# Uradni list L 75/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 75 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5118. marec 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 75

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5118. marec 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 236/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 237/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom, med drugim, iz Ukrajine | 8 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 238/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije | 14 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 239/2008 z dne 17. marca 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, naložene za uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 22 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 240/2008 z dne 17. marca 2008 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 33 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 241/2008 z dne 17. marca 2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau | 49 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 242/2008 z dne 17. marca 2008 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Slonokoščeno obalo na drugi strani | 51 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 243/2008 z dne 17. marca 2008 o nekaterih omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori | 53 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 244/2008 z dne 17. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 60 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 245/2008 z dne 17. marca 2008 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1249/96 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 | 62 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 246/2008 z dne 17. marca 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil | 64 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 236/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 237/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom, med drugim, iz Ukrajine

8

*

Uredba Sveta (ES) št. 238/2008 z dne 10. marca 2008 o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

14

*

Uredba Sveta (ES) št. 239/2008 z dne 17. marca 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, naložene za uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

22

*

Uredba Sveta (ES) št. 240/2008 z dne 17. marca 2008 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

33

*

Uredba Sveta (ES) št. 241/2008 z dne 17. marca 2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau

49

*

Uredba Sveta (ES) št. 242/2008 z dne 17. marca 2008 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Slonokoščeno obalo na drugi strani

51

*

Uredba Sveta (ES) št. 243/2008 z dne 17. marca 2008 o nekaterih omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori

53

Uredba Komisije (ES) št. 244/2008 z dne 17. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

60

*

Uredba Komisije (ES) št. 245/2008 z dne 17. marca 2008 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1249/96 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92

62

*

Uredba Komisije (ES) št. 246/2008 z dne 17. marca 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

64

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/227/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. marca 2008 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza polivinil alkohola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter sprostitvi zneskov, zavarovanih z uvedeno začasno protidampinško dajatvijo | 66 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/227/ES

*

Sklep Komisije z dne 17. marca 2008 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza polivinil alkohola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter sprostitvi zneskov, zavarovanih z uvedeno začasno protidampinško dajatvijo

66

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/228/SZVP z dne 17. marca 2008 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP o ustanovitvi enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu | 78 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/229/SZVP z dne 17. marca 2008 o spremembi Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) | 80 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/230/SZVP z dne 17. marca 2008 o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah | 81 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/228/SZVP z dne 17. marca 2008 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP o ustanovitvi enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu

78

*

Skupni ukrep Sveta 2008/229/SZVP z dne 17. marca 2008 o spremembi Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

80

*

Skupni ukrep Sveta 2008/230/SZVP z dne 17. marca 2008 o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah

81

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 236/2008

z dne 10. marca 2008

o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Trenutno veljavni ukrepi so dokončna protidampinška dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 658/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Trenutno veljavni ukrepi so dokončna protidampinška dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 658/2002 (2).

2.   Zahtevek za pregled

| (2) | Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (3) | Zahtevek sta vložila dva povezana ruska proizvajalca izvoznika, ki spadata pod okrilje holdinga „Acron“, in sicer OJSC Acron in OJSC Dorogobuzh. Ti dve družbi se za namen te preiskave zaradi medsebojnega razmerja obravnavata kot ena pravna oseba („vložnik“). Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek sta vložila dva povezana ruska proizvajalca izvoznika, ki spadata pod okrilje holdinga „Acron“, in sicer OJSC Acron in OJSC Dorogobuzh. Ti dve družbi se za namen te preiskave zaradi medsebojnega razmerja obravnavata kot ena pravna oseba („vložnik“). Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

| (4) | Vložnik je navedel in predložil zadostne dokaze prima facie o tem, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da bi primerjava njegovih stroškov z amonijevim nitratom in njegovih izvoznih cen za Skupnost privedla do zmanjšanja dampinga znatno pod raven trenutnih ukrepov. Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temeljijo na prej vzpostavljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ne bi bilo več potrebno. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je navedel in predložil zadostne dokaze prima facie o tem, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da bi primerjava njegovih stroškov z amonijevim nitratom in njegovih izvoznih cen za Skupnost privedla do zmanjšanja dampinga znatno pod raven trenutnih ukrepov. Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temeljijo na prej vzpostavljeni ravni dampinga, za izravnavo dampinga ne bi bilo več potrebno.

3.   Začetek

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, veljavnih za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, veljavnih za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (6) | Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bila ocena potrebe po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(6)

Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bila ocena potrebe po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov v zvezi z vložnikom.

4.   Preiskava

| (7) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (8) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika ter predstavnike države izvoznice in industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika ter predstavnike države izvoznice in industrije Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje.

| (9) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (10) | Vložniku in njegovimi povezanimi prodajnimi družbami na ruskem domačem trgu je bil poslan vprašalnik. Vložnik in dve povezani prodajni družbi so poslali v celoti izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(10)

Vložniku in njegovimi povezanimi prodajnimi družbami na ruskem domačem trgu je bil poslan vprašalnik. Vložnik in dve povezani prodajni družbi so poslali v celoti izpolnjen vprašalnik.

| (11) | Komisija je tudi poiskala in preverila vse informacije, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalca izvoznika:






  — | OJSC Acron |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je tudi poiskala in preverila vse informacije, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalca izvoznika:

—

OJSC Acron

| — | OJSC Dorogobuzh |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh

| (b) | povezanih prodajnih družb:






  — | JSC Rostragronova |
| --- | --- | --- |

(b)

povezanih prodajnih družb:

—

JSC Rostragronova

| — | JSC Kubanagronova |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (12) | Izdelek v pregledu je enak izdelku v preiskavah, omenjenih v uvodni izjavi 1, tj. trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Rusije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(12)

Izdelek v pregledu je enak izdelku v preiskavah, omenjenih v uvodni izjavi 1, tj. trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Rusije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91.

2.   Podobni izdelek

| (13) | Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih preiskavah in potrjeno v tej preiskavi, imajo zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvaja in prodaja vložnik na ruskem domačem trgu, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enake načine uporabe, zaradi česar se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, niso bile sprejete sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(13)

Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih preiskavah in potrjeno v tej preiskavi, imajo zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvaja in prodaja vložnik na ruskem domačem trgu, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enake načine uporabe, zaradi česar se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, niso bile sprejete sklepne ugotovitve.

C.   REZULTATI PREISKAVE

| (14) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine, na osnovi katerih je bila uvedena trenutna stopnja dampinga, spremenile, in ali je ta sprememba trajna. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine, na osnovi katerih je bila uvedena trenutna stopnja dampinga, spremenile, in ali je ta sprememba trajna.

1.   Normalna vrednost

| (15) | Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej preverjeno, ali je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja vložnika reprezentativna v primerjavi z izvozom vložnika, saj je ta predstavljal več kot 5 % celotnega obsega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(15)

Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej preverjeno, ali je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja vložnika reprezentativna v primerjavi z izvozom vložnika, saj je ta predstavljal več kot 5 % celotnega obsega izvoza v Skupnost.

| (16) | Komisija je pozneje proučila, ali bi za domačo prodajo lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V ta namen so bili proučeni stroški proizvodnje izdelka, ki ga vložnik proizvede in proda na domačem trgu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je pozneje proučila, ali bi za domačo prodajo lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V ta namen so bili proučeni stroški proizvodnje izdelka, ki ga vložnik proizvede in proda na domačem trgu.

| (17) | V proizvodnem procesu zadevnega izdelka je plin glavna surovina in predstavlja znaten del vseh stroškov proizvodnje. Zato se je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani. |
| --- | --- |

(17)

V proizvodnem procesu zadevnega izdelka je plin glavna surovina in predstavlja znaten del vseh stroškov proizvodnje. Zato se je v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe proučilo, ali so bili stroški proizvodnje in prodaje obravnavanega izdelka v računovodskih evidencah zadevnih strank ustrezno prikazani.

| (18) | Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani na energetskem trgu, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki jih je plačal vložnik, neobičajno nizke. Za primerjavo, znašale so eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile znatno nižje od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani na energetskem trgu, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki jih je plačal vložnik, neobičajno nizke. Za primerjavo, znašale so eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije in so bile znatno nižje od cene plina, ki so jo plačevali proizvajalci Skupnosti. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina.

| (19) | Ker stroški za plin niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza ter prilagojena tako, da je odražala lokalne stroške distribucije. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg. |
| --- | --- |

(19)

Ker stroški za plin niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza ter prilagojena tako, da je odražala lokalne stroške distribucije. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg.

| (20) | Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila kakršna koli prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence družbe v celoti prikazovale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla. |
| --- | --- |

(20)

Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila kakršna koli prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence družbe v celoti prikazovale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla.

| (21) | Vendar pa je treba pri preverjanju stroškov proizvodnje podobnega izdelka iz člena 2(5) osnovne uredbe ugotoviti, ali stroški, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno prikazujejo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 18, je bilo ugotovljeno, da to ne drži. Vložnik ni obravnaval očitne velike razlike med ceno plina na ruskem domačem trgu in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani in ceno, ki jo plačajo proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Ravno tako ni upošteval dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se zanje ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nenazadnje, vložnik ni pojasnil, zakaj bi bili kljub razlogom iz uvodne izjave 18 stroški plina, uporabljenega v proizvodnji podobnega izdelka, prodajanega na domačem trgu, ustrezno prikazani v računovodskih evidencah. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(21)

Vendar pa je treba pri preverjanju stroškov proizvodnje podobnega izdelka iz člena 2(5) osnovne uredbe ugotoviti, ali stroški, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno prikazujejo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 18, je bilo ugotovljeno, da to ne drži. Vložnik ni obravnaval očitne velike razlike med ceno plina na ruskem domačem trgu in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani in ceno, ki jo plačajo proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Ravno tako ni upošteval dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se zanje ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nenazadnje, vložnik ni pojasnil, zakaj bi bili kljub razlogom iz uvodne izjave 18 stroški plina, uporabljenega v proizvodnji podobnega izdelka, prodajanega na domačem trgu, ustrezno prikazani v računovodskih evidencah. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (22) | Vložnik je nadalje zatrjeval, da je bila s prilagoditvijo plina de facto uporabljena metodologija za določitev normalne vrednosti, ki ni predvidena z osnovno uredbo. Z nadomestitvijo domačih stroškov za plin s stroški, izračunanimi v uvodni izjavi 19, in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del vseh stroškov podobnega izdelka in s tem tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila torej normalna vrednost de facto določena s podatki s tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem je vložnik navedel, da osnovna uredba za države s tržnim gospodarstvom predvideva le naslednje metodologije za določitev normalne vrednosti:






  (i) | na podlagi domače cene za podoben izdelek v običajnem poteku trgovine ali, kot drugo možnost v primeru, da prodaja ne poteka v običajnem poteku trgovine; |
| --- | --- | --- |

(22)

Vložnik je nadalje zatrjeval, da je bila s prilagoditvijo plina de facto uporabljena metodologija za določitev normalne vrednosti, ki ni predvidena z osnovno uredbo. Z nadomestitvijo domačih stroškov za plin s stroški, izračunanimi v uvodni izjavi 19, in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del vseh stroškov podobnega izdelka in s tem tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila torej normalna vrednost de facto določena s podatki s tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem je vložnik navedel, da osnovna uredba za države s tržnim gospodarstvom predvideva le naslednje metodologije za določitev normalne vrednosti:

(i)

na podlagi domače cene za podoben izdelek v običajnem poteku trgovine ali, kot drugo možnost v primeru, da prodaja ne poteka v običajnem poteku trgovine;

| (ii) | na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla (prišteti razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“) ter za dobičke) ali |
| --- | --- |

(ii)

na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla (prišteti razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“) ter za dobičke) ali

| (iii) | na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka za ustrezno tretjo državo. Vložnik je sklenil, da zaradi tega normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih s tretjega reprezentativnega trga. |
| --- | --- |

(iii)

na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka za ustrezno tretjo državo. Vložnik je sklenil, da zaradi tega normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih s tretjega reprezentativnega trga.

| (23) | V zvezi s tem in kot je tudi navedeno v spodnjih uvodnih izjavah 45 do 48, je najprej treba opozoriti na to, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, navedenimi v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za določitev normalne vrednosti. Zato je napačna trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s tem in kot je tudi navedeno v spodnjih uvodnih izjavah 45 do 48, je najprej treba opozoriti na to, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, navedenimi v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za določitev normalne vrednosti. Zato je napačna trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti.

| (24) | Vložnik je nadalje navedel, da pri prilagoditvi stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe raven prilagojenih stroškov ne more presegati ravni ustreznih stroškov v državi izvoznici. V nasprotnem primeru bi bila uporabljena metodologija pri prilagoditvi stroškov v nasprotju s členom 2(3) osnovne uredbe, ki določa, da se normalna vrednost podobnega izdelka izračuna na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla. |
| --- | --- |

(24)

Vložnik je nadalje navedel, da pri prilagoditvi stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe raven prilagojenih stroškov ne more presegati ravni ustreznih stroškov v državi izvoznici. V nasprotnem primeru bi bila uporabljena metodologija pri prilagoditvi stroškov v nasprotju s členom 2(3) osnovne uredbe, ki določa, da se normalna vrednost podobnega izdelka izračuna na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla.

| (25) | Stroški so bili prilagojeni v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Člen 2(5) osnovne uredbe ne omenja „stroškov proizvodnje v državi porekla“, temveč daje institucijam izrecno pravico do uporabe stroškov proizvodnje „z drugega reprezentativnega trga“ v državah, ki niso država porekla. Vložnikov argument je bilo treba zato zavrniti. |
| --- | --- |

(25)

Stroški so bili prilagojeni v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Člen 2(5) osnovne uredbe ne omenja „stroškov proizvodnje v državi porekla“, temveč daje institucijam izrecno pravico do uporabe stroškov proizvodnje „z drugega reprezentativnega trga“ v državah, ki niso država porekla. Vložnikov argument je bilo treba zato zavrniti.

| (26) | Nenazadnje, ugotovitve iz uvodnih izjav 18 in 19 niso v nasprotju s členom 1 osnovne uredbe, kot to navaja vložnik. Čeprav člen 1 osnovne uredbe navaja, da bi bilo treba normalno vrednost določiti s sklicevanjem na podatke iz države izvoza, osnovna uredba tudi jasno navaja, da so pri tem pravilu možne izjeme. |
| --- | --- |

(26)

Nenazadnje, ugotovitve iz uvodnih izjav 18 in 19 niso v nasprotju s členom 1 osnovne uredbe, kot to navaja vložnik. Čeprav člen 1 osnovne uredbe navaja, da bi bilo treba normalno vrednost določiti s sklicevanjem na podatke iz države izvoza, osnovna uredba tudi jasno navaja, da so pri tem pravilu možne izjeme.

| (27) | Trditev vložnika v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(27)

Trditev vložnika v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti.

| (28) | Vložnik je nadalje navedel, da mora prilagoditev, če se ta izvede za njegove stroške zemeljskega plina na domačem trgu, temeljiti na






  (i) | nenadzorovanih cenah plina v Rusiji ali |
| --- | --- | --- |

(28)

Vložnik je nadalje navedel, da mora prilagoditev, če se ta izvede za njegove stroške zemeljskega plina na domačem trgu, temeljiti na

(i)

nenadzorovanih cenah plina v Rusiji ali

| (ii) | na povprečni izvozni ceni ruskega zemeljskega plina za baltske države, ali, kot druga možnost; |
| --- | --- |

(ii)

na povprečni izvozni ceni ruskega zemeljskega plina za baltske države, ali, kot druga možnost;

| (iii) | na podlagi dejanskih stroškov proizvodnje zemeljskega plina v Rusiji s prišteto primerno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(iii)

na podlagi dejanskih stroškov proizvodnje zemeljskega plina v Rusiji s prišteto primerno stopnjo dobička.

| (29) | Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, je, da ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen. Prav tako obstaja mnenje, da ruske izvozne cene plina za baltske države niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države ni bilo mogoče določiti. Dejansko se daleč največ plina izvozi prek vozlišča v Waidhausu, ki je zato primerna osnova za prilagoditev. Vložnik razen vozlišča v Waidhausu, kjer cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih, ni predložil nobenih dokazov v zvezi z obstojem reprezentativnih trgov. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni. |
| --- | --- |

(29)

Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, je, da ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen. Prav tako obstaja mnenje, da ruske izvozne cene plina za baltske države niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države ni bilo mogoče določiti. Dejansko se daleč največ plina izvozi prek vozlišča v Waidhausu, ki je zato primerna osnova za prilagoditev. Vložnik razen vozlišča v Waidhausu, kjer cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih, ni predložil nobenih dokazov v zvezi z obstojem reprezentativnih trgov. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni.

| (30) | V tem kontekstu je vložnik tudi navedel, da je na nenadzorovanem trgu v Rusiji kupil približno 50 % zemeljskega plina, ki ga je porabil pri proizvodnji gnojil. Vložnik je trdil, da bi bilo diskriminatorno prilagoditi njegove stroške za plin, medtem ko se takšne prilagoditve ne bi izvedle za druge izvoznike z višjimi ravnmi stroškov, podobnimi njegovim. Treba je opozoriti na to, da so bili, glede na preverjeni izpolnjeni vprašalnik, vložnikovi nakupi zemeljskega plina na nenadzorovanem trgu v Rusiji med OPP mejni. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(30)

V tem kontekstu je vložnik tudi navedel, da je na nenadzorovanem trgu v Rusiji kupil približno 50 % zemeljskega plina, ki ga je porabil pri proizvodnji gnojil. Vložnik je trdil, da bi bilo diskriminatorno prilagoditi njegove stroške za plin, medtem ko se takšne prilagoditve ne bi izvedle za druge izvoznike z višjimi ravnmi stroškov, podobnimi njegovim. Treba je opozoriti na to, da so bili, glede na preverjeni izpolnjeni vprašalnik, vložnikovi nakupi zemeljskega plina na nenadzorovanem trgu v Rusiji med OPP mejni. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (31) | V zvezi s tretjo možnostjo, omenjeno pod (iii) v uvodni izjavi 28, tj. določitev prilagoditve na osnovi dejanskih stroškov proizvodnje zemeljskega plina v Rusiji, je treba najprej navesti, da ta možnost ni, kot trdi vložnik, izrecno predvidena v členu 2(5) osnovne uredbe. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 29 pa je prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Zato je vprašanje, ali dobavitelju cena plina, ki jo zaračuna strankam, prinese dobiček, v tem kontekstu nepomembno. Ta argument je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi s tretjo možnostjo, omenjeno pod (iii) v uvodni izjavi 28, tj. določitev prilagoditve na osnovi dejanskih stroškov proizvodnje zemeljskega plina v Rusiji, je treba najprej navesti, da ta možnost ni, kot trdi vložnik, izrecno predvidena v členu 2(5) osnovne uredbe. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 29 pa je prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Zato je vprašanje, ali dobavitelju cena plina, ki jo zaračuna strankam, prinese dobiček, v tem kontekstu nepomembno. Ta argument je bilo zato treba zavrniti.

| (32) | Vložnik je nadalje navedel, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzoruje država, neprestano naraščajo in dosegajo ravni, ki krijejo stroške proizvodnje plina. Zato cene na domačem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke. |
| --- | --- |

(32)

Vložnik je nadalje navedel, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzoruje država, neprestano naraščajo in dosegajo ravni, ki krijejo stroške proizvodnje plina. Zato cene na domačem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke.

| (33) | Ta argument je neutemeljen, saj pravilen standard za izbiro reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se normalno plačuje na neizkrivljenih trgih, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 29. To pa ne drži za cene, ki jih nadzoruje država. Poleg tega ta argument nasprotuje tudi javnim izjavam ruskega dobavitelja plina (kot potrjujejo njegovi objavljeni revidirani računovodski izkazi), da ruske domače cene plina ne krijejo stroškov proizvodnje, prevoza in prodaje. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(33)

Ta argument je neutemeljen, saj pravilen standard za izbiro reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se normalno plačuje na neizkrivljenih trgih, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 29. To pa ne drži za cene, ki jih nadzoruje država. Poleg tega ta argument nasprotuje tudi javnim izjavam ruskega dobavitelja plina (kot potrjujejo njegovi objavljeni revidirani računovodski izkazi), da ruske domače cene plina ne krijejo stroškov proizvodnje, prevoza in prodaje. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (34) | V zvezi z metodo izračuna cene plina pri Waidhausu je vložnik navedel, da bi morala biti ruska izvozna dajatev, ki se plača za ves izvoz, odšteta od cene pri Waidhausu, saj se izvozna dajatev na domačem trgu ne zaračuna. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z metodo izračuna cene plina pri Waidhausu je vložnik navedel, da bi morala biti ruska izvozna dajatev, ki se plača za ves izvoz, odšteta od cene pri Waidhausu, saj se izvozna dajatev na domačem trgu ne zaračuna.

| (35) | Dejansko je tržna cena pri Waidhausu, ki se je štel kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je to cena, ki jo mora plačati pri Waidhausu, pri tem pa ni pomembno, kolikšen odstotek te cene je izvozna dajatev in kolikšen odstotek cene dobi dobavitelj plina. Dobavitelj plina bo vedno poskušal zvišati ceno in zaračunati najvišji znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Glede na to, da ta cena vedno precej presega stroške proizvodnje, kar dobavitelju plina prinaša velike dobičke, na oblikovanje cene v prvi vrsti ne vpliva višina izvozne dajatve, temveč znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je neizkrivljena cena, oblikovana na trgu, cena z izvozno dajatvijo, ne pa cena pred dajatvijo. Posledično so bili argumenti vložnika v zvezi s tem zavrnjeni. |
| --- | --- |

(35)

Dejansko je tržna cena pri Waidhausu, ki se je štel kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je to cena, ki jo mora plačati pri Waidhausu, pri tem pa ni pomembno, kolikšen odstotek te cene je izvozna dajatev in kolikšen odstotek cene dobi dobavitelj plina. Dobavitelj plina bo vedno poskušal zvišati ceno in zaračunati najvišji znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Glede na to, da ta cena vedno precej presega stroške proizvodnje, kar dobavitelju plina prinaša velike dobičke, na oblikovanje cene v prvi vrsti ne vpliva višina izvozne dajatve, temveč znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je neizkrivljena cena, oblikovana na trgu, cena z izvozno dajatvijo, ne pa cena pred dajatvijo. Posledično so bili argumenti vložnika v zvezi s tem zavrnjeni.

| (36) | Vložnik je tudi izjavil, da bi bilo treba ceno pri Waidhausu prilagoditi glede na kakovost, razpoložljivost, tržnost, prevoz in druge pogoje prodaje, ki se razlikujejo na izvoznem in domačem trgu za zemeljski plin. Najprej je treba navesti, da je bila cena pri Waidhausu dejansko prilagojena glede na različne prevozne stroške za izvozni in domači trg in da trditev vložnika v zvezi s tem ni bila upravičena in zato zavrnjena. Glede drugih elementov vložnik ni predložil dodatnih informacij ali potrebnih dokazov. Zlasti pa vložnik ni dokazal niti ni bilo na voljo drugih informacij o tem, da so bile v kakovosti, razpoložljivosti, tržnosti in drugih pogojih prodaje razlike, ki bi utemeljevale nadaljnje prilagoditve, poleg tega pa vložnik ni poskušal količinsko opredeliti teh domnevnih razlik. |
| --- | --- |

(36)

Vložnik je tudi izjavil, da bi bilo treba ceno pri Waidhausu prilagoditi glede na kakovost, razpoložljivost, tržnost, prevoz in druge pogoje prodaje, ki se razlikujejo na izvoznem in domačem trgu za zemeljski plin. Najprej je treba navesti, da je bila cena pri Waidhausu dejansko prilagojena glede na različne prevozne stroške za izvozni in domači trg in da trditev vložnika v zvezi s tem ni bila upravičena in zato zavrnjena. Glede drugih elementov vložnik ni predložil dodatnih informacij ali potrebnih dokazov. Zlasti pa vložnik ni dokazal niti ni bilo na voljo drugih informacij o tem, da so bile v kakovosti, razpoložljivosti, tržnosti in drugih pogojih prodaje razlike, ki bi utemeljevale nadaljnje prilagoditve, poleg tega pa vložnik ni poskušal količinsko opredeliti teh domnevnih razlik.

| (37) | V tem kontekstu je vložnik nadalje zatrjeval, da cene pri Waidhausu niso bile prilagojene za naravne primerjalne prednosti. V zvezi s tem je bilo navedeno, da bi bile cene plina v Rusiji nižje od cen izvoženega plina, saj ima Rusija veliko plina, Skupnost pa ne. Nadalje je bilo navedeno, da bi bila izvozna zmogljivost omejena z obstoječim sistemom za prenos plina, kar bi povečalo ruske izvozne cene. Vložnik je tudi izjavil, da je treba „neobičajno visoke dobičke“ ruskega dobavitelja plina na izvoznem trgu odšteti od uporabljene cene pri Waidhausu. |
| --- | --- |

(37)

V tem kontekstu je vložnik nadalje zatrjeval, da cene pri Waidhausu niso bile prilagojene za naravne primerjalne prednosti. V zvezi s tem je bilo navedeno, da bi bile cene plina v Rusiji nižje od cen izvoženega plina, saj ima Rusija veliko plina, Skupnost pa ne. Nadalje je bilo navedeno, da bi bila izvozna zmogljivost omejena z obstoječim sistemom za prenos plina, kar bi povečalo ruske izvozne cene. Vložnik je tudi izjavil, da je treba „neobičajno visoke dobičke“ ruskega dobavitelja plina na izvoznem trgu odšteti od uporabljene cene pri Waidhausu.

| (38) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 29 zgoraj, je prvo merilo za izbiro cen pri Waidhausu kot osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Razmere, ki prevladujejo na domačem trgu, v tem kontekstu niso pomembne. Zato je bilo treba navedene argumente zavrniti. |
| --- | --- |

(38)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 29 zgoraj, je prvo merilo za izbiro cen pri Waidhausu kot osnove, na kateri se določijo cene plina, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Razmere, ki prevladujejo na domačem trgu, v tem kontekstu niso pomembne. Zato je bilo treba navedene argumente zavrniti.

| (39) | Vložnik je ugovarjal tudi, da so bili pribitki lokalnih distributerjev dodani prilagojeni ceni plina, in trdil, da so dobički distributerjev že zajeti v ceni pri Waidhausu. V zvezi s tem je vložnik trdil, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina in bi lahko dodatek dobička teh distributerjev povzročil dvojno štetje. |
| --- | --- |

(39)

Vložnik je ugovarjal tudi, da so bili pribitki lokalnih distributerjev dodani prilagojeni ceni plina, in trdil, da so dobički distributerjev že zajeti v ceni pri Waidhausu. V zvezi s tem je vložnik trdil, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina in bi lahko dodatek dobička teh distributerjev povzročil dvojno štetje.

| (40) | Najprej je treba opozoriti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi stroške, ki izhajajo iz razlike med nakupom in ponovno prodajo zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(40)

Najprej je treba opozoriti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi stroške, ki izhajajo iz razlike med nakupom in ponovno prodajo zemeljskega plina.

| (41) | Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadostno preveriti. Razlog je v dejstvu, da dobavitelj plina v Rusiji in njegove hčerinske družbe niso bili zajeti s sedanjo preiskavo in zato ni bilo na voljo dovolj informacij o njegovi organizaciji in strukturi stroškov. Treba je tudi opomniti, da razmere v Rusiji v tem pogledu niso dovolj pregledne, med drugim zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, da bi omogočale zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov. |
| --- | --- |

(41)

Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadostno preveriti. Razlog je v dejstvu, da dobavitelj plina v Rusiji in njegove hčerinske družbe niso bili zajeti s sedanjo preiskavo in zato ni bilo na voljo dovolj informacij o njegovi organizaciji in strukturi stroškov. Treba je tudi opomniti, da razmere v Rusiji v tem pogledu niso dovolj pregledne, med drugim zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, da bi omogočale zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov.

| (42) | Poleg tega vložnik, ki nosi dokazno breme, ni uspel predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazale(-i), ali in v kakšnem obsegu so bili stroški distribucije dejansko vključeni v ceno pri Waidhausu. Toda ker so domače stranke kupovale plin pri lokalnih dobaviteljih, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije, ki kot takšni niso vključeni v neprilagojeno ceno pri Waidhausu. Zato je bilo v tej fazi postopka treba upoštevati, da je bila ta prilagoditev upravičena in posledično je bil argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega vložnik, ki nosi dokazno breme, ni uspel predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazale(-i), ali in v kakšnem obsegu so bili stroški distribucije dejansko vključeni v ceno pri Waidhausu. Toda ker so domače stranke kupovale plin pri lokalnih dobaviteljih, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije, ki kot takšni niso vključeni v neprilagojeno ceno pri Waidhausu. Zato je bilo v tej fazi postopka treba upoštevati, da je bila ta prilagoditev upravičena in posledično je bil argument zavrnjen.

| (43) | Vendar so institucije Skupnosti tudi menile, da bi lahko ta posebna prilagoditev očitno vplivala na izračun stopnje dampinga. Glede na posebno situacijo, opisano v uvodni izjavi 41, se je zato štelo, da Komisija v zvezi s tem lahko razmisli o ponovnem začetku pregleda, če vložnik predloži zadostne preverljive dokaze. |
| --- | --- |

(43)

Vendar so institucije Skupnosti tudi menile, da bi lahko ta posebna prilagoditev očitno vplivala na izračun stopnje dampinga. Glede na posebno situacijo, opisano v uvodni izjavi 41, se je zato štelo, da Komisija v zvezi s tem lahko razmisli o ponovnem začetku pregleda, če vložnik predloži zadostne preverljive dokaze.

| (44) | Vložnik je navedel tudi, da se v Nemčiji cene plina oblikujejo nekonkurenčno. Treba je opozoriti, da preiskave, ki jih sedaj izvajajo nemški protimonopolni organi, zadevajo cene, po katerih glavni nemški distributerji plina plin prodajajo na domačem trgu, zato te nikakor niso povezane s ceno, po kateri se ruski plin prodaja pri Waidhausu. |
| --- | --- |

(44)

Vložnik je navedel tudi, da se v Nemčiji cene plina oblikujejo nekonkurenčno. Treba je opozoriti, da preiskave, ki jih sedaj izvajajo nemški protimonopolni organi, zadevajo cene, po katerih glavni nemški distributerji plina plin prodajajo na domačem trgu, zato te nikakor niso povezane s ceno, po kateri se ruski plin prodaja pri Waidhausu.

| (45) | Po prilagoditvi stroškov proizvodnje, kot je opisano zgoraj, nobena domača prodaja ni bila izvedena po običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Po prilagoditvi stroškov proizvodnje, kot je opisano zgoraj, nobena domača prodaja ni bila izvedena po običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (46) | Zato je veljalo, da domače cene niso bile primerna osnova za določitev normalne vrednosti in uporabiti je bilo treba drugo metodo. V skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da so se izvoznikovim proizvodnim stroškom za zadevni izdelek, ki so bili po potrebi prilagojeni, kot je navedeno v uvodni izjavi 19, dodali razumni zneski za PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(46)

Zato je veljalo, da domače cene niso bile primerna osnova za določitev normalne vrednosti in uporabiti je bilo treba drugo metodo. V skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da so se izvoznikovim proizvodnim stroškom za zadevni izdelek, ki so bili po potrebi prilagojeni, kot je navedeno v uvodni izjavi 19, dodali razumni zneski za PSA-stroške in dobiček.

| (47) | PSA-stroški in dobiček niso mogli biti določeni v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe, ker vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je preiskava zajemala samo enega vložnika. Ravno tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi morali biti zaradi razlogov iz uvodne izjave 18 v zvezi s stroški plina prilagojeni tudi proizvodni stroški vložnika za izdelke, ki spadajo v enako splošno kategorijo blaga. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

PSA-stroški in dobiček niso mogli biti določeni v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe, ker vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je preiskava zajemala samo enega vložnika. Ravno tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi morali biti zaradi razlogov iz uvodne izjave 18 v zvezi s stroški plina prilagojeni tudi proizvodni stroški vložnika za izdelke, ki spadajo v enako splošno kategorijo blaga. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (48) | V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili PSA-stroški utemeljeni na ustrezni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. V zvezi s tem so bili proučeni javno dostopni podatki v zvezi z družbami, ki delujejo v sektorju poslovanja z gnojili. Ugotovljeno je bilo, da bi bili ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najprimernejši za namen preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij družb iz tega dela sveta, ki kotirajo na borzi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, ki spadajo med največje družbe v sektorju dušikovih gnojil, glede na njihovo domačo prodajo enake kategorije izdelkov (dušikova gnojila). Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili, njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki uspešno delujejo na tem poslovnem področju. Treba je opozoriti, da ni bilo razvidno, da bi višina tako določenega dobička presegala dobiček, ki so ga drugi ruski proizvajalci ustvarili pri prodaji izdelkov enake kategorije na domačem trgu. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili PSA-stroški utemeljeni na ustrezni metodi. Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. V zvezi s tem so bili proučeni javno dostopni podatki v zvezi z družbami, ki delujejo v sektorju poslovanja z gnojili. Ugotovljeno je bilo, da bi bili ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najprimernejši za namen preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij družb iz tega dela sveta, ki kotirajo na borzi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, ki spadajo med največje družbe v sektorju dušikovih gnojil, glede na njihovo domačo prodajo enake kategorije izdelkov (dušikova gnojila). Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili, njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki uspešno delujejo na tem poslovnem področju. Treba je opozoriti, da ni bilo razvidno, da bi višina tako določenega dobička presegala dobiček, ki so ga drugi ruski proizvajalci ustvarili pri prodaji izdelkov enake kategorije na domačem trgu.

| (49) | Industrija Skupnosti je v zvezi z določitvijo PSA-stroškov zgornjemu pristopu nasprotovala in navedla, da bi bilo treba uporabiti vložnikove PSA-stroške. Vendar pa člen 2(6) osnovne uredbe določa, da zneski za PSA-stroške temeljijo le na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo zadevnega proizvajalca izvoznika, ko ta prodaja poteka po običajnem poteku trgovine. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 45 in 46, temu ni bilo tako in zato je bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(49)

Industrija Skupnosti je v zvezi z določitvijo PSA-stroškov zgornjemu pristopu nasprotovala in navedla, da bi bilo treba uporabiti vložnikove PSA-stroške. Vendar pa člen 2(6) osnovne uredbe določa, da zneski za PSA-stroške temeljijo le na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo zadevnega proizvajalca izvoznika, ko ta prodaja poteka po običajnem poteku trgovine. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 45 in 46, temu ni bilo tako in zato je bilo treba ta argument zavrniti.

2.   Izvozna cena

| (50) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na osnovi cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Skupnost. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na osnovi cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se ta izvozi v Skupnost.

3.   Primerjava

| (51) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Da se zagotovi poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, so bile razlike, ki vplivajo na ceno in primerljivost cene, ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Primerne prilagoditve v zvezi s prevozom, kreditom, pakiranjem in bančnimi stroški so bile izvedene, ko so bile razumne, natančne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(51)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Da se zagotovi poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, so bile razlike, ki vplivajo na ceno in primerljivost cene, ustrezno popravljene v obliki prilagoditev v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Primerne prilagoditve v zvezi s prevozom, kreditom, pakiranjem in bančnimi stroški so bile izvedene, ko so bile razumne, natančne in podprte s preverjenimi dokazi.

4.   Stopnja dampinga

| (52) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(52)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.

| (53) | Preiskava je pokazala, da je do dampinga prišlo med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Preiskava je pokazala, da je do dampinga prišlo med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je 42,06 %.

5.   Trajna narava okoliščin, ki so prevladovale med OP

| (54) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno.

| (55) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila normalna vrednost v prvotni preiskavi določena na podlagi dobičkonosnih prodajnih cen na domačem trgu ZDA, ker Rusija v tem času še ni bila država s tržnim gospodarstvom. V okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom se Rusija šteje za državo s tržnim gospodarstvom, zato je normalna tržna vrednost določena na podlagi vložnikovih stroškov proizvodnje, ki so bili po potrebi prilagojeni. Iz nobene ugotovitve ni razvidno, da normalna vrednost, določena med sedanjim pregledom, ne bi bila trajne narave. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila normalna vrednost v prvotni preiskavi določena na podlagi dobičkonosnih prodajnih cen na domačem trgu ZDA, ker Rusija v tem času še ni bila država s tržnim gospodarstvom. V okviru sedanje preiskave v zvezi s pregledom se Rusija šteje za državo s tržnim gospodarstvom, zato je normalna tržna vrednost določena na podlagi vložnikovih stroškov proizvodnje, ki so bili po potrebi prilagojeni. Iz nobene ugotovitve ni razvidno, da normalna vrednost, določena med sedanjim pregledom, ne bi bila trajne narave.

| (56) | Ni bilo dokazov o tem, da se izvoz ne bi nadaljeval po sedanji ravni cen. |
| --- | --- |

(56)

Ni bilo dokazov o tem, da se izvoz ne bi nadaljeval po sedanji ravni cen.

| (57) | Na podlagi tega se sklene, da se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo v zvezi z dampingom (zdaj na podlagi primerjave lastne normalne vrednosti in izvoznih cen vložnika) upravičeno lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(57)

Na podlagi tega se sklene, da se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo v zvezi z dampingom (zdaj na podlagi primerjave lastne normalne vrednosti in izvoznih cen vložnika) upravičeno lahko štejejo za trajne.

D.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (58) | Ker je bila dajatev v prvotni preiskavi uvedena v obliki posebnega zneska na tono, bi bilo treba to obliko ohraniti tudi v sedanji preiskavi. Dajatev, izračunana na podlagi sedanje stopnje dampinga, bi znašala 48,09 EUR na tono. |
| --- | --- |

(58)

Ker je bila dajatev v prvotni preiskavi uvedena v obliki posebnega zneska na tono, bi bilo treba to obliko ohraniti tudi v sedanji preiskavi. Dajatev, izračunana na podlagi sedanje stopnje dampinga, bi znašala 48,09 EUR na tono.

| (59) | Treba je opomniti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 94 Uredbe Sveta (ES) št. 658/2002, pri uvedbi dokončnih ukrepov leta 2002 stopnja škode uporabila pri določanju višine dokončne dajatve, ki se uvede v skladu s pravilom nižje dajatve. Kot je opredeljeno s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 658/2002, je znesek veljavne dajatve odvisen od posebnega tipa izdelka in znaša med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono. |
| --- | --- |

(59)

Treba je opomniti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 94 Uredbe Sveta (ES) št. 658/2002, pri uvedbi dokončnih ukrepov leta 2002 stopnja škode uporabila pri določanju višine dokončne dajatve, ki se uvede v skladu s pravilom nižje dajatve. Kot je opredeljeno s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 658/2002, je znesek veljavne dajatve odvisen od posebnega tipa izdelka in znaša med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono.

| (60) | Ker je dajatev, določena na podlagi veljavne stopnje dampinga, višja od veljavne dajatve, je treba pregled zaključiti brez sprememb stopnje dajatve, ki velja za vložnika in ki se ohrani na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(60)

Ker je dajatev, določena na podlagi veljavne stopnje dampinga, višja od veljavne dajatve, je treba pregled zaključiti brez sprememb stopnje dajatve, ki velja za vložnika in ki se ohrani na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi.

E.   ZAVEZA

| (61) | Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar ni predložil dovolj utemeljenih ponudb za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ni mogla sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer






  (1) | nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in |
| --- | --- | --- |

(61)

Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar ni predložil dovolj utemeljenih ponudb za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ni mogla sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer

(1)

nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in

| (2) | posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da je uvoz izvoznika, ki je predmet tega pregleda, omejen), |
| --- | --- |

(2)

posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da je uvoz izvoznika, ki je predmet tega pregleda, omejen),

nakazuje potrebo po nadaljnjem obravnavanju, ali bi bila zaveza v kombinaciji indeksirane minimalne cene in kvantitativne zgornje meje učinkovita.

| (62) | Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj napisanega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti dopolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(62)

Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj napisanega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti dopolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe.

F.   RAZKRITJE

| (63) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi – |
| --- | --- |

(63)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Rusije, ki se je začel v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2008

Za Svet

Predsednik

D. RUPEL

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

2

(3)  UL C 311, 19.12.2006, str. 55.

3

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/8

---

UREDBA SVETA (ES) št. 237/2008

z dne 10. marca 2008

o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz amonijevega nitrata s poreklom, med drugim, iz Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (2) je Svet 22. januarja 2001 uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v višini 33,25 EUR/tono na uvoz amonijevega nitrata, ki se uvršča pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo v nadaljnjem besedilu opredeljena kot „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (2) je Svet 22. januarja 2001 uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v višini 33,25 EUR/tono na uvoz amonijevega nitrata, ki se uvršča pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, bo v nadaljnjem besedilu opredeljena kot „prvotna preiskava“.

| (2) | Svet je po delnem vmesnem pregledu 17. maja 2004 z Uredbo (ES) št. 993/2004 (3) uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga proizvajajo družbe, od katerih bi Komisija sprejela zaveze, oprostil protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 132/2001. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1001/2004 (4) so bile zaveze sprejete za obdobje 6 mesecev, z Uredbo Komisije (ES) št. 1996/2004 (5) pa še za nadaljnje obdobje do 20. maja 2005. Namen teh zavez je bil upoštevati nekatere posledice širitve Evropske unije na 25 držav članic z dne 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po delnem vmesnem pregledu 17. maja 2004 z Uredbo (ES) št. 993/2004 (3) uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga proizvajajo družbe, od katerih bi Komisija sprejela zaveze, oprostil protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 132/2001. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1001/2004 (4) so bile zaveze sprejete za obdobje 6 mesecev, z Uredbo Komisije (ES) št. 1996/2004 (5) pa še za nadaljnje obdobje do 20. maja 2005. Namen teh zavez je bil upoštevati nekatere posledice širitve Evropske unije na 25 držav članic z dne 1. maja 2004.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 na podlagi opravljenega vmesnega pregleda, po obsegu omejenega na opredelitev zadevnega izdelka, odločil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka razjasniti in da se obstoječi ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata in drugih nepomembnih snovi in hranil. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 na podlagi opravljenega vmesnega pregleda, po obsegu omejenega na opredelitev zadevnega izdelka, odločil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka razjasniti in da se obstoječi ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata in drugih nepomembnih snovi in hranil.

| (4) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je začel januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. Ti ukrepi so sestavljeni iz posebnih dajatev. |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je začel januarja 2006, je Svet z Uredbo (ES) št. 442/2007 (6) za dve leti obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. Ti ukrepi so sestavljeni iz posebnih dajatev.

2.   Zahtevek za pregled

| (5) | Zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je vložila odprta delniška družba (OJSC) Azot Cherkassy („vložnik“), ki je proizvajalka izvoznica iz Ukrajine. Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je vložila odprta delniška družba (OJSC) Azot Cherkassy („vložnik“), ki je proizvajalka izvoznica iz Ukrajine. Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

| (6) | V tem zahtevku je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložnik trdil, da so se okoliščine v zvezi z dampingom, na podlagi katerih so bili uvedeni veljavni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Vložnik je tudi trdil, da bi primerjava normalne vrednosti, ki temelji na njegovih lastnih stroških ali domačih cenah, in izvoznih cen v Skupnost pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod stopnjo trenutnih ukrepov. Zato je trdil, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni ne bi bilo več potrebno za izravnavo dampinga. |
| --- | --- |

(6)

V tem zahtevku je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložnik trdil, da so se okoliščine v zvezi z dampingom, na podlagi katerih so bili uvedeni veljavni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Vložnik je tudi trdil, da bi primerjava normalne vrednosti, ki temelji na njegovih lastnih stroških ali domačih cenah, in izvoznih cen v Skupnost pomenila zmanjšanje dampinga znatno pod stopnjo trenutnih ukrepov. Zato je trdil, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni ne bi bilo več potrebno za izravnavo dampinga.

3.   Preiskava

| (7) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, in 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (7), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, in 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (7), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (8) | Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev dampinga v zvezi z vložnikom. Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(8)

Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev dampinga v zvezi z vložnikom. Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (9) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Skupnost. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Skupnost. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (10) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(10)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (11) | Komisija je z namenom pridobitve za preiskavo potrebnih podatkov vložniku poslala vprašalnik, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v določenem roku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z namenom pridobitve za preiskavo potrebnih podatkov vložniku poslala vprašalnik, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v določenem roku.

| (12) | Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Komisija je preveritvene obiske izvedla v poslovnih prostorih vložnika v Cherkassyju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Komisija je preveritvene obiske izvedla v poslovnih prostorih vložnika v Cherkassyju.

| (13) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati zaključek sedanjega pregleda in ohraniti obstoječe protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Stranke so dobile priložnost, da predložijo svoje pripombe. Prejete pripombe so bile ustrezno preučene in upoštevane, kjer je bilo to primerno. |
| --- | --- |

(13)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati zaključek sedanjega pregleda in ohraniti obstoječe protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Stranke so dobile priložnost, da predložijo svoje pripombe. Prejete pripombe so bile ustrezno preučene in upoštevane, kjer je bilo to primerno.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, kot je pojasnjeno z Uredbo (ES) št. 945/2005, tj. trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Ukrajine, ki so uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 (v nadaljnjem besedilu „AN“). AN je trdno dušikovo gnojilo, ki se v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amonijaka in dušikove kisline, delež dušika pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je enak kot v prvotni preiskavi, kot je pojasnjeno z Uredbo (ES) št. 945/2005, tj. trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, s poreklom iz Ukrajine, ki so uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 (v nadaljnjem besedilu „AN“). AN je trdno dušikovo gnojilo, ki se v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amonijaka in dušikove kisline, delež dušika pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul.

