

6 063,432

E 21 9

N 49 11

SKUEV0333

Beliansky potok

0,195

E 20 24

N 49 12

SKUEV0334

Veľké osturnianske jazero

*

51,768

E 20 13

N 49 20

SKUEV0335

Malé osturnianske jazerá

*

7,654

E 20 12

N 49 20

SKUEV0336

Rieka Torysa

*

22,12

E 20 43

N 49 8

SKUEV0337

Pieniny

*

1 301,22

E 20 25

N 49 23

SKUEV0338

Plavečské štrkoviská

66,24

E 20 51

N 49 16

SKUEV0339

Pieninské bradlá

*

74,647

E 20 35

N 49 21

SKUEV0342

Drieňovec

*

218,193

E 20 40

N 48 38

SKUEV0343

Plešivské stráne

*

363,406

E 20 24

N 48 34

SKUEV0344

Starovodské jedliny

*

397,79

E 20 39

N 48 46

SKUEV0346

Pod Strážnym hrebeňom

*

177,214

E 20 23

N 48 33

SKUEV0348

Dolina Čiernej Moldavy

*

1 896,835

E 20 48

N 48 41

SKUEV0349

Jasovské dubiny

*

36,251

E 20 58

N 48 40

SKUEV0350

Brzotínske skaly

*

427,047

E 20 29

N 48 35

SKUEV0351

Folkmarská skala

*

140,967

E 21 0

N 48 49

SKUEV0353

Plešivská planina

*

2 863,689

E 20 25

N 48 37

SKUEV0354

Hnilecké rašeliniská

*

55,311

E 20 35

N 48 49

SKUEV0356

Horný vrch

*

5 861,392

E 20 46

N 48 38

SKUEV0364

Pokoradzské jazierká

*

60,86

E 20 1

N 48 25

SKUEV0366

Drienčanský kras

*

1 719,963

E 20 5

N 48 31

SKUEV0367

Holubyho kopanice

*

3 933,045

E 17 47

N 48 51

SKUEV0368

Brezovská dolina

*

2,477

E 18 8

N 49 5

SKUEV0369

Pavúkov jarok

*

26,7

E 17 39

N 48 46

SKUEV0371

Žalostiná

*

215,37

E 17 26

N 48 49

SKUEV0372

Krivoklátske lúky

*

4,33

E 18 8

N 49 3

SKUEV0373

Krivoklátske bradlá

*

64,764

E 18 9

N 49 2

SKUEV0374

Záhradská

*

9,315

E 17 41

N 48 49

SKUEV0375

Krasín

*

63,94

E 18 0

N 48 57

SKUEV0376

Vršatské bradlá

*

283,932

E 18 9

N 49 4

SKUEV0377

Lukovský vrch

*

215,14

E 17 51

N 48 53

SKUEV0378

Nebrová

*

27,904

E 18 7

N 49 7

SKUEV0379

Kobela

*

6,038

E 17 50

N 48 46

SKUEV0380

Tematínske vrchy

*

2 471,265

E 17 55

N 48 39

SKUEV0381

Dielnice

*

107,354

E 18 48

N 48 57

SKUEV0382

Turiec a Blatničianka

*

284,162

E 18 47

N 48 53

SKUEV0383

Ponická dúbrava

*

13,43

E 19 18

N 48 41

SKUEV0384

Klenovské Blatá

*

4,36

E 19 47

N 48 41

SKUEV0385

Pliškov vrch

*

85,265

E 22 8

N 49 8

SKUEV0386

Hostovické lúky

*

13,376

E 22 6

N 49 7

SKUEV0387

Beskyd

*

5 415,379

E 22 1

N 49 13

SKUEV0388

Vydrica

*

7,1

E 17 6

N 48 11

SKUEV0390

Pusté pole

*

90,352

E 21 26

N 48 55

SKUEV0397

Tok Váhu pri Zamarovciach

20,943

E 18 2

N 48 54

SKUEV0398

Slaná

*

36,768

E 20 28

N 48 35

SKUEV0399

Bacúšska jelšina

*

4,26

E 19 48

N 48 50

SKUEV0400

Detviansky potok

*

74,126

E 19 25

N 48 35

SKUEV0401

Dubnícke bane

*

234,752

E 21 28

N 48 55

SKUEV0402

Bradlo

0,01

E 20 11

N 48 37

---