2.   Podobni izdelek

| (15) | Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, kar je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, namreč da je AN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. AN, ki ga vložnik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Ukrajini, in AN, ki ga izvaža v Skupnost, imata enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enake načine uporabe. Zato se ta izdelka obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, ni bilo sprejetih sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(15)

Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, kar je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, namreč da je AN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. AN, ki ga vložnik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Ukrajini, in AN, ki ga izvaža v Skupnost, imata enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enake načine uporabe. Zato se ta izdelka obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, ni bilo sprejetih sklepnih ugotovitev.

C.   REZULTATI PREISKAVE

1.   Normalna vrednost

| (16) | Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej preverjeno, ali je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % vsega izvoza vložnika v Skupnost. Preiskava je pokazala, da je vložnik prodajal le en tip AN in da je bil ta tip prodajan v reprezentativnih količinah na domačem trgu. |
| --- | --- |

(16)

Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej preverjeno, ali je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % vsega izvoza vložnika v Skupnost. Preiskava je pokazala, da je vložnik prodajal le en tip AN in da je bil ta tip prodajan v reprezentativnih količinah na domačem trgu.

| (17) | Komisija je nato preverila, ali je domačo prodajo AN mogoče označiti kot prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer s primerjavo domače neto prodajne cene z izračunanimi stroški proizvodnje. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je nato preverila, ali je domačo prodajo AN mogoče označiti kot prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer s primerjavo domače neto prodajne cene z izračunanimi stroški proizvodnje.

| (18) | Pri oceni stroškov proizvodnje vložnika je bilo ugotovljeno, da stroški plina niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika. V zvezi s tem je treba poudariti, da stroški energije, kot na primer plina, predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov ter znaten delež vseh stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(18)

Pri oceni stroškov proizvodnje vložnika je bilo ugotovljeno, da stroški plina niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika. V zvezi s tem je treba poudariti, da stroški energije, kot na primer plina, predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov ter znaten delež vseh stroškov proizvodnje.

| (19) | V zvezi s stroški plina je bilo ugotovljeno, da Ukrajina večino plina, porabljenega pri proizvodnji AN, uvozi iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da Ukrajina zemeljski plin iz Rusije uvozi po cenah, ki so precej nižje od tržnih cen, ki se plačujejo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Preiskava je pokazala, da je cena ruskega plina, izvoženega v Evropsko skupnost, približno dvakrat višja od domače cene plina v Ukrajini. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki jih je imel vložnik, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s stroški plina je bilo ugotovljeno, da Ukrajina večino plina, porabljenega pri proizvodnji AN, uvozi iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da Ukrajina zemeljski plin iz Rusije uvozi po cenah, ki so precej nižje od tržnih cen, ki se plačujejo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Preiskava je pokazala, da je cena ruskega plina, izvoženega v Evropsko skupnost, približno dvakrat višja od domače cene plina v Ukrajini. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki jih je imel vložnik, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov.

| (20) | Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila vsaka prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence družbe v celoti prikazovale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla. |
| --- | --- |

(20)

Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila vsaka prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence družbe v celoti prikazovale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka v državi porekla.

| (21) | Vendar pa je treba pri preverjanju stroškov proizvodnje podobnega izdelka iz člena 2(5) osnovne uredbe ugotoviti, ali stroški, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno prikazujejo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 19, je bilo ugotovljeno, da to ne drži. |
| --- | --- |

(21)

Vendar pa je treba pri preverjanju stroškov proizvodnje podobnega izdelka iz člena 2(5) osnovne uredbe ugotoviti, ali stroški, kot so knjiženi v računovodskih evidencah družbe, ustrezno prikazujejo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 19, je bilo ugotovljeno, da to ne drži.

| (22) | Nadalje je vložnik trdil, da mora njegova normalna vrednost temeljiti na njegovi prodaji zadevnega izdelka na domačem trgu, ter da ni razloga za domnevo, da ta prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine. V zvezi s tem je treba omeniti, da je za ugotovitev, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katero metodologijo je treba uporabiti za določitev normalne vrednosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je primerjava domače neto prodajne cene s prilagojenimi stroški proizvodnje med OPP pokazala, da domača prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine. Zato domačih cen vložnika ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje je vložnik trdil, da mora njegova normalna vrednost temeljiti na njegovi prodaji zadevnega izdelka na domačem trgu, ter da ni razloga za domnevo, da ta prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine. V zvezi s tem je treba omeniti, da je za ugotovitev, ali je domača prodaja potekala v običajnem poteku trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katero metodologijo je treba uporabiti za določitev normalne vrednosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je primerjava domače neto prodajne cene s prilagojenimi stroški proizvodnje med OPP pokazala, da domača prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine. Zato domačih cen vložnika ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti.

| (23) | Vložnik je tudi trdil, da je preiskava temeljila na podatkih iz OPP in da sklepne ugotovitve torej niso upoštevale razvojnih dogodkov po tem obdobju, zlasti nenehnega višanja cen plina in večje domače potrošnje gnojil v Ukrajini. V zvezi s tem je treba opomniti, da se skladno s členom 6(1) osnovne uredbe za namene reprezentativne ugotovitve izbere obdobje preiskave, ki pri dampingu običajno traja najmanj šest mesecev neposredno pred začetkom postopka. Treba pa je opozoriti tudi na to, da je v skladu z običajno prakso Skupnosti obdobje preiskave o dampingu trajalo eno leto. |
| --- | --- |

(23)

Vložnik je tudi trdil, da je preiskava temeljila na podatkih iz OPP in da sklepne ugotovitve torej niso upoštevale razvojnih dogodkov po tem obdobju, zlasti nenehnega višanja cen plina in večje domače potrošnje gnojil v Ukrajini. V zvezi s tem je treba opomniti, da se skladno s členom 6(1) osnovne uredbe za namene reprezentativne ugotovitve izbere obdobje preiskave, ki pri dampingu običajno traja najmanj šest mesecev neposredno pred začetkom postopka. Treba pa je opozoriti tudi na to, da je v skladu z običajno prakso Skupnosti obdobje preiskave o dampingu trajalo eno leto.

| (24) | Obravnavano je bilo tudi, ali bi bilo treba razvoj cen plina v Ukrajini po OPP upoštevati pri določanju stopnje dampinga vložnika. V tem pogledu je treba opozoriti, da se skladno s členom 6(1) osnovne uredbe informacije, ki se navezujejo na čas po obdobju preiskave, običajno ne upoštevajo. V skladu z ustaljeno prakso Skupnosti to pomeni, da se dogodki, ki se nanašajo na čas po obdobju preiskave, upoštevajo le, če so očitni, nedvoumni in trajni. Čeprav so cene plina po OPP narasle, v zvezi s tem ni bilo mogoče z zadostno gotovostjo ugotoviti, ali je bila ta rast cen dejansko trajna. Ugotovljeno je bilo, da so bile informacije o prihodnjem razvoju cen plina v Ukrajini zgolj napovedi, ne pa preverljive informacije v zvezi z dejanskimi cenami plina. Člen 6(1) dovoljuje uporabo informacij in podatkov izven OP (ali v primerih pregledov OPP) le v zelo izjemnih okoliščinah. Položaj v tem primeru se ni štel za takšnega, ki bi upravičil uporabo podatkov ali informacij izven OPP. Poleg tega vložnik ni utemeljil svojih argumentov, saj ni predložil dokazov, ki bi pokazali, da so podatki za obdobje po OPP bolj reprezentativni kot podatki za OPP. Argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(24)

Obravnavano je bilo tudi, ali bi bilo treba razvoj cen plina v Ukrajini po OPP upoštevati pri določanju stopnje dampinga vložnika. V tem pogledu je treba opozoriti, da se skladno s členom 6(1) osnovne uredbe informacije, ki se navezujejo na čas po obdobju preiskave, običajno ne upoštevajo. V skladu z ustaljeno prakso Skupnosti to pomeni, da se dogodki, ki se nanašajo na čas po obdobju preiskave, upoštevajo le, če so očitni, nedvoumni in trajni. Čeprav so cene plina po OPP narasle, v zvezi s tem ni bilo mogoče z zadostno gotovostjo ugotoviti, ali je bila ta rast cen dejansko trajna. Ugotovljeno je bilo, da so bile informacije o prihodnjem razvoju cen plina v Ukrajini zgolj napovedi, ne pa preverljive informacije v zvezi z dejanskimi cenami plina. Člen 6(1) dovoljuje uporabo informacij in podatkov izven OP (ali v primerih pregledov OPP) le v zelo izjemnih okoliščinah. Položaj v tem primeru se ni štel za takšnega, ki bi upravičil uporabo podatkov ali informacij izven OPP. Poleg tega vložnik ni utemeljil svojih argumentov, saj ni predložil dokazov, ki bi pokazali, da so podatki za obdobje po OPP bolj reprezentativni kot podatki za OPP. Argument je bil zato zavrnjen.

| (25) | V zvezi s povečano potrošnjo gnojil v Ukrajini po OPP vložnik ni pojasnil ali pokazal, v kolikšni meri bi to dejstvo lahko vplivalo na ugotovitve na podlagi informacij, povezanih z OPP. Zato vložnik ni predložil zadostnih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sprejeti tehtne sklepne ugotovitve, prav tako pa ni bilo na voljo drugih informacij, ki bi lahko podprle vložnikovo trditev v zvezi s tem. Ker bi lahko bile sklepne ugotovitve na tej osnovi špekulativne, je bila trditev vložnika zavrnjena. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi s povečano potrošnjo gnojil v Ukrajini po OPP vložnik ni pojasnil ali pokazal, v kolikšni meri bi to dejstvo lahko vplivalo na ugotovitve na podlagi informacij, povezanih z OPP. Zato vložnik ni predložil zadostnih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sprejeti tehtne sklepne ugotovitve, prav tako pa ni bilo na voljo drugih informacij, ki bi lahko podprle vložnikovo trditev v zvezi s tem. Ker bi lahko bile sklepne ugotovitve na tej osnovi špekulativne, je bila trditev vložnika zavrnjena.

| (26) | Prilagojena cena plina je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji (Waidhaus) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Prilagojena cena plina je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji (Waidhaus) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene ustrezno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe.

| (27) | Vložnik je nadalje zatrjeval, da Ukrajina kupuje plin v podobnih tržnih razmerah kot Skupnost in da so bile cene, ki jih je vložnik leta 2007 plačal za plin, višje od cene plina na ukrajinsko-ruski meji v istem obdobju. Vendar pa vložnik ni predložil dokazov, s katerimi bi utemeljil svoje trditve, in torej ni uspel pokazati, da so pogoji, omenjeni v uvodni izjavi 24, za upoštevanje dogodkov, povezanih z obdobjem po OPP, izpolnjeni. Argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(27)

Vložnik je nadalje zatrjeval, da Ukrajina kupuje plin v podobnih tržnih razmerah kot Skupnost in da so bile cene, ki jih je vložnik leta 2007 plačal za plin, višje od cene plina na ukrajinsko-ruski meji v istem obdobju. Vendar pa vložnik ni predložil dokazov, s katerimi bi utemeljil svoje trditve, in torej ni uspel pokazati, da so pogoji, omenjeni v uvodni izjavi 24, za upoštevanje dogodkov, povezanih z obdobjem po OPP, izpolnjeni. Argument je bil zato zavrnjen.

| (28) | Primerjava domače neto prodajne cene s prilagojenimi stroški proizvodnje med OPP je pokazala, da domača prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Primerjava domače neto prodajne cene s prilagojenimi stroški proizvodnje med OPP je pokazala, da domača prodaja ni potekala po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (29) | Zato je veljalo, da domače cene niso bile primerna osnova za določitev normalne vrednosti in uporabiti je bilo treba drugo metodo. V skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da so se vložnikovim proizvodnim stroškom za zadevni izdelek, ki so bili po potrebi prilagojeni, kot je navedeno v uvodni izjavi 19, dodali razumni zneski za PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(29)

Zato je veljalo, da domače cene niso bile primerna osnova za določitev normalne vrednosti in uporabiti je bilo treba drugo metodo. V skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da so se vložnikovim proizvodnim stroškom za zadevni izdelek, ki so bili po potrebi prilagojeni, kot je navedeno v uvodni izjavi 19, dodali razumni zneski za PSA-stroške in dobiček.

| (30) | PSA-stroški in dobiček niso mogli biti določeni v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe, ker vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je predmet preiskave le vložnik. Ravno tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi morali zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 19, biti v zvezi s stroški plina prilagojeni tudi proizvodni stroški vložnika za izdelke, ki spadajo v enako splošno kategorijo blaga. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

PSA-stroški in dobiček niso mogli biti določeni v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe, ker vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je predmet preiskave le vložnik. Ravno tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj bi morali zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 19, biti v zvezi s stroški plina prilagojeni tudi proizvodni stroški vložnika za izdelke, ki spadajo v enako splošno kategorijo blaga. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (31) | Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. V zvezi s tem so bili proučeni javno dostopni podatki v zvezi z večjimi družbami, ki delujejo v sektorju poslovanja z gnojili. Ugotovljeno je bilo, da bi bili ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najprimernejši za namen preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij družb iz tega dela sveta, ki kotirajo na borzi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, ki spadajo med največje družbe v sektorju dušikovih gnojil, glede na njihovo domačo prodajo enake kategorije izdelkov (dušikova gnojila). Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili, njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki uspešno delujejo na tem poslovnem področju. Treba je navesti, da ni bilo namigov o tem, da višina tako določenega dobička presega dobiček, ki so ga ustvarili drugi ukrajinski proizvajalci pri prodaji izdelkov enake splošne kategorije na domačem trgu. |
| --- | --- |

(31)

Severnoameriški trg je pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. V zvezi s tem so bili proučeni javno dostopni podatki v zvezi z večjimi družbami, ki delujejo v sektorju poslovanja z gnojili. Ugotovljeno je bilo, da bi bili ustrezni podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najprimernejši za namen preiskave, glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnih javnih finančnih informacij družb iz tega dela sveta, ki kotirajo na borzi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, ki spadajo med največje družbe v sektorju dušikovih gnojil, glede na njihovo domačo prodajo enake kategorije izdelkov (dušikova gnojila). Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili, njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki uspešno delujejo na tem poslovnem področju. Treba je navesti, da ni bilo namigov o tem, da višina tako določenega dobička presega dobiček, ki so ga ustvarili drugi ukrajinski proizvajalci pri prodaji izdelkov enake splošne kategorije na domačem trgu.

| (32) | Po razkritju je vložnik navedel, da med razmerami na trgu v Severni Ameriki in Ukrajini obstajajo velike razlike. Vendar pa vložnik te domnevne razlike ni pojasnil in ni utemeljil svojih trditev. Vložnik prav tako ni predlagal druge ustrezne osnove za izračune, zaradi česar je bilo treba ta argument zavrniti. |
| --- | --- |

(32)

Po razkritju je vložnik navedel, da med razmerami na trgu v Severni Ameriki in Ukrajini obstajajo velike razlike. Vendar pa vložnik te domnevne razlike ni pojasnil in ni utemeljil svojih trditev. Vložnik prav tako ni predlagal druge ustrezne osnove za izračune, zaradi česar je bilo treba ta argument zavrniti.

2.   Izvozna cena

| (33) | Ker se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(33)

Ker se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

3.   Primerjava

| (34) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(34)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških, kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi.

| (35) | Po razkritju je združenje proizvajalcev Skupnosti trdilo, da so ukrajinske tarife za železniški prevoz med drugim tudi zadevnega izdelka pri izvozu v Evropsko skupnost umetno nizke in jih je zato treba prilagoditi. Preiskava pa ni pokazala, da stroški prevoza v Ukrajini ne bi bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(35)

Po razkritju je združenje proizvajalcev Skupnosti trdilo, da so ukrajinske tarife za železniški prevoz med drugim tudi zadevnega izdelka pri izvozu v Evropsko skupnost umetno nizke in jih je zato treba prilagoditi. Preiskava pa ni pokazala, da stroški prevoza v Ukrajini ne bi bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

4.   Stopnja dampinga

| (36) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(36)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.

| (37) | Ta primerjava je pokazala, da je stopnja dampinga 38,2 %, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(37)

Ta primerjava je pokazala, da je stopnja dampinga 38,2 %, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

5.   Trajna narava spremenjenih okoliščin

| (38) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bila izvedena analiza, da se ugotovi, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno.

| (39) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ki sedaj velja za vložnika, v prvotni preiskavi določena z uporabo normalne vrednosti, določene na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v tretji državi s tržnim gospodarstvom, v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Vendar pa je bila v sedanjem pregledu skladno s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe normalna vrednost izračunana na podlagi informacij, ki se nanašajo na vložnikove lastne podatke po dodelitvi statusa tržnega gospodarstva Ukrajini (sprememba osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 2117/2005). |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ki sedaj velja za vložnika, v prvotni preiskavi določena z uporabo normalne vrednosti, določene na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v tretji državi s tržnim gospodarstvom, v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Vendar pa je bila v sedanjem pregledu skladno s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe normalna vrednost izračunana na podlagi informacij, ki se nanašajo na vložnikove lastne podatke po dodelitvi statusa tržnega gospodarstva Ukrajini (sprememba osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 2117/2005).

| (40) | Ni bilo namigov o tem, da ravni normalne vrednosti ali izvozne cene, določene za vložnika v sedanji preiskavi, ne bi bilo mogoče označiti kot trajne. Lahko bi trdili, da lahko razvoj cen zemeljskega plina kot glavne surovine pomembno vpliva na normalno vrednost. Vendar pa obstaja mnenje, da bi rast cen vplivala na vse akterje na trgu in torej na normalno vrednost in tudi na izvozno ceno. |
| --- | --- |

(40)

Ni bilo namigov o tem, da ravni normalne vrednosti ali izvozne cene, določene za vložnika v sedanji preiskavi, ne bi bilo mogoče označiti kot trajne. Lahko bi trdili, da lahko razvoj cen zemeljskega plina kot glavne surovine pomembno vpliva na normalno vrednost. Vendar pa obstaja mnenje, da bi rast cen vplivala na vse akterje na trgu in torej na normalno vrednost in tudi na izvozno ceno.

| (41) | Ugotovljeno je bilo, da je bila izvozna cena vložnika v Skupnost med OPP podobna izvozni ceni izvoza vložnika v druge države, kjer je bila med OPP prodana znatno večja količina. |
| --- | --- |

(41)

Ugotovljeno je bilo, da je bila izvozna cena vložnika v Skupnost med OPP podobna izvozni ceni izvoza vložnika v druge države, kjer je bila med OPP prodana znatno večja količina.

| (42) | Čeprav med OPP ugotovljena stopnja dampinga temelji na relativno nizkem izvozu vložnika v Skupnost, obstajajo razlogi, ki potrjujejo, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na trajno spremenjenih okoliščinah. |
| --- | --- |

(42)

Čeprav med OPP ugotovljena stopnja dampinga temelji na relativno nizkem izvozu vložnika v Skupnost, obstajajo razlogi, ki potrjujejo, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na trajno spremenjenih okoliščinah.

D.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (43) | Ker je bila dajatev v prvotni preiskavi uvedena v obliki posebnega zneska na tono, je treba to obliko ohraniti tudi v sedanji preiskavi. Dajatev, izračunana na podlagi sedanje stopnje dampinga, bi znašala 47 EUR na tono. |
| --- | --- |

(43)

Ker je bila dajatev v prvotni preiskavi uvedena v obliki posebnega zneska na tono, je treba to obliko ohraniti tudi v sedanji preiskavi. Dajatev, izračunana na podlagi sedanje stopnje dampinga, bi znašala 47 EUR na tono.

| (44) | Treba je opomniti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 59 Uredbe (ES) št. 132/2001, pri uvedbi dokončnih ukrepov leta 2001 stopnja škode uporabila pri določanju višine dokončne dajatve, ki se uvede v skladu s pravilom nižje dajatve. Kot je opredeljeno s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 442/2007, je znesek veljavne dajatve odvisen od posebnega tipa izdelka in znaša med 29,26 EUR na tono in 33,25 EUR na tono. |
| --- | --- |

(44)

Treba je opomniti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 59 Uredbe (ES) št. 132/2001, pri uvedbi dokončnih ukrepov leta 2001 stopnja škode uporabila pri določanju višine dokončne dajatve, ki se uvede v skladu s pravilom nižje dajatve. Kot je opredeljeno s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 442/2007, je znesek veljavne dajatve odvisen od posebnega tipa izdelka in znaša med 29,26 EUR na tono in 33,25 EUR na tono.

| (45) | Ker je dajatev, določena na podlagi veljavne stopnje dampinga, višja od veljavne dajatve, je treba pregled zaključiti brez sprememb stopnje dajatve, ki velja za vložnika in ki se ohrani na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(45)

Ker je dajatev, določena na podlagi veljavne stopnje dampinga, višja od veljavne dajatve, je treba pregled zaključiti brez sprememb stopnje dajatve, ki velja za vložnika in ki se ohrani na ravni dokončne protidampinške dajatve, določene v prvotni preiskavi.

E.   ZAVEZE

| (46) | Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar pa ni predložil dovolj utemeljene ponudbe za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ni mogla sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da je uvoz izvoznika, ki je predmet tega pregleda, omejen), nakazuje potrebo po obravnavanju, ali bi bila zaveza v kombinaciji indeksirane minimalne cene in kvantitativne zgornje meje učinkovita. |
| --- | --- |

(46)

Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar pa ni predložil dovolj utemeljene ponudbe za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ni mogla sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnost cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov ne pojasnjuje zadostno nestanovitnosti, in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da je uvoz izvoznika, ki je predmet tega pregleda, omejen), nakazuje potrebo po obravnavanju, ali bi bila zaveza v kombinaciji indeksirane minimalne cene in kvantitativne zgornje meje učinkovita.

| (47) | Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj napisanega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti izpolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj napisanega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti izpolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe.

F.   RAZKRITJE

| (48) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi – |
| --- | --- |

(48)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 in s poreklom iz Ukrajine, ki se je začel v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2008

Za Svet

Predsednik

D. RUPEL

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 945/2005 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 182, 19.5.2004, str. 28.

3

(4)  UL L 183, 20.5.2004, str. 13.

4

(5)  UL L 344, 20.11.2004, str. 24.

5

(6)  UL L 106, 24.4.2007, str. 1.

6

(7)  UL C 311, 19.12.2006, str. 57.

7

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/14

---

UREDBA SVETA (ES) št. 238/2008

z dne 10. marca 2008

o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinški dajatvi za uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1995/2000 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata („SAN“) s poreklom, med drugim, iz Rusije. Ta uredba se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna uredba“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1995/2000 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz raztopin sečnine in amonijevega nitrata („SAN“) s poreklom, med drugim, iz Rusije. Ta uredba se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna uredba“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.

| (2) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je začel septembra 2005, je Svet z Uredbo (ES) št. 1911/2006 (3) za pet let obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. Ti ukrepi so sestavljeni iz posebnih dajatev. Ta uredba se v nadaljnjem besedilu imenuje „uredba zaradi izteka ukrepa“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih z uredbo zaradi izteka ukrepa, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „pregled zaradi izteka ukrepa“. |
| --- | --- |

(2)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je začel septembra 2005, je Svet z Uredbo (ES) št. 1911/2006 (3) za pet let obnovil te ukrepe na njihovi tedanji ravni. Ti ukrepi so sestavljeni iz posebnih dajatev. Ta uredba se v nadaljnjem besedilu imenuje „uredba zaradi izteka ukrepa“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih z uredbo zaradi izteka ukrepa, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „pregled zaradi izteka ukrepa“.

2.   Zahtevek za pregled

| (3) | Zahtevo za delni vmesni pregled („sedanji pregled“) sta v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila dva ruska proizvajalca izvoznika, ki spadata pod okrilje delniške družbe „Mineral and Chemical Company Eurochem“, in sicer Novomoskovskiy Azot in Nevinnomyssky Azot. Ti dve podjetji se za namen sedanje preiskave zaradi medsebojnega razmerja obravnavata kot ena pravna oseba („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevo za delni vmesni pregled („sedanji pregled“) sta v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila dva ruska proizvajalca izvoznika, ki spadata pod okrilje delniške družbe „Mineral and Chemical Company Eurochem“, in sicer Novomoskovskiy Azot in Nevinnomyssky Azot. Ti dve podjetji se za namen sedanje preiskave zaradi medsebojnega razmerja obravnavata kot ena pravna oseba („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

| (4) | Vložnik je navedel, da bi primerjava njegove lastne normalne vrednosti in, zaradi neobstoja izvoza v Evropsko skupnost, izvoznih cen v ustrezno tretjo državo, v tem primeru Združene države Amerike (ZDA), privedla do zmanjšanja dampinga precej pod stopnjo trenutnih ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je navedel, da bi primerjava njegove lastne normalne vrednosti in, zaradi neobstoja izvoza v Evropsko skupnost, izvoznih cen v ustrezno tretjo državo, v tem primeru Združene države Amerike (ZDA), privedla do zmanjšanja dampinga precej pod stopnjo trenutnih ukrepov.

3.   Preiskava

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahteva vsebovala zadostne dokaze prima facie, in 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (4), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahteva vsebovala zadostne dokaze prima facie, in 19. decembra 2006 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (4), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (6) | Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev dampinga v zvezi z vložnikom. Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(6)

Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev dampinga v zvezi z vložnikom. Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (7) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (8) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (9) | Komisija je, da bi pridobila za preiskavo potrebne informacije, delniški družbi „Mineral and Chemical Company Eurochem“ in njenim povezanim podjetjem poslala vprašalnike, ti pa so jih izpolnjene vrnili v določenem roku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je, da bi pridobila za preiskavo potrebne informacije, delniški družbi „Mineral and Chemical Company Eurochem“ in njenim povezanim podjetjem poslala vprašalnike, ti pa so jih izpolnjene vrnili v določenem roku.

| (10) | Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Komisija je preveritvene obiske izvedla v poslovnih prostorih vložnika in njegovih povezanih podjetij:






  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija je tudi poiskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za določitev dampinga. Komisija je preveritvene obiske izvedla v poslovnih prostorih vložnika in njegovih povezanih podjetij:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Rusija,

| — | PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija, |
| --- | --- |

—

PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusija,

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija in |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusija in

| — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica – (Eurochem Trading). |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica – (Eurochem Trading).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (11) | Zadevni izdelek je izdelek iz prvotne preiskave, tj. raztopina sečnine in amonijevega nitrata, tekoče gnojilo, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu, s poreklom iz Rusije („SAN“). Sestavljen je iz mešanice sečnine, amonijevega nitrata in vode. Vsebnost vode predstavlja približno 70 % mešanice (odvisno od vsebnosti dušika), preostali del pa je enakovredno sestavljen iz sečnine in amonijevega nitrata. Vsebnost dušika (N) je najpomembnejša „značilnost“ izdelka in lahko niha med 28 % in 32 %. Nihanje nastane zaradi dodajanja več ali manj vode v raztopino. Vseeno se ne glede na vsebnost dušika šteje, da imajo vse raztopine sečnine in amonijevega nitrata enake fizikalne in kemijske lastnosti, zato se v tej preiskavi štejejo za en izdelek. Zadevni izdelek spada pod oznako KN 3102 80 00. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je izdelek iz prvotne preiskave, tj. raztopina sečnine in amonijevega nitrata, tekoče gnojilo, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu, s poreklom iz Rusije („SAN“). Sestavljen je iz mešanice sečnine, amonijevega nitrata in vode. Vsebnost vode predstavlja približno 70 % mešanice (odvisno od vsebnosti dušika), preostali del pa je enakovredno sestavljen iz sečnine in amonijevega nitrata. Vsebnost dušika (N) je najpomembnejša „značilnost“ izdelka in lahko niha med 28 % in 32 %. Nihanje nastane zaradi dodajanja več ali manj vode v raztopino. Vseeno se ne glede na vsebnost dušika šteje, da imajo vse raztopine sečnine in amonijevega nitrata enake fizikalne in kemijske lastnosti, zato se v tej preiskavi štejejo za en izdelek. Zadevni izdelek spada pod oznako KN 3102 80 00.

2.   Podobni izdelek

| (12) | Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da je SAN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. Raztopine SAN, ki jih proizvaja in prodaja vložnik na domačem trgu v Rusiji, in, zaradi neobstoja izvoza v Evropsko skupnost, raztopine, ki se izvažajo v Združene države Amerike, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enako uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, ni bilo sprejetih sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(12)

Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da je SAN čist izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na poreklo. Raztopine SAN, ki jih proizvaja in prodaja vložnik na domačem trgu v Rusiji, in, zaradi neobstoja izvoza v Evropsko skupnost, raztopine, ki se izvažajo v Združene države Amerike, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enako uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, ni bilo sprejetih sklepnih ugotovitev.

C.   REZULTATI PREISKAVE

1.   Uvodne pripombe

| (13) | Kot je navedeno v obvestilu o začetku in ker vložnik SAN v OPP ni izvažal v Evropsko skupnost, je bilo v sedanji preiskavi najprej preverjeno, do kolikšne mere je izvozne cene za tretjo državo treba uporabiti pri ugotavljanju, ali se je osnova, na kateri so bili določeni obstoječi ukrepi, spremenila in ali so te spremembe trajne. |
| --- | --- |

(13)

Kot je navedeno v obvestilu o začetku in ker vložnik SAN v OPP ni izvažal v Evropsko skupnost, je bilo v sedanji preiskavi najprej preverjeno, do kolikšne mere je izvozne cene za tretjo državo treba uporabiti pri ugotavljanju, ali se je osnova, na kateri so bili določeni obstoječi ukrepi, spremenila in ali so te spremembe trajne.

| (14) | Vložnik je predložil dokaze, da zaradi veljavnih dajatev izdelka v času OPP ni bilo mogoče izvoziti na trg Skupnost. Vložnik je predložil dokaze prima facie o tem, da izvozne cene za ZDA, ki je reprezentativni tretji trg, niso bile dampinške ali so bile dampinške vsaj v manjši meri kot stopnja dampinga, ki trenutno velja za izvoz v Evropsko skupnost, in da je primerno uporabiti izvozne cene v ZDA. Iz razlogov, navedenih v spodnji uvodni izjavi (43) in naslednjih, je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za tretjo državo ZDA ustrezne, saj je ameriški trg primerljiv s trgom Skupnosti in zato reprezentativen. |
| --- | --- |

(14)

Vložnik je predložil dokaze, da zaradi veljavnih dajatev izdelka v času OPP ni bilo mogoče izvoziti na trg Skupnost. Vložnik je predložil dokaze prima facie o tem, da izvozne cene za ZDA, ki je reprezentativni tretji trg, niso bile dampinške ali so bile dampinške vsaj v manjši meri kot stopnja dampinga, ki trenutno velja za izvoz v Evropsko skupnost, in da je primerno uporabiti izvozne cene v ZDA. Iz razlogov, navedenih v spodnji uvodni izjavi (43) in naslednjih, je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za tretjo državo ZDA ustrezne, saj je ameriški trg primerljiv s trgom Skupnosti in zato reprezentativen.

| (15) | Treba je opozoriti na to, da trenutno veljavni ukrepi delno temeljijo na podatkih, ki niso povezani z vložnikovo lastno proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, medtem ko so bile med sedanjim OPP na voljo preverjene informacije, povezane z vložnikovimi lastnimi podatki v zvezi z normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, čeprav za trg tretje države. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je stopnja dampinga, ugotovljena med sedanjim OPP, bolj natančno odražala stanje vložnika med OPP kot trenutno veljavni ukrepi. |
| --- | --- |

(15)

Treba je opozoriti na to, da trenutno veljavni ukrepi delno temeljijo na podatkih, ki niso povezani z vložnikovo lastno proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, medtem ko so bile med sedanjim OPP na voljo preverjene informacije, povezane z vložnikovimi lastnimi podatki v zvezi z normalno vrednostjo in izvoznimi cenami, čeprav za trg tretje države. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je stopnja dampinga, ugotovljena med sedanjim OPP, bolj natančno odražala stanje vložnika med OPP kot trenutno veljavni ukrepi.

| (16) | V tem okviru se je tudi upoštevalo, da cilj protidampinške dajatve ni zapreti trg Skupnosti za uvoz iz tretjih držav, temveč vzpostaviti pravične enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

(16)

V tem okviru se je tudi upoštevalo, da cilj protidampinške dajatve ni zapreti trg Skupnosti za uvoz iz tretjih držav, temveč vzpostaviti pravične enake konkurenčne pogoje.

| (17) | Glede na zgornje posebne okoliščine je bilo torej sklenjeno, da je bil izračun stopnje dampinga med OPP na podlagi izvoznih cen vložnika za ZDA ustrezen. |
| --- | --- |

(17)

Glede na zgornje posebne okoliščine je bilo torej sklenjeno, da je bil izračun stopnje dampinga med OPP na podlagi izvoznih cen vložnika za ZDA ustrezen.

2.   Normalna vrednost

| (18) | Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej potrjeno, da je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Ker vložnik v času OPP v Evropsko skupnost ni izvažal SAN, so bile vse količine domače prodaje vložnika primerjane z vsem njegovim izvozom SAN v Združene države. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se mora domača prodaja šteti za reprezentativno v primeru, da je skupna količina te prodaje enaka ali večja od 5 % skupne količine ustreznega izvoza, v tem primeru v Združene države. Preiskava je pokazala, da vložnik na domačem trgu ni prodal reprezentativnih količin SAN. |
| --- | --- |

(18)

Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej potrjeno, da je bila vsa domača prodaja vložnika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Ker vložnik v času OPP v Evropsko skupnost ni izvažal SAN, so bile vse količine domače prodaje vložnika primerjane z vsem njegovim izvozom SAN v Združene države. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se mora domača prodaja šteti za reprezentativno v primeru, da je skupna količina te prodaje enaka ali večja od 5 % skupne količine ustreznega izvoza, v tem primeru v Združene države. Preiskava je pokazala, da vložnik na domačem trgu ni prodal reprezentativnih količin SAN.

| (19) | Ker na podlagi tega domačih cen vložnika ni bilo mogoče uporabiti pri določitvi normalne vrednosti, je bila ta konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov, ki so nastali na strani vložnika, ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček, v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker na podlagi tega domačih cen vložnika ni bilo mogoče uporabiti pri določitvi normalne vrednosti, je bila ta konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov, ki so nastali na strani vložnika, ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček, v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (20) | V zvezi s stroškom proizvodnje je treba navesti, da stroški plina predstavljajo velik del proizvodnih stroškov in znaten del vseh stroškov proizvodnje. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so bili stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, v računovodskih evidencah vložnika razumno prikazani. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s stroškom proizvodnje je treba navesti, da stroški plina predstavljajo velik del proizvodnih stroškov in znaten del vseh stroškov proizvodnje. V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so bili stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, v računovodskih evidencah vložnika razumno prikazani.

| (21) | Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetski trg, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki jih je plačal vložnik, neobičajno nizke. Za ponazoritev, znašale so eno četrtino in eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Ker stroški za plin niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi podatkov, ki so jih objavili mednarodno priznani viri, specializirani za energetski trg, je bilo ugotovljeno, da so bile cene, ki jih je plačal vložnik, neobičajno nizke. Za ponazoritev, znašale so eno četrtino in eno petino izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so bile domače cene plina v Rusiji nadzorovane in so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Ker stroški za plin niso bili ustrezno prikazani v računovodskih evidencah vložnika, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker na ruskem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, je bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“.

| (22) | Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza ter prilagojena tako, da je odražala lokalne stroške distribucije. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško/češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza ter prilagojena tako, da je odražala lokalne stroške distribucije. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je hkrati največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe.

| (23) | Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila vsaka prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence v celoti prikazovale stroške, povezane z dejavnostjo proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v državi porekla. Da bi to trditev potrdil, je vložnik predložil študijo neodvisnega svetovalnega podjetja o tem, da je cena plina, ki jo je plačal vložnik, odražala celoten strošek proizvodnje in prodaje plina za ponudnika plina. Najprej je treba navesti, da so bili, kot to navaja že študija, stroški plina in tudi stroški dostave plina vložniku, uporabljeni za primerjavo, ocenjeni stroški in zato niso bili dejanski stroški, nastali med OPP. Prav tako ni jasno, ali so bili tako ugotovljeni stroški vsi stroški, kot so določeni v skladu z osnovno uredbo, torej vključno z vsemi stroški proizvodnje in vsemi PSA-stroški, povezanimi s proizvodnjo in prodajo plina. Nenazadnje se ugotovi tudi, da informacij o stroških ponudnika plina ni bilo mogoče preveriti v okviru tega postopka. |
| --- | --- |

(23)

Po razkritju je vložnik navedel, da bi bila vsaka prilagoditev njegove cene plina na domačem trgu neupravičena, saj naj bi računovodske evidence v celoti prikazovale stroške, povezane z dejavnostjo proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v državi porekla. Da bi to trditev potrdil, je vložnik predložil študijo neodvisnega svetovalnega podjetja o tem, da je cena plina, ki jo je plačal vložnik, odražala celoten strošek proizvodnje in prodaje plina za ponudnika plina. Najprej je treba navesti, da so bili, kot to navaja že študija, stroški plina in tudi stroški dostave plina vložniku, uporabljeni za primerjavo, ocenjeni stroški in zato niso bili dejanski stroški, nastali med OPP. Prav tako ni jasno, ali so bili tako ugotovljeni stroški vsi stroški, kot so določeni v skladu z osnovno uredbo, torej vključno z vsemi stroški proizvodnje in vsemi PSA-stroški, povezanimi s proizvodnjo in prodajo plina. Nenazadnje se ugotovi tudi, da informacij o stroških ponudnika plina ni bilo mogoče preveriti v okviru tega postopka.

| (24) | V vsakem primeru se šteje, da v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe samo dejstvo, da cena plina, ki jo dobavitelj zaračuna stranki, pokriva stroške, ni merilo za določitev, ali stroški proizvodnje podobnega izdelka, kot so knjiženi v računovodskih evidencah podjetja, razumno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (21), je bilo ugotovljeno, da to ne drži. Vložnik ni obravnaval očitne razlike med ceno za plin na ruskem domačem trgu in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani ter ceno, ki jo plačajo proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Ravno tako ni upošteval dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se zanje ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Torej, tudi če je cena plina, ki jo je plačal vložnik, krila strošek za enoto proizvodnje in prodaje plina, ki je nastal na strani ponudnika, ta argument ni pomemben, saj tržna cena plina ni nujno neposredno povezana s stroški njegove proizvodnje in prodaje. Ceno, po kateri je vložnik med OPP kupoval plin, še naprej nadzoruje država in je znatno pod ravnjo cene na nenadzorovanih trgih, kot je pojasnjeno v zgornji uvodni izjavi (21). To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(24)

V vsakem primeru se šteje, da v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe samo dejstvo, da cena plina, ki jo dobavitelj zaračuna stranki, pokriva stroške, ni merilo za določitev, ali stroški proizvodnje podobnega izdelka, kot so knjiženi v računovodskih evidencah podjetja, razumno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo izdelka v preiskavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (21), je bilo ugotovljeno, da to ne drži. Vložnik ni obravnaval očitne razlike med ceno za plin na ruskem domačem trgu in izvozno ceno zemeljskega plina iz Rusije na eni strani ter ceno, ki jo plačajo proizvajalci Skupnosti, na drugi strani. Ravno tako ni upošteval dejstva, da so bile domače cene zemeljskega plina v Rusiji nadzorovane in se zanje ni moglo šteti, da ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Torej, tudi če je cena plina, ki jo je plačal vložnik, krila strošek za enoto proizvodnje in prodaje plina, ki je nastal na strani ponudnika, ta argument ni pomemben, saj tržna cena plina ni nujno neposredno povezana s stroški njegove proizvodnje in prodaje. Ceno, po kateri je vložnik med OPP kupoval plin, še naprej nadzoruje država in je znatno pod ravnjo cene na nenadzorovanih trgih, kot je pojasnjeno v zgornji uvodni izjavi (21). To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (25) | Vložnik je tudi zatrjeval, da je bila s prilagoditvijo plina dejansko uporabljena metodologija za določitev normalne vrednosti, ki v osnovni uredbi ni predvidena. Z nadomestitvijo domačih stroškov za plin s stroški, izračunanimi v uvodni izjavi (22), in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del vseh stroškov podobnega izdelka in s tem tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila torej normalna vrednost de facto določena s podatki s tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem je vložnik navedel, da osnovna uredba za države s tržnim gospodarstvom predvideva le naslednje metodologije za določitev normalne vrednosti: (i) na podlagi domače cene za podoben izdelek v običajnem poteku trgovine ali, kar je druga možnost, v primeru, da prodaja ne poteka v običajnem poteku trgovine, (ii) na podlagi proizvodnega stroška v državi porekla (prišteje se razumen znesek za PSA-stroške in dobiček) ali (iii) na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka za ustrezno tretjo državo. Vložnik je sklenil, da zaradi tega normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih s tretjega reprezentativnega trga. |
| --- | --- |

(25)

Vložnik je tudi zatrjeval, da je bila s prilagoditvijo plina dejansko uporabljena metodologija za določitev normalne vrednosti, ki v osnovni uredbi ni predvidena. Z nadomestitvijo domačih stroškov za plin s stroški, izračunanimi v uvodni izjavi (22), in zaradi dejstva, da ti stroški predstavljajo velik del vseh stroškov podobnega izdelka in s tem tudi konstruirane normalne vrednosti, bi bila torej normalna vrednost de facto določena s podatki s tretjega „reprezentativnega“ trga. V zvezi s tem je vložnik navedel, da osnovna uredba za države s tržnim gospodarstvom predvideva le naslednje metodologije za določitev normalne vrednosti: (i) na podlagi domače cene za podoben izdelek v običajnem poteku trgovine ali, kar je druga možnost, v primeru, da prodaja ne poteka v običajnem poteku trgovine, (ii) na podlagi proizvodnega stroška v državi porekla (prišteje se razumen znesek za PSA-stroške in dobiček) ali (iii) na podlagi reprezentativnih izvoznih cen podobnega izdelka za ustrezno tretjo državo. Vložnik je sklenil, da zaradi tega normalna vrednost ne bi smela temeljiti na podatkih s tretjega reprezentativnega trga.

| (26) | V zvezi s tem in kot je tudi navedeno v uvodnih izjavah (18) do (42), je najprej treba opozoriti na to, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, navedenimi v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v okviru običajnega poteka trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, pa je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za določitev normalne vrednosti. Zato je trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti, napačna. Trditev vložnika v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s tem in kot je tudi navedeno v uvodnih izjavah (18) do (42), je najprej treba opozoriti na to, da je bila normalna vrednost določena v skladu z metodologijami, navedenimi v členu 2(1) do (6) osnovne uredbe. Da bi ugotovili, ali je domača prodaja potekala v okviru običajnega poteka trgovine zaradi cene, tj. ali je bila dobičkonosna, pa je treba najprej ugotoviti, ali so bili stroški vložnika zanesljiva osnova v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Šele ko so stroški zanesljivo ugotovljeni, je mogoče določiti, katera metodologija se bo uporabila za določitev normalne vrednosti. Zato je trditev, da je bila z določitvijo zanesljivih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe uvedena nova metodologija za določitev normalne vrednosti, napačna. Trditev vložnika v zvezi s tem je bilo zato treba zavrniti.

| (27) | Vložnik je tudi navedel, da tudi v primeru prilagoditve njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu cena pri Waidhausu za ruski zemeljski plin ni zanesljiva osnova za takšno prilagoditev, saj je ta cena oblikovana v skladu z dolgoročnimi pogodbami za plin, po katerih je formula za ceno povezana s cenami naftnih derivatov in zato ni povezana s proizvodnjo in dostavo plina vložniku v Rusiji. Poleg tega je vložnik navedel, da cena pri Waidhausu za ruski plin ni zanesljiva, saj nanjo vplivajo zelo visoke in verjetno nekonkurenčne domače cene plina v Nemčiji, kar preiskujejo nemški protimonopolni organi. |
| --- | --- |

(27)

Vložnik je tudi navedel, da tudi v primeru prilagoditve njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu cena pri Waidhausu za ruski zemeljski plin ni zanesljiva osnova za takšno prilagoditev, saj je ta cena oblikovana v skladu z dolgoročnimi pogodbami za plin, po katerih je formula za ceno povezana s cenami naftnih derivatov in zato ni povezana s proizvodnjo in dostavo plina vložniku v Rusiji. Poleg tega je vložnik navedel, da cena pri Waidhausu za ruski plin ni zanesljiva, saj nanjo vplivajo zelo visoke in verjetno nekonkurenčne domače cene plina v Nemčiji, kar preiskujejo nemški protimonopolni organi.

| (28) | Prvič, treba je opozoriti, da je eno od najpomembnejših meril za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Poleg tega se daleč največ plina iz Rusije izvozi preko vozlišča v Waidhausu, ki je zato primerna osnova za prilagoditev. Na tej osnovi je bil Waidhaus označen kot reprezentativni trg in ustrezna osnova za določitev stroškov za plin v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Drugič, kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je samo po sebi nepomembno, ali ceno oblikujejo stroški, če ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. V primeru cene plina, ki ga uvaža Waidhaus, je ta pogoj izpolnjen, saj ni znakov, da bi na oblikovanje cen vplivala država. V zvezi s trditvijo glede nekonkurenčnega domačega oblikovanja cen za plin v Nemčiji se ugotovi, da preiskava Bundeskartellamta, na katero se je vložnik skliceval, še vedno poteka, sklepne ugotovitve pa še niso bile sprejete. Poleg tega ta preiskava zadeva cene, po katerih nemški glavni distributerji plin prodajajo na nemškem domačem trgu, ne pa cene, po kateri ti distributerji plin uvozijo iz Rusije. V nasprotju s trditvami vložnika ti dve ceni nista nujno povezani, saj sta gospodarska interesa distributerjev plina in njihovih strank popolnoma nasprotna. Zato je mogoče predvidevati, da želijo distributerji ceno pri nadaljnji prodaji ohraniti na najvišji možni ravni, hkrati pa je v njihovem gospodarskem interesu, da nakupno ceno ohranijo na najnižji možni ravni in tako povečajo stopnje dobička. Argument vložnika, da nemški distributerji nimajo želje po pogajanjih za nižje cene ruskega plina, uvoženega pri Waidhausu, je zgolj domneva brez dejanske osnove. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni. |
| --- | --- |

(28)

Prvič, treba je opozoriti, da je eno od najpomembnejših meril za izbiro osnove, na kateri se določijo cene plina, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Poleg tega se daleč največ plina iz Rusije izvozi preko vozlišča v Waidhausu, ki je zato primerna osnova za prilagoditev. Na tej osnovi je bil Waidhaus označen kot reprezentativni trg in ustrezna osnova za določitev stroškov za plin v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. Drugič, kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je samo po sebi nepomembno, ali ceno oblikujejo stroški, če ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. V primeru cene plina, ki ga uvaža Waidhaus, je ta pogoj izpolnjen, saj ni znakov, da bi na oblikovanje cen vplivala država. V zvezi s trditvijo glede nekonkurenčnega domačega oblikovanja cen za plin v Nemčiji se ugotovi, da preiskava Bundeskartellamta, na katero se je vložnik skliceval, še vedno poteka, sklepne ugotovitve pa še niso bile sprejete. Poleg tega ta preiskava zadeva cene, po katerih nemški glavni distributerji plin prodajajo na nemškem domačem trgu, ne pa cene, po kateri ti distributerji plin uvozijo iz Rusije. V nasprotju s trditvami vložnika ti dve ceni nista nujno povezani, saj sta gospodarska interesa distributerjev plina in njihovih strank popolnoma nasprotna. Zato je mogoče predvidevati, da želijo distributerji ceno pri nadaljnji prodaji ohraniti na najvišji možni ravni, hkrati pa je v njihovem gospodarskem interesu, da nakupno ceno ohranijo na najnižji možni ravni in tako povečajo stopnje dobička. Argument vložnika, da nemški distributerji nimajo želje po pogajanjih za nižje cene ruskega plina, uvoženega pri Waidhausu, je zgolj domneva brez dejanske osnove. Zato so bili ti argumenti zavrnjeni.

| (29) | Vložnik je tudi trdil, da mora prilagoditev njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu, če do nje pride, temeljiti na nenadzorovanih cenah plina v Rusiji. Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določi cena plina, je, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen. |
| --- | --- |

(29)

Vložnik je tudi trdil, da mora prilagoditev njegovih stroškov za zemeljski plin na domačem trgu, če do nje pride, temeljiti na nenadzorovanih cenah plina v Rusiji. Prvič, zaradi dejstva, da bi Komisija lahko izbrala drugo osnovo, izbira Waidhausa ni nerazumna izbira. Prvo merilo za izbiro osnove, na kateri se določi cena plina, je, da ta ustrezno odraža ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Nesporno je, da je v zvezi s cenami pri Waidhausu ta pogoj izpolnjen. Drugič, dejstvo, da je bila količina plina, prodanega po nenadzorovanih cenah na domačem trgu, majhna samo med OPP in da so bile te cene dosti bolj podobne nadzorovanim domačim cenam kot pa prosto določeni izvozni ceni, pa pomeni, da so prevladujoče nadzorovane cene izkrivljale te nenadzorovane cene. Zato ni bilo mogoče uporabiti nenadzorovanih domačih cen.

| (30) | Vložnik je tudi navedel, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzoruje država, neprestano naraščajo in dosegajo ravni, ki krijejo stroške proizvodnje plina. Zato cene na domačnem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke. |
| --- | --- |

(30)

Vložnik je tudi navedel, da domače cene zemeljskega plina v Rusiji, ki jih nadzoruje država, neprestano naraščajo in dosegajo ravni, ki krijejo stroške proizvodnje plina. Zato cene na domačnem trgu ni mogoče obravnavati kot nekonkurenčne ali nerazumljivo nizke.

| (31) | Ta argument je neutemeljen, saj pravilen standard za izbiro reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (29). Temu pa ni tako v primeru cen, ki jih nadzoruje država. Poleg tega ta trditev nasprotuje tudi javnim izjavam ruskega dobavitelja plina (to je potrdilo njegovo objavljeno revidirano letno poročilo), da ruske domače cene plina ne krijejo stroškov proizvodnje, prevoza in prodaje. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(31)

Ta argument je neutemeljen, saj pravilen standard za izbiro reprezentativnega trga ni, ali so cene kot take dobičkonosne, temveč ali cene ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (29). Temu pa ni tako v primeru cen, ki jih nadzoruje država. Poleg tega ta trditev nasprotuje tudi javnim izjavam ruskega dobavitelja plina (to je potrdilo njegovo objavljeno revidirano letno poročilo), da ruske domače cene plina ne krijejo stroškov proizvodnje, prevoza in prodaje. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (32) | Poleg tega je vložnik predlagal uporabo ruskih izvoznih cen za sosednje trge kot alternativno osnovo za prilagoditev, vendar pa ni predložil nobenih nadaljnjih informacij ali dokazov o takšnih trgih. Prav tako se je štelo, da ruske izvozne cene plina za baltske države, kjer je bilo na voljo nekaj podatkov o cenah, niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države v nobenem primeru ni mogoče določiti. Zato teh cen ni bilo mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega je vložnik predlagal uporabo ruskih izvoznih cen za sosednje trge kot alternativno osnovo za prilagoditev, vendar pa ni predložil nobenih nadaljnjih informacij ali dokazov o takšnih trgih. Prav tako se je štelo, da ruske izvozne cene plina za baltske države, kjer je bilo na voljo nekaj podatkov o cenah, niso bile dovolj reprezentativne, in sicer zaradi relativno majhnih izvoznih količin v te države. Poleg tega potrebni podatki v zvezi s stroški prevoza in distribucije niso bili na voljo, zato zanesljivih cen za baltske države v nobenem primeru ni mogoče določiti. Zato teh cen ni bilo mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev.

| (33) | Vložnik pa je tudi navedel, da je treba od izvozne cene pri Waidhausu, če se bo ta uporabila, odšteti rusko izvozno dajatev, ki se plača za ves uvoz, saj ni nastala na domačem trgu. |
| --- | --- |

(33)

Vložnik pa je tudi navedel, da je treba od izvozne cene pri Waidhausu, če se bo ta uporabila, odšteti rusko izvozno dajatev, ki se plača za ves uvoz, saj ni nastala na domačem trgu.

| (34) | Dejansko je tržna cena pri Waidhausu, ki je bil označen kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je to cena, ki jo mora plačati pri Waidhausu, pri tem pa ni pomembno, kolikšen odstotek te cene je izvozna dajatev in kolikšen odstotek cene dobi dobavitelj plina. Dobavitelj plina bo vedno poskušal zvišati ceno in zaračunati najvišji znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Glede na to, da ta cena vedno precej presega stroške proizvodnje, kar dobavitelju plina prinaša velike dobičke, na oblikovanje cene v prvi vrsti ne vpliva višina izvozne dajatve, temveč znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je cena z izvozno dajatvijo neizkrivljena, torej na trgu oblikovana cena, ne pa cena pred dajatvijo. Zato so bili argumenti vložnika v zvezi s tem zavrnjeni. |
| --- | --- |

(34)

Dejansko je tržna cena pri Waidhausu, ki je bil označen kot reprezentativni trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, cena po izvoznih dajatvah in ne cena pred temi dajatvami. Z vidika kupca je to cena, ki jo mora plačati pri Waidhausu, pri tem pa ni pomembno, kolikšen odstotek te cene je izvozna dajatev in kolikšen odstotek cene dobi dobavitelj plina. Dobavitelj plina bo vedno poskušal zvišati ceno in zaračunati najvišji znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Glede na to, da ta cena vedno precej presega stroške proizvodnje, kar dobavitelju plina prinaša velike dobičke, na oblikovanje cene v prvi vrsti ne vpliva višina izvozne dajatve, temveč znesek, ki so ga stranke pripravljene plačati. Zato je bilo sklenjeno, da je cena z izvozno dajatvijo neizkrivljena, torej na trgu oblikovana cena, ne pa cena pred dajatvijo. Zato so bili argumenti vložnika v zvezi s tem zavrnjeni.

| (35) | V zvezi s tem je vložnik tudi navedel, da se pribitek lokalnega distributerja ne sme prišteti k izvozni ceni pri Waidhausu, saj bi bili dobički distributerjev že všteti v ceno pri Waidhausu. V zvezi s tem je vložnik trdil, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina in bi lahko dodatek dobička teh distributerjev povzročil dvojno štetje. Vložnik je tudi trdil, da je treba upoštevati naravno primerjalno prednost Rusije. Poleg tega je vložnik trdil, da so domače cene v Rusiji zaradi velike razpoložljivosti plina v Rusiji in majhne razpoložljivosti v Skupnosti logično nižje od cen izvoženega plina, kar pa bi se moralo upoštevati pri določitvi prilagoditve cen plina, plačanih na domačem trgu. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem je vložnik tudi navedel, da se pribitek lokalnega distributerja ne sme prišteti k izvozni ceni pri Waidhausu, saj bi bili dobički distributerjev že všteti v ceno pri Waidhausu. V zvezi s tem je vložnik trdil, da so lokalni distributerji v Rusiji hčerinske družbe v popolni lasti dobavitelja plina in bi lahko dodatek dobička teh distributerjev povzročil dvojno štetje. Vložnik je tudi trdil, da je treba upoštevati naravno primerjalno prednost Rusije. Poleg tega je vložnik trdil, da so domače cene v Rusiji zaradi velike razpoložljivosti plina v Rusiji in majhne razpoložljivosti v Skupnosti logično nižje od cen izvoženega plina, kar pa bi se moralo upoštevati pri določitvi prilagoditve cen plina, plačanih na domačem trgu.

| (36) | Najprej je treba opozoriti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi stroške, ki izhajajo iz razlike med nakupom in ponovno prodajo zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(36)

Najprej je treba opozoriti, da pribitki lokalnih distributerjev ne vključujejo samo stopnje dobička teh družb, ampak tudi stroške, ki izhajajo iz razlike med nakupom in ponovno prodajo zemeljskega plina.

| (37) | Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadostno preveriti. Razlog je v dejstvu, da dobavitelj plina v Rusiji in njegove hčerinske družbe niso bili zajeti s sedanjo preiskavo in zato ni bilo na voljo dovolj informacij o njegovi organizaciji in strukturi stroškov. Treba je tudi opomniti, da razmere v Rusiji v tem pogledu niso dovolj pregledne, med drugim zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, da bi omogočale zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov. |
| --- | --- |

(37)

Drugič, tega argumenta ni bilo več mogoče zadostno preveriti. Razlog je v dejstvu, da dobavitelj plina v Rusiji in njegove hčerinske družbe niso bili zajeti s sedanjo preiskavo in zato ni bilo na voljo dovolj informacij o njegovi organizaciji in strukturi stroškov. Treba je tudi opomniti, da razmere v Rusiji v tem pogledu niso dovolj pregledne, med drugim zaradi tesnih povezav med dobaviteljem plina in rusko vlado, da bi omogočale zadovoljiv dostop do potrebnih dokazov.

| (38) | Poleg tega vložnik, ki nosi dokazno breme, ni uspel predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazali, ali in v kakšnem obsegu so bili stroški distribucije dejansko vključeni v ceno pri Waidhausu. Toda ker so domače stranke kupovale plin pri lokalnih dobaviteljih, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije, ki kot takšni niso vključeni v neprilagojeno ceno pri Waidhausu. Zato je bilo v tej fazi postopka treba upoštevati, da je bila ta prilagoditev upravičena in posledično je bil argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega vložnik, ki nosi dokazno breme, ni uspel predložiti nobenih dodatnih informacij ali dokazov, ki bi pokazali, ali in v kakšnem obsegu so bili stroški distribucije dejansko vključeni v ceno pri Waidhausu. Toda ker so domače stranke kupovale plin pri lokalnih dobaviteljih, se lahko domneva, da bi morale plačati stroške lokalne distribucije, ki kot takšni niso vključeni v neprilagojeno ceno pri Waidhausu. Zato je bilo v tej fazi postopka treba upoštevati, da je bila ta prilagoditev upravičena in posledično je bil argument zavrnjen.

| (39) | Vendar so institucije Skupnosti tudi menile, da bi lahko ta posebna prilagoditev znatno vplivala na izračun stopnje dampinga. Glede na posebno situacijo, opisano v uvodni izjavi (37), se je zato štelo, da Komisija v zvezi s tem lahko razmisli o ponovnem začetku pregleda, če vložnik predloži zadostne preverljive dokaze. |
| --- | --- |

(39)

Vendar so institucije Skupnosti tudi menile, da bi lahko ta posebna prilagoditev znatno vplivala na izračun stopnje dampinga. Glede na posebno situacijo, opisano v uvodni izjavi (37), se je zato štelo, da Komisija v zvezi s tem lahko razmisli o ponovnem začetku pregleda, če vložnik predloži zadostne preverljive dokaze.

| (40) | Kar zadeva navedene naravne primerjalne prednosti v zvezi z dostopnostjo zemeljskega plina v Rusiji, je treba opozoriti tudi, da je, kot je omenjeno v uvodni izjavi (28), prvo merilo za izbiro cen pri Waidhausu kot osnove, na kateri se določijo cene plina, da te ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Razmere, ki prevladujejo na domačem trgu, v tem kontekstu niso pomembne. Ta argument je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva navedene naravne primerjalne prednosti v zvezi z dostopnostjo zemeljskega plina v Rusiji, je treba opozoriti tudi, da je, kot je omenjeno v uvodni izjavi (28), prvo merilo za izbiro cen pri Waidhausu kot osnove, na kateri se določijo cene plina, da te ustrezno odražajo ceno, ki se običajno plačuje na neizkrivljenih trgih. Razmere, ki prevladujejo na domačem trgu, v tem kontekstu niso pomembne. Ta argument je bilo zato treba zavrniti.

| (41) | PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi prvega stavka uvoda člena 2(6),osnovne uredbe, saj po prilagoditvi za strošek plina iz uvodne izjave (22) vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je predmet preiskave le vložnik. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj je za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, zemeljski plin daleč najpomembnejša surovina, zaradi česar bi bilo zelo verjetno treba prilagoditi tudi stroške proizvodnje, iz razlogov v zgornji uvodni izjavi (21). V okviru tega vmesnega pregleda ni bilo na voljo informacij za ustrezno kvantifikacijo takšne prilagoditve in za določitev PSA-stroškov in zadevnih stopenj dobička pri prodaji izdelkov po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi ustrezne metode. |
| --- | --- |

(41)

PSA-stroškov in dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi prvega stavka uvoda člena 2(6),osnovne uredbe, saj po prilagoditvi za strošek plina iz uvodne izjave (22) vložnik ni imel reprezentativne domače prodaje zadevnega izdelka v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče uporabiti, ker je predmet preiskave le vložnik. Prav tako ni bilo mogoče uporabiti člena 2(6)(b), saj je za izdelke, ki spadajo v isto splošno kategorijo blaga, zemeljski plin daleč najpomembnejša surovina, zaradi česar bi bilo zelo verjetno treba prilagoditi tudi stroške proizvodnje, iz razlogov v zgornji uvodni izjavi (21). V okviru tega vmesnega pregleda ni bilo na voljo informacij za ustrezno kvantifikacijo takšne prilagoditve in za določitev PSA-stroškov in zadevnih stopenj dobička pri prodaji izdelkov po takšni prilagoditvi. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi ustrezne metode.

| (42) | V zvezi s tem je bila pozornost namenjena javno dostopnim informacijam, ki se nanašajo na večje družbe, dejavne v poslovnem sektorju dušikovih gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najustreznejši za namene te preiskave glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnoma javnih finančnih informacij družb, ki kotirajo na borzi v tem delu sveta. Poleg tega je severnoameriški trg pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo iste splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi proizvajalci v sektorju gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili (povprečno več kot 78,15 % prometa družbe/poslovnega področja), njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki so na tem poslovnem področju uspešne. Poleg tega ni znakov, ki bi kazali na to, da znesek tako določenega dobička presega dobiček, ki ga običajno ustvarijo ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na svojem domačem trgu. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi s tem je bila pozornost namenjena javno dostopnim informacijam, ki se nanašajo na večje družbe, dejavne v poslovnem sektorju dušikovih gnojil. Ugotovljeno je bilo, da bi bili podatki severnoameriških (ZDA in Kanada) proizvajalcev najustreznejši za namene te preiskave glede na veliko dostopnost zanesljivih in popolnoma javnih finančnih informacij družb, ki kotirajo na borzi v tem delu sveta. Poleg tega je severnoameriški trg pokazal znaten obseg domače prodaje in visoko raven konkurence domačih in tujih družb. Zato so bili PSA-stroški in dobiček določeni na podlagi tehtanega povprečja PSA-stroškov in dobička treh severnoameriških proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na njihovo domačo prodajo iste splošne kategorije izdelkov (dušikova gnojila) med največjimi proizvajalci v sektorju gnojil. Ti trije proizvajalci so se šteli za reprezentativne na področju poslovanja z dušikovimi gnojili (povprečno več kot 78,15 % prometa družbe/poslovnega področja), njihovi PSA-stroški in dobiček pa za reprezentativne običajne stroške in dobiček družb, ki so na tem poslovnem področju uspešne. Poleg tega ni znakov, ki bi kazali na to, da znesek tako določenega dobička presega dobiček, ki ga običajno ustvarijo ruski proizvajalci pri prodaji izdelkov iste splošne kategorije na svojem domačem trgu.

3.   Izvozna cena

| (43) | Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi (13), vložnik med OPP v Evropsko skupnost ni izvažal SAN. Zato se je zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (14) do (17), štelo za primerno, da se za izračun stopnje dampinga preveri vložnikova cenovna politika na drugih izvoznih trgih. V obvestilu o začetku so bile ZDA označene kot ustrezen trg za namene primerjave, saj so vložnikov velik izvozni trg, na katerega je vložnik med OPP izvozil več kot 70 % izvoznih količin. |
| --- | --- |

(43)

Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi (13), vložnik med OPP v Evropsko skupnost ni izvažal SAN. Zato se je zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (14) do (17), štelo za primerno, da se za izračun stopnje dampinga preveri vložnikova cenovna politika na drugih izvoznih trgih. V obvestilu o začetku so bile ZDA označene kot ustrezen trg za namene primerjave, saj so vložnikov velik izvozni trg, na katerega je vložnik med OPP izvozil več kot 70 % izvoznih količin.

| (44) | Nobena izmed zainteresiranih strank ni podala pripomb glede izbire ZDA kot najustreznejšega trga za namene primerjave. Preiskava je potrdila, da je trg ZDA za SAN najustreznejši za namen primerjave, saj sta Evropska skupnost in ZDA dva največja trga za SAN na svetu, ki sta primerljiva tako po obsegu kot tudi po cenah. |
| --- | --- |

(44)

Nobena izmed zainteresiranih strank ni podala pripomb glede izbire ZDA kot najustreznejšega trga za namene primerjave. Preiskava je potrdila, da je trg ZDA za SAN najustreznejši za namen primerjave, saj sta Evropska skupnost in ZDA dva največja trga za SAN na svetu, ki sta primerljiva tako po obsegu kot tudi po cenah.

| (45) | Ker je vložnikov izvoz v ZDA med OPP potekal preko povezanega trgovca v Švici, je bilo treba izvozno ceno določiti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Tako je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen, ki jih je vložniku dejansko plačala ali jih plačuje prva neodvisna stranka v ZDA, torej na vložnikovem najpomembnejšem izvoznem trgu. Od teh cen je bila odšteta fiktivna provizija, ki ustreza pribitku povezanega trgovca, ki ga je mogoče označiti kot posrednika, ki dela za provizijo. |
| --- | --- |

(45)

Ker je vložnikov izvoz v ZDA med OPP potekal preko povezanega trgovca v Švici, je bilo treba izvozno ceno določiti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Tako je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen, ki jih je vložniku dejansko plačala ali jih plačuje prva neodvisna stranka v ZDA, torej na vložnikovem najpomembnejšem izvoznem trgu. Od teh cen je bila odšteta fiktivna provizija, ki ustreza pribitku povezanega trgovca, ki ga je mogoče označiti kot posrednika, ki dela za provizijo.

4.   Primerjava

| (46) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških. |
| --- | --- |

(46)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. Za zagotavljanje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to primerno ter podprto s preverjenimi dokazi so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških.

5.   Stopnja dampinga

| (47) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvozne cene. |
| --- | --- |

(47)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvozne cene.

| (48) | Ta primerjava je pokazala, da je stopnja dampinga 33,95 %, izražena kot odstotek cene CIF meja Severne Amerike, brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(48)

Ta primerjava je pokazala, da je stopnja dampinga 33,95 %, izražena kot odstotek cene CIF meja Severne Amerike, brez plačane dajatve.

6.   Trajna narava okoliščin, ki so prevladovale med OP

| (49) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bil predmet preiskave ta, ali so se okoliščine, na katerih je temeljila veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bil predmet preiskave ta, ali so se okoliščine, na katerih je temeljila veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna.

| (50) | Ni bilo znakov, da stopnje normalne vrednosti ali izvozne cene, določene za vložnika, v sedanji preiskavi ne bi bilo mogoče šteti kot trajne. Čeprav bi bilo mogoče trditi, da bi razvoj cen zemeljskega plina kot najpomembnejše surovine znatno vplival na normalno vrednost, se je štelo, da bi učinek zvišanja cen vplival na vse akterje na trgu ter s tem na normalno vrednost in izvozno ceno. |
| --- | --- |

(50)

Ni bilo znakov, da stopnje normalne vrednosti ali izvozne cene, določene za vložnika, v sedanji preiskavi ne bi bilo mogoče šteti kot trajne. Čeprav bi bilo mogoče trditi, da bi razvoj cen zemeljskega plina kot najpomembnejše surovine znatno vplival na normalno vrednost, se je štelo, da bi učinek zvišanja cen vplival na vse akterje na trgu ter s tem na normalno vrednost in izvozno ceno.

| (51) | Ugotovljeno je bilo, da je bila v OPP vložnikova izvozna cena v Združene države Amerike, ki so njegov glavni izvozni trg, podobna kot izvozna cena v druge države. |
| --- | --- |

(51)

Ugotovljeno je bilo, da je bila v OPP vložnikova izvozna cena v Združene države Amerike, ki so njegov glavni izvozni trg, podobna kot izvozna cena v druge države.

| (52) | Zato ni razloga, da bi se štelo, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na spremenjenih okoliščinah trajne narave. |
| --- | --- |

(52)

Zato ni razloga, da bi se štelo, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na spremenjenih okoliščinah trajne narave.

| (53) | Na podlagi sedanjega pregleda ni znakov ali dokazov o tem, da se bo podlaga, na kateri je bila med prvotno preiskavo določena stopnja odprave škode, v bližnji prihodnosti spremenila. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi sedanjega pregleda ni znakov ali dokazov o tem, da se bo podlaga, na kateri je bila med prvotno preiskavo določena stopnja odprave škode, v bližnji prihodnosti spremenila.

| (54) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora raven veljavne protidampinške dajatve ostati enaka, čeprav so se okoliščine, na katerih je temeljila določitev dampinga, od uvedbe dokončnih dajatev spremenile, posledica česar je bila višja stopnja dampinga med OPP v primerjavi s prvotnim OP, in čeprav obstajajo razlogi, da se šteje, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na spremenjenih okoliščinah trajne narave. Kot je omenjeno v spodnjih uvodnih izjavah (55) in (56), so bile dokončne protidampinške dajatve dejansko uvedene na ravni stopnje odprave škode, ugotovljene med prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(54)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora raven veljavne protidampinške dajatve ostati enaka, čeprav so se okoliščine, na katerih je temeljila določitev dampinga, od uvedbe dokončnih dajatev spremenile, posledica česar je bila višja stopnja dampinga med OPP v primerjavi s prvotnim OP, in čeprav obstajajo razlogi, da se šteje, da ugotovljena stopnja dampinga temelji na spremenjenih okoliščinah trajne narave. Kot je omenjeno v spodnjih uvodnih izjavah (55) in (56), so bile dokončne protidampinške dajatve dejansko uvedene na ravni stopnje odprave škode, ugotovljene med prvotno preiskavo.

D.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (55) | Spomniti je treba, da je bila v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe in kot je navedeno v uvodni izjavi (49) Uredbe Sveta (ES) št. 1995/2000, dokončna dajatev v prvotni preiskavi določena v višini ugotovljene stopnje škode, ki je bila nižja od stopnje dampinga, saj je bilo ugotovljeno, da bi bila takšna nižja dajatev ustrezna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ob upoštevanju zgoraj navedenega dajatev, določena v tem pregledu, ne sme biti višja od stopnje škode, določene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(55)

Spomniti je treba, da je bila v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe in kot je navedeno v uvodni izjavi (49) Uredbe Sveta (ES) št. 1995/2000, dokončna dajatev v prvotni preiskavi določena v višini ugotovljene stopnje škode, ki je bila nižja od stopnje dampinga, saj je bilo ugotovljeno, da bi bila takšna nižja dajatev ustrezna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ob upoštevanju zgoraj navedenega dajatev, določena v tem pregledu, ne sme biti višja od stopnje škode, določene v prvotni preiskavi.

| (56) | V tem delnem vmesnem pregledu ni mogoče določiti posameznih stopenj škode, saj je omejen na pregled dampinga, kolikor ta zadeva vložnika. Zato je bila stopnja dampinga, določena v sedanjem pregledu, primerjana s stopnjo škode, določene v prvotni preiskavi. Ker je bila stopnja škode nižja od stopnje dampinga, ugotovljene v sedanji preiskavi, je treba ta pregled zaključiti brez sprememb veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(56)

V tem delnem vmesnem pregledu ni mogoče določiti posameznih stopenj škode, saj je omejen na pregled dampinga, kolikor ta zadeva vložnika. Zato je bila stopnja dampinga, določena v sedanjem pregledu, primerjana s stopnjo škode, določene v prvotni preiskavi. Ker je bila stopnja škode nižja od stopnje dampinga, ugotovljene v sedanji preiskavi, je treba ta pregled zaključiti brez sprememb veljavnih protidampinških ukrepov.

E.   ZAVEZE

| (57) | Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar ni predložil dovolj utemeljene ponudbe za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ne more sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar se šteje, da zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnosti cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov nestanovitnosti ne pojasnjuje v zadostni meri in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da v OPP ni bilo uvoza izvoznika, ki je predmet tega pregleda), nakazuje potrebo po nadaljnjem obravnavanju, ali bi bila zaveza v kombinaciji indeksirane minimalne cene in kvantitativne zgornje meje učinkovita. |
| --- | --- |

(57)

Vložnik je izrazil interes, da ponudi zavezo, vendar ni predložil dovolj utemeljene ponudbe za zavezo v rokih, določenih v členu 8(2) osnovne uredbe. Zato Komisija ne more sprejeti nobene ponudbe za zavezo. Vendar se šteje, da zapletenost nekaterih vprašanj, in sicer (1) nestanovitnosti cene zadevnega izdelka, ki bi zahtevala določeno indeksacijo minimalnih cen, pri čemer pa ključno gonilo stroškov nestanovitnosti ne pojasnjuje v zadostni meri in (2) posebne razmere na trgu za zadevni izdelek (med drugim, da v OPP ni bilo uvoza izvoznika, ki je predmet tega pregleda), nakazuje potrebo po nadaljnjem obravnavanju, ali bi bila zaveza v kombinaciji indeksirane minimalne cene in kvantitativne zgornje meje učinkovita.

| (58) | Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj navedenega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti izpolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Kot je omenjeno zgoraj, zaradi te zapletenosti vložnik ni mogel oblikovati sprejemljive ponudbe za zavezo v določenem roku. Ob upoštevanju zgoraj navedenega Svet meni, da je treba vložniku izjemoma dovoliti izpolnitev ponudbe za zavezo po zgoraj omenjenem roku, vendar v roku 10 koledarskih dni od začetka veljavnosti te uredbe.

F.   RAZKRITJE

| (59) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi – |
| --- | --- |

(59)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo zaključiti sedanji pregled in ohraniti obstoječe protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja vložnik. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in utemeljene z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz mešanic sečnine in amonijevega nitrata v vodni ali amoniakalni raztopini s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščenih pod oznako KN 3102 80 00, ki je bil sprožen v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2008

Za Svet

Predsednik

D. RUPEL

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 238, 22.9.2000, str. 15. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1675/2003 (UL L 238, 25.9.2003, str. 4).

2

(3)  UL L 365, 21.12.2006, str. 26.

3

(4)  UL C 311, 19.12.2006, str. 51.

4

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/22

---

UREDBA SVETA (ES) št. 239/2008

z dne 17. marca 2008

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, naložene za uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | Komisija je 20. decembra 2006 objavila obvestilo (2) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je 19. septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1071/2007 (3) („začasna uredba“) za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK uvedla začasno protidampinško dajatev. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. decembra 2006 objavila obvestilo (2) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je 19. septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1071/2007 (3) („začasna uredba“) za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK uvedla začasno protidampinško dajatev.

| (2) | Ugotovi se, da je bil postopek sprožen po pritožbi treh proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo okoli 40 % vse proizvodnje koksa 80+ v Skupnosti. Ugotovi se, da je bil v uvodni izjavi 2 začasne uredbe naveden podcenjen podatek „več kot 30 %“; po nadaljnji preiskavi je bilo ugotovljeno, da pritožniki dejansko predstavljajo okoli 40 % celotne proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ugotovi se, da je bil postopek sprožen po pritožbi treh proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo okoli 40 % vse proizvodnje koksa 80+ v Skupnosti. Ugotovi se, da je bil v uvodni izjavi 2 začasne uredbe naveden podcenjen podatek „več kot 30 %“; po nadaljnji preiskavi je bilo ugotovljeno, da pritožniki dejansko predstavljajo okoli 40 % celotne proizvodnje Skupnosti.

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   NAKNADNI POSTOPEK

| (4) | Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Stranke, ki so to zahtevale, so prav tako lahko izrazile svoja mnenja. |
| --- | --- |

(4)

Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Stranke, ki so to zahtevale, so prav tako lahko izrazile svoja mnenja.

| (5) | Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve. Komisija je zlasti okrepila preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti. V povezavi s tem je bil po uvedbi začasnih ukrepov izveden dodatni preveritveni obisk, in sicer pri naslednjem podjetju:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Francija – uporabnik v Skupnosti. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve. Komisija je zlasti okrepila preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti. V povezavi s tem je bil po uvedbi začasnih ukrepov izveden dodatni preveritveni obisk, in sicer pri naslednjem podjetju:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Francija – uporabnik v Skupnosti.

| (6) | Poleg tega je bil izveden obisk za zbiranje informacij, in sicer pri Odboru združenj evropskih livarn (CAEF) v nemškem Düsseldorfu. Z namenom razjasnitve nekaterih domnevnih izvedbenih problemov je bil izveden tudi obisk carinskih organov v belgijskem Antwerpnu in nemškem Duisburgu. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je bil izveden obisk za zbiranje informacij, in sicer pri Odboru združenj evropskih livarn (CAEF) v nemškem Düsseldorfu. Z namenom razjasnitve nekaterih domnevnih izvedbenih problemov je bil izveden tudi obisk carinskih organov v belgijskem Antwerpnu in nemškem Duisburgu.

| (7) | Vse stranke so bile obveščene o glavnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila načrtovana priporočitev uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Strankam je bilo določeno tudi obdobje, v okviru katerega so lahko po tem razkritju podale svoje pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Vse stranke so bile obveščene o glavnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila načrtovana priporočitev uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Strankam je bilo določeno tudi obdobje, v okviru katerega so lahko po tem razkritju podale svoje pripombe.

| (8) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, ugotovitve pa so bile, kjer je bilo to primerno, ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(8)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, ugotovitve pa so bile, kjer je bilo to primerno, ustrezno spremenjene.

C.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (9) | Ker ni pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se potrdijo uvodne izjave 13 do 17 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Ker ni pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se potrdijo uvodne izjave 13 do 17 začasne uredbe.

| (10) | Glede zgoraj navedenega se dokončno sklene, da sta zadevni izdelek in koks 80+, proizveden in prodan v primerljivi državi, v ZDA, ter tudi proizveden in prodan s strani industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, enaka, v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Glede zgoraj navedenega se dokončno sklene, da sta zadevni izdelek in koks 80+, proizveden in prodan v primerljivi državi, v ZDA, ter tudi proizveden in prodan s strani industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, enaka, v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

D.   DAMPING

| (11) | Ker ni pripomb v zvezi z ravnjo sodelovanja, se potrdita izbira primerljive države in določitev normalne vrednosti, tj. uvodne izjave 18 do 28 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni pripomb v zvezi z ravnjo sodelovanja, se potrdita izbira primerljive države in določitev normalne vrednosti, tj. uvodne izjave 18 do 28 začasne uredbe.

| (12) | V zvezi s primerjavo cen je edini sodelujoči izvoznik nasprotoval zavrnitvi Komisije, ki je zavrnila njegov zahtevek v zvezi z dodatnim prebiranjem pri izračunu dampinga, svoje nasprotovanje pa je utemeljeval z dejstvom, da je bil podoben zahtevek upoštevan za namen izračunov škode. Zahtevek je bil zato sprejet, normalna vrednost pa je bila dodatno prilagojena. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s primerjavo cen je edini sodelujoči izvoznik nasprotoval zavrnitvi Komisije, ki je zavrnila njegov zahtevek v zvezi z dodatnim prebiranjem pri izračunu dampinga, svoje nasprotovanje pa je utemeljeval z dejstvom, da je bil podoben zahtevek upoštevan za namen izračunov škode. Zahtevek je bil zato sprejet, normalna vrednost pa je bila dodatno prilagojena.

| (13) | Ocena vrednosti prilagoditve, narejene za razlike v fizikalnih lastnostih v predhodni fazi, je bila ponovno pregledana, da bi odsevala vrednost razlik v kazalcih kalorične vrednosti in velikosti med izdelkom, proizvedenim v primerljivi državi, in kitajskim izvoženim izdelkom. |
| --- | --- |

(13)

Ocena vrednosti prilagoditve, narejene za razlike v fizikalnih lastnostih v predhodni fazi, je bila ponovno pregledana, da bi odsevala vrednost razlik v kazalcih kalorične vrednosti in velikosti med izdelkom, proizvedenim v primerljivi državi, in kitajskim izvoženim izdelkom.

| (14) | Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave začasne uredbe 29 do 31 potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave začasne uredbe 29 do 31 potrdijo.

| (15) | Dokončna stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti franko tovarna s tehtanim povprečjem izvozne cene franko tovarna, in sicer v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. Po uporabi prilagoditev iz uvodnih izjav 12 in 13 naša revidirana dokončna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Dokončna stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti franko tovarna s tehtanim povprečjem izvozne cene franko tovarna, in sicer v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. Po uporabi prilagoditev iz uvodnih izjav 12 in 13 naša revidirana dokončna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, 61,8 %.

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (16) | Ker ni pripomb v zvezi z opredelitvijo proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti, se potrdijo uvodne izjave 34 do 35 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Ker ni pripomb v zvezi z opredelitvijo proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti, se potrdijo uvodne izjave 34 do 35 začasne uredbe.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (17) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 36 začasne uredbe, je Komisija nadaljevala preiskavo zlasti v zvezi z enim elementom potrošnje Skupnosti, in sicer z obsegom uvoza v obravnavanem obdobju. Vendar pa v zvezi s tem ni prejela nobenih novih in utemeljenih informacij. In ker ni pripomb zainteresiranih strank, ki bi pod vprašaj postavile metodo, s katero se določi potrošnja Skupnosti, se potrdita uvodni izjavi 36 in 37 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 36 začasne uredbe, je Komisija nadaljevala preiskavo zlasti v zvezi z enim elementom potrošnje Skupnosti, in sicer z obsegom uvoza v obravnavanem obdobju. Vendar pa v zvezi s tem ni prejela nobenih novih in utemeljenih informacij. In ker ni pripomb zainteresiranih strank, ki bi pod vprašaj postavile metodo, s katero se določi potrošnja Skupnosti, se potrdita uvodni izjavi 36 in 37 začasne uredbe.

3.   Uvoz iz zadevne države

(a)   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza; uvozne cene

| (18) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 41 začasne uredbe, je Komisija v obravnavanem obdobju nadaljevala preiskavo o obsegu uvoza in cenah. Ugotovi se, da je v uvodni izjavi 42 začasne uredbe prišlo do napake pri pisanju, saj so se cene med letom 2004 in OP znižale za 43 % in ne 35 %, kot je navedeno v omenjeni uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(18)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 41 začasne uredbe, je Komisija v obravnavanem obdobju nadaljevala preiskavo o obsegu uvoza in cenah. Ugotovi se, da je v uvodni izjavi 42 začasne uredbe prišlo do napake pri pisanju, saj so se cene med letom 2004 in OP znižale za 43 % in ne 35 %, kot je navedeno v omenjeni uvodni izjavi.

| (19) | Vendar pa v zvezi z obsegom uvoza in cenami ni bilo novih in utemeljenih informacij. In ker ni pripomb zainteresiranih strank, ki bi pod vprašaj postavile metodo, s katero se določijo obseg in cene zadevnega uvoza, se uvodne izjave 38 do 42 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(19)

Vendar pa v zvezi z obsegom uvoza in cenami ni bilo novih in utemeljenih informacij. In ker ni pripomb zainteresiranih strank, ki bi pod vprašaj postavile metodo, s katero se določijo obseg in cene zadevnega uvoza, se uvodne izjave 38 do 42 začasne uredbe potrdijo.

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (20) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik in en uporabnik sta navedla, da je treba, če naj se pri primerjavi cen industrije Skupnosti za podobni izdelek in uvoznih cen zadevnega izdelka izračun nelojalnega nižanja cen izvede na ustrezni osnovi, izvesti prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih. Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti pa so navedli, da čeprav v hipotetični situaciji koks 80+ nekaterih proizvajalcev Skupnosti morda zagotavlja višjo ceno zaradi posebnih kakovostnih značilnosti, podatki, ki jih ima na voljo Komisija, kažejo na to, da uporabniki ne plačujejo višje cene za tako imenovane boljše kakovostne značilnosti, zlasti v okolju z znižanimi cenami, ki so posledica plenilskega dampinga. Po besedah teh proizvajalcev industrije Skupnosti odločitve o nakupu, ki jih sprejme industrija uporabnikov, temeljijo izključno na ceni kitajskega izdelka. Zato prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih niso upravičene. A ker preverjene informacije, ki so jih posredovale zainteresirane stranke, nakazujejo, da obstajajo razlike med vlažnostjo, pepelom, hlapnim materialom in vsebnostjo žvepla v podobnem izdelku in zadevnem izdelku, kar bi pod običajnimi tržnimi pogoji lahko imelo vpliv na ceno, je bil zahtevek sodelujočega kitajskega proizvajalca in uporabnika sprejet, narejena pa je bila tudi dodatna prilagoditev, ki je upoštevala te razlike. |
| --- | --- |

(20)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik in en uporabnik sta navedla, da je treba, če naj se pri primerjavi cen industrije Skupnosti za podobni izdelek in uvoznih cen zadevnega izdelka izračun nelojalnega nižanja cen izvede na ustrezni osnovi, izvesti prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih. Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti pa so navedli, da čeprav v hipotetični situaciji koks 80+ nekaterih proizvajalcev Skupnosti morda zagotavlja višjo ceno zaradi posebnih kakovostnih značilnosti, podatki, ki jih ima na voljo Komisija, kažejo na to, da uporabniki ne plačujejo višje cene za tako imenovane boljše kakovostne značilnosti, zlasti v okolju z znižanimi cenami, ki so posledica plenilskega dampinga. Po besedah teh proizvajalcev industrije Skupnosti odločitve o nakupu, ki jih sprejme industrija uporabnikov, temeljijo izključno na ceni kitajskega izdelka. Zato prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih niso upravičene. A ker preverjene informacije, ki so jih posredovale zainteresirane stranke, nakazujejo, da obstajajo razlike med vlažnostjo, pepelom, hlapnim materialom in vsebnostjo žvepla v podobnem izdelku in zadevnem izdelku, kar bi pod običajnimi tržnimi pogoji lahko imelo vpliv na ceno, je bil zahtevek sodelujočega kitajskega proizvajalca in uporabnika sprejet, narejena pa je bila tudi dodatna prilagoditev, ki je upoštevala te razlike.

| (21) | Z namenom primerjave zadevnega izdelka in koksa 80+, ki ga proizvaja industrija Skupnosti na enaki trgovinski ravni, se je poleg pouvoznih stroškov uvoznikov Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi 43 začasne uredbe, prilagodil tudi izračun nelojalnega nižanja cen za stroške razkladanja. Za namen jasnosti je tudi navedeno, da je bila v predhodni fazi pri izračunu nižanja cen že narejena prilagoditev za stopnjo dobička nepovezanih uvoznikov, čeprav to ni posebej omenjeno v uvodni izjavi 43 začasne uredbe. Ta prilagoditev je temeljila na podlagi preverjene donosnosti, ki jo je sodelujoči nepovezani uvoznik sporočil v OP in se giblje med 5 in 10 % (4). |
| --- | --- |

(21)

Z namenom primerjave zadevnega izdelka in koksa 80+, ki ga proizvaja industrija Skupnosti na enaki trgovinski ravni, se je poleg pouvoznih stroškov uvoznikov Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi 43 začasne uredbe, prilagodil tudi izračun nelojalnega nižanja cen za stroške razkladanja. Za namen jasnosti je tudi navedeno, da je bila v predhodni fazi pri izračunu nižanja cen že narejena prilagoditev za stopnjo dobička nepovezanih uvoznikov, čeprav to ni posebej omenjeno v uvodni izjavi 43 začasne uredbe. Ta prilagoditev je temeljila na podlagi preverjene donosnosti, ki jo je sodelujoči nepovezani uvoznik sporočil v OP in se giblje med 5 in 10 % (4).

| (22) | Začasna stopnja nelojalnega nižanja cen za LRK je bila v skladu s tem spremenjena in sklene se, da se je v obravnavanem obdobju zadevni izdelek s poreklom iz LRK v Skupnosti prodajal po cenah, ki so nižje od prodajnih cen industrije Skupnosti, izraženo v odstotkih to pomeni za 5,7 %. |
| --- | --- |

(22)

Začasna stopnja nelojalnega nižanja cen za LRK je bila v skladu s tem spremenjena in sklene se, da se je v obravnavanem obdobju zadevni izdelek s poreklom iz LRK v Skupnosti prodajal po cenah, ki so nižje od prodajnih cen industrije Skupnosti, izraženo v odstotkih to pomeni za 5,7 %.

4.   Stanje industrije Skupnosti

| (23) | Ker ni novih in utemeljenih informacij ali pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in stopnjami izkoriščenosti zmogljivosti, obsegom prodaje, tržnim deležem, rastjo, zalogami, naložbami in višino stopnje dampinga, se ugotovitve iz uvodnih izjav 46 do 50, 53 do 54 in 60 do 61 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(23)

Ker ni novih in utemeljenih informacij ali pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in stopnjami izkoriščenosti zmogljivosti, obsegom prodaje, tržnim deležem, rastjo, zalogami, naložbami in višino stopnje dampinga, se ugotovitve iz uvodnih izjav 46 do 50, 53 do 54 in 60 do 61 začasne uredbe potrdijo.

(a)   Prodajne cene v Skupnosti

| (24) | Prodajne cene v Skupnosti iz uvodne izjave 51 začasne uredbe so bile popravljene in so prikazane v spodnji preglednici. Majhni popravki ne vplivajo na sklepne ugotovitve v zvezi s prodajnimi cenami v Skupnosti iz uvodnih izjav 51 in 52 začasne uredbe. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES
  (EUR/tono) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Prodajne cene v Skupnosti iz uvodne izjave 51 začasne uredbe so bile popravljene in so prikazane v spodnji preglednici. Majhni popravki ne vplivajo na sklepne ugotovitve v zvezi s prodajnimi cenami v Skupnosti iz uvodnih izjav 51 in 52 začasne uredbe.

2003

2004

2005

OP

Cena na enoto na trgu ES

(EUR/tono)

154

191

243

198

Indeks (2003 = 100)

100

124

158

129

(b)   Dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala

| (25) | Izračun dobičkonosnosti iz začasne uredbe je bil revidiran, napaka pa je bila popravljena. Pravilni podatki, ki so predstavljeni v spodnji preglednici, ne vplivajo na sklepne ugotovitve o splošnem gibanju razvoja dobičkonosnosti industrije Skupnosti, pa čeprav podajajo še bolj žalostno sliko stanja industrije Skupnosti: dobičkonosnost industrije Skupnosti se je od 16,2 % v letu 2005 znatno zmanjšala na – 3,8 % v obravnavanem obdobju. Po popravku so bile prilagojene tudi številke glede donosnosti naložb (DN), izražene kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Številke glede denarnega toka ostajajo enake, kot so v začasni uredbi, vendar pa so v spodnji preglednici predstavljene zaradi jasnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam
  (% neto prodaje) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| DN (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Denarni tok
  (v 1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Izračun dobičkonosnosti iz začasne uredbe je bil revidiran, napaka pa je bila popravljena. Pravilni podatki, ki so predstavljeni v spodnji preglednici, ne vplivajo na sklepne ugotovitve o splošnem gibanju razvoja dobičkonosnosti industrije Skupnosti, pa čeprav podajajo še bolj žalostno sliko stanja industrije Skupnosti: dobičkonosnost industrije Skupnosti se je od 16,2 % v letu 2005 znatno zmanjšala na – 3,8 % v obravnavanem obdobju. Po popravku so bile prilagojene tudi številke glede donosnosti naložb (DN), izražene kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Številke glede denarnega toka ostajajo enake, kot so v začasni uredbi, vendar pa so v spodnji preglednici predstavljene zaradi jasnosti.

2003

2004

2005

OP

Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam

(% neto prodaje)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Indeks (2003 = 100)

100

185

200

–47

DN (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Indeks (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Denarni tok

(v 1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeks (2003 = 100)

100

77

196

26

| (26) | Ker ni novih pripomb v zvezi s tem, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 58 začasne uredbe o sposobnosti zbiranja kapitala industrije Skupnosti potrdijo. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni novih pripomb v zvezi s tem, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 58 začasne uredbe o sposobnosti zbiranja kapitala industrije Skupnosti potrdijo.

(c)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (27) | Popravljeni so bili tudi podatki o produktivnosti delovne sile industrije Skupnosti iz uvodne izjave 59 začasne uredbe in so prikazani v spodnji preglednici. Ti popravljeni podatki kažejo, da se je produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, ki jo merimo kot donos na (tono) na zaposleno osebo na leto, od leta 2003 v primerjavi z OP rahlo povečala. Poleg tega so zaradi jasnosti v preglednici navedeni tudi podrobnejši podatki kot v začasni uredbi o letnih stroških dela na zaposlenega. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeks
  (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Produktivnost
  (ton/zaposlenega) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Indeks
  (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Indeks
  (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Popravljeni so bili tudi podatki o produktivnosti delovne sile industrije Skupnosti iz uvodne izjave 59 začasne uredbe in so prikazani v spodnji preglednici. Ti popravljeni podatki kažejo, da se je produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, ki jo merimo kot donos na (tono) na zaposleno osebo na leto, od leta 2003 v primerjavi z OP rahlo povečala. Poleg tega so zaradi jasnosti v preglednici navedeni tudi podrobnejši podatki kot v začasni uredbi o letnih stroških dela na zaposlenega.

2003

2004

2005

OP

Število zaposlenih

680

754

734

767

Indeks

(2003 = 100)

100

111

108

113

Produktivnost

(ton/zaposlenega)

1 211

1 348

1 299

1 266

Indeks

(2003 = 100)

100

111

107

105

Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

28 096

27 784

29 453

30 502

Indeks

(2003 = 100)

100

99

105

109

5.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (28) | Po razkritju začasne uredbe je en uporabnik navedel, sklicujoč se na uvodni izjavi 64 in 67 začasne uredbe, da je Komisija svoje začasne sklepne ugotovitve o škodi – in posledično tudi vzročno zvezo – osnovala izključno na domnevno negativnem razvoju nekaterih tržnih kazalnikov v zelo kratkem časovnem obdobju, namesto da bi škodo ocenila v obdobju treh do štirih let, kot je običajna praksa. Uporabnik je ta argument utemeljil na domnevi, da industrija Skupnosti ni utrpela nobene škode do konca leta 2005, saj so prejšnji ukrepi konec 2005 prenehali veljati. Ker se je OP končalo septembra 2006, bi to pomenilo, da bi se škodljiv položaj v industriji Skupnosti pokazal le v obdobju nekaj mesecev leta 2006. |
| --- | --- |

(28)

Po razkritju začasne uredbe je en uporabnik navedel, sklicujoč se na uvodni izjavi 64 in 67 začasne uredbe, da je Komisija svoje začasne sklepne ugotovitve o škodi – in posledično tudi vzročno zvezo – osnovala izključno na domnevno negativnem razvoju nekaterih tržnih kazalnikov v zelo kratkem časovnem obdobju, namesto da bi škodo ocenila v obdobju treh do štirih let, kot je običajna praksa. Uporabnik je ta argument utemeljil na domnevi, da industrija Skupnosti ni utrpela nobene škode do konca leta 2005, saj so prejšnji ukrepi konec 2005 prenehali veljati. Ker se je OP končalo septembra 2006, bi to pomenilo, da bi se škodljiv položaj v industriji Skupnosti pokazal le v obdobju nekaj mesecev leta 2006.

| (29) | V zvezi s tem se najprej ugotovi, da je treba uvodno izjavo 64 začasne uredbe, v kateri je naveden razvoj določenih kazalnikov škode od leta 2005 do OP, brati v povezavi s predhodno uvodno izjavo 63, v kateri je opisan razvoj kazalnikov škode do leta 2005. Iz teh uvodnih izjav začasne uredbe glede kazalnikov škode je razvidno, da je Komisija sledila svoji običajni praksi in preverila razvoj kazalnikov škode v obdobju skoraj štirih let, tj. od začetka leta 2003 do septembra 2006. Kot je navedeno v uvodni izjavi 63, je bilo leto 2004 izjemno leto na trgu koksa 80+, in sicer zaradi majhne ponudbe na trgu, ki je bila posledica majhnega uvoza iz LRK in zaprtja drugih obratov, ki so proizvajali koks 80+ v Skupnosti. Izjemni naravi tržnih razmer v letu 2004, ki se je odražala tudi v kazalnikih za naslednje leto, ni nasprotovala nobena zainteresirana stranka. Ravno zato, ker se vrhunci v letih 2004 in 2005 štejejo za izjemne, je morala Komisija v tem primeru posebno pozornost nameniti razvoju kazalnikov škode med 2003 in OP. Opozoriti je treba, da so ključni finančni kazalniki, zlasti dobičkonosnost, znatno upadli ne le v obdobju 2005 do OP, temveč tudi v obdobju 2003 do OP. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s tem se najprej ugotovi, da je treba uvodno izjavo 64 začasne uredbe, v kateri je naveden razvoj določenih kazalnikov škode od leta 2005 do OP, brati v povezavi s predhodno uvodno izjavo 63, v kateri je opisan razvoj kazalnikov škode do leta 2005. Iz teh uvodnih izjav začasne uredbe glede kazalnikov škode je razvidno, da je Komisija sledila svoji običajni praksi in preverila razvoj kazalnikov škode v obdobju skoraj štirih let, tj. od začetka leta 2003 do septembra 2006. Kot je navedeno v uvodni izjavi 63, je bilo leto 2004 izjemno leto na trgu koksa 80+, in sicer zaradi majhne ponudbe na trgu, ki je bila posledica majhnega uvoza iz LRK in zaprtja drugih obratov, ki so proizvajali koks 80+ v Skupnosti. Izjemni naravi tržnih razmer v letu 2004, ki se je odražala tudi v kazalnikih za naslednje leto, ni nasprotovala nobena zainteresirana stranka. Ravno zato, ker se vrhunci v letih 2004 in 2005 štejejo za izjemne, je morala Komisija v tem primeru posebno pozornost nameniti razvoju kazalnikov škode med 2003 in OP. Opozoriti je treba, da so ključni finančni kazalniki, zlasti dobičkonosnost, znatno upadli ne le v obdobju 2005 do OP, temveč tudi v obdobju 2003 do OP.

| (30) | Poleg tega je treba opozoriti na to, da bi bilo sklepanje o stanju industrije Skupnosti konec leta 2005 na podlagi dejstva, da proizvajalci Skupnosti niso dokončali pregleda zaradi izteka prejšnjih ukrepov, popolna špekulacija. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega je treba opozoriti na to, da bi bilo sklepanje o stanju industrije Skupnosti konec leta 2005 na podlagi dejstva, da proizvajalci Skupnosti niso dokončali pregleda zaradi izteka prejšnjih ukrepov, popolna špekulacija.

| (31) | Zato je treba argument, da je Komisija analizirala sliko škode le v zvezi z nekaj meseci v letu 2006, zavrniti. |
| --- | --- |

(31)

Zato je treba argument, da je Komisija analizirala sliko škode le v zvezi z nekaj meseci v letu 2006, zavrniti.

| (32) | Zgornji pregledani dejavniki, tj. dobičkonosnost, donosnost naložb in produktivnost industrije Skupnosti, ne vplivajo na gibanja iz začasne uredbe. Prav tako je preverjena stopnja nelojalnega nižanja cen ostala precej nad ravnjo de minimis. Zato se sklepne ugotovitve glede znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in je navedena v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni novih in utemeljenih informacij ali pripomb, se te ugotovitve dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(32)

Zgornji pregledani dejavniki, tj. dobičkonosnost, donosnost naložb in produktivnost industrije Skupnosti, ne vplivajo na gibanja iz začasne uredbe. Prav tako je preverjena stopnja nelojalnega nižanja cen ostala precej nad ravnjo de minimis. Zato se sklepne ugotovitve glede znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in je navedena v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni novih in utemeljenih informacij ali pripomb, se te ugotovitve dokončno potrdijo.

F.   VZROČNA ZVEZA

1.   Učinek dampinškega uvoza

| (33) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, se dokončno sklene, da so v OP povprečne cene uvoza iz LRK znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 5,7 %. Revizija stopnje nelojalnega nižanja cen ne vpliva na sklepne ugotovitve glede učinka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 67 do 69 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, se dokončno sklene, da so v OP povprečne cene uvoza iz LRK znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 5,7 %. Revizija stopnje nelojalnega nižanja cen ne vpliva na sklepne ugotovitve glede učinka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav 67 do 69 začasne uredbe.

2.   Nihanje menjalnega tečaja

| (34) | En uporabnik je navedel, da razvojni dogodki na trgu po OP kažejo, da je bilo stanje v OP izjemno in da so se cene po OP spet začele zviševati. Ta uporabnik je trdil, da je bilo začasno znižanje cen v OP predvsem posledica neugodnega menjalnega tečaja med USD in EUR, dejstva, da so cene za koks 80+ na svetovnih trgih izražene v USD, in težav pri prilagajanju cen, ki se večinoma dogovorijo na letni osnovi, novemu stanju valut. V zvezi s tem se ugotovi, da je preiskava pokazala, da so prodajne cene proizvajalcev industrije Skupnosti znotraj EU na splošno izražene v EUR ali kateri drugi evropski valuti in ne v USD. Poleg tega pa razvoj višjih cen po OP, ki ga je navedel ta uporabnik in ki bi sovpadal s šibkejšim USD v primerjavi z EUR, ne podpira logike argumenta, da so bile padajoče cene koksa 80+ posledica negativnega gibanja menjalnega tečaja med USD in EUR. |
| --- | --- |

(34)

En uporabnik je navedel, da razvojni dogodki na trgu po OP kažejo, da je bilo stanje v OP izjemno in da so se cene po OP spet začele zviševati. Ta uporabnik je trdil, da je bilo začasno znižanje cen v OP predvsem posledica neugodnega menjalnega tečaja med USD in EUR, dejstva, da so cene za koks 80+ na svetovnih trgih izražene v USD, in težav pri prilagajanju cen, ki se večinoma dogovorijo na letni osnovi, novemu stanju valut. V zvezi s tem se ugotovi, da je preiskava pokazala, da so prodajne cene proizvajalcev industrije Skupnosti znotraj EU na splošno izražene v EUR ali kateri drugi evropski valuti in ne v USD. Poleg tega pa razvoj višjih cen po OP, ki ga je navedel ta uporabnik in ki bi sovpadal s šibkejšim USD v primerjavi z EUR, ne podpira logike argumenta, da so bile padajoče cene koksa 80+ posledica negativnega gibanja menjalnega tečaja med USD in EUR.

3.   Samopovzročena škoda

| (35) | En uporabnik je navedel, da je mogoče domnevno škodo industrije Skupnosti, ki je bila posledica nižjih cen, predvsem pripisati agresivni cenovni politiki nekaterih evropskih proizvajalcev, ki so prodajali po cenah, nižjih od kitajskih uvoznih cen. Vendar pa preiskava ni dala dokazov o splošni „agresivni cenovni politiki“ nekaterih evropskih proizvajalcev. Ugotovljeno je bilo, da konkurenca med evropskimi proizvajalci poteka predvsem na regionalnih trgih in ne na ravni Skupnosti, saj proizvajalci zaradi znatnih stroškov prevoza izdelek ponavadi prodajajo v geografski bližini. Morebitne nižje cene nekaterih proizvajalcev torej niso povzročile škode drugim evropskim proizvajalcem. Še več, obstoj konkurence med nekaterimi evropskimi proizvajalci ne pomeni, da kitajske dampinške uvozne cene teh proizvajalcev niso prisilile v ugodnejše ponudbe od tistih, ki bi jih dosegli v primeru poštene konkurence s strani kitajskih proizvajalcev, in v prodajo po neustreznih cenah. |
| --- | --- |

(35)

En uporabnik je navedel, da je mogoče domnevno škodo industrije Skupnosti, ki je bila posledica nižjih cen, predvsem pripisati agresivni cenovni politiki nekaterih evropskih proizvajalcev, ki so prodajali po cenah, nižjih od kitajskih uvoznih cen. Vendar pa preiskava ni dala dokazov o splošni „agresivni cenovni politiki“ nekaterih evropskih proizvajalcev. Ugotovljeno je bilo, da konkurenca med evropskimi proizvajalci poteka predvsem na regionalnih trgih in ne na ravni Skupnosti, saj proizvajalci zaradi znatnih stroškov prevoza izdelek ponavadi prodajajo v geografski bližini. Morebitne nižje cene nekaterih proizvajalcev torej niso povzročile škode drugim evropskim proizvajalcem. Še več, obstoj konkurence med nekaterimi evropskimi proizvajalci ne pomeni, da kitajske dampinške uvozne cene teh proizvajalcev niso prisilile v ugodnejše ponudbe od tistih, ki bi jih dosegli v primeru poštene konkurence s strani kitajskih proizvajalcev, in v prodajo po neustreznih cenah.

| (36) | Ta uporabnik je navedel tudi, da gre največji delež povečanja potrošnje od leta 2003 do OP pripisati proizvajalcem Skupnosti in ne kitajskemu uvozu. Čeprav je temu lahko tako v absolutnem smislu, pa je stanje v relativnem smislu drugačno: preiskava je pokazala, da je kitajski uvoz, ki je v letu 2003 imel 24-odstotni tržni delež, odgovoren za skoraj polovično rast potrošnje od leta 2003 do OP. |
| --- | --- |

(36)

Ta uporabnik je navedel tudi, da gre največji delež povečanja potrošnje od leta 2003 do OP pripisati proizvajalcem Skupnosti in ne kitajskemu uvozu. Čeprav je temu lahko tako v absolutnem smislu, pa je stanje v relativnem smislu drugačno: preiskava je pokazala, da je kitajski uvoz, ki je v letu 2003 imel 24-odstotni tržni delež, odgovoren za skoraj polovično rast potrošnje od leta 2003 do OP.

| (37) | Isti uporabnik je tudi trdil, da industrija v okolju naraščajoče potrošnje svojega tržnega deleža ni bila zmožna povečati zato, ker ni povečala proizvodnih zmogljivosti. Zato je moral povečanju potrošnje v Skupnosti zadostiti kitajski uvoz. Vendar pa je mogoče dejstvo, da industrija Skupnosti svojih zmogljivosti ni uspela povečati v skladu z naraščajočo potrošnjo, obravnavati kot posledico negotovega naložbenega okolja, ki ga je ustvaril pritisk na cene dampinškega kitajskega uvoza, in ne kot vzrok za škodo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Isti uporabnik je tudi trdil, da industrija v okolju naraščajoče potrošnje svojega tržnega deleža ni bila zmožna povečati zato, ker ni povečala proizvodnih zmogljivosti. Zato je moral povečanju potrošnje v Skupnosti zadostiti kitajski uvoz. Vendar pa je mogoče dejstvo, da industrija Skupnosti svojih zmogljivosti ni uspela povečati v skladu z naraščajočo potrošnjo, obravnavati kot posledico negotovega naložbenega okolja, ki ga je ustvaril pritisk na cene dampinškega kitajskega uvoza, in ne kot vzrok za škodo industrije Skupnosti.

| (38) | Ugotovi se, da je imela industrija Skupnosti v OP okoli 120 000 ton prostih zmogljivosti, katerih uporaba pa zaradi pritiska na cene dampinškega kitajskega uvoza ni bila ekonomsko izvedljiva. Poleg tega je en proizvajalec Skupnosti proizvodnjo med letom 2005 in OP znatno zmanjšal in po OP prenehal s proizvodnjo koksa 80+. Posebna narava te industrije pomeni, da začasna ukinitev proizvodnega procesa uniči proizvodno opremo (peči), ponovni zagon pa bi zahteval ogromne dodatne naložbe. V razmerah na trgu, za katere je bilo značilno bistveno znižanje cen, z ekonomskega vidika ni bilo smiselno investirati v ponovni zagon ugasnjenih peči ali gradnjo novih peči. |
| --- | --- |

(38)

Ugotovi se, da je imela industrija Skupnosti v OP okoli 120 000 ton prostih zmogljivosti, katerih uporaba pa zaradi pritiska na cene dampinškega kitajskega uvoza ni bila ekonomsko izvedljiva. Poleg tega je en proizvajalec Skupnosti proizvodnjo med letom 2005 in OP znatno zmanjšal in po OP prenehal s proizvodnjo koksa 80+. Posebna narava te industrije pomeni, da začasna ukinitev proizvodnega procesa uniči proizvodno opremo (peči), ponovni zagon pa bi zahteval ogromne dodatne naložbe. V razmerah na trgu, za katere je bilo značilno bistveno znižanje cen, z ekonomskega vidika ni bilo smiselno investirati v ponovni zagon ugasnjenih peči ali gradnjo novih peči.

| (39) | Ena zainteresirana stranka je tudi navedla, da so bili pomemben razlog za domnevno škodo industrije Skupnosti tudi višji stroški dela. Vendar pa je preiskava pokazala, da gre splošno povečanje števila zaposlenih v industriji Skupnosti pripisati le enemu proizvajalcu, ki pa je povečal tudi svojo produktivnost. Drugi proizvajalci industrije Skupnosti so zaposlenost ohranjali na stabilni ravni, čeprav so se soočali z manjšo proizvodnjo. To lahko pojasnimo z naravo proizvodnega procesa v tej industriji, kjer se število zaposlenih, potrebnih za ohranjanje obratovanja proizvodnih zmogljivosti, ne spremeni, ne glede na to, ali podjetje obratuje s polno ali manjšo zmogljivostjo, kar pa povzroči manjšo produktivnost glede na proizvodnjo. |
| --- | --- |

(39)

Ena zainteresirana stranka je tudi navedla, da so bili pomemben razlog za domnevno škodo industrije Skupnosti tudi višji stroški dela. Vendar pa je preiskava pokazala, da gre splošno povečanje števila zaposlenih v industriji Skupnosti pripisati le enemu proizvajalcu, ki pa je povečal tudi svojo produktivnost. Drugi proizvajalci industrije Skupnosti so zaposlenost ohranjali na stabilni ravni, čeprav so se soočali z manjšo proizvodnjo. To lahko pojasnimo z naravo proizvodnega procesa v tej industriji, kjer se število zaposlenih, potrebnih za ohranjanje obratovanja proizvodnih zmogljivosti, ne spremeni, ne glede na to, ali podjetje obratuje s polno ali manjšo zmogljivostjo, kar pa povzroči manjšo produktivnost glede na proizvodnjo.

| (40) | V vsakem primeru tudi morebitni nepotrebno višji stroški dela nekaterih proizvajalcev industrije Skupnosti ob manjši proizvodnji ne morejo biti pomemben vzrok škode, in sicer zaradi minimalnega učinka, ki so ga spremembe v stroških dela imele na celotno dobičkonosnost industrije Skupnosti. Če ponazorimo, je povečanje stroškov dela (1,8 mio EUR) vzrok za manj kot 1 odstotno točko izgube skupne dobičkonosnosti industrije Skupnosti, ki se je s 16,2 % v letu 2005 zmanjšala na – 3,8 % v OP (za okoli 39 mio EUR manjši dobiček). |
| --- | --- |

(40)

V vsakem primeru tudi morebitni nepotrebno višji stroški dela nekaterih proizvajalcev industrije Skupnosti ob manjši proizvodnji ne morejo biti pomemben vzrok škode, in sicer zaradi minimalnega učinka, ki so ga spremembe v stroških dela imele na celotno dobičkonosnost industrije Skupnosti. Če ponazorimo, je povečanje stroškov dela (1,8 mio EUR) vzrok za manj kot 1 odstotno točko izgube skupne dobičkonosnosti industrije Skupnosti, ki se je s 16,2 % v letu 2005 zmanjšala na – 3,8 % v OP (za okoli 39 mio EUR manjši dobiček).

4.   Cene surovin; naravna prikrajšanost v smislu dostopa do surovin

| (41) | V zvezi s cenami surovin, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 75 začasne uredbe, se ugotovi, da so revidirani izračuni pokazali, da je v obravnavanem obdobju osnovna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji koksa 80+, tj. koksni premog, predstavljala okoli 60 % stroškov za proizvodnjo koksa 80+. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi s cenami surovin, kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 75 začasne uredbe, se ugotovi, da so revidirani izračuni pokazali, da je v obravnavanem obdobju osnovna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji koksa 80+, tj. koksni premog, predstavljala okoli 60 % stroškov za proizvodnjo koksa 80+.

| (42) | Ena zainteresirana stranka je navedla, da so povečani stroški glavne surovine, koksnega premoga, na industrijo Skupnosti bolj vplivali kot na kitajsko industrijo, saj ima Kitajska lažji dostop do surovin, zaradi česar je industrija Skupnosti celo brez dampinškega uvoza nekonkurenčna. V zvezi s tem se najprej ugotovi, da zaradi omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni mogoče priti do sklepnih ugotovitev v zvezi z dostopom teh do surovin. Treba je tudi navesti, da eden izmed proizvajalcev industrije Skupnosti, ki ima velik del celotne proizvodnje industrije Skupnosti, uporablja koksni premog, ki ga pridobiva v svoji okolici. Poleg tega pa, kot je navedeno že v uvodni izjavi 76 začasne uredbe, bi lahko industrija Skupnosti do OP zvišanje cen surovin prenesla na prodajne cene. Ugotovi se še, da se po razpoložljivih informacijah na trgu tudi Kitajska delno zateka k uvoženim surovinam, saj trenutno velike količine koksnega premoga uvaža iz Avstralije. |
| --- | --- |

(42)

Ena zainteresirana stranka je navedla, da so povečani stroški glavne surovine, koksnega premoga, na industrijo Skupnosti bolj vplivali kot na kitajsko industrijo, saj ima Kitajska lažji dostop do surovin, zaradi česar je industrija Skupnosti celo brez dampinškega uvoza nekonkurenčna. V zvezi s tem se najprej ugotovi, da zaradi omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni mogoče priti do sklepnih ugotovitev v zvezi z dostopom teh do surovin. Treba je tudi navesti, da eden izmed proizvajalcev industrije Skupnosti, ki ima velik del celotne proizvodnje industrije Skupnosti, uporablja koksni premog, ki ga pridobiva v svoji okolici. Poleg tega pa, kot je navedeno že v uvodni izjavi 76 začasne uredbe, bi lahko industrija Skupnosti do OP zvišanje cen surovin prenesla na prodajne cene. Ugotovi se še, da se po razpoložljivih informacijah na trgu tudi Kitajska delno zateka k uvoženim surovinam, saj trenutno velike količine koksnega premoga uvaža iz Avstralije.

| (43) | Druga zainteresirana stranka je navedla, da je analiza vzročne zveze napačna, saj dvomi v to, kako je industrija Skupnosti, ki je bila leta 2003 dobičkonosna, lahko v OP utrpela izgubo in ni bila več sposobna pokrivati visokih stroškov surovin, pa čeprav je bilo povečanje prodajnih cen industrije Skupnosti med letom 2003 in OP precej večje od vpliva povečanja cen surovin. |
| --- | --- |

(43)

Druga zainteresirana stranka je navedla, da je analiza vzročne zveze napačna, saj dvomi v to, kako je industrija Skupnosti, ki je bila leta 2003 dobičkonosna, lahko v OP utrpela izgubo in ni bila več sposobna pokrivati visokih stroškov surovin, pa čeprav je bilo povečanje prodajnih cen industrije Skupnosti med letom 2003 in OP precej večje od vpliva povečanja cen surovin.

| (44) | V zvezi s tem se ugotovi, da so bile prodajne cene industrije Skupnosti v OP sicer res višje (glej uvodno izjavo 51 začasne uredbe), a so bile cene surovin, ki so glavni sestavni del stroška proizvodnje, sorazmerno gledano še višje (glej uvodno izjavo 75 začasne uredbe in tudi uvodno izjavo 41). Argument je torej zavrnjen. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi s tem se ugotovi, da so bile prodajne cene industrije Skupnosti v OP sicer res višje (glej uvodno izjavo 51 začasne uredbe), a so bile cene surovin, ki so glavni sestavni del stroška proizvodnje, sorazmerno gledano še višje (glej uvodno izjavo 75 začasne uredbe in tudi uvodno izjavo 41). Argument je torej zavrnjen.

5.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (45) | Ker ni drugih novih in utemeljenih informacij ali argumentov, se potrdijo uvodne izjave 67 do 80 začasne uredbe, razen revizij uvodnih izjav 67 in 75, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(45)

Ker ni drugih novih in utemeljenih informacij ali argumentov, se potrdijo uvodne izjave 67 do 80 začasne uredbe, razen revizij uvodnih izjav 67 in 75, kot je navedeno zgoraj.

| (46) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasne ugotovitve obstoja vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom potrdijo. |
| --- | --- |

(46)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasne ugotovitve obstoja vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom potrdijo.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Dogodki po obdobju preiskave

| (47) | Pripombe v zvezi s potrebo po upoštevanju nekaterih pomembnih dogodkov po OP so poslali nekateri proizvajalci industrije Skupnosti in sodelujoči proizvajalci izvozniki in uporabniki. Te pripombe se nanašajo zlasti na znatno zvišanje tržne cene koksa 80+, in sicer v zvezi s cenami kitajskega uvoza in tudi prodajnimi cenami industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(47)

Pripombe v zvezi s potrebo po upoštevanju nekaterih pomembnih dogodkov po OP so poslali nekateri proizvajalci industrije Skupnosti in sodelujoči proizvajalci izvozniki in uporabniki. Te pripombe se nanašajo zlasti na znatno zvišanje tržne cene koksa 80+, in sicer v zvezi s cenami kitajskega uvoza in tudi prodajnimi cenami industrije Skupnosti.

| (48) | Omenjene zainteresirane stranke so višje uvozne cene pripisale predvsem nekaterim ukrepom, ki jih je v zadnjem času kitajska vlada uvedla z namenom zmanjšanja izvoza energetsko intenzivnih materialov, vključno s koksom. Ti ukrepi zajemajo povečanje izvoznih dajatev in restriktivno razdeljevanje izvoznih dovoljenj. En uporabnik je navedel, da bodo ti ukrepi verjetno dolgotrajni, in sicer zaradi strukturnih sprememb v kitajski politiki, pri čemer se polsurovi energetski izdelki, kot je koks 80+, ohranijo za domači trg, da ustvarijo lokalno dodano vrednost. Po drugi strani so proizvajalci industrije Skupnosti izjavili, da so trenutne cene začasne in predmet sprememb, do katerih lahko pride kadar koli po izključni presoji vlade LRK. Isti uporabnik je navedel tudi, da je trenutna dobičkonosnost proizvajalcev Skupnosti visoka, in sicer zaradi znatno višjih prodajnih cen po obdobju preiskave. Po besedah tega uporabnika so prodajne cene industrije Skupnosti določene za dolgoročni naraščajoči trend zaradi znatnega povečanja potrošnje v industriji kamene volne, neobstoja povečanja proizvodnih zmogljivosti v EU in še zlasti zaradi dramatičnih sprememb v kitajski politiki, saj je Kitajska zelo zmanjšala izvoz. |
| --- | --- |

(48)

Omenjene zainteresirane stranke so višje uvozne cene pripisale predvsem nekaterim ukrepom, ki jih je v zadnjem času kitajska vlada uvedla z namenom zmanjšanja izvoza energetsko intenzivnih materialov, vključno s koksom. Ti ukrepi zajemajo povečanje izvoznih dajatev in restriktivno razdeljevanje izvoznih dovoljenj. En uporabnik je navedel, da bodo ti ukrepi verjetno dolgotrajni, in sicer zaradi strukturnih sprememb v kitajski politiki, pri čemer se polsurovi energetski izdelki, kot je koks 80+, ohranijo za domači trg, da ustvarijo lokalno dodano vrednost. Po drugi strani so proizvajalci industrije Skupnosti izjavili, da so trenutne cene začasne in predmet sprememb, do katerih lahko pride kadar koli po izključni presoji vlade LRK. Isti uporabnik je navedel tudi, da je trenutna dobičkonosnost proizvajalcev Skupnosti visoka, in sicer zaradi znatno višjih prodajnih cen po obdobju preiskave. Po besedah tega uporabnika so prodajne cene industrije Skupnosti določene za dolgoročni naraščajoči trend zaradi znatnega povečanja potrošnje v industriji kamene volne, neobstoja povečanja proizvodnih zmogljivosti v EU in še zlasti zaradi dramatičnih sprememb v kitajski politiki, saj je Kitajska zelo zmanjšala izvoz.

| (49) | Ta uporabnik je navedel, da domnevna dolgotrajnost (i) omejenega izvoza iz Kitajske in (ii) domnevne visoke ravni dobičkonosnosti industrije Skupnosti oporeka upravičenosti uvedbe protidampinških ukrepov ter se najprej ugotovi, da je kitajska vlada sicer res uvedla ukrepe za zmanjšanje izvoza energetsko intenzivnih materialov, a na voljo ni informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati o trajanju teh ukrepov. Nasprotno pa so izkušnje iz preteklosti, predvsem v letih 2004 in 2005, pokazale, da je mogoče politiko glede izvoza zelo hitro spremeniti. Drugič, v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe se informacije v zvezi z dampingom in škodo, povezane z obdobjem po obdobju preiskave, običajno ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(49)

Ta uporabnik je navedel, da domnevna dolgotrajnost (i) omejenega izvoza iz Kitajske in (ii) domnevne visoke ravni dobičkonosnosti industrije Skupnosti oporeka upravičenosti uvedbe protidampinških ukrepov ter se najprej ugotovi, da je kitajska vlada sicer res uvedla ukrepe za zmanjšanje izvoza energetsko intenzivnih materialov, a na voljo ni informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati o trajanju teh ukrepov. Nasprotno pa so izkušnje iz preteklosti, predvsem v letih 2004 in 2005, pokazale, da je mogoče politiko glede izvoza zelo hitro spremeniti. Drugič, v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe se informacije v zvezi z dampingom in škodo, povezane z obdobjem po obdobju preiskave, običajno ne upoštevajo.

| (50) | Znatno povečanje cen kitajskega uvoza koksa 80+ je bilo navedeno v uvodni izjavi 112 začasne uredbe in je bilo upoštevano pri izbiri minimalne uvozne cene („MIP“) kot oblike ukrepa. Trend visokih uvoznih cen preko škodljivih ravni tudi po potrditvi začasne uredbe z objavljenimi tržnimi poročili in Komisiji razpoložljivimi informacijam v zvezi z uvozom koksa 80+ iz LRK se je po uvedbi začasnih ukrepov nadaljeval. Ta okoliščina je spet razvidna iz izbire predlaganega dokončnega ukrepa, minimalne uvozne cene, kot je določeno v uvodni izjavi 75 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(50)

Znatno povečanje cen kitajskega uvoza koksa 80+ je bilo navedeno v uvodni izjavi 112 začasne uredbe in je bilo upoštevano pri izbiri minimalne uvozne cene („MIP“) kot oblike ukrepa. Trend visokih uvoznih cen preko škodljivih ravni tudi po potrditvi začasne uredbe z objavljenimi tržnimi poročili in Komisiji razpoložljivimi informacijam v zvezi z uvozom koksa 80+ iz LRK se je po uvedbi začasnih ukrepov nadaljeval. Ta okoliščina je spet razvidna iz izbire predlaganega dokončnega ukrepa, minimalne uvozne cene, kot je določeno v uvodni izjavi 75 v nadaljevanju.

| (51) | Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti so navedli, da gre visoke uvozne cene, opažene po OP, pripisati tudi ladijskim prevoznim stroškom za razsuti tovor, ki so se po OP znatno povišali, kar je zvišalo ceno CIF zadevnega izdelka. Navedli so, da ker je minimalna izvozna cena določena na osnovi CIF, to ne obravnava vprašanja uvoza po dampinški ceni, saj uvozne cene izpolnijo MIP, ko vključujejo ladijski prevoz. V zvezi s tem se najprej ugotovi, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe informacije po OP v zvezi z dampingom običajno ne upoštevajo. Poleg tega proizvajalci industrije Skupnosti niso pojasnili, kako naj bi se domnevno povečanje prevoznih stroškov po njihovem mnenju upoštevalo v tej zvezi. |
| --- | --- |

(51)

Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti so navedli, da gre visoke uvozne cene, opažene po OP, pripisati tudi ladijskim prevoznim stroškom za razsuti tovor, ki so se po OP znatno povišali, kar je zvišalo ceno CIF zadevnega izdelka. Navedli so, da ker je minimalna izvozna cena določena na osnovi CIF, to ne obravnava vprašanja uvoza po dampinški ceni, saj uvozne cene izpolnijo MIP, ko vključujejo ladijski prevoz. V zvezi s tem se najprej ugotovi, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe informacije po OP v zvezi z dampingom običajno ne upoštevajo. Poleg tega proizvajalci industrije Skupnosti niso pojasnili, kako naj bi se domnevno povečanje prevoznih stroškov po njihovem mnenju upoštevalo v tej zvezi.

| (52) | Omenjeni proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da MIP, ki temelji na strošku surovin v OP, ustrezno ne odstrani škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz, saj bi znatno povišanje ladijskih prevoznih stroškov po OP vplivalo na stroške najpomembnejše surovine, koksnega premoga, ki ga industrija Skupnosti večinoma uvaža iz čezmorskih držav. V zvezi s tem je treba ponoviti, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe informacije po OP v zvezi z dampingom običajno ne upoštevajo. Poleg tega proizvajalci industrije Skupnosti niso kvantificirali učinka, ki bi ga domnevno povišanje ladijskega prevoza imelo na stroške proizvodnje koksa 80+ za industrijo Skupnosti, predložili so le nekaj objavljenih tržnih poročil o ladijskih prevoznih stroških. Ta pa ne omogočajo dovolj podrobnih izračunov glede vpliva za industrijo Skupnosti kot celoto, ob upoštevanju zlasti, da proizvajalci industrije Skupnosti surovine pridobivajo iz več različnih virov, eden izmed večjih proizvajalcev industrije Skupnosti pa povečanja cen ladijskega prevoza ne bi občutil, saj uporablja surovine v svoji bližini. Zato je treba argument proizvajalcev industrije Skupnosti zavrniti. |
| --- | --- |

(52)

Omenjeni proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da MIP, ki temelji na strošku surovin v OP, ustrezno ne odstrani škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz, saj bi znatno povišanje ladijskih prevoznih stroškov po OP vplivalo na stroške najpomembnejše surovine, koksnega premoga, ki ga industrija Skupnosti večinoma uvaža iz čezmorskih držav. V zvezi s tem je treba ponoviti, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe informacije po OP v zvezi z dampingom običajno ne upoštevajo. Poleg tega proizvajalci industrije Skupnosti niso kvantificirali učinka, ki bi ga domnevno povišanje ladijskega prevoza imelo na stroške proizvodnje koksa 80+ za industrijo Skupnosti, predložili so le nekaj objavljenih tržnih poročil o ladijskih prevoznih stroških. Ta pa ne omogočajo dovolj podrobnih izračunov glede vpliva za industrijo Skupnosti kot celoto, ob upoštevanju zlasti, da proizvajalci industrije Skupnosti surovine pridobivajo iz več različnih virov, eden izmed večjih proizvajalcev industrije Skupnosti pa povečanja cen ladijskega prevoza ne bi občutil, saj uporablja surovine v svoji bližini. Zato je treba argument proizvajalcev industrije Skupnosti zavrniti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (53) | Poleg pripomb v zvezi z dogodki po OP, obravnavanimi v uvodnih izjavah 47 do 50, je en uporabnik tudi navedel, da analiza interesa industrije Skupnosti za uvedbo ukrepov sloni izključno na ugotovitvah v zvezi z OP, brez upoštevanja celotnega obdobja preiskave v zvezi s škodo. V zvezi s tem se ugotovi, da analiza možnih posledic za industrijo Skupnosti v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ali njihove neuvedbe izhaja iz analize škode, ki jo je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29, izvedla v zvezi z razvojem kazalnikov škode v celotnem obravnavanem obdobju. Argument je torej zavrnjen. |
| --- | --- |

(53)

Poleg pripomb v zvezi z dogodki po OP, obravnavanimi v uvodnih izjavah 47 do 50, je en uporabnik tudi navedel, da analiza interesa industrije Skupnosti za uvedbo ukrepov sloni izključno na ugotovitvah v zvezi z OP, brez upoštevanja celotnega obdobja preiskave v zvezi s škodo. V zvezi s tem se ugotovi, da analiza možnih posledic za industrijo Skupnosti v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ali njihove neuvedbe izhaja iz analize škode, ki jo je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 28 in 29, izvedla v zvezi z razvojem kazalnikov škode v celotnem obravnavanem obdobju. Argument je torej zavrnjen.

| (54) | Ker v zvezi s tem ni novih in utemeljenih informacij ali argumentov, se sklep iz uvodnih izjav 82 do 84 začasne uredbe glede interesa industrije Skupnosti potrdi. |
| --- | --- |

(54)

Ker v zvezi s tem ni novih in utemeljenih informacij ali argumentov, se sklep iz uvodnih izjav 82 do 84 začasne uredbe glede interesa industrije Skupnosti potrdi.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (55) | Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb uvoznikov/trgovcev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 85 do 87 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(55)

Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb uvoznikov/trgovcev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 85 do 87 začasne uredbe potrdijo.

4.   Interes uporabnikov

(a)   Proizvajalci kamene volne

| (56) | Ker v zvezi s tem ni bilo novih in utemeljenih informacij ali pripomb, se uvodne izjave 89 do 91 začasne uredbe potrdijo. Posledično se potrdi tudi, da bi dajatev na ravni stopnje nelojalnega nižanja cen imela zelo omejen vpliv na stroške proizvodnje sodelujočih proizvajalcev kamene volne, saj bi hipotetično največje povišanje znašalo okoli 1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 98 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Ker v zvezi s tem ni bilo novih in utemeljenih informacij ali pripomb, se uvodne izjave 89 do 91 začasne uredbe potrdijo. Posledično se potrdi tudi, da bi dajatev na ravni stopnje nelojalnega nižanja cen imela zelo omejen vpliv na stroške proizvodnje sodelujočih proizvajalcev kamene volne, saj bi hipotetično največje povišanje znašalo okoli 1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 98 začasne uredbe.

(b)   Livarne

| (57) | Po predhodni fazi je Komisija okrepila preiskavo glede možnega vpliva ukrepov na uporabnike, zlasti livarne. V ta namen je od CAEF in združenj nacionalnih livarn zahtevala dodatne informacije. Prejete informacije potrjujejo začasne ugotovitve, ki temeljijo na odgovorih uporabnikov v vprašalnikih, kot je navedeno v uvodnih izjavah 93 in 94 začasne uredbe, in sicer, da je vpliv koksa 80+ v vseh stroških proizvodnje livarne precej skromen. Medtem ko je delež koksa 80+ v stroških proizvodnje uporabnikov odvisen od izdelka, pa je bilo ugotovljeno, da je njegov razpon na splošno med 2 in 5 odstotki. |
| --- | --- |

(57)

Po predhodni fazi je Komisija okrepila preiskavo glede možnega vpliva ukrepov na uporabnike, zlasti livarne. V ta namen je od CAEF in združenj nacionalnih livarn zahtevala dodatne informacije. Prejete informacije potrjujejo začasne ugotovitve, ki temeljijo na odgovorih uporabnikov v vprašalnikih, kot je navedeno v uvodnih izjavah 93 in 94 začasne uredbe, in sicer, da je vpliv koksa 80+ v vseh stroških proizvodnje livarne precej skromen. Medtem ko je delež koksa 80+ v stroških proizvodnje uporabnikov odvisen od izdelka, pa je bilo ugotovljeno, da je njegov razpon na splošno med 2 in 5 odstotki.

| (58) | Glede dobičkonosnosti livarn, omenjene v uvodni izjavi 93 začasne uredbe, pa je bilo ugotovljeno, da se giblje med 2 in 6 odstotki. To je v skladu z informacijami CAEF, ki temeljijo na študiji dobičkonosnosti 93 livarn v letu 2006, v skladu s katero je povprečna dobičkonosnost livarske industrije 4,4 % (povprečna stopnja za livarne, ki proizvajajo za avtomobilski sektor, je 2,8 %, za livarne, ki proizvajajo za sektor strojništva, pa ta znaša 6,4 %). |
| --- | --- |

(58)

Glede dobičkonosnosti livarn, omenjene v uvodni izjavi 93 začasne uredbe, pa je bilo ugotovljeno, da se giblje med 2 in 6 odstotki. To je v skladu z informacijami CAEF, ki temeljijo na študiji dobičkonosnosti 93 livarn v letu 2006, v skladu s katero je povprečna dobičkonosnost livarske industrije 4,4 % (povprečna stopnja za livarne, ki proizvajajo za avtomobilski sektor, je 2,8 %, za livarne, ki proizvajajo za sektor strojništva, pa ta znaša 6,4 %).

| (59) | Zgoraj omenjene dodatne informacije so tudi potrdile začasne ugotovitve, da bi dajatev na ravni stopnje nelojalnega nižanja cen imela zelo omejen vpliv na stroške proizvodnje livarn, največje hipotetično povišanje bi znašalo okoli 1 %. Ugotovi se, da bi pri velikem delu livarn, vključenih v analizo iz uvodne izjave 93 začasne uredbe, ta odstotek znašal celo manj kot 1 %. |
| --- | --- |

(59)

Zgoraj omenjene dodatne informacije so tudi potrdile začasne ugotovitve, da bi dajatev na ravni stopnje nelojalnega nižanja cen imela zelo omejen vpliv na stroške proizvodnje livarn, največje hipotetično povišanje bi znašalo okoli 1 %. Ugotovi se, da bi pri velikem delu livarn, vključenih v analizo iz uvodne izjave 93 začasne uredbe, ta odstotek znašal celo manj kot 1 %.

| (60) | Nekatere zainteresirane stranke so navedle, da zaradi nizke povprečne stopnje dobička evropske livarne ne morejo vzdržati znatnih povišanj cen koksa 80+, ki pa jih tudi ne morejo prenesti na stranke. V zvezi s tem se ugotovi, da ni mogoče izključiti dejstva, da nekatere livarne morda ne bodo prenesle trenutnih cen koksa 80+. A kaže, da povišanja cen po OP ne gre pripisati protidampinškim ukrepom, saj je MIP, ki jo je naložila začasna uredba, veliko nižja od trenutne tržne cene, višanje cen pa se je začelo že pred uvedbo začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(60)

Nekatere zainteresirane stranke so navedle, da zaradi nizke povprečne stopnje dobička evropske livarne ne morejo vzdržati znatnih povišanj cen koksa 80+, ki pa jih tudi ne morejo prenesti na stranke. V zvezi s tem se ugotovi, da ni mogoče izključiti dejstva, da nekatere livarne morda ne bodo prenesle trenutnih cen koksa 80+. A kaže, da povišanja cen po OP ne gre pripisati protidampinškim ukrepom, saj je MIP, ki jo je naložila začasna uredba, veliko nižja od trenutne tržne cene, višanje cen pa se je začelo že pred uvedbo začasnih ukrepov.

(c)   Varnost oskrbe

| (61) | Nekateri uporabniki se že večkrat ponovili svoje prejšnje trditve v zvezi z varnostjo oskrbe s koksom 80+ in navedli, da bi ukrepi zelo vplivali na industrijo uporabnikov ES, za katero je koks 80+ surovina strateškega pomena. Hkrati pa so tudi izjavili, da bo uvedba protidampinških ukrepov le malo, če sploh, vplivala na kitajski izvoz. Še več, oblika in raven protidampinških ukrepov, sprejetih v tem primeru, sta namenjeni kot varnostna ukrepa za industrijo Skupnosti, ki pa umetno ne izkrivljata trga v škodo industrije uporabnikov. Preiskava je pokazala, da lahko tveganje pomanjkanja zalog, če sploh, izhaja iz možnega povečanega domačega povpraševanja na Kitajskem in iz trenutne kitajske politike za zmanjšanje energetsko intenzivnega izvoza, ne pa iz protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(61)

Nekateri uporabniki se že večkrat ponovili svoje prejšnje trditve v zvezi z varnostjo oskrbe s koksom 80+ in navedli, da bi ukrepi zelo vplivali na industrijo uporabnikov ES, za katero je koks 80+ surovina strateškega pomena. Hkrati pa so tudi izjavili, da bo uvedba protidampinških ukrepov le malo, če sploh, vplivala na kitajski izvoz. Še več, oblika in raven protidampinških ukrepov, sprejetih v tem primeru, sta namenjeni kot varnostna ukrepa za industrijo Skupnosti, ki pa umetno ne izkrivljata trga v škodo industrije uporabnikov. Preiskava je pokazala, da lahko tveganje pomanjkanja zalog, če sploh, izhaja iz možnega povečanega domačega povpraševanja na Kitajskem in iz trenutne kitajske politike za zmanjšanje energetsko intenzivnega izvoza, ne pa iz protidampinških ukrepov.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (62) | Zgornja dodatna analiza v zvezi z interesom uporabnikov v Skupnosti ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bi v nekaterih primerih breme moral v celoti nositi uporabnik/uvoznik, bi bile negativne finančne posledice zanj v vsakem primeru zanemarljive. Zato se sklepne ugotovitve glede interesa Skupnosti, kot so navedene v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni drugih pripomb, se te dokončno potrdijo. |
| --- | --- |

(62)

Zgornja dodatna analiza v zvezi z interesom uporabnikov v Skupnosti ni spremenila začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bi v nekaterih primerih breme moral v celoti nositi uporabnik/uvoznik, bi bile negativne finančne posledice zanj v vsakem primeru zanemarljive. Zato se sklepne ugotovitve glede interesa Skupnosti, kot so navedene v začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni drugih pripomb, se te dokončno potrdijo.

H.   DOKONČNI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (63) | Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki je bila v začasni uredbi uporabljena za izračun stopnje odprave škode, je temeljila na povprečni stopnji dobička, ki ga je industrija Skupnosti dosegla med letoma 2003 in 2005. Začasen izračun je pokazal 15,3 % prihodka od prodaje. To se je štelo kot stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki jo industrija te vrste lahko razumno doseže v tem sektorju pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez obstoja dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(63)

Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki je bila v začasni uredbi uporabljena za izračun stopnje odprave škode, je temeljila na povprečni stopnji dobička, ki ga je industrija Skupnosti dosegla med letoma 2003 in 2005. Začasen izračun je pokazal 15,3 % prihodka od prodaje. To se je štelo kot stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki jo industrija te vrste lahko razumno doseže v tem sektorju pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez obstoja dampinškega uvoza.

| (64) | Več zainteresiranih strank je izpodbijalo začasno uporabljeno stopnjo dobička. En uporabnik je navedel, da je 15,3-odstoten dobiček pretiran, ker je bil dobiček, ki ga je industrija Skupnosti dosegla v letih 2004 in 2005, izjemen, saj se je ustvaril v času, ko je bilo pomanjkanje kitajskega koksa 80+ tako veliko, da so bili tedaj veljavni protidampinški ukrepi ukinjeni. Ta uporabnik je navedel, da ni utemeljenega razloga za uporabo stopnje dobička, ki je znatno višja od stopnje, uporabljene v prejšnji preiskavi. Ugotovi se, da je stopnja dobička, uporabljena v končni fazi prejšnje preiskave, znašala 10,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Več zainteresiranih strank je izpodbijalo začasno uporabljeno stopnjo dobička. En uporabnik je navedel, da je 15,3-odstoten dobiček pretiran, ker je bil dobiček, ki ga je industrija Skupnosti dosegla v letih 2004 in 2005, izjemen, saj se je ustvaril v času, ko je bilo pomanjkanje kitajskega koksa 80+ tako veliko, da so bili tedaj veljavni protidampinški ukrepi ukinjeni. Ta uporabnik je navedel, da ni utemeljenega razloga za uporabo stopnje dobička, ki je znatno višja od stopnje, uporabljene v prejšnji preiskavi. Ugotovi se, da je stopnja dobička, uporabljena v končni fazi prejšnje preiskave, znašala 10,5 %.

| (65) | Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je ponovil argument, da začasno uporabljeno stopnjo dobička izkrivljajo visoki dobički v letih 2004 in 2005, ki so bili ustvarjeni zaradi izjemnih tržnih pogojev. Ta proizvajalec izvoznik je navedel, da je koks 80+ izdelek, podoben splošnemu blagu, in da bi bila stopnja dobička v višini 5 % bolj v skladu s stopnjami dobička, prej uporabljenimi za izdelke, podobne splošnemu blagu. |
| --- | --- |

(65)

Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je ponovil argument, da začasno uporabljeno stopnjo dobička izkrivljajo visoki dobički v letih 2004 in 2005, ki so bili ustvarjeni zaradi izjemnih tržnih pogojev. Ta proizvajalec izvoznik je navedel, da je koks 80+ izdelek, podoben splošnemu blagu, in da bi bila stopnja dobička v višini 5 % bolj v skladu s stopnjami dobička, prej uporabljenimi za izdelke, podobne splošnemu blagu.

| (66) | Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti pa so navedli, da 15,3-odstotna stopnja dobička ni primerna za odpravo škode, saj so omenjeni proizvajalci v preteklosti dosegli še višje stopnje dobička, in sicer v okolju brez nižanja cen, ki ga povzroči dampinški izvoz. Izjavili so, da 15,3-odstotna stopnja dobička ne bi zadostovala za to, da bi proizvajalci Skupnosti lahko investirali v obsegu, potrebnem za izpolnjevanje obveznih okoljskih standardov in za obnovo ali ponovni zagon zaprtih proizvodnih zmogljivosti. Navedeno je bilo, da bi takšna prenovitev proizvodnje Skupnosti proizvajalcem Skupnosti omogočila zadostitev povečanega povpraševanja po koksu 80+. Zadevni proizvajalci Skupnosti pa niso predstavili natančne vrednosti stopnje dobička, ki bi zanje bila razumna. |
| --- | --- |

(66)

Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti pa so navedli, da 15,3-odstotna stopnja dobička ni primerna za odpravo škode, saj so omenjeni proizvajalci v preteklosti dosegli še višje stopnje dobička, in sicer v okolju brez nižanja cen, ki ga povzroči dampinški izvoz. Izjavili so, da 15,3-odstotna stopnja dobička ne bi zadostovala za to, da bi proizvajalci Skupnosti lahko investirali v obsegu, potrebnem za izpolnjevanje obveznih okoljskih standardov in za obnovo ali ponovni zagon zaprtih proizvodnih zmogljivosti. Navedeno je bilo, da bi takšna prenovitev proizvodnje Skupnosti proizvajalcem Skupnosti omogočila zadostitev povečanega povpraševanja po koksu 80+. Zadevni proizvajalci Skupnosti pa niso predstavili natančne vrednosti stopnje dobička, ki bi zanje bila razumna.

| (67) | Najprej se ugotovi, da je bilo ob upoštevanju revidiranih ugotovitev glede dobičkonosnosti, omenjenih v uvodni izjavi 25, ugotovljeno, da je tehtana povprečna dobičkonosnost v obdobju 2003 do 2005 znašala dejansko 13,1 % in ne 15,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 107 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Najprej se ugotovi, da je bilo ob upoštevanju revidiranih ugotovitev glede dobičkonosnosti, omenjenih v uvodni izjavi 25, ugotovljeno, da je tehtana povprečna dobičkonosnost v obdobju 2003 do 2005 znašala dejansko 13,1 % in ne 15,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 107 začasne uredbe.

| (68) | Drugič, metodologija, uporabljena za določitev stopnje odprave škode, je bila po prejetih pripombah ponovno preverjena. Ocenjeno je bilo, da bi leta, uporabljena kot merilo, morda res lahko bila nereprezentativna v običajnih okoliščinah, če je bilo leto 2004 izjemno dobro leto v smislu dobičkov (15 %) zaradi velikega pomanjkanja kitajskega koksa 80+ na trgu. Ta izjemna situacija se je spet pojavila leta 2005 (16,2 %). Na drugi strani pa je bila industrija Skupnosti v letu 2003 verjetno še vedno v procesu okrevanja od prejšnjega dampinga, kar se je pokazalo v nižji stopnji dobička (8,1 %). Ciljni dobiček v višini 10,5 %, uporabljen v prejšnji preiskavi, je temeljil na treh zaporednih letih (1995 do 1997) v času pred večjo uveljavitvijo kitajskega uvoza na trgu. Zato se zdi, da primerneje odseva dobičkonosnost, ki jo ta vrsta industrije lahko doseže v okolju brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(68)

Drugič, metodologija, uporabljena za določitev stopnje odprave škode, je bila po prejetih pripombah ponovno preverjena. Ocenjeno je bilo, da bi leta, uporabljena kot merilo, morda res lahko bila nereprezentativna v običajnih okoliščinah, če je bilo leto 2004 izjemno dobro leto v smislu dobičkov (15 %) zaradi velikega pomanjkanja kitajskega koksa 80+ na trgu. Ta izjemna situacija se je spet pojavila leta 2005 (16,2 %). Na drugi strani pa je bila industrija Skupnosti v letu 2003 verjetno še vedno v procesu okrevanja od prejšnjega dampinga, kar se je pokazalo v nižji stopnji dobička (8,1 %). Ciljni dobiček v višini 10,5 %, uporabljen v prejšnji preiskavi, je temeljil na treh zaporednih letih (1995 do 1997) v času pred večjo uveljavitvijo kitajskega uvoza na trgu. Zato se zdi, da primerneje odseva dobičkonosnost, ki jo ta vrsta industrije lahko doseže v okolju brez dampinškega uvoza.

| (69) | V zvezi s trditvami nekaterih proizvajalcev Skupnosti glede stopnje dobička, potrebne za naložbe, se ugotovi, da to merilo pri določitvi stopnje odprave škode ni pomembno. Dejansko mora biti stopnja dobička pri izračunu ciljne cene, ki bo odpravila zadevno škodo, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo industrija Skupnosti lahko razumno dosegla pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. v okolju brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s trditvami nekaterih proizvajalcev Skupnosti glede stopnje dobička, potrebne za naložbe, se ugotovi, da to merilo pri določitvi stopnje odprave škode ni pomembno. Dejansko mora biti stopnja dobička pri izračunu ciljne cene, ki bo odpravila zadevno škodo, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo industrija Skupnosti lahko razumno dosegla pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. v okolju brez dampinškega uvoza.

| (70) | Na podlagi navedenega se sklene, da bi industrija Skupnosti v okolju brez dampinškega uvoza lahko razumno pričakovala stopnjo dobička pred obdavčitvijo v višini 10,5 %, ta stopnja dobička pa je bila uporabljena v dokončnih ugotovitvah. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi navedenega se sklene, da bi industrija Skupnosti v okolju brez dampinškega uvoza lahko razumno pričakovala stopnjo dobička pred obdavčitvijo v višini 10,5 %, ta stopnja dobička pa je bila uporabljena v dokončnih ugotovitvah.

| (71) | Kitajske uvozne cene, prilagojene za izračun stopnje nelojalnega nižanja cen (glej uvodni izjavi 20 in 21), so bile za OP primerjane z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgih Skupnosti. Neškodljiva cena je rezultat prilagoditve prodajnih cen industrije Skupnosti z namenom odražanja stopnje dobička, kot je zdaj revidirana (glej uvodno izjavo 70). Razlika, ki izhaja iz te primerjave, izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF, je znašala 25,8 %, tj. manj od ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(71)

Kitajske uvozne cene, prilagojene za izračun stopnje nelojalnega nižanja cen (glej uvodni izjavi 20 in 21), so bile za OP primerjane z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgih Skupnosti. Neškodljiva cena je rezultat prilagoditve prodajnih cen industrije Skupnosti z namenom odražanja stopnje dobička, kot je zdaj revidirana (glej uvodno izjavo 70). Razlika, ki izhaja iz te primerjave, izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF, je znašala 25,8 %, tj. manj od ugotovljene stopnje dampinga.

| (72) | Ker noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni zahteval individualne obravnave, se je za vse izvoznike v LRK izračunala enotna stopnja odprave škode za celo državo. |
| --- | --- |

(72)

Ker noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni zahteval individualne obravnave, se je za vse izvoznike v LRK izračunala enotna stopnja odprave škode za celo državo.

2.   Dokončni ukrepi

| (73) | Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode. |
| --- | --- |

(73)

Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode.

| (74) | Na podlagi zgoraj navedenega znaša dokončna dajatev 25,8 %. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi zgoraj navedenega znaša dokončna dajatev 25,8 %.

3.   Oblika ukrepov

| (75) | Začasna uredba je protidampinško dajatev uvedla v obliki minimalne uvozne cene. Glede na to, da premisleki za izbiro MIP kot oblike ukrepa iz uvodne izjave 112 začasne uredbe še vedno veljajo in da proti tej izbiri ni pripomb, se MIP kot oblika ukrepa potrdi. |
| --- | --- |

(75)

Začasna uredba je protidampinško dajatev uvedla v obliki minimalne uvozne cene. Glede na to, da premisleki za izbiro MIP kot oblike ukrepa iz uvodne izjave 112 začasne uredbe še vedno veljajo in da proti tej izbiri ni pripomb, se MIP kot oblika ukrepa potrdi.

| (76) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 117 začasne uredbe, je Komisija nadalje analizirala izvedljivost sistema indeksacije za minimalno uvozno ceno. V ta namen je Komisija preverila različne možnosti indeksacije, zlasti razvoj cene koksnega premoga, glavne surovine koksa 80+. Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da mora biti MIP povezana s stroškom koksnega premoga. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da razvoj cene koksnega premoga ali druge pomembne sestavine nihanja cene koksa 80+ ne pojasni v zadostni meri. Zato je bilo odločeno, da se MIP ne indeksira. |
| --- | --- |

(76)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 117 začasne uredbe, je Komisija nadalje analizirala izvedljivost sistema indeksacije za minimalno uvozno ceno. V ta namen je Komisija preverila različne možnosti indeksacije, zlasti razvoj cene koksnega premoga, glavne surovine koksa 80+. Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da mora biti MIP povezana s stroškom koksnega premoga. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da razvoj cene koksnega premoga ali druge pomembne sestavine nihanja cene koksa 80+ ne pojasni v zadostni meri. Zato je bilo odločeno, da se MIP ne indeksira.

| (77) | Višina minimalne uvozne cene je posledica uporabe stopnje škode pri izvoznih cenah, uporabljenih pri izračunu stopnje odprave škode v OP. Tako izračunana dokončna minimalna uvozna cena torej znaša 197 EUR na tono. |
| --- | --- |

(77)

Višina minimalne uvozne cene je posledica uporabe stopnje škode pri izvoznih cenah, uporabljenih pri izračunu stopnje odprave škode v OP. Tako izračunana dokončna minimalna uvozna cena torej znaša 197 EUR na tono.

4.   Izvajanje

| (78) | Ker v zvezi z izvajanjem ukrepov ni bilo pripomb, se uvodne izjave 114 do 116 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(78)

Ker v zvezi z izvajanjem ukrepov ni bilo pripomb, se uvodne izjave 114 do 116 začasne uredbe potrdijo.

| (79) | Obstajali so pomisleki glede uporabe teh ukrepov v zvezi z metodo merjenja koksa za določitev deležev koksa 80+ in koksa 80– pri mešanih pošiljkah. Preiskava je pokazala, da uvozniki koksa 80+ nalagajo stroga merila med drugim tudi za velikost in vlažnost in da uvoznik po prihodu kupljenega izdelka v Skupnost izvede kontrolne meritve, s katerimi preveri, ali so ta merila upoštevana. Glavni uporabniki koksa v ES so certificirani po ISO 9001:2000 ali podobnih sistemih upravljanja kakovosti, ki za vsako pošiljko nalagajo certifikate o poreklu in certifikat o skladnosti. Takšne certifikate o skladnosti, ki potrjujejo tudi dimenzijske specifikacije, lahko zahtevajo tudi odgovorni carinski organi za namen preverjanja pravilnosti podrobnosti, vsebovanih v deklaraciji. |
| --- | --- |

(79)

Obstajali so pomisleki glede uporabe teh ukrepov v zvezi z metodo merjenja koksa za določitev deležev koksa 80+ in koksa 80– pri mešanih pošiljkah. Preiskava je pokazala, da uvozniki koksa 80+ nalagajo stroga merila med drugim tudi za velikost in vlažnost in da uvoznik po prihodu kupljenega izdelka v Skupnost izvede kontrolne meritve, s katerimi preveri, ali so ta merila upoštevana. Glavni uporabniki koksa v ES so certificirani po ISO 9001:2000 ali podobnih sistemih upravljanja kakovosti, ki za vsako pošiljko nalagajo certifikate o poreklu in certifikat o skladnosti. Takšne certifikate o skladnosti, ki potrjujejo tudi dimenzijske specifikacije, lahko zahtevajo tudi odgovorni carinski organi za namen preverjanja pravilnosti podrobnosti, vsebovanih v deklaraciji.

| (80) | Dva standarda ISO, ki ju uporablja industrija, sta ISO 728:1995 in ISO 18238:2006, ki določata metodo merjenja in metodo vzorčenja koksa za merjenje. Dejstvo, da industrija uvoza že uporablja ta dva standarda, kaže na to, da sta standarda uporabna in zato pomembna za izvajanje teh ukrepov. |
| --- | --- |

(80)

Dva standarda ISO, ki ju uporablja industrija, sta ISO 728:1995 in ISO 18238:2006, ki določata metodo merjenja in metodo vzorčenja koksa za merjenje. Dejstvo, da industrija uvoza že uporablja ta dva standarda, kaže na to, da sta standarda uporabna in zato pomembna za izvajanje teh ukrepov.

I.   DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNE DAJATVE

| (81) | Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Skupnosti, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki jo je uvedla začasna uredba, dokončno pobirajo v obsegu višine uvedenih dokončnih dajatev. Ker je dokončna dajatev nižja od začasne dajatve, se zneski, ki so začasno zavarovani in presegajo dokončno stopnjo protidampinške dajatve, sprostijo – |
| --- | --- |

(81)

Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Skupnosti, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki jo je uvedla začasna uredba, dokončno pobirajo v obsegu višine uvedenih dokončnih dajatev. Ker je dokončna dajatev nižja od začasne dajatve, se zneski, ki so začasno zavarovani in presegajo dokončno stopnjo protidampinške dajatve, sprostijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvrščenega pod oznako KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910). Premer kosov se določi v skladu s standardom ISO 728:1995.

2.   Znesek dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelke iz odstavka 1, je razlika med minimalno uvozno ceno 197 EUR za tono in neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve v vseh primerih, ko je slednja nižja od minimalne uvozne cene.

3.   Protidampinška dajatev se sorazmerno uporablja tudi za koks iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, kadar je odpremljen v mešanicah, ki vsebujejo koks iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm in koks iz premoga v kosih z manjšim premerom, razen če je določeno, da količina koksa iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ne predstavlja več kot 20 % neto suhe teže mešane pošiljke. Količina koksa iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v mešanicah se lahko določi v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), kjer je med drugim navedeno, da lahko carinski organi od deklaranta zahtevajo, da predloži druge dokumente za namene preverjanja točnosti navedb v deklaraciji, in pregledajo blago ter vzamejo vzorce blaga zaradi analize ali podrobnega preverjanja. Kadar se količina koksa iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm določi na podlagi vzorcev, se vzorci izberejo v skladu s standardom ISO 18238:2006.

4.   Če je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti promet in je torej dejansko plačana ali plačljiva cena porazdeljena za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6), se zgoraj določena minimalna uvozna cena zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med znižano minimalno uvozno ceno in znižano neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo po Uredbi (ES) št. 1071/2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo po stopnji dokončne dajatve, ki jo nalaga člen 1. Zavarovani zneski, ki presegajo višino dokončne dajatve, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 313, 20.12.2006, str. 15.

2

(3)  UL L 244, 19.9.2007, str. 3.

3

(4)  Zaradi zaupnosti je ta podatek naveden le v razponu.

4

(5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

5

(6)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

6

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/33

---

UREDBA SVETA (ES) št. 240/2008

z dne 17. marca 2008

o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije in po posvetovanju s Posvetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je januarja 2002 z Uredbo (ES) št. 92/2002 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve od 7,81 EUR do 16,84 EUR na tono za uvoz sečnine, v vodni raztopini ali ne, s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine. Z isto uredbo so bile uvedene tudi dokončne protidampinške dajatve od 6,18 EUR do 21,43 EUR na tono za uvoz sečnine s poreklom iz Estonije, Litve, Bolgarije in Romunije. Dajatve so bile 1. maja 2004 (za Estonijo in Litvo) in 1. januarja 2007 (za Bolgarijo in Romunijo) avtomatično razveljavljene, in sicer ob vstopu teh držav v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Svet je januarja 2002 z Uredbo (ES) št. 92/2002 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve od 7,81 EUR do 16,84 EUR na tono za uvoz sečnine, v vodni raztopini ali ne, s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine. Z isto uredbo so bile uvedene tudi dokončne protidampinške dajatve od 6,18 EUR do 21,43 EUR na tono za uvoz sečnine s poreklom iz Estonije, Litve, Bolgarije in Romunije. Dajatve so bile 1. maja 2004 (za Estonijo in Litvo) in 1. januarja 2007 (za Bolgarijo in Romunijo) avtomatično razveljavljene, in sicer ob vstopu teh držav v Skupnost.

2.   Zahtevek za pregled

| (2) | Komisija je aprila 2006 objavila obvestilo o bližnjem izteku veljavnosti obstoječih ukrepov (3). Komisija je 17. oktobra 2006 prejela zahtevo za pregled zaradi izteka teh ukrepov skladno s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je aprila 2006 objavila obvestilo o bližnjem izteku veljavnosti obstoječih ukrepov (3). Komisija je 17. oktobra 2006 prejela zahtevo za pregled zaradi izteka teh ukrepov skladno s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (3) | To zahtevo je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje sečnine v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

To zahtevo je vložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje sečnine v Skupnosti.

| (4) | Vložnik je navedel in predložil zadostne dokaze prima facie o tem, da bo iztek ukrepov v zvezi z uvozom sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine (v nadaljevanju „zadevne države“) verjetno privedel do nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je navedel in predložil zadostne dokaze prima facie o tem, da bo iztek ukrepov v zvezi z uvozom sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine (v nadaljevanju „zadevne države“) verjetno privedel do nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode za industrijo Skupnosti.

| (5) | Ker je po posvetovanju s svetovalnim odborom Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, je v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o njegovem začetku (4). |
| --- | --- |

(5)

Ker je po posvetovanju s svetovalnim odborom Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe, je v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o njegovem začetku (4).

3.   Preiskave v zvezi z drugimi državami

| (6) | Komisija je maja 2006 začela pregled (5) dokončnih protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 901/2001 (6) za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe. Po tem pregledu je Svet z Uredbo (ES) št. 907/2007 (7) razveljavil protidampinške dajatve za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije. Sklenjeno je bilo, da ni nadaljevanja znatne škode za industrijo Skupnosti in da brez ukrepov ni verjetnosti ponovnega pojava škode zanjo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je maja 2006 začela pregled (5) dokončnih protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 901/2001 (6) za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe. Po tem pregledu je Svet z Uredbo (ES) št. 907/2007 (7) razveljavil protidampinške dajatve za uvoz sečnine s poreklom iz Rusije. Sklenjeno je bilo, da ni nadaljevanja znatne škode za industrijo Skupnosti in da brez ukrepov ni verjetnosti ponovnega pojava škode zanjo.

4.   Sedanja preiskava

4.1   Obdobje preiskave

| (7) | Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2002 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

4.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (8) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Belorusiji, na Hrvaškem, v Libiji in Ukrajini (v nadaljevanju „zadevni izvozniki“), uvoznike, trgovce, uporabnike in njihova združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlade držav izvoznic. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Belorusiji, na Hrvaškem, v Libiji in Ukrajini (v nadaljevanju „zadevni izvozniki“), uvoznike, trgovce, uporabnike in njihova združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlade držav izvoznic.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnike vsem tem strankam in vsem, ki so se prijavili v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnike vsem tem strankam in vsem, ki so se prijavili v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda.

| (10) | Komisija je dala vsem neposredno zadevnim strankam tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je dala vsem neposredno zadevnim strankam tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (11) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(11)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (12) | Glede na zelo veliko število proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh po začetku preiskave in ji posredovati informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(12)

Glede na zelo veliko število proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov v Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, so se morale zadevne stranke v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh po začetku preiskave in ji posredovati informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (13) | Uvozniki v Skupnost so ponudili zelo malo sodelovanja, saj je pripravljenost za sodelovanje izrazil le en uvoznik. Zato je bilo sklenjeno, da v zvezi z uvozniki vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(13)

Uvozniki v Skupnost so ponudili zelo malo sodelovanja, saj je pripravljenost za sodelovanje izrazil le en uvoznik. Zato je bilo sklenjeno, da v zvezi z uvozniki vzorčenje ni potrebno.

| (14) | Dvanajst proizvajalcev Skupnosti je pravilno izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Štiri od teh dvanajstih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, so bile izbrane v vzorec. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so med OPP predstavljali približno 60 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, dvanajst zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa približno 80 % celotne proizvodnje Skupnosti. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(14)

Dvanajst proizvajalcev Skupnosti je pravilno izpolnilo obrazec za vzorčenje in se uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Štiri od teh dvanajstih družb, za katere se je ugotovilo, da predstavljajo industrijo Skupnosti glede na obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, so bile izbrane v vzorec. Štirje vzorčeni proizvajalci Skupnosti so med OPP predstavljali približno 60 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti, dvanajst zgoraj navedenih proizvajalcev Skupnosti pa približno 80 % celotne proizvodnje Skupnosti. Ta vzorec je predstavljal največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje sečnine v Skupnosti, ki ju je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

| (15) | Štirje ukrajinski proizvajalci izvozniki so obrazec za vzorčenje pravilno izpolnili v roku in se uradno strinjali, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Ti štirje proizvajalci izvozniki so predstavljali skoraj 100 % skupnega ukrajinskega izvoza v Skupnost med OPP. Zaradi majhnega števila sodelujočih družb v Ukrajini je bilo odločeno, da se vzorčenje ne bo uporabilo, vse družbe pa so bile pozvane k predložitvi vprašalnika. |
| --- | --- |

(15)

Štirje ukrajinski proizvajalci izvozniki so obrazec za vzorčenje pravilno izpolnili v roku in se uradno strinjali, da bodo pri preiskavi še naprej sodelovali. Ti štirje proizvajalci izvozniki so predstavljali skoraj 100 % skupnega ukrajinskega izvoza v Skupnost med OPP. Zaradi majhnega števila sodelujočih družb v Ukrajini je bilo odločeno, da se vzorčenje ne bo uporabilo, vse družbe pa so bile pozvane k predložitvi vprašalnika.

| (16) | Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje proizvajalci Skupnosti, en uvoznik, dva uporabnika ter štirje ukrajinski proizvajalci izvozniki in po eden iz Belorusije, Hrvaške in Libije. Poleg tega je svoje pripombe predložilo več uvoznikov in uporabnikov ter njihovih združenj, ne da bi izpolnili vprašalnik. |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjene vprašalnike so predložili štirje proizvajalci Skupnosti, en uvoznik, dva uporabnika ter štirje ukrajinski proizvajalci izvozniki in po eden iz Belorusije, Hrvaške in Libije. Poleg tega je svoje pripombe predložilo več uvoznikov in uporabnikov ter njihovih združenj, ne da bi izpolnili vprašalnik.

| (17) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode ter interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Vzorčeni proizvajalci Skupnosti:







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode ter interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Vzorčeni proizvajalci Skupnosti:

—

Fertiberia S.A., Madrid, Španija,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Nemčija,

| — | Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italija, in Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italija, in Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nizozemska),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Poljska; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Poljska;

| (b) | Proizvajalci izvozniki:







  — | Ukrajina:






  — | delniška družba Concern Stirol, Gorlovka, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki:

—

Ukrajina:

—

delniška družba Concern Stirol, Gorlovka,

| — | zaprta delniška družba Severodonetsk, Severodonetsk, |
| --- | --- |

—

zaprta delniška družba Severodonetsk, Severodonetsk,

| — | delniška družba Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk, |
| --- | --- |

—

delniška družba Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk,

| — | odprta delniška družba Cherkassy Azot, Cherkassy; |
| --- | --- |

—

odprta delniška družba Cherkassy Azot, Cherkassy;

| — | Hrvaška:






  — | Petrokemija D.D., Kutina; |
| --- | --- | --- |

—

Hrvaška:

—

Petrokemija D.D., Kutina;

| (c) | Uvozniki v Skupnost:







  — | Dynea Austria GmbH, Krems, Avstrija; |
| --- | --- | --- |

(c)

Uvozniki v Skupnost:

—

Dynea Austria GmbH, Krems, Avstrija;

| (d) | Uporabniki v Skupnosti:







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italija, |
| --- | --- | --- |

(d)

Uporabniki v Skupnosti:

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italija,

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Španija. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Španija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi, tj. sečnina, ki je trenutno uvrščena pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90 („zadevni izdelek“), s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi, tj. sečnina, ki je trenutno uvrščena pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90 („zadevni izdelek“), s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine.

| (19) | Sečnina se običajno izdeluje iz amoniaka, ki se pridobiva iz zemeljskega plina. Lahko je v trdni ali tekoči obliki. Sečnina v trdni obliki se lahko uporablja za kmetijske ali industrijske namene. Sečnina za kmetijske namene se lahko uporablja kot gnojilo, ki se raztrese po zemlji, ali kot dodatek v krmi za živali. Sečnina za industrijske namene je surovina za nekatera lepila in plastiko. Sečnina v tekoči obliki se lahko uporablja kot gnojilo in tudi za industrijske namene. Čeprav je lahko sečnina, kot je navedeno zgoraj, različnih vrst, so njihove kemijske lastnosti v bistvu iste in se lahko za sedanji postopek štejejo kot en sam izdelek. |
| --- | --- |

(19)

Sečnina se običajno izdeluje iz amoniaka, ki se pridobiva iz zemeljskega plina. Lahko je v trdni ali tekoči obliki. Sečnina v trdni obliki se lahko uporablja za kmetijske ali industrijske namene. Sečnina za kmetijske namene se lahko uporablja kot gnojilo, ki se raztrese po zemlji, ali kot dodatek v krmi za živali. Sečnina za industrijske namene je surovina za nekatera lepila in plastiko. Sečnina v tekoči obliki se lahko uporablja kot gnojilo in tudi za industrijske namene. Čeprav je lahko sečnina, kot je navedeno zgoraj, različnih vrst, so njihove kemijske lastnosti v bistvu iste in se lahko za sedanji postopek štejejo kot en sam izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih proizvedejo in izvozijo proizvajalci izvozniki v Belorusiji, na Hrvaškem, v Libiji in Ukrajini, izdelki, proizvedeni in prodajani na domačem trgu teh držav, ter izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter v glavnem enako uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(20)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih proizvedejo in izvozijo proizvajalci izvozniki v Belorusiji, na Hrvaškem, v Libiji in Ukrajini, izdelki, proizvedeni in prodajani na domačem trgu teh držav, ter izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter v glavnem enako uporabo. Torej veljajo v smislu člena 1(4) osnovne uredbe za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (21) | Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovnega pojava škode so spodaj navedeni le glavni argumenti v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga. |
| --- | --- |

(21)

Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovnega pojava škode so spodaj navedeni le glavni argumenti v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga.

1.   Damping uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

1.1   Splošna načela

| (22) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je damping obstajal med OPP in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je damping obstajal med OPP in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

| (23) | Pri treh državah izvoznicah s statusom tržnega gospodarstva, in sicer Hrvaški, Libiji in Ukrajini, je bila normalna vrednost določena v skladu s členi 2(1) do (3) osnovne uredbe. Pri Belorusiji je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Pri treh državah izvoznicah s statusom tržnega gospodarstva, in sicer Hrvaški, Libiji in Ukrajini, je bila normalna vrednost določena v skladu s členi 2(1) do (3) osnovne uredbe. Pri Belorusiji je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

1.2   Hrvaška

| (24) | V skladu s členi 2(5), 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za edinega hrvaškega proizvajalca izvoznika stopnja dampinga določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členi 2(5), 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za edinega hrvaškega proizvajalca izvoznika stopnja dampinga določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (25) | Hrvaška je v Skupnost med OPP izvozila več kot 200 000 ton sečnine, kar predstavlja 2,3 % trga Skupnosti. V zvezi z edinim znanim in sodelujočim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da je med OPP v Skupnost izvažal po znatno dampinških cenah. Ugotovljena stopnja dampinga je presegala 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Hrvaška je v Skupnost med OPP izvozila več kot 200 000 ton sečnine, kar predstavlja 2,3 % trga Skupnosti. V zvezi z edinim znanim in sodelujočim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da je med OPP v Skupnost izvažal po znatno dampinških cenah. Ugotovljena stopnja dampinga je presegala 20 %.

| (26) | V zvezi s tem, ali so stroški plina, ki je glavna surovina pri proizvodnji sečnine, razumno prikazani v računovodskih evidencah proizvajalca izvoznika, je obstajal precejšen dvom. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je plin dobavljen pod posebnimi pogoji, na katere vpliva dejstvo, da je večinska lastnica proizvajalca izvoznika in dobavitelja plina država Hrvaška in da so bile cene plina neobičajno nizke. Ker na hrvaškem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, bi bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Ker je večina plina, uporabljenega pri proizvodnji zadevnega izdelka, ruskega porekla, je mogoče prilagojeno ceno osnovati na povprečni ceni ruskega plina, ki se izvaža na nemško/češki meji (Waidhaus), in neto stroških prevoza. Waidhaus je glavno vozlišče za izvoz ruskega plina v EU. To bi stopnjo dampinga znatno zvišalo. Glede na dejstvo, da damping obstaja brez te prilagoditve, ter glede na spodnje sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode ta zadeva ni bila več obravnavana. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s tem, ali so stroški plina, ki je glavna surovina pri proizvodnji sečnine, razumno prikazani v računovodskih evidencah proizvajalca izvoznika, je obstajal precejšen dvom. Dejansko je bilo ugotovljeno, da je plin dobavljen pod posebnimi pogoji, na katere vpliva dejstvo, da je večinska lastnica proizvajalca izvoznika in dobavitelja plina država Hrvaška in da so bile cene plina neobičajno nizke. Ker na hrvaškem domačem trgu ni neizkrivljenih cen plina, bi bilo treba cene plina v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe določiti na „kateri koli drugi ustrezni podlagi, vključno z informacijami z drugih reprezentativnih trgov“. Ker je večina plina, uporabljenega pri proizvodnji zadevnega izdelka, ruskega porekla, je mogoče prilagojeno ceno osnovati na povprečni ceni ruskega plina, ki se izvaža na nemško/češki meji (Waidhaus), in neto stroških prevoza. Waidhaus je glavno vozlišče za izvoz ruskega plina v EU. To bi stopnjo dampinga znatno zvišalo. Glede na dejstvo, da damping obstaja brez te prilagoditve, ter glede na spodnje sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode ta zadeva ni bila več obravnavana.

1.3   Belorusija, Libija in Ukrajina

| (27) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29), (38) in (45), so bile količine, izvožene iz ostalih treh zadevnih držav izvoznic, tako majhne, da je obstajalo mnenje, da izvozne cene, povezane z njimi, ne bi bile dovolj zanesljive, posamezno, za ugotovitev v zvezi z nadaljevanjem dampinga. |
| --- | --- |

(27)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29), (38) in (45), so bile količine, izvožene iz ostalih treh zadevnih držav izvoznic, tako majhne, da je obstajalo mnenje, da izvozne cene, povezane z njimi, ne bi bile dovolj zanesljive, posamezno, za ugotovitev v zvezi z nadaljevanjem dampinga.

2.   Verjetnost ponovitve dampinga

2.1   Belorusija

| (28) | Ker Belorusija ne velja za državo s tržnim gospodarstvom, je bila normalna vrednost določena na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V obvestilu o začetku so bile kot primerna primerljiva država določene ZDA, saj so bile uporabljene že v prvotni preiskavi. V zvezi s tem nobena zainteresirana stran ni podala pripomb. Proizvajalec ZDA, ki je sodeloval že v prvotni preiskavi, je predložil izpolnjen vprašalnik, ki je bil uporabljen za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(28)

Ker Belorusija ne velja za državo s tržnim gospodarstvom, je bila normalna vrednost določena na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V obvestilu o začetku so bile kot primerna primerljiva država določene ZDA, saj so bile uporabljene že v prvotni preiskavi. V zvezi s tem nobena zainteresirana stran ni podala pripomb. Proizvajalec ZDA, ki je sodeloval že v prvotni preiskavi, je predložil izpolnjen vprašalnik, ki je bil uporabljen za določitev normalne vrednosti.

| (29) | Edini znani beloruski proizvajalec je predložil svoj izpolnjen vprašalnik. Belorusija je izvozila okoli 25 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,3-odstoten delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Belorusijo osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(29)

Edini znani beloruski proizvajalec je predložil svoj izpolnjen vprašalnik. Belorusija je izvozila okoli 25 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,3-odstoten delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Belorusijo osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga.

| (30) | Analizirana je bila izvozna politika Belorusije do vseh tretjih držav. Izvozi v vse dele sveta so bili izvedeni po cenah, ki so bile stalno nižje od normalne vrednosti, ugotovljene na primerljivem trgu, kar kaže na to, da so bile cene za druge izvozne trge dampinške. |
| --- | --- |

(30)

Analizirana je bila izvozna politika Belorusije do vseh tretjih držav. Izvozi v vse dele sveta so bili izvedeni po cenah, ki so bile stalno nižje od normalne vrednosti, ugotovljene na primerljivem trgu, kar kaže na to, da so bile cene za druge izvozne trge dampinške.

| (31) | Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile beloruske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile beloruske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga.

| (32) | Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od cen za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav. |
| --- | --- |

(32)

Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od cen za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav.

| (33) | Ob upoštevanju zgornjih dejstev in premislekov obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil. |
| --- | --- |

(33)

Ob upoštevanju zgornjih dejstev in premislekov obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil.

2.2   Hrvaška

| (34) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (25), je bilo ugotovljeno, da je izvoz v Skupnost dampinški. Analizirana je bila izvozna politika Hrvaške do vseh tretjih držav. Izvoz v vse dele sveta je potekal po cenah, ki so bile nižje od normalne vrednosti, kar kaže na to, da je damping potekal celo v odsotnosti zgoraj omenjene prilagoditve. |
| --- | --- |

(34)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (25), je bilo ugotovljeno, da je izvoz v Skupnost dampinški. Analizirana je bila izvozna politika Hrvaške do vseh tretjih držav. Izvoz v vse dele sveta je potekal po cenah, ki so bile nižje od normalne vrednosti, kar kaže na to, da je damping potekal celo v odsotnosti zgoraj omenjene prilagoditve.

| (35) | Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile hrvaške izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile hrvaške izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga.

| (36) | Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od cen zaračunanih za izvoz za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav. |
| --- | --- |

(36)

Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od cen zaračunanih za izvoz za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav.

| (37) | Zato obstajajo znaki, ki kažejo na to, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil. |
| --- | --- |

(37)

Zato obstajajo znaki, ki kažejo na to, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil.

2.3   Libija

| (38) | Edini znani proizvajalec izvoznik je predložil vprašalnik, ki je bil nepopoln. Ker proizvajalec ni predložil nekaj manjkajočih informacij, se je bilo treba zateči k členu 18 osnovne uredbe, kjer je bilo to primerno. Razpoložljive informacije so pokazale, da je Libija med OPP v Skupnost izvozila okoli 70 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,8-odstotni tržni delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Libijo osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga. Analiza v zvezi z dampingom in verjetnostjo ponovitve dampinga je bila izvedena na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(38)

Edini znani proizvajalec izvoznik je predložil vprašalnik, ki je bil nepopoln. Ker proizvajalec ni predložil nekaj manjkajočih informacij, se je bilo treba zateči k členu 18 osnovne uredbe, kjer je bilo to primerno. Razpoložljive informacije so pokazale, da je Libija med OPP v Skupnost izvozila okoli 70 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,8-odstotni tržni delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Libijo osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga. Analiza v zvezi z dampingom in verjetnostjo ponovitve dampinga je bila izvedena na podlagi razpoložljivih informacij.

| (39) | Ker ni bilo podatkov o reprezentativni domači prodaji na libijskem trgu, je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla in razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V tem primeru je bila kot primerna ugotovljena stopnja dobička v višini 8 %. |
| --- | --- |

(39)

Ker ni bilo podatkov o reprezentativni domači prodaji na libijskem trgu, je bila normalna vrednost določena na podlagi stroškov proizvodnje v državi porekla in razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V tem primeru je bila kot primerna ugotovljena stopnja dobička v višini 8 %.

| (40) | Analiza vprašalnika, ki ga je izpolnila sodelujoča družba v Libiji, je pokazala, da je bila glavna dejavnost družbe izvoz na trge tretjih držav. Med OPP je bilo na tretje trge izvoženih okoli 570 000 ton, torej več kot osemkrat več kot na trg Skupnosti. Primerjava izvoznih cen, zaračunanih za ta izvoz, in normalne vrednosti, določene na zgoraj opisani način, je pokazala znatno raven dampinga. |
| --- | --- |

(40)

Analiza vprašalnika, ki ga je izpolnila sodelujoča družba v Libiji, je pokazala, da je bila glavna dejavnost družbe izvoz na trge tretjih držav. Med OPP je bilo na tretje trge izvoženih okoli 570 000 ton, torej več kot osemkrat več kot na trg Skupnosti. Primerjava izvoznih cen, zaračunanih za ta izvoz, in normalne vrednosti, določene na zgoraj opisani način, je pokazala znatno raven dampinga.

| (41) | V zvezi s tem, ali so stroški plina, ki je glavna surovina pri proizvodnji sečnine, razumno prikazani v računovodskih evidencah proizvajalca izvoznika, je obstajal precejšen dvom. Iz razpoložljivih informacij sledi, da je plin dobavljen pod posebnimi pogoji, na katere vpliva dejstvo, da je večinska lastnica proizvajalca izvoznika in dobavitelja plina država Libija in da so bile cene plina neobičajno nizke. Prilagoditev bi stopnjo dampinga znatno zvišala. Glede na dejstvo, da damping obstaja brez te prilagoditve, in glede na spodnje sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode je bilo ugotovljeno, da takšne prilagoditve ni treba uporabiti, četudi je upravičena. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi s tem, ali so stroški plina, ki je glavna surovina pri proizvodnji sečnine, razumno prikazani v računovodskih evidencah proizvajalca izvoznika, je obstajal precejšen dvom. Iz razpoložljivih informacij sledi, da je plin dobavljen pod posebnimi pogoji, na katere vpliva dejstvo, da je večinska lastnica proizvajalca izvoznika in dobavitelja plina država Libija in da so bile cene plina neobičajno nizke. Prilagoditev bi stopnjo dampinga znatno zvišala. Glede na dejstvo, da damping obstaja brez te prilagoditve, in glede na spodnje sklepne ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode je bilo ugotovljeno, da takšne prilagoditve ni treba uporabiti, četudi je upravičena.

| (42) | Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile libijske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile libijske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga.

| (43) | Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od izvoznih cen za skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav. |
| --- | --- |

(43)

Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge nekoliko višje od izvoznih cen za skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav.

| (44) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil. |
| --- | --- |

(44)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil.

2.4   Ukrajina

| (45) | Pri preiskavi so sodelovali štirje proizvajalci. Le dva izmed njih sta med OPP izvažala v Skupnost. Ukrajina je izvozila le okoli 20 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,2-odstoten delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Ukrajino osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(45)

Pri preiskavi so sodelovali štirje proizvajalci. Le dva izmed njih sta med OPP izvažala v Skupnost. Ukrajina je izvozila le okoli 20 000 ton sečnine, kar predstavlja 0,2-odstoten delež na trgu Skupnosti. Glede na tako majhen tržni delež je analiza v zvezi z Ukrajino osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga.

| (46) | V zvezi s stroški plina je bilo ugotovljeno, da Ukrajina večino plina, porabljenega pri proizvodnji sečnine, uvozi iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da Ukrajina zemeljski plin iz Rusije uvozi po cenah, ki so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Preiskava je pokazala, da je cena ruskega plina, izvoženega v Evropsko skupnost, približno dvakrat višja od domače cene plina v Ukrajini. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki jih je imel vložnik, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s stroški plina je bilo ugotovljeno, da Ukrajina večino plina, porabljenega pri proizvodnji sečnine, uvozi iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da Ukrajina zemeljski plin iz Rusije uvozi po cenah, ki so precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih trgih zemeljskega plina. Preiskava je pokazala, da je cena ruskega plina, izvoženega v Evropsko skupnost, približno dvakrat višja od domače cene plina v Ukrajini. Zato so bili v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe stroški plina, ki jih je imel vložnik, prilagojeni na podlagi informacij z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji („Waidhaus“) in neto stroških prevoza. Waidhaus, glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin in na katerem cene razumno odražajo stroške, se lahko šteje za reprezentativen trg v smislu člena 2(5) osnovne uredbe.

| (47) | Prilagoditev je privedla do domačih cen, ki so nižje od stroška za tri udeležene družbe, zato so bili kot normalna vrednost uporabljeni stroški proizvodnje in primerna stopnja dobička v višini 8 %. Za četrto družbo so bile v ta namen uporabljene ustrezno prilagojene domače cene. |
| --- | --- |

(47)

Prilagoditev je privedla do domačih cen, ki so nižje od stroška za tri udeležene družbe, zato so bili kot normalna vrednost uporabljeni stroški proizvodnje in primerna stopnja dobička v višini 8 %. Za četrto družbo so bile v ta namen uporabljene ustrezno prilagojene domače cene.

| (48) | Nato je bila analizirana izvozna politika ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov do vseh tretjih držav. Izvoz v vse dele sveta je potekal po cenah, ki so bile stalno znatno nižje od določene normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(48)

Nato je bila analizirana izvozna politika ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov do vseh tretjih držav. Izvoz v vse dele sveta je potekal po cenah, ki so bile stalno znatno nižje od določene normalne vrednosti.

| (49) | Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile ukrajinske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga. Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge, primerljive s cenami za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav. Ob upoštevanju zgornjih dejstev in premislekov obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega je bilo preverjeno, ali bi bile ukrajinske izvozne cene, če bi bile določene na ravneh, enakih trenutnim ravnem cen v Skupnosti, dampinške. Dejansko ni verjetno, da bi se izdelek, kot je sečnina, prodajal po cenah, višjih od sedanjih ravni cen. Rezultat te analize je privedel tudi do znatnih stopenj dampinga. Hkrati je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za izvoz na druge izvozne trge, primerljive s cenami za Skupnost. Zato je vprašljivo, ali je Skupnost glede cen privlačnejši trg od drugih trgov tretjih držav. Ob upoštevanju zgornjih dejstev in premislekov obstajajo znaki, da se bo damping brez ukrepov verjetno ponovil.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

3.1   Belorusija

| (50) | Glede na informacije v dokumentih je imela Belorusija med OPP prostih zmogljivosti za okoli 150 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 225 000 ton. |
| --- | --- |

(50)

Glede na informacije v dokumentih je imela Belorusija med OPP prostih zmogljivosti za okoli 150 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 225 000 ton.

| (51) | Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini beloruski izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini. |
| --- | --- |

(51)

Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini beloruski izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini.

| (52) | Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali celo višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis. |
| --- | --- |

(52)

Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali celo višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis.

| (53) | V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti.

3.2   Hrvaška

| (54) | Glede na informacije v dokumentih je imela Hrvaška med OPP prostih zmogljivosti za okoli 120 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 60 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini hrvaški izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini. |
| --- | --- |

(54)

Glede na informacije v dokumentih je imela Hrvaška med OPP prostih zmogljivosti za okoli 120 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 60 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini hrvaški izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini.

| (55) | Vendar pa protidampinški ukrepi Hrvaški niso preprečili izvoza velikih količin v Skupnost. Ni znakov, ki bi kazali na obstoj ovir za izvoz nadaljnjih količin v Skupnost. Glede na to ni verjetno, da bi znatni dodaten izvoz v Skupnost potekal prek sprostitve takšnih zmogljivosti. Poleg tega pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali nekoliko višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. |
| --- | --- |

(55)

Vendar pa protidampinški ukrepi Hrvaški niso preprečili izvoza velikih količin v Skupnost. Ni znakov, ki bi kazali na obstoj ovir za izvoz nadaljnjih količin v Skupnost. Glede na to ni verjetno, da bi znatni dodaten izvoz v Skupnost potekal prek sprostitve takšnih zmogljivosti. Poleg tega pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali nekoliko višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost.

| (56) | Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku je bilo ugotovljeno, da se uporaba večjega dela prostih hrvaških zmogljivosti za dodaten izvoz v Skupnost ne pričakuje, glede na sedanje ravni izvoza pa bo obseg izvoza po pričakovanjih ostal nad ravnjo de minimis. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku je bilo ugotovljeno, da se uporaba večjega dela prostih hrvaških zmogljivosti za dodaten izvoz v Skupnost ne pričakuje, glede na sedanje ravni izvoza pa bo obseg izvoza po pričakovanjih ostal nad ravnjo de minimis.

| (57) | V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti.

3.3   Libija

| (58) | Glede na razpoložljive informacije je imela Libija med OPP prostih zmogljivosti za največ okoli 140 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 570 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini libijski izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini. |
| --- | --- |

(58)

Glede na razpoložljive informacije je imela Libija med OPP prostih zmogljivosti za največ okoli 140 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 570 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Edini libijski izvoznik ima v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini.

| (59) | Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v druge tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali celo višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis. |
| --- | --- |

(59)

Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v druge tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne (ali celo višje) cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis.

| (60) | V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi z morebitno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost veljajo podobni argumenti, saj ni verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov v bližnji prihodnosti bile velike dodatne količine izvožene na trg Skupnosti.

3.4   Ukrajina

| (61) | Glede na informacije v dokumentih je imela Ukrajina med OPP prostih zmogljivosti za največ okoli 375 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 3 500 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Ukrajinski izvozniki imajo v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini. Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Glede na informacije v dokumentih je imela Ukrajina med OPP prostih zmogljivosti za največ okoli 375 000 ton. Poleg tega je uvoz v ostale tretje države znašal okoli 3 500 000 ton. Ni izključeno, da bo del prostih zmogljivosti po razveljavitvi ukrepov usmerjen v Skupnost. Ukrajinski izvozniki imajo v Skupnosti dobro razvite distribucijske kanale, na splošno pa je trg Skupnosti zaradi svoje velikosti privlačen, še zlasti za države v njeni geografski bližini. Vendar pa ni izključeno, da bo del teh količin izvožen tudi v ostale tretje države, saj možne ravni cen na teh ozemljih prinesejo cene franko tovarna, ki so podobne cenam, ki jih je mogoče doseči pri izvozu v Skupnost. Poleg tega ni izključeno, da se bo poraba sečnine v drugih delih sveta povečala, glede na trenutno večjo kmetijsko pridelavo. Po temeljitem razmisleku ni pričakovati, da bo izvoz dosegel celotno količino prostih zmogljivosti, če se ukrepi iztečejo, vendar pa bo uvoz verjetno presegel ravni de minimis.

| (62) | V zvezi z možno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost pa so vložniki navedli, da bi napovedana povečana zmogljivost v drugih regijah (zlasti na Bližnjem vzhodu) ukrajinski izvoz nadomestila predvsem v Aziji in pa tudi v Afriki in Latinski Ameriki, in sicer v količini več kot 3 000 000 ton, ki bi nato bile preusmerjene v Skupnost. Vendar pa na podlagi informacij v dokumentih ni mogoče skleniti, da bi do takšnega premika prišlo, med drugim tudi zato, ker bi povečana globalna potrošnja dodatne količine, če bi te prišle na trg, razgrabila. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi do povečanih zmogljivosti prišlo v daljšem obdobju od tistega, ki ga navaja vložnik. Če povzamemo, ni mogoče potrditi, da bodo večje dodatne količine v bližnji prihodnosti res preusmerjene na trg Skupnosti, če se ukrepi iztečejo. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi z možno preusmeritvijo izvoza iz tretjih držav v Skupnost pa so vložniki navedli, da bi napovedana povečana zmogljivost v drugih regijah (zlasti na Bližnjem vzhodu) ukrajinski izvoz nadomestila predvsem v Aziji in pa tudi v Afriki in Latinski Ameriki, in sicer v količini več kot 3 000 000 ton, ki bi nato bile preusmerjene v Skupnost. Vendar pa na podlagi informacij v dokumentih ni mogoče skleniti, da bi do takšnega premika prišlo, med drugim tudi zato, ker bi povečana globalna potrošnja dodatne količine, če bi te prišle na trg, razgrabila. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi do povečanih zmogljivosti prišlo v daljšem obdobju od tistega, ki ga navaja vložnik. Če povzamemo, ni mogoče potrditi, da bodo večje dodatne količine v bližnji prihodnosti res preusmerjene na trg Skupnosti, če se ukrepi iztečejo.

4.   Sklepna ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

| (63) | Na podlagi zgoraj navedene analize se sklene, da se pri razveljavitvi ukrepov damping znatnih količin sečnine v primeru Hrvaške verjetno ne bo nadaljeval in se tudi v primeru drugih treh zadevnih držav verjetno ne bo ponovil. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi zgoraj navedene analize se sklene, da se pri razveljavitvi ukrepov damping znatnih količin sečnine v primeru Hrvaške verjetno ne bo nadaljeval in se tudi v primeru drugih treh zadevnih držav verjetno ne bo ponovil.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

1.   Opredelitev proizvodnje Skupnosti

| (64) | V Skupnosti podobni izdelek proizvaja šestnajst proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Osem od njih jih spada med proizvajalce Skupnosti od razširitve EU maja 2004. |
| --- | --- |

(64)

V Skupnosti podobni izdelek proizvaja šestnajst proizvajalcev, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Osem od njih jih spada med proizvajalce Skupnosti od razširitve EU maja 2004.

| (65) | Izmed 16 proizvajalcev Skupnosti jih je dvanajst privolilo v sodelovanje pri preiskavi, trije pa so poslali zahtevane informacije za namen vzorčenja, niso pa ponudili nadaljnjega sodelovanja. Noben proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(65)

Izmed 16 proizvajalcev Skupnosti jih je dvanajst privolilo v sodelovanje pri preiskavi, trije pa so poslali zahtevane informacije za namen vzorčenja, niso pa ponudili nadaljnjega sodelovanja. Noben proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval zahtevku za pregled.

| (66) | V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih 12 proizvajalcev:






  — | Achema AB (Litva), |
| --- | --- | --- |

(66)

V skladu s tem je v sodelovanje privolilo naslednjih 12 proizvajalcev:

—

Achema AB (Litva),

| — | Adubos de Portugal (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugalska),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Avstrija),

| — | Duslo A.S. (Slovaška), |
| --- | --- |

—

Duslo A.S. (Slovaška),

| — | Fertiberia S.A. (Španija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Španija),

| — | AS Nitrofert (Estonija), |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Estonija),

| — | Nitrogénmüvek Zrt (Madžarska), |
| --- | --- |

—

Nitrogénmüvek Zrt (Madžarska),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Nemčija), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Nemčija),

| — | Yara Group (združitev Yara France S.A. (Francija), Yara Italia S.p.a. (Italija), Yara Brunsbüttel GmbH (Nemčija) in Yara Sluiskil B.V. (Nizozemska)), |
| --- | --- |

—

Yara Group (združitev Yara France S.A. (Francija), Yara Italia S.p.a. (Italija), Yara Brunsbüttel GmbH (Nemčija) in Yara Sluiskil B.V. (Nizozemska)),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, (Poljska), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, (Poljska),

| — | ZAK S.A. (Poljska), |
| --- | --- |

—

ZAK S.A. (Poljska),

| — | BASF AG (Nemčija). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Nemčija).

| (67) | Ker je teh 12 proizvajalcev Skupnosti med OPP predstavljalo 80 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da zgoraj navedenih 12 proizvajalcev Skupnosti predstavlja večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Štirje nesodelujoči proizvajalci Skupnosti bodo imenovani „ostali proizvajalci Skupnosti“. |
| --- | --- |

(67)

Ker je teh 12 proizvajalcev Skupnosti med OPP predstavljalo 80 % celotne proizvodnje Skupnosti, se šteje, da zgoraj navedenih 12 proizvajalcev Skupnosti predstavlja večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Štirje nesodelujoči proizvajalci Skupnosti bodo imenovani „ostali proizvajalci Skupnosti“.

| (68) | Kot je navedeno zgoraj, je bil izbran vzorec štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega je ostalih osem sodelujočih proizvajalcev pravočasno predložilo nekatere splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(68)

Kot je navedeno zgoraj, je bil izbran vzorec štirih družb. Sodelovali so vsi vzorčeni proizvajalci Skupnosti, ki so v rokih poslali izpolnjen vprašalnik. Poleg tega je ostalih osem sodelujočih proizvajalcev pravočasno predložilo nekatere splošne podatke za analizo škode.

E.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (69) | Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje ostalih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Ob upoštevanju širitve EU leta 2004 in zaradi jasnosti ter doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v celotnem obravnavanem obdobju. Ker se je preiskava začela, preden sta k EU pristopili Bolgarija in Romunija, je analiza omejena na stanje EU-25. |
| --- | --- |

(69)

Dejanska potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, obsega prodaje ostalih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in podatkov Eurostata za celoten uvoz EU. Ob upoštevanju širitve EU leta 2004 in zaradi jasnosti ter doslednosti analize je bila potrošnja določena na podlagi trga EU-25 v celotnem obravnavanem obdobju. Ker se je preiskava začela, preden sta k EU pristopili Bolgarija in Romunija, je analiza omejena na stanje EU-25.

| (70) | Med letoma 2002 in 2003 se je potrošnja Skupnosti povečala za 3 % in ostala nespremenjena vse do OPP. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja ES v tonah | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

Med letoma 2002 in 2003 se je potrošnja Skupnosti povečala za 3 % in ostala nespremenjena vse do OPP.

2002

2003

2004

2005

OPP

Celotna potrošnja ES v tonah

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Indeks (2002 = 100)

100

103

104

103

103

2.   Uvoz iz zadevnih držav

2.1   Obseg, tržni delež in cene uvoza

| (71) | V zvezi z Belorusijo, Hrvaško, Libijo in Ukrajino so se obseg uvoza, tržni deleži in povprečne cene spreminjali, kot je navedeno spodaj. Podatki temeljijo na statističnih podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belorusija – Obseg uvoza (v tonah) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Tržni delež | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Cene uvoza
  (EUR/tono) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ukrajina – Obseg uvoza (v tonah) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Tržni delež | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Cene uvoza
  (EUR/tono) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Hrvaška – Obseg uvoza (v tonah) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Tržni delež | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Cene uvoza
  (EUR/tono) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Libija – Obseg uvoza (v tonah) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Tržni delež | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Cene uvoza
  (EUR/tono) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

V zvezi z Belorusijo, Hrvaško, Libijo in Ukrajino so se obseg uvoza, tržni deleži in povprečne cene spreminjali, kot je navedeno spodaj. Podatki temeljijo na statističnih podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

2005

OPP

Belorusija – Obseg uvoza (v tonah)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Tržni delež

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Cene uvoza

(EUR/tono)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Indeks (2002 = 100)

100

118

138

154

177

Ukrajina – Obseg uvoza (v tonah)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Tržni delež

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Cene uvoza

(EUR/tono)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Indeks (2002 = 100)

100

115

119

164

165

Hrvaška – Obseg uvoza (v tonah)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Tržni delež

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Cene uvoza

(EUR/tono)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Indeks (2002 = 100)

100

108

116

137

148

Libija – Obseg uvoza (v tonah)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Tržni delež

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Cene uvoza

(EUR/tono)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Indeks (2002 = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | V zvezi z Belorusijo se je obseg uvoza med letoma 2002 in 2003 nekoliko povečal, nato pa se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal (– 81 % v celotnem obdobju). Podobno se je tržni delež Belorusije med 2002 in 2003 nekoliko povečal, nato pa je nenehno upadal in v OPP znašal 0,3 %. Obseg je bil od leta 2004 de minimis. Cene so se med obravnavanim obdobjem povečale s 107 EUR na 190 EUR za tono. |
| --- | --- |

(72)

V zvezi z Belorusijo se je obseg uvoza med letoma 2002 in 2003 nekoliko povečal, nato pa se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal (– 81 % v celotnem obdobju). Podobno se je tržni delež Belorusije med 2002 in 2003 nekoliko povečal, nato pa je nenehno upadal in v OPP znašal 0,3 %. Obseg je bil od leta 2004 de minimis. Cene so se med obravnavanim obdobjem povečale s 107 EUR na 190 EUR za tono.

| (73) | V zvezi z Ukrajino so bile ravni uvoza stalno pod pragom de minimis, uvozne cene pa so se med letom 2002 in OPP zvišale za 65 %. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi z Ukrajino so bile ravni uvoza stalno pod pragom de minimis, uvozne cene pa so se med letom 2002 in OPP zvišale za 65 %.

| (74) | Hrvaški uvoz je bil med celotnim obdobjem precej stabilen, in sicer je imel okoli 2-odstotni delež na trgu Skupnosti, uvozne cene pa so se zvišale za 48 %. |
| --- | --- |

(74)

Hrvaški uvoz je bil med celotnim obdobjem precej stabilen, in sicer je imel okoli 2-odstotni delež na trgu Skupnosti, uvozne cene pa so se zvišale za 48 %.

| (75) | Uvoz iz Libije se je leta 2003 povečal, nato pa je do konca OPP stalno upadal. V celotnem obdobju se je uvoz zmanjšal za 49 %, tržni delež pa je z 1,6 % v letu 2002 padel na 0,8 % v OPP. Tako kot pri drugih zadevnih državah so se zvišale tudi libijske uvozne cene, in sicer za 77 % med 2002 in OPP. |
| --- | --- |

(75)

Uvoz iz Libije se je leta 2003 povečal, nato pa je do konca OPP stalno upadal. V celotnem obdobju se je uvoz zmanjšal za 49 %, tržni delež pa je z 1,6 % v letu 2002 padel na 0,8 % v OPP. Tako kot pri drugih zadevnih državah so se zvišale tudi libijske uvozne cene, in sicer za 77 % med 2002 in OPP.

| (76) | Razvoj cene teh štirih držav je sorazmerno višji oziroma primerljiv z zvišanjem prodajnih cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Razvoj cene teh štirih držav je sorazmerno višji oziroma primerljiv z zvišanjem prodajnih cen industrije Skupnosti.

| (77) | Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP za Hrvaško so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika na Hrvaškem, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je uvoz cene industrije Skupnosti nelojalno znižal za 4,7 %. Vendar pa so bile te cene podobne neškodljivi ceni, določeni za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP za Hrvaško so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika na Hrvaškem, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Primerjava je pokazala, da je uvoz cene industrije Skupnosti nelojalno znižal za 4,7 %. Vendar pa so bile te cene podobne neškodljivi ceni, določeni za industrijo Skupnosti.

| (78) | Ob upoštevanju dejstva, da so bili tržni deleži treh izmed štirih zadevnih držav pod ravnjo de minimis, skupinsko ali posamezno, obstaja mnenje, da njihov izvoz v Skupnost ni povzročil škode in da zato stopnje nelojalno znižanih cen niso pomembne kot del analize nadaljevanja škode. |
| --- | --- |

(78)

Ob upoštevanju dejstva, da so bili tržni deleži treh izmed štirih zadevnih držav pod ravnjo de minimis, skupinsko ali posamezno, obstaja mnenje, da njihov izvoz v Skupnost ni povzročil škode in da zato stopnje nelojalno znižanih cen niso pomembne kot del analize nadaljevanja škode.

3.   Uvoz iz drugih držav

| (79) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Rusije (v tonah) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Tržni delež | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Obseg uvoza iz Egipta (v tonah) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Tržni delež | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| Obseg uvoza iz Romunije (v tonah) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Tržni delež | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Obseg uvoza iz vseh drugih držav
  (v tonah) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Tržni delež | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Cene uvoza iz vseh drugih držav
  (EUR/tono) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Tržni delež vseh tretjih držav | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Tudi naslednji trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata.

2002

2003

2004

2005

OPP

Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Tržni delež

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono)

119

133

154

180

196

Obseg uvoza iz Egipta (v tonah)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Tržni delež

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Cene uvoza iz Egipta (EUR/tono)

149

163

178

220

222

Obseg uvoza iz Romunije (v tonah)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Tržni delež

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Cene uvoza iz Romunije (EUR/tono)

123

142

175

197

210

Obseg uvoza iz vseh drugih držav

(v tonah)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Tržni delež

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Cene uvoza iz vseh drugih držav

(EUR/tono)

141

170

194

221

224

Tržni delež vseh tretjih držav

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Treba je navesti, da se je celoten uvoz iz tretjih držav med obdobjem povečal za 4,4 %. To je predvsem posledica večjega uvoza iz Rusije (9,4 %), ki je daleč največja izvoznica. Navesti je treba tudi, da so za uvoz iz Rusije v celotnem obdobju veljali ukrepi v obliki minimalne uvozne cene (MIP), ki so bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 907/2007 (glej uvodno izjavo (6) in prejšnje). Med letom 2002 in OPP se je uvoz iz Egipta povečal za 7,7 %, uvoz iz drugih tretjih držav pa se je zmanjšal za enak delež. Romuniji je pripadlo več kot 40 % tega uvoza. V zvezi z izvoznimi cenami pa so vse omenjene države v Skupnost izvažale po cenah, ki med OPP niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti in/ali presegajo neškodljivo ceno industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Treba je navesti, da se je celoten uvoz iz tretjih držav med obdobjem povečal za 4,4 %. To je predvsem posledica večjega uvoza iz Rusije (9,4 %), ki je daleč največja izvoznica. Navesti je treba tudi, da so za uvoz iz Rusije v celotnem obdobju veljali ukrepi v obliki minimalne uvozne cene (MIP), ki so bili razveljavljeni z Uredbo (ES) št. 907/2007 (glej uvodno izjavo (6) in prejšnje). Med letom 2002 in OPP se je uvoz iz Egipta povečal za 7,7 %, uvoz iz drugih tretjih držav pa se je zmanjšal za enak delež. Romuniji je pripadlo več kot 40 % tega uvoza. V zvezi z izvoznimi cenami pa so vse omenjene države v Skupnost izvažale po cenah, ki med OPP niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti in/ali presegajo neškodljivo ceno industrije Skupnosti.

4.   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

| (81) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti.

4.1   Uvodne pripombe

| (82) | Za večino sodelujočih proizvajalcev industrije Skupnosti je bilo ugotovljeno, da uporabljajo podobni izdelek za nadaljnjo predelavo v mešana ali sintetična gnojila, torej v dušikova gnojila, ki se jim v postopku na koncu proizvodne verige poleg dušika primešajo druge snovi, kot sta vodotopni fosfor in/ali vodotopni kalij. |
| --- | --- |

(82)

Za večino sodelujočih proizvajalcev industrije Skupnosti je bilo ugotovljeno, da uporabljajo podobni izdelek za nadaljnjo predelavo v mešana ali sintetična gnojila, torej v dušikova gnojila, ki se jim v postopku na koncu proizvodne verige poleg dušika primešajo druge snovi, kot sta vodotopni fosfor in/ali vodotopni kalij.

| (83) | Takšne notranje transakcije proizvodnje sečnine ne vstopajo na odprti trg in torej uvozu zadevnega izdelka ne konkurirajo. Preiskava je pokazala, da ta lastna poraba predstavlja stabilen delež v višini okoli 20 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti. Zato obstaja mnenje, da ne more znatno vplivati na škodo, povzročeno industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Takšne notranje transakcije proizvodnje sečnine ne vstopajo na odprti trg in torej uvozu zadevnega izdelka ne konkurirajo. Preiskava je pokazala, da ta lastna poraba predstavlja stabilen delež v višini okoli 20 % celotne proizvodnje industrije Skupnosti. Zato obstaja mnenje, da ne more znatno vplivati na škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

| (84) | Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto („IS“ v razpredelnicah), medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v razpredelnicah). |
| --- | --- |

(84)

Kadar je bilo v skladu z ustaljeno prakso uporabljeno vzorčenje, je bila izvedena analiza nekaterih kazalnikov škode (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Skupnosti kot celoto („IS“ v razpredelnicah), medtem ko so bili tisti kazalniki škode, ki so povezani s poslovanjem posameznih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Skupnosti („VP“ v razpredelnicah).

4.2   Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Skupnosti

(a)   Proizvodnja

| (85) | Proizvodnja industrije Skupnosti, vključno s količinami, namenjenimi lastni porabi, je med letom 2002 in OPP ostala skoraj nespremenjena: leta 2003 se je povečala za 5 %, leta 2004 pa se je zmanjšala za 5 %. Leta 2005 in med OPP je bila zabeležena dvo- oziroma enoodstotna rast, kar je pomenilo 4,45 milijona ton. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Proizvodnja(v tonah) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| Proizvodnja IS za lastno porabo | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| V % celotne proizvodnje | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Vir: Pritožniki, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(85)

Proizvodnja industrije Skupnosti, vključno s količinami, namenjenimi lastni porabi, je med letom 2002 in OPP ostala skoraj nespremenjena: leta 2003 se je povečala za 5 %, leta 2004 pa se je zmanjšala za 5 %. Leta 2005 in med OPP je bila zabeležena dvo- oziroma enoodstotna rast, kar je pomenilo 4,45 milijona ton.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Proizvodnja(v tonah)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Indeks (2002 = 100)

100

105

100

102

103

Proizvodnja IS za lastno porabo

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

V % celotne proizvodnje

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Vir: Pritožniki, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni odgovori na vprašalnik.

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (86) | Proizvodna zmogljivost se je med 2002 in OPP nekoliko povečala (5 %). Zaradi stabilnega obsega proizvodnje se je posledična izkoriščenost zmogljivosti nekoliko zmanjšala, s 84 % v letu 2002 na 81 % med OPP. Vendar pa lahko na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki jih je mogoče proizvajati z enako proizvodno opremo, zato je kot kazalnik škode manj pomembna. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Proizvodnja (v tonah) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| IS Izkoriščenost zmogljivosti | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

Proizvodna zmogljivost se je med 2002 in OPP nekoliko povečala (5 %). Zaradi stabilnega obsega proizvodnje se je posledična izkoriščenost zmogljivosti nekoliko zmanjšala, s 84 % v letu 2002 na 81 % med OPP. Vendar pa lahko na izkoriščenost zmogljivosti za to vrsto proizvodnje in industrije vpliva proizvodnja drugih izdelkov, ki jih je mogoče proizvajati z enako proizvodno opremo, zato je kot kazalnik škode manj pomembna.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Proizvodnja (v tonah)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Indeks (2002 = 100)

100

101

101

106

105

IS Izkoriščenost zmogljivosti

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Indeks (2002 = 100)

100

104

100

96

96

(c)   Zaloge

| (87) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti je bila med 2002 in 2004 precej stabilna, nato pa se je močno povečala (za 24 % leta 2005 in za nadaljnjih 13 % konec OPP). Ker pa se sečnina za lastno uporabo hrani z izdelkom, ki se prodaja na odprtem trgu, se raven zalog šteje za manj pomemben kazalnih škode. Treba je tudi navesti, da konec OPP sovpada z začetkom sezonske prodaje. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Končne zaloge (v tonah) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti je bila med 2002 in 2004 precej stabilna, nato pa se je močno povečala (za 24 % leta 2005 in za nadaljnjih 13 % konec OPP). Ker pa se sečnina za lastno uporabo hrani z izdelkom, ki se prodaja na odprtem trgu, se raven zalog šteje za manj pomemben kazalnih škode. Treba je tudi navesti, da konec OPP sovpada z začetkom sezonske prodaje.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Končne zaloge (v tonah)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Indeks (2002 = 100)

100

94

103

127

140

(d)   Obseg prodaje

| (88) | Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Obseg prodaje ES (v tonah) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

Prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OPP nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Obseg prodaje ES (v tonah)

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Indeks (2002 = 100)

100

103

97

95

97

(e)   Tržni delež

| (89) | Tržni delež industrije Skupnosti se je med 2002 in OPP prav tako nekoliko zmanjšal, in sicer s 36,5 % na 34,3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

Tržni delež industrije Skupnosti se je med 2002 in OPP prav tako nekoliko zmanjšal, in sicer s 36,5 % na 34,3 %.

2002

2003

2004

2005

OPP

Tržni delež industrije Skupnosti

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Indeks (2002 = 100)

100

99

93

93

94

(f)   Rast

| (90) | Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju na stabilnem trgu izgubila majhen del svojega tržnega deleža. Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, ni prevzel uvoza iz štirih zadevnih držav, ki so med 2002 in OPP zabeležile zmanjšanje svojega tržnega deleža s 5,8 % na 4,4 %. |
| --- | --- |

(90)

Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju na stabilnem trgu izgubila majhen del svojega tržnega deleža. Tržni delež, ki ga je izgubila industrija Skupnosti, ni prevzel uvoza iz štirih zadevnih držav, ki so med 2002 in OPP zabeležile zmanjšanje svojega tržnega deleža s 5,8 % na 4,4 %.

(g)   Zaposlenost

| (91) | Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2002 in OPP zmanjšala za 6 %, proizvodnja pa se je nekoliko povečala, s čimer se kaže skrb industrije Skupnosti za nenehno večanje produktivnosti in konkurenčnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Zaposlenost na področju zadevnega izdelka | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je med 2002 in OPP zmanjšala za 6 %, proizvodnja pa se je nekoliko povečala, s čimer se kaže skrb industrije Skupnosti za nenehno večanje produktivnosti in konkurenčnosti.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Zaposlenost na področju zadevnega izdelka

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Indeks (2002 = 100)

100

100

94

94

94

(h)   Produktivnost

| (92) | Produktivnost industrije Skupnosti, izražena kot donos zaposlenega na leto, se je med 2002 in 2003 povečala za 6 % in do OPP ostala nespremenjena, kar kaže združen pozitivni vpliv zmanjšanja zaposlenosti in povečanja proizvodnje industrije Skupnosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IS Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

Produktivnost industrije Skupnosti, izražena kot donos zaposlenega na leto, se je med 2002 in 2003 povečala za 6 % in do OPP ostala nespremenjena, kar kaže združen pozitivni vpliv zmanjšanja zaposlenosti in povečanja proizvodnje industrije Skupnosti.

2002

2003

2004

2005

OPP

IS Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Indeks (2002 = 100)

100

106

107

108

107

(i)   Velikost stopnje dampinga

| (93) | V zvezi z vplivom v OPP ugotovljene dejanske višine stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju, da: (i) je bil obseg uvoza iz Belorusije, Ukrajine, Hrvaške in Libije pod ravnjo de minimis, (ii) je bil uvoz iz Hrvaške stabilen, po cenah, ki so se zvišale v skladu s prodajnimi cenami EU, in (iii) splošno finančno stanje industrije Skupnosti je bilo zelo pozitivno, se šteje, da ta vpliv ni znaten, kot kazalnik pa je nepomemben. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z vplivom v OPP ugotovljene dejanske višine stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ob upoštevanju, da: (i) je bil obseg uvoza iz Belorusije, Ukrajine, Hrvaške in Libije pod ravnjo de minimis, (ii) je bil uvoz iz Hrvaške stabilen, po cenah, ki so se zvišale v skladu s prodajnimi cenami EU, in (iii) splošno finančno stanje industrije Skupnosti je bilo zelo pozitivno, se šteje, da ta vpliv ni znaten, kot kazalnik pa je nepomemben.

(j)   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (94) | Zgoraj in spodaj proučeni kazalniki jasno kažejo znatno izboljšanje gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(94)

Zgoraj in spodaj proučeni kazalniki jasno kažejo znatno izboljšanje gospodarskega in finančnega stanja industrije Skupnosti.

4.3   Podatki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti

(a)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (95) | Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se od 2004 do OPP znatno zvišale, s čimer odražajo dosledno in stalno višanje stroškov surovine in prevladujoče ugodne razmere na mednarodnem trgu sečnine v istem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto VP na trgu ES (EUR/tono) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so se od 2004 do OPP znatno zvišale, s čimer odražajo dosledno in stalno višanje stroškov surovine in prevladujoče ugodne razmere na mednarodnem trgu sečnine v istem obdobju.

2002

2003

2004

2005

OPP

Cena na enoto VP na trgu ES (EUR/tono)

138

149

164

189

207

Indeks (2002 = 100)

100

108

120

138

151

(b)   Plače

| (96) | Med letom 2002 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 13 %, kot je prikazano v spodnji razpredelnici. Zaradi stopnje inflacije in splošno manjše zaposlenosti se to zvišanje plač šteje za zmerno. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega VP (000 EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

Med letom 2002 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 13 %, kot je prikazano v spodnji razpredelnici. Zaradi stopnje inflacije in splošno manjše zaposlenosti se to zvišanje plač šteje za zmerno.

2002

2003

2004

2005

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega VP (000 EUR)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Indeks (2002 = 100)

100

107

107

110

113

(c)   Naložbe

| (97) | Letne naložbe za podobni izdelek štirih vzorčenih proizvajalcev so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno, tj. kljub občasnim nihanjem so se povečale za 74 %. Te naložbe so se predvsem nanašale na posodobitev strojev in okoljske zahteve. To potrjuje prizadevanja industrije Skupnosti za nenehno izboljševanje produktivnosti in konkurenčnosti. Rezultati so očitni pri razvoju produktivnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala (glej zgornjo uvodno izjavo (92)). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe VP (v 000 EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

Letne naložbe za podobni izdelek štirih vzorčenih proizvajalcev so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno, tj. kljub občasnim nihanjem so se povečale za 74 %. Te naložbe so se predvsem nanašale na posodobitev strojev in okoljske zahteve. To potrjuje prizadevanja industrije Skupnosti za nenehno izboljševanje produktivnosti in konkurenčnosti. Rezultati so očitni pri razvoju produktivnosti, ki se je v istem obdobju znatno povečala (glej zgornjo uvodno izjavo (92)).

2002

2003

2004

2005

OPP

Neto naložbe VP (v 000 EUR)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Indeks (2002 = 100)

100

54

154

195

174

(d)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (98) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev kaže na dobro izboljšanje med letoma 2002 in 2005, ko je dobičkonosnost dosegla več kot 19 % prodajne vrednosti. Stalno višanje cene plina, ki se je pričelo 2006, je prineslo 10,7-odstotni rezultat med OPP. Ob upoštevanju tega je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi določena 8-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Donosnost posamezne naložbe (ROI), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje VP v ES nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| Donosnost naložb ROI VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev kaže na dobro izboljšanje med letoma 2002 in 2005, ko je dobičkonosnost dosegla več kot 19 % prodajne vrednosti. Stalno višanje cene plina, ki se je pričelo 2006, je prineslo 10,7-odstotni rezultat med OPP. Ob upoštevanju tega je treba opozoriti, da je bila v prvotni preiskavi določena 8-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Donosnost posamezne naložbe (ROI), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti čez celo zadevno obdobje.

2002

2003

2004

2005

OPP

Dobičkonosnost prodaje VP v ES nepovezanim strankam (% neto prodaje)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Indeks (2002 = 100)

100

241

400

419

233

Donosnost naložb ROI VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Indeks (2002 = 100)

100

290

456

477

275

(e)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (99) | Denarni tok se je med letoma 2002 in 2005 znatno povečal, med OPP pa se je konstantno manjšal. Navedeni razvoj je skladen z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok VP (v 000 EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

Denarni tok se je med letoma 2002 in 2005 znatno povečal, med OPP pa se je konstantno manjšal. Navedeni razvoj je skladen z razvojem celotne dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju.

2002

2003

2004

2005

OPP

Denarni tok VP (v 000 EUR)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Indeks (2002 = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala. |
| --- | --- |

(100)

Preiskava ni pokazala nobenih težav vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pri zbiranju kapitala.

5.   Sklepna ugotovitev

| (101) | Tržni delež industrije Skupnosti in obseg prodaje na trgu Skupnosti sta se med 2002 in OPP nekoliko zmanjšala. Vendar pa se je v obravnavanem obdobju splošno stanje industrije Skupnosti zelo izboljšalo. |
| --- | --- |

(101)

Tržni delež industrije Skupnosti in obseg prodaje na trgu Skupnosti sta se med 2002 in OPP nekoliko zmanjšala. Vendar pa se je v obravnavanem obdobju splošno stanje industrije Skupnosti zelo izboljšalo.

| (102) | Skoraj vsi drugi kazalniki škode, razen povečanja zalog, so se razvijali pozitivno: obseg proizvodnje in prodajne cene na enoto industrije Skupnosti so se povečali, dobičkonosnost pa je bila po letu 2002 precej nad stopnjo dobička, določeno v prvotni preiskavi kot ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(102)

Skoraj vsi drugi kazalniki škode, razen povečanja zalog, so se razvijali pozitivno: obseg proizvodnje in prodajne cene na enoto industrije Skupnosti so se povečali, dobičkonosnost pa je bila po letu 2002 precej nad stopnjo dobička, določeno v prvotni preiskavi kot ciljni dobiček.

| (103) | Donosnost naložb in denarni tok sta se prav tako razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala. Znatno se je povečala tudi produktivnost, kar odraža pozitivni razvoj proizvodnje in prizadevanja industrije Skupnosti za izboljšave s pomočjo naložb. |
| --- | --- |

(103)

Donosnost naložb in denarni tok sta se prav tako razvijala pozitivno. Plače so se razvijale zmerno, industrija Skupnosti pa je še naprej vlagala. Znatno se je povečala tudi produktivnost, kar odraža pozitivni razvoj proizvodnje in prizadevanja industrije Skupnosti za izboljšave s pomočjo naložb.

| (104) | Vložnik je navedel, da bi morale biti dolgoročne zahteve glede dobičkonosnosti, izmerjene kot donosnost prodaje, za industrijo sečnine na ravni 25 % po plačilu dajatve. To bi pomenilo približno 36-odstotni dobiček od prometa pred obdavčitvijo. Vložnik je trdil, da to upravičuje strošek vzpostavitve novega kompleksa amoniaka/sečnine, za kar bi bila potrebna 11-odstotna donosnost naložb (ki domnevno ustreza 36-odstotnemu dobičku od prometa pred obdavčitvijo). V zvezi s tem je treba opozoriti, da vložnik v tej preiskavi nikoli ni zahteval tako visokega ciljnega dobička in da je bila v prvotni preiskavi določena 8-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Sodišče prve stopnje je v sodbi v Zadevi T-210/95 potrdilo, da „mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“ (8). V isti zadevi je bilo potrjeno, da „... trditev, da mora biti stopnja dobička, ki jo morajo uporabiti institucije Skupnosti, enaka stopnji, potrebni za zagotovitev preživetja industrije Skupnosti, in/ali stopnji, ki ustreza donosnosti kapitala, vsekakor ni v skladu z osnovno uredbo“. |
| --- | --- |

(104)

Vložnik je navedel, da bi morale biti dolgoročne zahteve glede dobičkonosnosti, izmerjene kot donosnost prodaje, za industrijo sečnine na ravni 25 % po plačilu dajatve. To bi pomenilo približno 36-odstotni dobiček od prometa pred obdavčitvijo. Vložnik je trdil, da to upravičuje strošek vzpostavitve novega kompleksa amoniaka/sečnine, za kar bi bila potrebna 11-odstotna donosnost naložb (ki domnevno ustreza 36-odstotnemu dobičku od prometa pred obdavčitvijo). V zvezi s tem je treba opozoriti, da vložnik v tej preiskavi nikoli ni zahteval tako visokega ciljnega dobička in da je bila v prvotni preiskavi določena 8-odstotna stopnja dobička, ki je lahko dosežena brez škodljivega dampinga. Sodišče prve stopnje je v sodbi v Zadevi T-210/95 potrdilo, da „mora biti stopnja dobička, ki jo mora uporabiti Svet pri izračunu ciljne cene za odpravo zadevne škode, omejena na stopnjo dobička, ki bi jo lahko dosegla industrija Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza“ (8). V isti zadevi je bilo potrjeno, da „... trditev, da mora biti stopnja dobička, ki jo morajo uporabiti institucije Skupnosti, enaka stopnji, potrebni za zagotovitev preživetja industrije Skupnosti, in/ali stopnji, ki ustreza donosnosti kapitala, vsekakor ni v skladu z osnovno uredbo“.

| (105) | Vložnik je nadalje trdil, da pri industriji gnojil donosnost prodaje ni primeren kazalnik škode, kar se dobička tiče, in da sta donos naložbenega kapitala in/ali donosnost naložb kvalitativno bolj primerna za takšno oceno. Nadalje je navedel, da ima industrija Skupnosti na podlagi zadnjih kazalnikov škodo. |
| --- | --- |

(105)

Vložnik je nadalje trdil, da pri industriji gnojil donosnost prodaje ni primeren kazalnik škode, kar se dobička tiče, in da sta donos naložbenega kapitala in/ali donosnost naložb kvalitativno bolj primerna za takšno oceno. Nadalje je navedel, da ima industrija Skupnosti na podlagi zadnjih kazalnikov škodo.

| (106) | Glede na posebne značilnosti industrije gnojil (med drugim ali npr. njena kapitalna intenzivnost) in narave trga gnojil (nestanovitnost cen surovin in cen končnega izdelka) je res, da donosnost prodaje sama po sebi ni nujno najbolj zgovoren kazalnik v zvezi z dobičkonosnostjo in da jo je treba dopolniti s kazalniki, kot sta donos naložbenega kapitala in donosnost naložb. Vendar pa vložnik ni predložil dokaza, da bi bila industrija Skupnosti zmožna doseči donosnost na zahtevanih ravneh, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Prav tako vložnik ni dokazal, katero stopnjo dobička bi lahko industrija Skupnosti dosegla brez dampinškega uvoza. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(106)

Glede na posebne značilnosti industrije gnojil (med drugim ali npr. njena kapitalna intenzivnost) in narave trga gnojil (nestanovitnost cen surovin in cen končnega izdelka) je res, da donosnost prodaje sama po sebi ni nujno najbolj zgovoren kazalnik v zvezi z dobičkonosnostjo in da jo je treba dopolniti s kazalniki, kot sta donos naložbenega kapitala in donosnost naložb. Vendar pa vložnik ni predložil dokaza, da bi bila industrija Skupnosti zmožna doseči donosnost na zahtevanih ravneh, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Prav tako vložnik ni dokazal, katero stopnjo dobička bi lahko industrija Skupnosti dosegla brez dampinškega uvoza. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (107) | Zato se sklene, da ni bilo nadaljevanja znatne škode za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Zato se sklene, da ni bilo nadaljevanja znatne škode za industrijo Skupnosti.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1.   Splošno

| (108) | Ker uvoz iz zadevne države ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava znatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna dejavnika: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države ter (ii) učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Ker uvoz iz zadevne države ni povzročil nadaljnje znatne škode, se je analiza osredotočila na verjetnost ponovnega pojava znatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni. V zvezi s tem sta bila analizirana dva glavna dejavnika: (i) možen obseg izvoza in cene zadevne države ter (ii) učinek tega predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Skupnosti.

| (109) | Ozadje analize je splošni kontekst trga, tj. visoke cene in dobički ne le v Skupnosti, temveč po vsem svetu. V veliki meri je to posledica tega, da povpraševanje presega ponudbo. Ni pa znakov, ki bi kazali na to, da bo ta splošen kontekst v bližnji prihodnosti znatno nihal. |
| --- | --- |

(109)

Ozadje analize je splošni kontekst trga, tj. visoke cene in dobički ne le v Skupnosti, temveč po vsem svetu. V veliki meri je to posledica tega, da povpraševanje presega ponudbo. Ni pa znakov, ki bi kazali na to, da bo ta splošen kontekst v bližnji prihodnosti znatno nihal.

2.   Možni obseg izvoza in cene zadevnih držav

| (110) | Kot je navedeno zgoraj, bodo ukrajinski proizvajalci izvozniki v Skupnost izvozili približno 375 000 dodatnih ton sečnine, če se ukrepi iztečejo. Podatki za Libijo in Belorusijo kažejo na največ 140 000 in 150 000 ton. Podobno se podatki za Hrvaško verjetno ne bodo znatno povečali v primerjavi s sedanjo ravnjo. |
| --- | --- |

(110)

Kot je navedeno zgoraj, bodo ukrajinski proizvajalci izvozniki v Skupnost izvozili približno 375 000 dodatnih ton sečnine, če se ukrepi iztečejo. Podatki za Libijo in Belorusijo kažejo na največ 140 000 in 150 000 ton. Podobno se podatki za Hrvaško verjetno ne bodo znatno povečali v primerjavi s sedanjo ravnjo.

| (111) | Izvozne cene za Skupnost in tretje države so bile analizirane v prejšnjih uvodnih izjavah. Skupaj z razmerami na trgu, opisanimi spodaj, in verjetnim razvojem ključnih gonil stroškov, kot je plin, ta analiza nakazuje verjetnost, da bodo izvozne cene ostale visoke. Posledično ni mogoče skleniti, da bodo cene verjetno znatno nelojalno nižale cene ali stroške industrije Skupnosti in/ali bile pod ravnjo cen ali stroškov industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Izvozne cene za Skupnost in tretje države so bile analizirane v prejšnjih uvodnih izjavah. Skupaj z razmerami na trgu, opisanimi spodaj, in verjetnim razvojem ključnih gonil stroškov, kot je plin, ta analiza nakazuje verjetnost, da bodo izvozne cene ostale visoke. Posledično ni mogoče skleniti, da bodo cene verjetno znatno nelojalno nižale cene ali stroške industrije Skupnosti in/ali bile pod ravnjo cen ali stroškov industrije Skupnosti.

3.   Vpliv predvidenega obsega izvoza in cen na industrijo Skupnosti v primeru razveljavitve ukrepov

| (112) | Po napovedih se bo trg sečnine v naslednjih letih zelo povečal tako v Skupnosti (9) kot tudi po vsem svetu, zlasti zaradi povečane kmetijske pridelave (za biogoriva) in tudi zaradi vse večje industrijske uporabe AdBlueja (10). Na primer, napovedi za kmetijske trge v Evropski uniji 2007 do 2014, ki jih je izdal Generalni direktorat za kmetijstvo julija 2007, potrjujejo, da se bo pridelava žit v tem obdobju povečala do 20 %. Vložnikova lastna ocena nakazuje 10-odstotno rast. Konec septembra 2007 je Uredba Sveta (ES) št. 1107/2007 (11) določila odstopanja od zemljišč, puščenih v prahu, za leto 2008. Predvidena rast trga Skupnosti (okoli milijon dodatnih ton) bo verjetno presegla največji verjetni obseg, ki bi ga države izvoznice lahko izvozile v Skupnost. Zato ni verjetno, da bi večja neravnovesja obsega izhajala iz tega dodatnega izvoza, saj je vrzel med največjo možno proizvodnjo Skupnosti in potrošnjo ocenjena na okoli dva milijona ton, prav tako pa ni znakov, ki bi kazali na to, da bo to vrzel zapolnil drug izvoz (tj. s poreklom iz Rusije, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 907/2007) do tolikšne mere, da bi prevelika ponudba preprečila ali znižala tržne cene. |
| --- | --- |

(112)

Po napovedih se bo trg sečnine v naslednjih letih zelo povečal tako v Skupnosti (9) kot tudi po vsem svetu, zlasti zaradi povečane kmetijske pridelave (za biogoriva) in tudi zaradi vse večje industrijske uporabe AdBlueja (10). Na primer, napovedi za kmetijske trge v Evropski uniji 2007 do 2014, ki jih je izdal Generalni direktorat za kmetijstvo julija 2007, potrjujejo, da se bo pridelava žit v tem obdobju povečala do 20 %. Vložnikova lastna ocena nakazuje 10-odstotno rast. Konec septembra 2007 je Uredba Sveta (ES) št. 1107/2007 (11) določila odstopanja od zemljišč, puščenih v prahu, za leto 2008. Predvidena rast trga Skupnosti (okoli milijon dodatnih ton) bo verjetno presegla največji verjetni obseg, ki bi ga države izvoznice lahko izvozile v Skupnost. Zato ni verjetno, da bi večja neravnovesja obsega izhajala iz tega dodatnega izvoza, saj je vrzel med največjo možno proizvodnjo Skupnosti in potrošnjo ocenjena na okoli dva milijona ton, prav tako pa ni znakov, ki bi kazali na to, da bo to vrzel zapolnil drug izvoz (tj. s poreklom iz Rusije, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 907/2007) do tolikšne mere, da bi prevelika ponudba preprečila ali znižala tržne cene.

| (113) | V luči zgoraj navedenega ni verjetno, da bi morala industrija Skupnosti zmanjšati svojo prodajo, proizvodnjo ali cene do te mere, da bi to znatno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošno stanje. Zato je verjetno, da bodo dobički ostali na sedanjih stopnjah, kar odraža ugodne razmere na trgu zlasti od leta 2004 do OPP. |
| --- | --- |

(113)

V luči zgoraj navedenega ni verjetno, da bi morala industrija Skupnosti zmanjšati svojo prodajo, proizvodnjo ali cene do te mere, da bi to znatno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošno stanje. Zato je verjetno, da bodo dobički ostali na sedanjih stopnjah, kar odraža ugodne razmere na trgu zlasti od leta 2004 do OPP.

4.   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (114) | V luči zgoraj navedenega ni mogoče skleniti, da obstaja v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov verjetnost ponovitve škode za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

V luči zgoraj navedenega ni mogoče skleniti, da obstaja v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov verjetnost ponovitve škode za industrijo Skupnosti.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (115) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev svojih stališč. Prispela ni nobena pripomba, namenjena spremembi zgornjih sklepnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(115)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev svojih stališč. Prispela ni nobena pripomba, namenjena spremembi zgornjih sklepnih ugotovitev.

| (116) | Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine, in zaključiti postopek. |
| --- | --- |

(116)

Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine, in zaključiti postopek.

| (117) | Glede na zgoraj opisane okoliščine, tj. glede na znatno izkrivljanje stroškovne strukture in/ali izvoznih poslov s strani izvoznikov v vseh štirih zadevnih državah, se zdi potrebno pazljivo spremljanje ocene uvoza sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine, da bi bilo morebitno hitro ustrezno ukrepanje enostavnejše – |
| --- | --- |

(117)

Glede na zgoraj opisane okoliščine, tj. glede na znatno izkrivljanje stroškovne strukture in/ali izvoznih poslov s strani izvoznikov v vseh štirih zadevnih državah, se zdi potrebno pazljivo spremljanje ocene uvoza sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine, da bi bilo morebitno hitro ustrezno ukrepanje enostavnejše –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinška dajatev na uvoz sečnine, v vodni raztopini ali ne, uvrščene pod oznaki KN 3102 10 10 in 3102 10 90, s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine, se razveljavi, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 17, 19.1.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 73/2006 (UL L 12, 18.1.2006, str. 1).

2

(3)  UL C 93, 21.4.2006, str. 6.

3

(4)  UL C 316, 22.12.2006, str. 13.

4

(5)  UL C 105, 4.5.2006, str. 12.

5

(6)  UL L 127, 9.5.2001, str. 11.

6

(7)  UL L 198, 31.7.2007, str. 4.

7

(8)  Zadeva T-210/95 EFMA proti Svetu [1195] Recueil, II-3291, odstavek 60.

8

(9)  Vir: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009“, A05/71b, junij 2005, International Fertiliser Industry Association „IFA“.

9

(10)  AdBlue je registrirana blagovna znamka za vodno raztopino sečnine (32,5 %), uporablja pa se v postopku, imenovanem selektivna katalitična redukcija, za zmanjševanje emisij NOx iz izpušnih plinov dizelskih vozil.

10

(11)  UL L 253, 28.9.2007, str. 1.

11

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/49

---

UREDBA SVETA (ES) št. 241/2008

z dne 17. marca 2008

o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) in (3),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je s pogajanji z Republiko Gvinejo Bissau dosegla Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom Skupnosti zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, ki so glede ribištva pod suverenostjo ali jurisdikcijo Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je s pogajanji z Republiko Gvinejo Bissau dosegla Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom Skupnosti zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, ki so glede ribištva pod suverenostjo ali jurisdikcijo Gvineje Bissau.

| (2) | Kot rezultat navedenih pogajanj je bil 23. maja 2007 parafiran sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(2)

Kot rezultat navedenih pogajanj je bil 23. maja 2007 parafiran sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju.

| (3) | V interesu Skupnosti je, da odobri ta sporazum. |
| --- | --- |

(3)

V interesu Skupnosti je, da odobri ta sporazum.

| (4) | Treba bi bilo opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice – |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2) se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

1.   Ribolovne možnosti, določene s Protokolom k Sporazumu, se razporedijo med države članice na naslednji način:

| (a) | ribolov kozic:






  Španija | 1 421 BRT |
| --- | --- | --- |
| Italija | 1 776 BRT |
| Grčija | 137 BRT |
| Portugalska | 1 066BRT |

(a)

ribolov kozic:

Španija

1 421 BRT

Italija

1 776 BRT

Grčija

137 BRT

Portugalska

1 066BRT

| (b) | ribolov rib kostnic/glavonožcev:






  Španija | 3 143 BRT |
| --- | --- | --- |
| Italija | 786 BRT |
| Grčija | 471 BRT |

(b)

ribolov rib kostnic/glavonožcev:

Španija

3 143 BRT

Italija

786 BRT

Grčija

471 BRT

| (c) | plovila za ribolov tunov s potegalko in plovila s površinskim parangalom:






  Španija | 10 plovil |
| --- | --- | --- |
| Francija | 9 plovil |
| Portugalska | 4 plovila |

(c)

plovila za ribolov tunov s potegalko in plovila s površinskim parangalom:

Španija

10 plovil

Francija

9 plovil

Portugalska

4 plovila

| (d) | plovila za ribolov z ribiško palico:






  Španija | 10 plovil |
| --- | --- | --- |
| Francija | 4 plovila |

(d)

plovila za ribolov z ribiško palico:

Španija

10 plovil

Francija

4 plovila

2.   Če zahtevki za dovoljenja držav članic iz odstavka 1 ne izčrpajo vseh ribolovnih možnosti, ki jih določa Protokol k Sporazumu, lahko Komisija upošteva zahtevke za dovoljenja katere koli druge države članice.

Člen 3

Države članice, katerih plovila ribarijo na podlagi sporazuma iz člena 1, Komisijo uradno obvestijo o količinah posameznega staleža, ujetega v ribolovni coni Gvineje Bissau v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah (3).

Člen 4

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Skupnost zavezujoč.

Člen 5

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  Mnenje z dne 11. marca 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 342, 27.12.2007, str. 5.

2

(3)  UL L 73, 15.3.2001, str. 8.

3

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/51

---

UREDBA SVETA (ES) št. 242/2008

z dne 17. marca 2008

o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Slonokoščeno obalo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi s členom 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je s pogajanji s Slonokoščeno obalo dosegla Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom Skupnosti zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, ki so glede ribištva pod suverenostjo ali jurisdikcijo Slonokoščene obale. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je s pogajanji s Slonokoščeno obalo dosegla Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom Skupnosti zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, ki so glede ribištva pod suverenostjo ali jurisdikcijo Slonokoščene obale.

| (2) | Kot rezultat navedenih pogajanj je bil 5. aprila 2007 parafiran nov sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(2)

Kot rezultat navedenih pogajanj je bil 5. aprila 2007 parafiran nov sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju.

| (3) | V interesu Skupnosti je, da navedeni sporazum odobri. |
| --- | --- |

(3)

V interesu Skupnosti je, da navedeni sporazum odobri.

| (4) | Treba je opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice – |
| --- | --- |

(4)

Treba je opredeliti način razdeljevanja ribolovnih možnosti med države članice –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Slonokoščeno obalo (2) na drugi strani se odobri v imenu Skupnosti.

Člen 2

Ribolovne možnosti, ki jih določa Protokol k Sporazumu, se med države članice razdelijo na naslednji način:

| — | 25 plovil z zaporno plavarico:







  Francija | : | 10 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Španija | : | 15 plovil |

—

25 plovil z zaporno plavarico:

Francija

:

10 plovil

Španija

:

15 plovil

| — | 15 plovil s površinskim parangalom:







  Španija | : | 10 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalska | : | 5 plovil |

—

15 plovil s površinskim parangalom:

Španija

:

10 plovil

Portugalska

:

5 plovil

Če zahtevki za dovoljenja iz teh držav članic ne pokrijejo vseh ribolovnih možnosti, določenih s Protokolom, lahko Komisija upošteva zahtevke za dovoljenja iz katere koli druge države članice.

Člen 3

Države članice, katerih plovila lovijo v skladu s Sporazumom iz člena 1, Komisijo uradno obvestijo o količinah posameznega staleža, ujetega v ribolovni coni Slonokoščene obale, v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah (3).

Člen 4

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Skupnost zavezujoč.

Člen 5

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  Mnenje z dne 11. marca 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 48, 22.2.2008, str. 41.

2

(3)  UL L 73, 15.3.2001, str. 8.

3

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/53

---

UREDBA SVETA (ES) št. 243/2008

z dne 17. marca 2008

o nekaterih omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 60 in 301 Pogodbe,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/187/SZVP z dne 3. marca 2008 o omejevalnih ukrepih za nezakonite oblasti otoka Anjouan v Islamski zvezni republiki Komori (1),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z dopisom z dne 25. oktobra 2007, naslovljenim na Generalnega sekretarja/visokega predstavnika, je predsednik Komisije Afriške unije Evropsko unijo in njene države članice zaprosil za pomoč pri izvajanju sankcij, ki jih je Mirovni in varnostni svet Afriške unije uvedel za nezakonite oblasti otoka Anjouan in nekatere z njimi povezane osebe. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 25. oktobra 2007, naslovljenim na Generalnega sekretarja/visokega predstavnika, je predsednik Komisije Afriške unije Evropsko unijo in njene države članice zaprosil za pomoč pri izvajanju sankcij, ki jih je Mirovni in varnostni svet Afriške unije uvedel za nezakonite oblasti otoka Anjouan in nekatere z njimi povezane osebe.

| (2) | V skupnem stališču 2008/187/SZVP so predvideni omejevalni ukrepi za nezakonite oblasti otoka Anjouan in nekatere z njimi povezane osebe. Ti ukrepi zajemajo predvsem zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim osebam. |
| --- | --- |

(2)

V skupnem stališču 2008/187/SZVP so predvideni omejevalni ukrepi za nezakonite oblasti otoka Anjouan in nekatere z njimi povezane osebe. Ti ukrepi zajemajo predvsem zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo zadevnim osebam.

| (3) | Navedeni ukrepi spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Treba je zagotoviti, da bodo ta ukrep gospodarski subjekti v vseh državah članicah uporabljali enotno, zato je za njegovo izvajanje v okviru Skupnosti potrebna zakonodaja Skupnosti – |
| --- | --- |

(3)

Navedeni ukrepi spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Treba je zagotoviti, da bodo ta ukrep gospodarski subjekti v vseh državah članicah uporabljali enotno, zato je za njegovo izvajanje v okviru Skupnosti potrebna zakonodaja Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „sredstva“ pomenijo vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na:






  (i) | gotovino, čeke, denarne terjatve, menice, denarna nakazila in druge plačilne instrumente; |
| --- | --- | --- |

(a)

„sredstva“ pomenijo vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na:

(i)

gotovino, čeke, denarne terjatve, menice, denarna nakazila in druge plačilne instrumente;

| (ii) | vloge v finančnih institucijah ali drugih subjektih, saldirane konte, dolgove in zadolžnice; |
| --- | --- |

(ii)

vloge v finančnih institucijah ali drugih subjektih, saldirane konte, dolgove in zadolžnice;

| (iii) | javne in zasebne vrednostne papirje in dolžniške instrumente, vključno z delnicami in deleži, certifikati za vrednostne papirje, obveznicami, lastnimi menicami, garancijami, zadolžnicami in pogodbami na izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(iii)

javne in zasebne vrednostne papirje in dolžniške instrumente, vključno z delnicami in deleži, certifikati za vrednostne papirje, obveznicami, lastnimi menicami, garancijami, zadolžnicami in pogodbami na izvedene finančne instrumente;

| (iv) | obresti, dividende ali druge dohodke iz donosov ali povečanj v zvezi s takimi sredstvi; |
| --- | --- |

(iv)

obresti, dividende ali druge dohodke iz donosov ali povečanj v zvezi s takimi sredstvi;

| (v) | kredit, pravico do pobota, garancije, garancije za dobro izvedbo ali druge finančne obveznosti; |
| --- | --- |

(v)

kredit, pravico do pobota, garancije, garancije za dobro izvedbo ali druge finančne obveznosti;

| (vi) | kreditna pisma, konosamente, kupoprodajne listine; |
| --- | --- |

(vi)

kreditna pisma, konosamente, kupoprodajne listine;

| (vii) | dokumente o izkazanem interesu po sredstvih ali finančnih virih; |
| --- | --- |

(vii)

dokumente o izkazanem interesu po sredstvih ali finančnih virih;

| (b) | „zamrznitev sredstev“ pomeni preprečitev vsakršnega premika, transferja, spremembe, uporabe sredstev, dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja z njimi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali druge spremembe, ki bi omogočile uporabo sredstev, vključno z upravljanjem portfeljev; |
| --- | --- |

(b)

„zamrznitev sredstev“ pomeni preprečitev vsakršnega premika, transferja, spremembe, uporabe sredstev, dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja z njimi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali druge spremembe, ki bi omogočile uporabo sredstev, vključno z upravljanjem portfeljev;

| (c) | „gospodarski viri“ pomenijo vse vrste sredstev, opredmetena ali neopredmetena, premičnine ali nepremičnine, ki sicer niso sredstva, se jih pa lahko uporabi za pridobitev sredstev, blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(c)

„gospodarski viri“ pomenijo vse vrste sredstev, opredmetena ali neopredmetena, premičnine ali nepremičnine, ki sicer niso sredstva, se jih pa lahko uporabi za pridobitev sredstev, blaga ali storitev;

| (d) | „zamrznitev gospodarskih virov“ pomeni preprečitev njihove uporabe za pridobivanje sredstev, blaga ali storitev na kakršenkoli način, vključno z, vendar ne omejeno na, njihovo prodajo, najemom ali hipoteko; |
| --- | --- |

(d)

„zamrznitev gospodarskih virov“ pomeni preprečitev njihove uporabe za pridobivanje sredstev, blaga ali storitev na kakršenkoli način, vključno z, vendar ne omejeno na, njihovo prodajo, najemom ali hipoteko;

| (e) | „ozemlje Skupnosti“ pomeni ozemlja, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi. |
| --- | --- |

(e)

„ozemlje Skupnosti“ pomeni ozemlja, kjer se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v Pogodbi.

Člen 2

1.   Zamrznjena so vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, navedeni v Prilogi I.

2.   Fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz Priloge I se neposredno ali posredno ali v njihovo korist ne smejo dajati na razpolago nobena sredstva ali gospodarski viri.

3.   Prepovedano je zavestno in namerno sodelovanje pri dejavnostih, katerih namen ali posledica je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz odstavkov 1 ali 2.

4.   Prepoved iz odstavka 2 ne povzroči nikakršne odgovornosti zadevnih fizičnih ali pravnih oseb ali subjektov, če niso vedeli in niso imeli utemeljenega razloga za domnevo, da njihovi ukrepi kršijo to prepoved.

Člen 3

1.   Člen 2(2) se ne uporablja za prilive na zamrznjenih računih, kot so:

| (a) | obresti ali drugi dohodki na teh računih; |
| --- | --- |

(a)

obresti ali drugi dohodki na teh računih;

| (b) | plačila, zapadla na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bili sklenjeni ali ki so nastali pred datumom, od katerega veljajo za te račune določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

plačila, zapadla na podlagi pogodb, sporazumov ali obveznosti, ki so bili sklenjeni ali ki so nastali pred datumom, od katerega veljajo za te račune določbe te uredbe;

če se za takšne obresti, dohodke in plačila še naprej uporablja člen 2(1).

2.   Člen 2(2) finančnim ali kreditnim institucijam v Skupnosti, ki prejemajo sredstva, ki jih tretje strani nakažejo na račun navedene fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, ki so našteti v Prilogi I, ne preprečuje knjiženja prilivov na zamrznjene račune, pod pogojem, da se kakršen koli priliv na tak račun tudi zamrzne. Finančne ali kreditne institucije morajo o takih transakcijah nemudoma obvestiti pristojne organe.

Člen 4

1.   Pristojni organi držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II, lahko pod pogoji, ki se jim zdijo ustrezni, dovolijo sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali dajanje na razpolago določenih sredstev ali gospodarskih virov, potem ko se ugotovi, da so ta sredstva ali gospodarski viri:

| (a) | potrebni za osnovne potrebe oseb iz Priloge I in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije ter pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb; |
| --- | --- |

(a)

potrebni za osnovne potrebe oseb iz Priloge I in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije ter pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;

| (b) | namenjeni izključno za plačilo zmernih profesionalnih honorarjev in nadomestil za stroške zagotavljanja pravnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

namenjeni izključno za plačilo zmernih profesionalnih honorarjev in nadomestil za stroške zagotavljanja pravnih storitev;

| (c) | namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za redno hranjenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov; |
| --- | --- |

(c)

namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za redno hranjenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov;

| (d) | nujni za kritje izrednih stroškov, pod pogojem, da zadevna država članica o razlogih, na podlagi katerih meni, da bi bilo treba odobriti posebno dovoljenje, obvesti vse ostale države članice in Komisijo najmanj dva tedna pred odobritvijo. |
| --- | --- |

(d)

nujni za kritje izrednih stroškov, pod pogojem, da zadevna država članica o razlogih, na podlagi katerih meni, da bi bilo treba odobriti posebno dovoljenje, obvesti vse ostale države članice in Komisijo najmanj dva tedna pred odobritvijo.

2.   Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o vseh dovoljenjih, izdanih v skladu z odstavkom 1.

Člen 5

Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov ali zavrnitev upravljanja sredstev ali gospodarskih virov, izpeljana v dobri veri, da je takšno dejanje v skladu s to uredbo, ne povzroči nikakršne odgovornosti fizične ali pravne osebe ali subjekta, ki jo uveljavlja, ali njenih direktorjev ali uslužbencev, razen če se dokaže, da je bila zamrznitev sredstev in gospodarskih virov posledica malomarnosti.

Člen 6

1.   Brez poseganja v veljavna pravila v zvezi s poročanjem, zaupnostjo in poslovno skrivnostjo fizične in pravne osebe, subjekti in organi:

| (a) | pristojnim organom, ki so navedeni na spletiščih iz Priloge II, v državi članici, v kateri prebivajo ali se nahajajo, nemudoma predložijo vse informacije, ki bi olajšale izpolnjevanje te uredbe, kot so računi in zneski, zamrznjeni v skladu s členom 2, ter posredujejo te informacije Komisiji, neposredno ali prek teh pristojnih organov držav članic; |
| --- | --- |

(a)

pristojnim organom, ki so navedeni na spletiščih iz Priloge II, v državi članici, v kateri prebivajo ali se nahajajo, nemudoma predložijo vse informacije, ki bi olajšale izpolnjevanje te uredbe, kot so računi in zneski, zamrznjeni v skladu s členom 2, ter posredujejo te informacije Komisiji, neposredno ali prek teh pristojnih organov držav članic;

| (b) | sodelujejo s pristojnimi organi, ki so navedeni na spletiščih iz Priloge II, pri vsakem preverjanju teh informacij. |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo s pristojnimi organi, ki so navedeni na spletiščih iz Priloge II, pri vsakem preverjanju teh informacij.

2.   Vse informacije, posredovane ali prejete v skladu s tem členom, se uporabijo samo za namene, za katere so bile posredovane ali prejete.

Člen 7

Komisija in države članice druga drugo nemudoma obvestijo o ukrepih, sprejetih po tej uredbi, in druga drugi posredujejo vse druge ustrezne informacije v zvezi s to uredbo, ki so jih pridobile, zlasti informacije glede kršenja in problemov uveljavljanja ter sodb, ki so jih izrekla nacionalna sodišča.

Člen 8

1.   Komisija je pooblaščena za:

| (a) | spremembe Priloge I na podlagi sklepov, sprejetih v zvezi s prilogo k Skupnemu stališču 2008/187/SZVP; |
| --- | --- |

(a)

spremembe Priloge I na podlagi sklepov, sprejetih v zvezi s prilogo k Skupnemu stališču 2008/187/SZVP;

| (b) | spremembe Priloge II na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice. |
| --- | --- |

(b)

spremembe Priloge II na podlagi informacij, ki so jih poslale države članice.

2.   Načini v zvezi s pošiljanjem informacij v zvezi s Prilogo I (2) bodo objavljeni v obvestilu.

Člen 9

1.   Države članice sprejmejo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.   Države članice po začetku veljavnosti te uredbe nemudoma obvestijo Komisijo o teh pravilih in jo obveščajo o vseh poznejših spremembah.

Člen 10

1.   Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe in jih navedejo na spletiščih iz Priloge II ali na teh straneh navedejo povezave nanje.

2.   Države članice po začetku veljavnosti te uredbe nemudoma obvestijo Komisijo o svojih pristojnih organih, in jo obveščajo o vseh poznejših spremembah.

Člen 11

Ta uredba se uporablja:

| (a) | na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom;

| (b) | na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

(b)

na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic;

| (c) | za vse osebe na ozemlju ali zunaj ozemlja Skupnosti, ki imajo državljanstvo države članice; |
| --- | --- |

(c)

za vse osebe na ozemlju ali zunaj ozemlja Skupnosti, ki imajo državljanstvo države članice;

| (d) | za vse pravne osebe, subjekte ali organe, ki so vključeni v katero od držav članic ali ustanovljeni po njeni zakonodaji; |
| --- | --- |

(d)

za vse pravne osebe, subjekte ali organe, ki so vključeni v katero od držav članic ali ustanovljeni po njeni zakonodaji;

| (e) | za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi z vsakim poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(e)

za vse pravne osebe, subjekte ali organe v zvezi z vsakim poslom, opravljenim v celoti ali delno znotraj Skupnosti.

Člen 12

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 59, 4.3.2008, str. 32.

1

(2)  UL C 71, 18.3.2008, str. 25.

2

---

PRILOGA I

Seznam članov nezakonite vlade Anjouana ter z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov iz členov 2, 3 in 4

| Ime | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Spol | M |
| Naziv | samooklicani predsednik, polkovnik |
| Kraj rojstva | Barakani |
| Datum rojstva | 5.5.1962 |
| Št. potnega lista | 01AB01951/06/160, datum izdaje: 1.12.2006 |
| Ime | Jaffar Salim |
| Spol | M |
| Naziv | „minister za notranje zadeve“ |
| Kraj rojstva | Mutsamudu |
| Datum rojstva | 26.6.1962 |
| Št. potnega lista | 06BB50485/20 950, datum izdaje: 1.2.2007 |
| Ime | Mohamed Abdou Madi |
| Spol | M |
| Naziv | „minister za sodelovanje“ |
| Kraj rojstva | Mjamaoué |
| Datum rojstva | 1956 |
| Št. potnega lista | 05BB39478, datum izdaje: 1.8.2006 |
| Ime | Ali Mchindra |
| Spol | M |
| Naziv | „minister za izobraževanje“ |
| Kraj rojstva | Cuvette |
| Datum rojstva | 20.11.1958 |
| Št. potnega lista | 03819, datum izdaje: 3.7.2004 |
| Ime | Houmadi Souf |
| Spol | M |
| Naziv | „minister za javno upravo“ |
| Kraj rojstva | Sima |
| Datum rojstva | 1963 |
| Št. potnega lista | 51427, datum izdaje: 4.3.2007 |
| Ime | Rehema Boinali |
| Spol | M |
| Naziv | „minister za energetiko“ |
| Kraj rojstva | |
| Datum rojstva | 1967 |
| Št. potnega lista | 540355, datum izdaje: 7.4.2007 |
| Ime | Dhoihirou Halidi |
| Spol | M |
| Naslov | Vodja kabineta |
| Naziv | Višji uradnik, tesno povezan z nezakonito vlado Anjouana |
| Kraj rojstva | Bambao Msanga |
| Datum rojstva | 8.3.1965 |
| Št. potnega lista | 64528, datum izdaje: 19.9.2007 |
| Ime | Abdou Bacar |
| Spol | M |
| Naslov | Podpolkovnik |
| Naziv | Višji vojaški častnik, ključnega pomena za podporo nezakoniti vladi Anjouana |
| Kraj rojstva | Barakani |
| Datum rojstva | 2.5.1954 |
| Št. potnega lista | 54621, datum izdaje: 23.4.2007 |

Ime

Mohamed Bacar

Spol

M

Naziv

samooklicani predsednik, polkovnik

Kraj rojstva

Barakani

Datum rojstva

5.5.1962

Št. potnega lista

01AB01951/06/160, datum izdaje: 1.12.2006

Ime

Jaffar Salim

Spol

M

Naziv

„minister za notranje zadeve“

Kraj rojstva

Mutsamudu

Datum rojstva

26.6.1962

Št. potnega lista

06BB50485/20 950, datum izdaje: 1.2.2007

Ime

Mohamed Abdou Madi

Spol

M

Naziv

„minister za sodelovanje“

Kraj rojstva

Mjamaoué

Datum rojstva

1956

Št. potnega lista

05BB39478, datum izdaje: 1.8.2006

Ime

Ali Mchindra

Spol

M

Naziv

„minister za izobraževanje“

Kraj rojstva

Cuvette

Datum rojstva

20.11.1958

Št. potnega lista

03819, datum izdaje: 3.7.2004

Ime

Houmadi Souf

Spol

M

Naziv

„minister za javno upravo“

Kraj rojstva

Sima

Datum rojstva

1963

Št. potnega lista

51427, datum izdaje: 4.3.2007

Ime

Rehema Boinali

Spol

M

Naziv

„minister za energetiko“

Kraj rojstva

Datum rojstva

1967

Št. potnega lista

540355, datum izdaje: 7.4.2007

Ime

Dhoihirou Halidi

Spol

M

Naslov

Vodja kabineta

Naziv

Višji uradnik, tesno povezan z nezakonito vlado Anjouana

Kraj rojstva

Bambao Msanga

Datum rojstva

8.3.1965

Št. potnega lista

64528, datum izdaje: 19.9.2007

Ime

Abdou Bacar

Spol

M

Naslov

Podpolkovnik

Naziv

Višji vojaški častnik, ključnega pomena za podporo nezakoniti vladi Anjouana

Kraj rojstva

Barakani

Datum rojstva

2.5.1954

Št. potnega lista

54621, datum izdaje: 23.4.2007

---

PRILOGA II

Spletne strani za objavo informacij o pristojnih organih iz členov 4, 6, in 10 ter naslov za uradno obveščanje Evropske komisije

BELGIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BOLGARIJA

http://www.mfa.government.bg

ČEŠKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANSKA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

NEMČIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

GRČIJA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

ŠPANIJA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

IRSKA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

ITALIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CIPER

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

MADŽARSKA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NIZOZEMSKA

http://www.minbuza.nl/sancties

AVSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLJSKA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKA

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMUNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAŠKA

http://www.foreign.gov.sk

FINSKA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVEDSKA

http://www.ud.se/sanktioner

ZDRUŽENO KRALJESTVO

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis Response and Peace Building |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85 |
| Telefaks: (32-2) 299 08 73 |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis Response and Peace Building

CHAR 12/108

B-1049 Bruxelles

Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85

Telefaks: (32-2) 299 08 73

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/60

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 244/2008

z dne 17. marca 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. marca 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. marca 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/62

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 245/2008

z dne 17. marca 2008

o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1249/96 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 10(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka (b) v prvem pododstavku člena 15(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) v primeru uvoza kakovostne navadne pšenice predvideva načelo posebne dodatne varščine poleg varščin, ki so določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (3). Navedena dodatna varščina v višini 95 EUR za tono temelji na različnih izvoznih carinah, ki se uporabljajo za različne kategorije navadne pšenice glede na to, ali gre za kakovostno navadno pšenico ali za pšenico nizke in srednje kakovosti. |
| --- | --- |

(1)

Točka (b) v prvem pododstavku člena 15(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) v primeru uvoza kakovostne navadne pšenice predvideva načelo posebne dodatne varščine poleg varščin, ki so določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (3). Navedena dodatna varščina v višini 95 EUR za tono temelji na različnih izvoznih carinah, ki se uporabljajo za različne kategorije navadne pšenice glede na to, ali gre za kakovostno navadno pšenico ali za pšenico nizke in srednje kakovosti.

| (2) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2008 (4) so se začasno opustile uvozne carine za nekatera žita v tržnem letu 2007/2008, ki se konča 30. junija 2008, z možnostjo njihove ponovne uvedbe pred navedenim datumom, če to upravičijo razmere na trgu. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2008 (4) so se začasno opustile uvozne carine za nekatera žita v tržnem letu 2007/2008, ki se konča 30. junija 2008, z možnostjo njihove ponovne uvedbe pred navedenim datumom, če to upravičijo razmere na trgu.

| (3) | Začasna opustitev carin, ki se uporablja za uvoze, opravljene na podlagi uvoznih dovoljenj, ki so bila izdana od 4. januarja 2008 v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1/2008, je začasno odpravila posebne okoliščine, ki poleg varščin iz uvoznega dovoljenja upravičujejo vzpostavitev dodatnega sistema posebnih varščin. Glede na navedene nove pogoje, ki se uporabljajo za uvoz navadne pšenice od začetka veljave Uredbe (ES) št. 1/2008, dodatna varščina 95 EUR za tono iz točke (b) v prvem pododstavku člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 ni več upravičena, dokler se ponovno ne uvedejo uvozne carine. |
| --- | --- |

(3)

Začasna opustitev carin, ki se uporablja za uvoze, opravljene na podlagi uvoznih dovoljenj, ki so bila izdana od 4. januarja 2008 v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1/2008, je začasno odpravila posebne okoliščine, ki poleg varščin iz uvoznega dovoljenja upravičujejo vzpostavitev dodatnega sistema posebnih varščin. Glede na navedene nove pogoje, ki se uporabljajo za uvoz navadne pšenice od začetka veljave Uredbe (ES) št. 1/2008, dodatna varščina 95 EUR za tono iz točke (b) v prvem pododstavku člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 ni več upravičena, dokler se ponovno ne uvedejo uvozne carine.

| (4) | Vendar pa so od objave Uredbe (ES) št. 1/2008 nekateri gospodarski subjekti že vložili navedeno dodatno varščino. Da se omejijo finančne obveznosti zadevnih gospodarskih subjektov, ki izhajajo iz navedene varščine, je treba predvideti njeno takojšnjo sprostitev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pa so od objave Uredbe (ES) št. 1/2008 nekateri gospodarski subjekti že vložili navedeno dodatno varščino. Da se omejijo finančne obveznosti zadevnih gospodarskih subjektov, ki izhajajo iz navedene varščine, je treba predvideti njeno takojšnjo sprostitev.

| (5) | Zato je treba sprejeti odstopanje od Uredbe (ES) št. 1249/96. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba sprejeti odstopanje od Uredbe (ES) št. 1249/96.

| (6) | Da se izogne nadaljnjemu vlaganju dodatne varščine gospodarskih subjektov in ob upoštevanju potrebe po čimprejšnji sprostitvi varščin, ki so bile vložene od 4. januarja 2008, je treba to uredbo začeti uporabljati takoj. |
| --- | --- |

(6)

Da se izogne nadaljnjemu vlaganju dodatne varščine gospodarskih subjektov in ob upoštevanju potrebe po čimprejšnji sprostitvi varščin, ki so bile vložene od 4. januarja 2008, je treba to uredbo začeti uporabljati takoj.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Z odstopanjem od točke (b) prvega pododstavka člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 se dodatna varščina iz navedene določbe ne zahteva v obdobju opustitve uvoznih carin za nekatera žita, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1/2008.

2.   Dodatne varščine iz odstavka 1, ki so bile vložene od 4. januarja 2008, se takoj sprostijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1816/2005 (UL L 292, 8.11.2005, str. 5).

2

(3)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 1, 4.1.2008, str. 1.

4

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/64

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 246/2008

z dne 17. marca 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1043/2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prvi odstavek člena 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (2) vsebuje podrobno sklicevanje na pogostost določanja stopenj nadomestil za osnovne proizvode iz uredb, navedenih v členu 1(1), izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I. |
| --- | --- |

(1)

Prvi odstavek člena 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (2) vsebuje podrobno sklicevanje na pogostost določanja stopenj nadomestil za osnovne proizvode iz uredb, navedenih v členu 1(1), izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I.

| (2) | V skladu z uredbami iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1043/2005 se lahko nadomestila dodelijo, kadar to upravičujejo razmere na notranjem in zunanjem trgu. Kadar tržne razmere tega ne upravičujejo, se lahko redno določanje stopenj nadomestil začasno ustavi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z uredbami iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1043/2005 se lahko nadomestila dodelijo, kadar to upravičujejo razmere na notranjem in zunanjem trgu. Kadar tržne razmere tega ne upravičujejo, se lahko redno določanje stopenj nadomestil začasno ustavi.

| (3) | Drugi pododstavek člena 8(3) Uredbe (ES) št. 3448/93 vsebuje sklicevanje na enak postopek dodeljevanja nadomestil za zadevne kmetijske proizvode, kadar se izvažajo v nespremenjenem stanju. |
| --- | --- |

(3)

Drugi pododstavek člena 8(3) Uredbe (ES) št. 3448/93 vsebuje sklicevanje na enak postopek dodeljevanja nadomestil za zadevne kmetijske proizvode, kadar se izvažajo v nespremenjenem stanju.

| (4) | Zaradi poenostavitve in uskladitve je primerno prilagoditi člen 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi poenostavitve in uskladitve je primerno prilagoditi člen 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1043/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Stopnja nadomestila se v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in ustreznimi določbami drugih uredb iz člena 1(1) te uredbe določi vsak mesec za 100 kg osnovnih proizvodov.

Z odstopanjem od prvega odstavka:

| (a) | za osnovne proizvode iz Priloge I k tej uredbi se lahko nadomestilo določi v skladu z drugim časovnim razporedom, določenim po postopku iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 3448/93; |
| --- | --- |

(a)

za osnovne proizvode iz Priloge I k tej uredbi se lahko nadomestilo določi v skladu z drugim časovnim razporedom, določenim po postopku iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 3448/93;

| (b) | stopnja nadomestila za perutninska jajca v lupini, sveža ali konzervirana, in jajca brez lupine ter jajčne rumenjake, primerne za prehrano ljudi, sveže, sušene ali kako drugače konzervirane, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil, se določi za isto obdobje kot velja za nadomestila za te proizvode, izvožene v nepredelanem stanju.“ |
| --- | --- |

(b)

stopnja nadomestila za perutninska jajca v lupini, sveža ali konzervirana, in jajca brez lupine ter jajčne rumenjake, primerne za prehrano ljudi, sveže, sušene ali kako drugače konzervirane, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil, se določi za isto obdobje kot velja za nadomestila za te proizvode, izvožene v nepredelanem stanju.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1496/2007 (UL L 333, 19.12.2007, str. 3).

2

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/66

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. marca 2008

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza polivinil alkohola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter sprostitvi zneskov, zavarovanih z uvedeno začasno protidampinško dajatvijo

(2008/227/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | Komisija je 19. decembra 2006 objavila sporočilo (2) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom polivinil alkohola (PVA) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) in Tajvana v Skupnost. Komisija je 17. septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1069/2007 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na PVA s poreklom iz LRK. Glede Tajvana začasni ukrepi niso bili uvedeni. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 19. decembra 2006 objavila sporočilo (2) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom polivinil alkohola (PVA) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) in Tajvana v Skupnost. Komisija je 17. septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1069/2007 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na PVA s poreklom iz LRK. Glede Tajvana začasni ukrepi niso bili uvedeni.

| (2) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode potekala od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („OP“). Ob upoštevanju trendov, pomembnih za oceno škode, je Komisija analizirala podatke iz obdobja od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(2)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode potekala od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („OP“). Ob upoštevanju trendov, pomembnih za oceno škode, je Komisija analizirala podatke iz obdobja od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   NAKNADNI POSTOPEK

| (3) | Po odločitvi o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz PVA s poreklom iz LRK in da se enaki ukrepi ne uvedejo za uvoz iz Tajvana, so nekatere zainteresirane stranke predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(3)

Po odločitvi o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz PVA s poreklom iz LRK in da se enaki ukrepi ne uvedejo za uvoz iz Tajvana, so nekatere zainteresirane stranke predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve.

| (4) | Komisija je okrepila preiskavo ob upoštevanju vidikov interesa Skupnosti in izjemoma dovolila uporabnikom iz papirne industrije, pomembnega sektorja uporabnikov, ki do sedaj še ni sodeloval, da predložijo izpolnjen vprašalnik za uporabnike. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je okrepila preiskavo ob upoštevanju vidikov interesa Skupnosti in izjemoma dovolila uporabnikom iz papirne industrije, pomembnega sektorja uporabnikov, ki do sedaj še ni sodeloval, da predložijo izpolnjen vprašalnik za uporabnike.

| (5) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se zaključil postopek v zvezi z uvozom PVA s poreklom iz LRK in Tajvana ter sprostili zneski, zavarovani z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko podajo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(5)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se zaključil postopek v zvezi z uvozom PVA s poreklom iz LRK in Tajvana ter sprostili zneski, zavarovani z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko podajo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

| (6) | Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(6)

Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

C.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (7) | Isti uporabnik iz Skupnosti, kot je naveden v uvodni izjavi 16 začasne uredbe, je ponovil in še podrobneje opredelil svoje argumente za izvzetje iz opredelitve izdelka določene kakovosti („spodbijana kakovost“), ki jo je poimenoval „nizka stopnja pepela NMWD PVA“ in ki se med drugim dobavlja iz LRK. Ta uporabnik je trdil, (i) da Komisija ni podala zadovoljivih utemeljitev za mnenje, da ima izdelek spodbijane kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti kot izdelki drugih kakovosti, ki jih vključuje opredelitev izdelka, in je še vedno vztrajal, (ii) da ima izdelek te kakovosti zelo posebno končno uporabo. Poleg tega je trdil, (iii) da je izdelek spodbijane kakovosti po njegovem mnenju kopolimer in zato ne sme biti vključena v opredelitev izdelka. |
| --- | --- |

(7)

Isti uporabnik iz Skupnosti, kot je naveden v uvodni izjavi 16 začasne uredbe, je ponovil in še podrobneje opredelil svoje argumente za izvzetje iz opredelitve izdelka določene kakovosti („spodbijana kakovost“), ki jo je poimenoval „nizka stopnja pepela NMWD PVA“ in ki se med drugim dobavlja iz LRK. Ta uporabnik je trdil, (i) da Komisija ni podala zadovoljivih utemeljitev za mnenje, da ima izdelek spodbijane kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti kot izdelki drugih kakovosti, ki jih vključuje opredelitev izdelka, in je še vedno vztrajal, (ii) da ima izdelek te kakovosti zelo posebno končno uporabo. Poleg tega je trdil, (iii) da je izdelek spodbijane kakovosti po njegovem mnenju kopolimer in zato ne sme biti vključena v opredelitev izdelka.

| (8) | Pred natančnejšo preučitvijo trditev tega uporabnika je treba poudariti, da vsebnost pepela v PVA predstavlja nečistočo; manjša kot je vsebnost pepela, bolj čist je PVA. Poleg tega je pojem „nizke vsebnosti pepela v PVA“ subjektiven. Zanj ni splošno sprejetega standarda, kar pomeni, da ima vsak proizvajalec svoj lastni prag za določitev nizke vsebnosti pepela v PVA. Ugotovljeno je bilo, da v praksi to povzroča precejšnje razlike: med proizvajalci, ki so bili predmet preiskave, se je prag za določitev nizke vsebnosti pepela v PVA gibal med 0,09 % in 0,5 %. Zadevni uporabnik ne spada med uporabnike z najnižjimi omejitvami, kar pomeni, da bi druge zainteresirane stranke njegov prag za določitev nizke vsebnosti pepela najverjetneje ocenile kot precej visok. |
| --- | --- |

(8)

Pred natančnejšo preučitvijo trditev tega uporabnika je treba poudariti, da vsebnost pepela v PVA predstavlja nečistočo; manjša kot je vsebnost pepela, bolj čist je PVA. Poleg tega je pojem „nizke vsebnosti pepela v PVA“ subjektiven. Zanj ni splošno sprejetega standarda, kar pomeni, da ima vsak proizvajalec svoj lastni prag za določitev nizke vsebnosti pepela v PVA. Ugotovljeno je bilo, da v praksi to povzroča precejšnje razlike: med proizvajalci, ki so bili predmet preiskave, se je prag za določitev nizke vsebnosti pepela v PVA gibal med 0,09 % in 0,5 %. Zadevni uporabnik ne spada med uporabnike z najnižjimi omejitvami, kar pomeni, da bi druge zainteresirane stranke njegov prag za določitev nizke vsebnosti pepela najverjetneje ocenile kot precej visok.

| (9) | O problemih, ki jih je izpostavila zadevna stranka in so omenjeni v uvodni izjavi 7, se je resno razpravljalo, ugotovitve pa so povzete spodaj. |
| --- | --- |

(9)

O problemih, ki jih je izpostavila zadevna stranka in so omenjeni v uvodni izjavi 7, se je resno razpravljalo, ugotovitve pa so povzete spodaj.

(i)   Izdelek spodbijane kakovosti naj bi imel drugačne osnovne fizične in tehnične značilnosti

| (10) | Treba je spomniti, da so bile osnovne fizične in tehnične značilnosti zadevnega izdelka začasno opredeljene v uvodni izjavi 14 začasne uredbe. Zadevni izdelek je v tej uredbi opredeljen kot posebna vrsta smole z določenimi tehničnimi parametri. Parametri, ki so bili navedeni pri opredelitvi tega izdelka in uporabljeni za razlikovanje med zadevnim izdelkom in PVA drugih kakovosti, se nanašajo na viskoznost (3 mPas – 61 mPas, izmerjeno v 4 % raztopini) in hidrolizo (84,0 mol % – 99,9 mol %). |
| --- | --- |

(10)

Treba je spomniti, da so bile osnovne fizične in tehnične značilnosti zadevnega izdelka začasno opredeljene v uvodni izjavi 14 začasne uredbe. Zadevni izdelek je v tej uredbi opredeljen kot posebna vrsta smole z določenimi tehničnimi parametri. Parametri, ki so bili navedeni pri opredelitvi tega izdelka in uporabljeni za razlikovanje med zadevnim izdelkom in PVA drugih kakovosti, se nanašajo na viskoznost (3 mPas – 61 mPas, izmerjeno v 4 % raztopini) in hidrolizo (84,0 mol % – 99,9 mol %).

| (11) | Vse kakovosti, ki jih zajema opredelitev izdelka, se včasih opredelijo kot standardne kakovosti, kar pomeni, da se lahko izdelajo v standardni proizvodni liniji PVA, proizvodni stroški za izdelke teh kakovosti pa so podobni. Nasprotno velja za izdelke kakovosti, ki spadajo pod isto oznako KN, vendar niso vključeni v opredelitev izdelka: ni jih mogoče izdelati v standardni proizvodni liniji PVA, zahtevajo različno proizvodno tehnologijo in dodatno opremo, zato so lahko proizvodni stroški zelo različni. Izdelki kakovosti, ki jih opredelitev izdelka ne vključuje, imajo tudi zelo drugačne lastnosti v primerjavi s tistimi, ki jih opredelitev izdelka zajema. Glede stopnje viskoznosti in hidrolize (i) ima PVA z nizkimi stopnjami viskoznosti majhno molekulsko maso in je težko obvladljiv, kar se med drugim odraža v nizkem proizvodnem izkoristku, medtem ko se (ii) PVA z visoko stopnjo viskoznosti, ki je prav tako težko obvladljiv, uporablja za kakovostne svetleče papirne obloge, posebno uporabo, kjer se je treba izogibati nezaželenim razpokam, ki običajno nastanejo; (iii) za navedeno uporabo se uporabljajo zlasti izdelki z visoko stopnjo hidrolize, (iv) PVA z nizko stopnjo hidrolize pa niso topni v vodi in ne tvorijo neobstojnih raztopin z vodo. Tovrstni izdelki se običajno uporabljajo za proizvodnjo suspenzijskega PVC in se pri visokih temperaturah izločijo iz raztopine. |
| --- | --- |

(11)

Vse kakovosti, ki jih zajema opredelitev izdelka, se včasih opredelijo kot standardne kakovosti, kar pomeni, da se lahko izdelajo v standardni proizvodni liniji PVA, proizvodni stroški za izdelke teh kakovosti pa so podobni. Nasprotno velja za izdelke kakovosti, ki spadajo pod isto oznako KN, vendar niso vključeni v opredelitev izdelka: ni jih mogoče izdelati v standardni proizvodni liniji PVA, zahtevajo različno proizvodno tehnologijo in dodatno opremo, zato so lahko proizvodni stroški zelo različni. Izdelki kakovosti, ki jih opredelitev izdelka ne vključuje, imajo tudi zelo drugačne lastnosti v primerjavi s tistimi, ki jih opredelitev izdelka zajema. Glede stopnje viskoznosti in hidrolize (i) ima PVA z nizkimi stopnjami viskoznosti majhno molekulsko maso in je težko obvladljiv, kar se med drugim odraža v nizkem proizvodnem izkoristku, medtem ko se (ii) PVA z visoko stopnjo viskoznosti, ki je prav tako težko obvladljiv, uporablja za kakovostne svetleče papirne obloge, posebno uporabo, kjer se je treba izogibati nezaželenim razpokam, ki običajno nastanejo; (iii) za navedeno uporabo se uporabljajo zlasti izdelki z visoko stopnjo hidrolize, (iv) PVA z nizko stopnjo hidrolize pa niso topni v vodi in ne tvorijo neobstojnih raztopin z vodo. Tovrstni izdelki se običajno uporabljajo za proizvodnjo suspenzijskega PVC in se pri visokih temperaturah izločijo iz raztopine.

| (12) | Uporabnik je navedel, da je za proizvodnjo smole PVB, ki jo potrebuje za proizvodnjo folije PVB, zelo pomembnih šest lastnosti PVA. Kombinacija parametrov za teh šest lastnosti bi povzročila, da bi se spodbijana kakovost razlikovala od vseh ostalih kakovosti PVA na trgu. Med analizo te trditve je bilo ugotovljeno, da so pri nekaterih uporabah tehnične specifikacije lahko strožje kot pri drugih. Hkrati je bilo ugotovljeno, da imajo vse kakovosti, vključno s kakovostjo blaga, ki je vključena v opredelitev izdelka in je v nekaterih primerih obravnavana kot „standardna kakovost“, edinstveno kombinacijo lastnosti. Glede na želeno uporabo se izbere ena ali druga kakovost. To ne velja samo za uporabo s strani zadevnega uporabnika, temveč tudi za vse ostale uporabe. Zato je treba trditev ovreči. |
| --- | --- |

(12)

Uporabnik je navedel, da je za proizvodnjo smole PVB, ki jo potrebuje za proizvodnjo folije PVB, zelo pomembnih šest lastnosti PVA. Kombinacija parametrov za teh šest lastnosti bi povzročila, da bi se spodbijana kakovost razlikovala od vseh ostalih kakovosti PVA na trgu. Med analizo te trditve je bilo ugotovljeno, da so pri nekaterih uporabah tehnične specifikacije lahko strožje kot pri drugih. Hkrati je bilo ugotovljeno, da imajo vse kakovosti, vključno s kakovostjo blaga, ki je vključena v opredelitev izdelka in je v nekaterih primerih obravnavana kot „standardna kakovost“, edinstveno kombinacijo lastnosti. Glede na želeno uporabo se izbere ena ali druga kakovost. To ne velja samo za uporabo s strani zadevnega uporabnika, temveč tudi za vse ostale uporabe. Zato je treba trditev ovreči.

(ii)   Izdelek spodbijane kakovosti ima zelo posebne končne uporabe

| (13) | Zadevni uporabnik je tudi spodbijal stališče Komisije glede uporabniškega trga PVA in izrecno navedel, da naj bi bil uporabniški trg PVB zelo raznolik. Kot je bilo že navedeno v začasni uredbi, je uporabnik uporabljal PVA te kakovosti za proizvodnjo PVB, kar je najpogostejša uporaba v Skupnosti in predstavlja 25–29 % potrošnje PVA ter je zaradi velikega povečanja povpraševanja po foliji PVB najhitreje rastoča uporaba. Nadalje je preiskava pokazala, da se skoraj 90 % PVB, ki se proizvede v Skupnosti, posledično uporabi za proizvodnjo folije PVB, ki jo uporablja tudi zadevni uporabnik (vendar ni edini proizvajalec folije PVB v Skupnosti). Zato je potrjeno, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 17 začasne uredbe, da je posebna uporaba te zainteresirane stranke ena izmed glavnih uporab, ki glede na svoj tržni pomen ne more biti opredeljena kot „nestandardna“. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni uporabnik je tudi spodbijal stališče Komisije glede uporabniškega trga PVA in izrecno navedel, da naj bi bil uporabniški trg PVB zelo raznolik. Kot je bilo že navedeno v začasni uredbi, je uporabnik uporabljal PVA te kakovosti za proizvodnjo PVB, kar je najpogostejša uporaba v Skupnosti in predstavlja 25–29 % potrošnje PVA ter je zaradi velikega povečanja povpraševanja po foliji PVB najhitreje rastoča uporaba. Nadalje je preiskava pokazala, da se skoraj 90 % PVB, ki se proizvede v Skupnosti, posledično uporabi za proizvodnjo folije PVB, ki jo uporablja tudi zadevni uporabnik (vendar ni edini proizvajalec folije PVB v Skupnosti). Zato je potrjeno, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 17 začasne uredbe, da je posebna uporaba te zainteresirane stranke ena izmed glavnih uporab, ki glede na svoj tržni pomen ne more biti opredeljena kot „nestandardna“.

| (14) | Glede na njegovo domnevno posebno uporabo je zadevni uporabnik trdil, da izdelkov spodbijane kakovosti ne morejo nadomestiti drugi modeli, ki bi ponazarjali to posebno končno uporabo. Glede tega je bilo najprej ugotovljeno, da ta uporabnik ni kupoval zgolj od zadevnega kitajskega proizvajalca in je že imel več alternativnih virov. V OP je izvedel manj kot 5 % nakupov PVA, za katere je zahteval izvzetje od proizvajalca v LRK. Preostala dobavljena količina je izvirala od treh drugih proizvajalcev v različnih državah. Nadalje je bilo ugotovljeno, da čeprav večina izdelkov, ki so bili prodani na trgu Skupnosti, dejansko ni mogla biti uporabljena kot alternativa izdelkom spodbijane kakovosti, se je izdelek spodbijane kakovosti lahko uporabljal pri drugih uporabah in je bil na trgu Skupnosti na voljo po cenah, ki so bile podobne cenam izdelkov drugih kakovosti, ki so bili uvoženi iz LRK. Glede na zgoraj navedeno se utemeljitev, da izdelka spodbijane kakovosti ni bilo mogoče nadomestiti, zavrne. |
| --- | --- |

(14)

Glede na njegovo domnevno posebno uporabo je zadevni uporabnik trdil, da izdelkov spodbijane kakovosti ne morejo nadomestiti drugi modeli, ki bi ponazarjali to posebno končno uporabo. Glede tega je bilo najprej ugotovljeno, da ta uporabnik ni kupoval zgolj od zadevnega kitajskega proizvajalca in je že imel več alternativnih virov. V OP je izvedel manj kot 5 % nakupov PVA, za katere je zahteval izvzetje od proizvajalca v LRK. Preostala dobavljena količina je izvirala od treh drugih proizvajalcev v različnih državah. Nadalje je bilo ugotovljeno, da čeprav večina izdelkov, ki so bili prodani na trgu Skupnosti, dejansko ni mogla biti uporabljena kot alternativa izdelkom spodbijane kakovosti, se je izdelek spodbijane kakovosti lahko uporabljal pri drugih uporabah in je bil na trgu Skupnosti na voljo po cenah, ki so bile podobne cenam izdelkov drugih kakovosti, ki so bili uvoženi iz LRK. Glede na zgoraj navedeno se utemeljitev, da izdelka spodbijane kakovosti ni bilo mogoče nadomestiti, zavrne.

(iii)   Izdelek spodbijane stopnje naj bi bil kopolimer in ne homopolimer

| (15) | Po uvedbi začasnih ukrepov je uporabnik trdil, da nizka stopnja pepela v PVA predstavlja kopolimer in ne homopolimer. Ta trditev temelji na dejstvu, da vsebuje dve temeljni sestavini. Ta problem je bil raziskan in ugotovljeno je bilo, da je PVA rezultat začetne homopolimerne polimerizacije. Vendar pa je sledeči postopek hidrolize vedno pomanjkljiv (med 84,0 mol % in 99,9 mol %), zato je v tem smislu mogoče trditi, da PVA vsebuje dve glavni sestavini in se zato prišteva h kopolimerom. |
| --- | --- |

(15)

Po uvedbi začasnih ukrepov je uporabnik trdil, da nizka stopnja pepela v PVA predstavlja kopolimer in ne homopolimer. Ta trditev temelji na dejstvu, da vsebuje dve temeljni sestavini. Ta problem je bil raziskan in ugotovljeno je bilo, da je PVA rezultat začetne homopolimerne polimerizacije. Vendar pa je sledeči postopek hidrolize vedno pomanjkljiv (med 84,0 mol % in 99,9 mol %), zato je v tem smislu mogoče trditi, da PVA vsebuje dve glavni sestavini in se zato prišteva h kopolimerom.

| (16) | Da bi se izognili kakršni koli zmedi, je bilo treba razjasniti opredelitve izdelka iz začasne uredbe. Zato se zadevni izdelek dokončno opredeli kot kopolimerni polivinil alkohol (PVA), ki temelji na homopolimerni polimerizaciji, z viskoznostjo (izmerjeno v 4-odstotni raztopini) 3 mPas ali več, vendar največ 61 mPas, in stopnjo hidrolize 84,0 mol % ali več, vendar največ 99,9 mol %, izvira iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter je običajno deklariran pod oznako KN ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se izognili kakršni koli zmedi, je bilo treba razjasniti opredelitve izdelka iz začasne uredbe. Zato se zadevni izdelek dokončno opredeli kot kopolimerni polivinil alkohol (PVA), ki temelji na homopolimerni polimerizaciji, z viskoznostjo (izmerjeno v 4-odstotni raztopini) 3 mPas ali več, vendar največ 61 mPas, in stopnjo hidrolize 84,0 mol % ali več, vendar največ 99,9 mol %, izvira iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter je običajno deklariran pod oznako KN ex 3905 30 00.

D.   DAMPING

1.   Tajvan

| (17) | Glede Tajvana niso bili uvedeni začasni ukrepi, kot je navedeno v uvodnih izjavah 29 in 30 začasne uredbe, in damping glede uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana začasno ni bil ugotovljen. |
| --- | --- |

(17)

Glede Tajvana niso bili uvedeni začasni ukrepi, kot je navedeno v uvodnih izjavah 29 in 30 začasne uredbe, in damping glede uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana začasno ni bil ugotovljen.

| (18) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je edino sodelujoče tajvansko podjetje, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. („CCP“), edini izvozni proizvajalec zadevnega izdelka in je po podatkih Eurostata v obdobju preiskave predstavljal 100 % tajvanskega izvoza v ES. |
| --- | --- |

(18)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je edino sodelujoče tajvansko podjetje, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. („CCP“), edini izvozni proizvajalec zadevnega izdelka in je po podatkih Eurostata v obdobju preiskave predstavljal 100 % tajvanskega izvoza v ES.

| (19) | Oba proizvajalca Skupnosti, Kuraray Europe GmbH in Celanese Chemicals Ibérica S.L., sta trdila, da je bil v OP izvoz CCP dampinški, in od Komisije zahtevala, da ob upoštevanju določitve dampinga za CCP znova preuči svoje ugotovitve. |
| --- | --- |

(19)

Oba proizvajalca Skupnosti, Kuraray Europe GmbH in Celanese Chemicals Ibérica S.L., sta trdila, da je bil v OP izvoz CCP dampinški, in od Komisije zahtevala, da ob upoštevanju določitve dampinga za CCP znova preuči svoje ugotovitve.

1.1   Stroški za surovine

| (20) | Oba proizvajalca Skupnosti sta trdila, da so proizvodni stroški CCP veliko višji, kot je ugotovila Komisija, ker je bila cena za vinil acetatni monomer („VAM“), ki je glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji PVA, podcenjena. Glede tega sta poudarili, da je podjetje, ki CCP dobavlja VAM, povezano podjetje. V podporo svojim argumentom je proizvajalec Skupnosti predložil študijo o trgovanju CCP s PVA, ki jo je izvedlo svetovalno podjetje, prav tako pa tudi publikacije o mednarodnih cenah VAM. |
| --- | --- |

(20)

Oba proizvajalca Skupnosti sta trdila, da so proizvodni stroški CCP veliko višji, kot je ugotovila Komisija, ker je bila cena za vinil acetatni monomer („VAM“), ki je glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji PVA, podcenjena. Glede tega sta poudarili, da je podjetje, ki CCP dobavlja VAM, povezano podjetje. V podporo svojim argumentom je proizvajalec Skupnosti predložil študijo o trgovanju CCP s PVA, ki jo je izvedlo svetovalno podjetje, prav tako pa tudi publikacije o mednarodnih cenah VAM.

| (21) | Posredovane informacije so bili pregledane. Primerjava med cenami VAM, ki so navedene v zgoraj omenjenih publikacijah, in cenami, ki so bile preverjene med postopkom v Aziji in Evropi, jasno kažejo, da so cene, objavljene v omenjenih publikacijah, pretirane. V publikacijah je navedeno, da so objavljene cene približne, da so trenutne cene na trgu lahko višje ali nižje in da je objavljene cene najbolje uporabljati kot okvirne. Čeprav se lahko te cene uporabljajo za nadzor trendov v določenem časovnem obdobju, pa ne predstavljajo dejanskih cen. |
| --- | --- |

(21)

Posredovane informacije so bili pregledane. Primerjava med cenami VAM, ki so navedene v zgoraj omenjenih publikacijah, in cenami, ki so bile preverjene med postopkom v Aziji in Evropi, jasno kažejo, da so cene, objavljene v omenjenih publikacijah, pretirane. V publikacijah je navedeno, da so objavljene cene približne, da so trenutne cene na trgu lahko višje ali nižje in da je objavljene cene najbolje uporabljati kot okvirne. Čeprav se lahko te cene uporabljajo za nadzor trendov v določenem časovnem obdobju, pa ne predstavljajo dejanskih cen.

| (22) | Poleg tega je preiskava pokazala, da je prodaja VAM povezanega dobavitelja CCP potekala pri cenah, skladnih s tistimi, ki so bile zaračunane strankam, nepovezanim z dobaviteljem, in da so bile cene, plačane za VAM s strani CCP, v skladu s tistimi, ki so jih plačali drugi proizvajalci v Aziji, zlasti na Japonskem. |
| --- | --- |

(22)

Poleg tega je preiskava pokazala, da je prodaja VAM povezanega dobavitelja CCP potekala pri cenah, skladnih s tistimi, ki so bile zaračunane strankam, nepovezanim z dobaviteljem, in da so bile cene, plačane za VAM s strani CCP, v skladu s tistimi, ki so jih plačali drugi proizvajalci v Aziji, zlasti na Japonskem.

| (23) | Stroški za VAM iz zgoraj navedene študije so temeljili na višji stopnji potrošnje VAM, kot je dejanska potrošnja CCP. Glede na to, da je stopnja potrošnje VAM odvisna od mešanice popolnoma ali deloma hidroliziranega PVA, je bilo ugotovljeno, da je dejanska stopnja potrošnje VAM s strani CCP v skladu z drugimi proizvajalci, kot je bilo preverjeno v Aziji in Skupnosti, ob upoštevanju zadevnih proizvodnih programov. |
| --- | --- |

(23)

Stroški za VAM iz zgoraj navedene študije so temeljili na višji stopnji potrošnje VAM, kot je dejanska potrošnja CCP. Glede na to, da je stopnja potrošnje VAM odvisna od mešanice popolnoma ali deloma hidroliziranega PVA, je bilo ugotovljeno, da je dejanska stopnja potrošnje VAM s strani CCP v skladu z drugimi proizvajalci, kot je bilo preverjeno v Aziji in Skupnosti, ob upoštevanju zadevnih proizvodnih programov.

| (24) | Zaradi razlogov, navedenih v zgornjih uvodnih izjavah 20 do 23, je bilo ugotovljeno, da stroški CCP za VAM niso bili podcenjeni in zato so bile trditve v zvezi s tem vprašanjem zavrnjene. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi razlogov, navedenih v zgornjih uvodnih izjavah 20 do 23, je bilo ugotovljeno, da stroški CCP za VAM niso bili podcenjeni in zato so bile trditve v zvezi s tem vprašanjem zavrnjene.

1.2   Drugi stroški

| (25) | Na podlagi stroškov iz zgoraj omenjene študije je eden od dveh proizvajalcev Skupnosti trdil, da so bili poleg stroškov VAM podcenjeni tudi drugi stroški CCP za proizvodnjo PVA, kot so na primer stroški, povezani z javnimi storitvami, drugimi režijskimi stroški proizvodnje ter prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški. Vendar pa ni bilo posredovano posebno dokazno gradivo, ki bi podprlo ocene stroškov, navedenih v študiji. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi stroškov iz zgoraj omenjene študije je eden od dveh proizvajalcev Skupnosti trdil, da so bili poleg stroškov VAM podcenjeni tudi drugi stroški CCP za proizvodnjo PVA, kot so na primer stroški, povezani z javnimi storitvami, drugimi režijskimi stroški proizvodnje ter prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški. Vendar pa ni bilo posredovano posebno dokazno gradivo, ki bi podprlo ocene stroškov, navedenih v študiji.

| (26) | Dejanski podatki, ki so bili preverjeni za CCP na kraju samem, so bili ponovno preučeni in potrjeno je bilo, da so bili pri izračunih glede dampinga uporabljeni pravilni stroški. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(26)

Dejanski podatki, ki so bili preverjeni za CCP na kraju samem, so bili ponovno preučeni in potrjeno je bilo, da so bili pri izračunih glede dampinga uporabljeni pravilni stroški. Trditev je bila zato zavrnjena.

1.3   Izračun normalne vrednosti

| (27) | Proizvajalec Skupnosti je trdil, da bi bilo treba za CCP konstruirati normalno vrednost za vse vrste izdelkov, saj na tajvanskem trgu PVA zaradi umetno nizkih cen vladajo posebne tržne razmere, še zlasti v primerjavi z razponom cen v Aziji, poleg tega pa je bila v OP večina prodaje na notranjem trgu Tajvana izvedena s povezanimi kupci. |
| --- | --- |

(27)

Proizvajalec Skupnosti je trdil, da bi bilo treba za CCP konstruirati normalno vrednost za vse vrste izdelkov, saj na tajvanskem trgu PVA zaradi umetno nizkih cen vladajo posebne tržne razmere, še zlasti v primerjavi z razponom cen v Aziji, poleg tega pa je bila v OP večina prodaje na notranjem trgu Tajvana izvedena s povezanimi kupci.

| (28) | Ni dokaza, na podlagi katerega bi lahko trdili, da so tajvanske prodajne cene na notranjem trgu umetno nizke. Objavljene cene PVA se gibljejo v razponu, ki je značilen za Azijo kot celoto (z izjemo Kitajske), zato dejanska kakovost ali zadevne vrste izdelkov niso natančno določene in jih zato ni mogoče uporabiti pri kateri koli primerjavi cen za Tajvan. Na podlagi tega tajvanskih cen ni mogoče šteti za umetno nizke. Glede domnevnega pomanjkanja zadostne prodaje neodvisnim kupcem na domačem trgu je bilo potrjeno, da je bila prodaja neodvisnim kupcem izvedena v zadostnih količinah, da se lahko določi normalna vrednost. |
| --- | --- |

(28)

Ni dokaza, na podlagi katerega bi lahko trdili, da so tajvanske prodajne cene na notranjem trgu umetno nizke. Objavljene cene PVA se gibljejo v razponu, ki je značilen za Azijo kot celoto (z izjemo Kitajske), zato dejanska kakovost ali zadevne vrste izdelkov niso natančno določene in jih zato ni mogoče uporabiti pri kateri koli primerjavi cen za Tajvan. Na podlagi tega tajvanskih cen ni mogoče šteti za umetno nizke. Glede domnevnega pomanjkanja zadostne prodaje neodvisnim kupcem na domačem trgu je bilo potrjeno, da je bila prodaja neodvisnim kupcem izvedena v zadostnih količinah, da se lahko določi normalna vrednost.

| (29) | Isti proizvajalec Skupnosti je tudi trdil, da zaradi domnevnih posebnih tržnih razmer, ki so nastale zaradi umetno nizkih cen PVA na tajvanskem trgu, dobiček, ki je bil uporabljen v konstruiranih normalnih vrednostih za CCP, ne sme temeljiti na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Isti proizvajalec Skupnosti je tudi trdil, da zaradi domnevnih posebnih tržnih razmer, ki so nastale zaradi umetno nizkih cen PVA na tajvanskem trgu, dobiček, ki je bil uporabljen v konstruiranih normalnih vrednostih za CCP, ne sme temeljiti na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe.

| (30) | Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 28, ni razloga, da dobiček, ki temelji na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe, ne bi bil primeren za konstruirane normalne vrednosti. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 28, ni razloga, da dobiček, ki temelji na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe, ne bi bil primeren za konstruirane normalne vrednosti. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (31) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o zgoraj navedenih ugotovitvah in dan jim je bil rok za predložitev pripomb. Komisija ni s strani proizvajalcev Skupnosti ali od zainteresiranih strank prejela nobenih dodatnih informacij, ki bi spremenile začasno ugotovitev dampinga za Tajvan s strani Komisije. |
| --- | --- |

(31)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o zgoraj navedenih ugotovitvah in dan jim je bil rok za predložitev pripomb. Komisija ni s strani proizvajalcev Skupnosti ali od zainteresiranih strank prejela nobenih dodatnih informacij, ki bi spremenile začasno ugotovitev dampinga za Tajvan s strani Komisije.

| (32) | Glede na zgoraj omenjeno je bilo potrjeno, da znaša stopnja dampinga, ki je določena za Tajvan, manj kot 2 % in je izražena kot odstotek izvozne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 29 začasne uredbe. Zato je treba v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekiniti sedanje postopke, ki so povezani z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana. |
| --- | --- |

(32)

Glede na zgoraj omenjeno je bilo potrjeno, da znaša stopnja dampinga, ki je določena za Tajvan, manj kot 2 % in je izražena kot odstotek izvozne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 29 začasne uredbe. Zato je treba v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekiniti sedanje postopke, ki so povezani z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana.

2.   Ljudska republika Kitajska („LRK“)

2.1   Tržnogospodarska in individualna obravnava

| (33) | Ker ni pripomb glede opredelitev TGO in IO, se potrdijo uvodne izjave 31 do 39 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Ker ni pripomb glede opredelitev TGO in IO, se potrdijo uvodne izjave 31 do 39 začasne uredbe.

2.2   Primerljiva država

| (34) | Oba proizvajalca Skupnosti, Kuraray Europe GmbH in Celanese Chemicals Ibérica S.L., sta znova poudarila, da bi bilo treba kot primerljivo državo za LRK namesto Tajvana izbrati Japonsko. |
| --- | --- |

(34)

Oba proizvajalca Skupnosti, Kuraray Europe GmbH in Celanese Chemicals Ibérica S.L., sta znova poudarila, da bi bilo treba kot primerljivo državo za LRK namesto Tajvana izbrati Japonsko.

| (35) | Trdila sta, da bi bila Japonska bolj primerna primerljiva država kot Tajvan, ker je konkurenca na japonskem trgu PVA večja kot na tajvanskem trgu, saj: (i) tajvanski trg obvladuje samo en proizvajalec CCP, medtem ko so na Japonskem štirje proizvajalci; (ii) uvoz PVA, ki je vključen v obseg preiskave o Tajvanu, je omejen in (iii) povpraševanje na notranjem trgu Tajvana po podobnem izdelku je nizko. |
| --- | --- |

(35)

Trdila sta, da bi bila Japonska bolj primerna primerljiva država kot Tajvan, ker je konkurenca na japonskem trgu PVA večja kot na tajvanskem trgu, saj: (i) tajvanski trg obvladuje samo en proizvajalec CCP, medtem ko so na Japonskem štirje proizvajalci; (ii) uvoz PVA, ki je vključen v obseg preiskave o Tajvanu, je omejen in (iii) povpraševanje na notranjem trgu Tajvana po podobnem izdelku je nizko.

| (36) | Glede na domnevno prevlado CCP na tajvanskem trgu je treba opomniti, da na raven konkurence vpliva tudi uvoz, Tajvan pa ima, kot je že navedeno v uvodni izjavi 46 začasne uredbe, dejansko večji odstotek uvoza glede na potrošnjo na notranjem trgu (15 %) kot Japonska (3 %). |
| --- | --- |

(36)

Glede na domnevno prevlado CCP na tajvanskem trgu je treba opomniti, da na raven konkurence vpliva tudi uvoz, Tajvan pa ima, kot je že navedeno v uvodni izjavi 46 začasne uredbe, dejansko večji odstotek uvoza glede na potrošnjo na notranjem trgu (15 %) kot Japonska (3 %).

| (37) | Glede trditve, da se uvoz PVA v glavnem nanaša na izdelke, ki ne sodijo v obseg preiskave izdelka, ta domneva ni bila podprta z zadostnimi dokazi in zato je ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(37)

Glede trditve, da se uvoz PVA v glavnem nanaša na izdelke, ki ne sodijo v obseg preiskave izdelka, ta domneva ni bila podprta z zadostnimi dokazi in zato je ni bilo mogoče sprejeti.

| (38) | Glede domnevno omejenega povpraševanja po podobnem izdelku na Tajvanu je treba poudariti, da tajvanski notranji trg PVA presega 15 000 ton, pri čemer gre večinoma za podobne izdelke. Čeprav je eden izmed proizvajalcev Skupnosti trdil, da obstaja omejeno povpraševanje, ker se večina CCP proda povezanim strankam, je preiskava pokazala ravno obratno. Zato je bila trditev o omejenem povpraševanju glede podobnega izdelka zavrnjena. |
| --- | --- |

(38)

Glede domnevno omejenega povpraševanja po podobnem izdelku na Tajvanu je treba poudariti, da tajvanski notranji trg PVA presega 15 000 ton, pri čemer gre večinoma za podobne izdelke. Čeprav je eden izmed proizvajalcev Skupnosti trdil, da obstaja omejeno povpraševanje, ker se večina CCP proda povezanim strankam, je preiskava pokazala ravno obratno. Zato je bila trditev o omejenem povpraševanju glede podobnega izdelka zavrnjena.

| (39) | Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 36 do 38, je bila trditev o nezadostni konkurenci na tajvanskem trgu zavrnjena. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 36 do 38, je bila trditev o nezadostni konkurenci na tajvanskem trgu zavrnjena.

| (40) | Eden izmed proizvajalcev Skupnosti je trdil, da je japonski trg PVA glede proizvodnje prodaje veliko bolj reprezentativen za trg LRK kot tajvanski. Čeprav sta tajvanska proizvodnja in prodaja na notranjem trgu nižji kot na Japonskem, pa sta še vedno dovolj veliki za primerjavo s kitajskim PVA in njegovim izvozom v ES. |
| --- | --- |

(40)

Eden izmed proizvajalcev Skupnosti je trdil, da je japonski trg PVA glede proizvodnje prodaje veliko bolj reprezentativen za trg LRK kot tajvanski. Čeprav sta tajvanska proizvodnja in prodaja na notranjem trgu nižji kot na Japonskem, pa sta še vedno dovolj veliki za primerjavo s kitajskim PVA in njegovim izvozom v ES.

| (41) | Isti proizvajalec Skupnosti je tudi navedel, da bi bila Japonska veliko bolj primerna primerljiva država kot Tajvan, ker na Japonskem, tako kot v LRK, obstajajo integrirani in neintegrirani proizvajalci PVA. Treba je poudariti, da sta ob tem, da v LRK obstajata obe vrsti proizvajalcev, tajvanski proizvajalec ter edini sodelujoči in preverjeni japonski proizvajalec PVA integrirala proizvodne procese. Ta vidik torej ne more biti pomemben pri dajanju prednosti Japonski pred Tajvanom. |
| --- | --- |

(41)

Isti proizvajalec Skupnosti je tudi navedel, da bi bila Japonska veliko bolj primerna primerljiva država kot Tajvan, ker na Japonskem, tako kot v LRK, obstajajo integrirani in neintegrirani proizvajalci PVA. Treba je poudariti, da sta ob tem, da v LRK obstajata obe vrsti proizvajalcev, tajvanski proizvajalec ter edini sodelujoči in preverjeni japonski proizvajalec PVA integrirala proizvodne procese. Ta vidik torej ne more biti pomemben pri dajanju prednosti Japonski pred Tajvanom.

| (42) | Isti proizvajalec Skupnosti je tudi trdil, da sta proizvodni program in uporaba PVA na japonskem trgu bolj primerljiva s tistimi na trgu LRK. Glede tega je potrjeno, da sta proizvodni program in uporaba na tajvanskem trgu taka, da zagotavljata ustrezno primerljivost med tajvanskim in kitajskim PVA, medtem ko ni dokazov, da bi japonski PVA zagotovil boljšo primerljivost. |
| --- | --- |

(42)

Isti proizvajalec Skupnosti je tudi trdil, da sta proizvodni program in uporaba PVA na japonskem trgu bolj primerljiva s tistimi na trgu LRK. Glede tega je potrjeno, da sta proizvodni program in uporaba na tajvanskem trgu taka, da zagotavljata ustrezno primerljivost med tajvanskim in kitajskim PVA, medtem ko ni dokazov, da bi japonski PVA zagotovil boljšo primerljivost.

| (43) | Raven sodelovanja v izbrani državi je nenazadnje pomemben element za določanje zanesljive normalne vrednosti. Na Japonskem je pri preiskavi podobnega izdelka sodeloval samo eden od štirih proizvajalcev, medtem ko so bili na Tajvanu na voljo vsi potrebni podatki za celotno državo, saj je bil Tajvan predmet preiskave. Dejansko je tajvanska družba predstavljala veliko večji tržni delež na notranjem trgu kot edini sodelujoči japonski proizvajalec in tako omogočala boljšo oceno normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(43)

Raven sodelovanja v izbrani državi je nenazadnje pomemben element za določanje zanesljive normalne vrednosti. Na Japonskem je pri preiskavi podobnega izdelka sodeloval samo eden od štirih proizvajalcev, medtem ko so bili na Tajvanu na voljo vsi potrebni podatki za celotno državo, saj je bil Tajvan predmet preiskave. Dejansko je tajvanska družba predstavljala veliko večji tržni delež na notranjem trgu kot edini sodelujoči japonski proizvajalec in tako omogočala boljšo oceno normalne vrednosti.

| (44) | Ob upoštevanju razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 36 do 43, je bila trditev obeh proizvajalcev Skupnosti, da je Japonska najprimernejša primerljiva država LRK, zavrnjena in s tem so potrjene uvodne izjave 40 do 46 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Ob upoštevanju razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 36 do 43, je bila trditev obeh proizvajalcev Skupnosti, da je Japonska najprimernejša primerljiva država LRK, zavrnjena in s tem so potrjene uvodne izjave 40 do 46 začasne uredbe.

2.3   Normalna vrednost

| (45) | Eden izmed proizvajalcev Skupnosti je trdil, da je treba normalno vrednost primerljive države, Tajvana, konstruirati za vse vrste izdelkov, dobiček, ki se uporablja pri konstruirani normalni vrednosti, pa ne bi smel temeljiti na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe, saj na Tajvanu zaradi umetno nizkih cen vladajo posebne tržne razmere. |
| --- | --- |

(45)

Eden izmed proizvajalcev Skupnosti je trdil, da je treba normalno vrednost primerljive države, Tajvana, konstruirati za vse vrste izdelkov, dobiček, ki se uporablja pri konstruirani normalni vrednosti, pa ne bi smel temeljiti na uvodnem besedilu člena 2(6) osnovne uredbe, saj na Tajvanu zaradi umetno nizkih cen vladajo posebne tržne razmere.

| (46) | Vendar pa so bile zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah od 28 do 30, te trditve zavrnjene. Na podlagi tega je uvodna izjava 47 začasne uredbe potrjena. |
| --- | --- |

(46)

Vendar pa so bile zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah od 28 do 30, te trditve zavrnjene. Na podlagi tega je uvodna izjava 47 začasne uredbe potrjena.

2.4   Izvozna cena

| (47) | Ker ni pripomb glede izvozne cene, se potrdijo uvodne izjave 48 do 50 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Ker ni pripomb glede izvozne cene, se potrdijo uvodne izjave 48 do 50 začasne uredbe.

2.5   Primerjava

| (48) | Ker ni pripomb glede primerjave, se potrdi uvodna izjava 51 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Ker ni pripomb glede primerjave, se potrdi uvodna izjava 51 začasne uredbe.

2.6   Stopnja dampinga

| (49) | Ker ni pripomb glede stopnje dampinga, se potrdita uvodni izjavi 52 in 53 začasne uredbe, v skladu s katerima znaša stopnja dampinga za LRK 10 % za državo v celoti. |
| --- | --- |

(49)

Ker ni pripomb glede stopnje dampinga, se potrdita uvodni izjavi 52 in 53 začasne uredbe, v skladu s katerima znaša stopnja dampinga za LRK 10 % za državo v celoti.

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja in industrija Skupnosti

| (50) | Ker v zvezi s tem ni bilo predloženih novih in bistvenih informacij ali utemeljitev, se uvodne izjave 54 do 60 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(50)

Ker v zvezi s tem ni bilo predloženih novih in bistvenih informacij ali utemeljitev, se uvodne izjave 54 do 60 začasne uredbe potrdijo.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (51) | Pri pregledovanju statističnih podatkov Eurostata in navzkrižnem preverjanju teh podatkov s podatki, ki so na voljo iz drugih virov, se je izkazalo, da je bil uvoz iz ZDA v začasni uredbi podcenjen, zlasti za leto 2003 (glej uvodno izjavo 80 v nadaljnjem besedilu). Zato je bilo odločeno, da se ti podatki nadomestijo s podatki iz podatkovne baze izvoza ZDA. Po dokončnem razkritju je bilo dodatno ugotovljeno, da so podatki Eurostata o uvozu PVA iz Kitajske napačni in jih je treba popraviti (glej uvodno izjavo 56 v nadaljnjem besedilu). |
| --- | --- |

(51)

Pri pregledovanju statističnih podatkov Eurostata in navzkrižnem preverjanju teh podatkov s podatki, ki so na voljo iz drugih virov, se je izkazalo, da je bil uvoz iz ZDA v začasni uredbi podcenjen, zlasti za leto 2003 (glej uvodno izjavo 80 v nadaljnjem besedilu). Zato je bilo odločeno, da se ti podatki nadomestijo s podatki iz podatkovne baze izvoza ZDA. Po dokončnem razkritju je bilo dodatno ugotovljeno, da so podatki Eurostata o uvozu PVA iz Kitajske napačni in jih je treba popraviti (glej uvodno izjavo 56 v nadaljnjem besedilu).

| (52) | V skladu s tem so bile vrednosti potrošnje spremenjene na naslednji način: | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja v tonah | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

V skladu s tem so bile vrednosti potrošnje spremenjene na naslednji način:

2003

2004

2005

OP

Potrošnja v tonah

143 515

154 263

166 703

166 755

Indeks (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | To kaže, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v obravnavanem obdobju povečalo za 16 %. Ostale ugotovitve, kot so povzete v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, ostanejo veljavne. |
| --- | --- |

(53)

To kaže, da se je povpraševanje po zadevnem izdelku v obravnavanem obdobju povečalo za 16 %. Ostale ugotovitve, kot so povzete v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, ostanejo veljavne.

| (54) | Ker v zvezi s tem ni nobenih novih utemeljenih informacij ali argumentov, se potrdijo uvodne izjave 61 do 64 začasne uredbe, z izjemo sprememb v uvodnih izjavah 61 in 64, ki sta bili obravnavani zgoraj. |
| --- | --- |

(54)

Ker v zvezi s tem ni nobenih novih utemeljenih informacij ali argumentov, se potrdijo uvodne izjave 61 do 64 začasne uredbe, z izjemo sprememb v uvodnih izjavah 61 in 64, ki sta bili obravnavani zgoraj.

3.   Uvoz iz zadevnih držav

| (55) | Potrjeno je, da je stopnja dampinga za Tajvan de minimis, uvoz iz Tajvana pa se dokončno izvzame iz ocene škode. |
| --- | --- |

(55)

Potrjeno je, da je stopnja dampinga za Tajvan de minimis, uvoz iz Tajvana pa se dokončno izvzame iz ocene škode.

| (56) | Po dokončnem razkritju so nekatere zainteresirane stranke izrazile resen dvom glede zanesljivosti podatkov Eurostata o uvozu PVA iz LRK za leto 2003. Zadeva je bila preiskana in bilo je ugotovljeno, da so bili podatki v zvezi z navedenim uvozom precej napačni. Zato je bil podatek o količini uvoza PVA iz LRK popravljen, kot sledi:









  Uvoz | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK – v tonah | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

Po dokončnem razkritju so nekatere zainteresirane stranke izrazile resen dvom glede zanesljivosti podatkov Eurostata o uvozu PVA iz LRK za leto 2003. Zadeva je bila preiskana in bilo je ugotovljeno, da so bili podatki v zvezi z navedenim uvozom precej napačni. Zato je bil podatek o količini uvoza PVA iz LRK popravljen, kot sledi:

Uvoz

2003

2004

2005

OP

LRK – v tonah

16 197

14 710

21 561

21 513

Indeks (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | Namesto upada kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju, kot je bil na podlagi napačnih podatkov iz leta 2003 ugotovljen na začasni stopnji, se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za 33 %, leta 2004 pa je v primerjavi z letom 2003 upadel za 9 %. |
| --- | --- |

(57)

Namesto upada kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju, kot je bil na podlagi napačnih podatkov iz leta 2003 ugotovljen na začasni stopnji, se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za 33 %, leta 2004 pa je v primerjavi z letom 2003 upadel za 9 %.

| (58) | Ob upoštevanju tega in zaradi nekoliko spremenjenih podatkov o potrošnji Skupnosti (glej uvodno izjavo 51) se tržni delež uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju ustrezno spremeni, kot je navedeno spodaj:









  Tržni delež LRK | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trg Skupnosti | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Ob upoštevanju tega in zaradi nekoliko spremenjenih podatkov o potrošnji Skupnosti (glej uvodno izjavo 51) se tržni delež uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju ustrezno spremeni, kot je navedeno spodaj:

Tržni delež LRK

2003

2004

2005

OP

Trg Skupnosti

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Indeks (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | V obravnavanem obdobju se je uvoz iz LRK povečal za 1,6 odstotne točke. V OP je kitajski uvoz predstavljal 12,9 % celotnega trga Skupnosti. |
| --- | --- |

(59)

V obravnavanem obdobju se je uvoz iz LRK povečal za 1,6 odstotne točke. V OP je kitajski uvoz predstavljal 12,9 % celotnega trga Skupnosti.

| (60) | Ob upoštevanju spremenjenih podatkov o uvozu za leto 2003 so bile cene uvoza iz LRK, kot je navedeno v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, ustrezno spremenjene. Povprečna cena uvoza se je tako znižala za 3 %.









  Cena na enoto | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK (EUR/tono) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

Ob upoštevanju spremenjenih podatkov o uvozu za leto 2003 so bile cene uvoza iz LRK, kot je navedeno v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, ustrezno spremenjene. Povprečna cena uvoza se je tako znižala za 3 %.

Cena na enoto

2003

2004

2005

OP

LRK (EUR/tono)

1 162

1 115

1 164

1 132

Indeks (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da Komisija ne bi smela izključiti nobenega ujemajočega se modela iz izračuna nelojalnega nižanja cen. Trdil je, da bi bile na ta način cene uvoza Skupnosti iz LRK močno prenapihnjene. V zvezi s tem je v uvodni izjavi 70 začasne uredbe res določeno, da se nekateri modeli („PCN“) izključijo iz primerjave nelojalnega nižanja cen, saj se je štelo, da mora biti primerjava po modelih smiselna in pravična, zato primerjava med izdelkoma standardne in posebne kakovosti v okviru opisa izdelka ne sme biti dovoljena. |
| --- | --- |

(61)

Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da Komisija ne bi smela izključiti nobenega ujemajočega se modela iz izračuna nelojalnega nižanja cen. Trdil je, da bi bile na ta način cene uvoza Skupnosti iz LRK močno prenapihnjene. V zvezi s tem je v uvodni izjavi 70 začasne uredbe res določeno, da se nekateri modeli („PCN“) izključijo iz primerjave nelojalnega nižanja cen, saj se je štelo, da mora biti primerjava po modelih smiselna in pravična, zato primerjava med izdelkoma standardne in posebne kakovosti v okviru opisa izdelka ne sme biti dovoljena.

| (62) | Zadevni PCN so v OP nanesli 34 % uvoza iz Kitajske, industrija Skupnosti (ne pritožnik) pa jih je proizvedla v majhnih količinah, ki so v OP predstavljale 0,1–0,5 % njene prodaje podobnih izdelkov. Medtem ko je šlo pri uvozu PVA iz LRK v okviru teh PCN za PVA standardne kakovosti, je proizvajalec Skupnosti teh PCN Komisiji pojasnil, da so se v njegovem primeru PCN nanašali na vrhunske specializirane izdelke za uporabo v tržnih nišah, ki jih ni mogoče nadomestiti s standardnim PVA. Poleg tega niso bili proizvedeni na njegovi standardni proizvodni liniji, temveč v posebni tovarni v serijskem proizvodnem procesu. Zadevni proizvajalec Skupnosti je izrecno trdil, da ta PVA ni predstavljal konkurence standardnemu PVA. V skladu s tem je Komisija sklenila, da za te PCN, uvožene iz LRK, ki so bili standardni PVA, industrija Skupnosti ni prodajala izdelkov enakovredne kakovosti. Ob upoštevanju dejstva, da bi izračun nelojalnega nižanja cen še vedno lahko temeljil na reprezentativnih količinah (tj. na 54 % zadevnega uvoza), je bila sprejeta odločitev, da se ti PCN izključijo iz primerjave. |
| --- | --- |

(62)

Zadevni PCN so v OP nanesli 34 % uvoza iz Kitajske, industrija Skupnosti (ne pritožnik) pa jih je proizvedla v majhnih količinah, ki so v OP predstavljale 0,1–0,5 % njene prodaje podobnih izdelkov. Medtem ko je šlo pri uvozu PVA iz LRK v okviru teh PCN za PVA standardne kakovosti, je proizvajalec Skupnosti teh PCN Komisiji pojasnil, da so se v njegovem primeru PCN nanašali na vrhunske specializirane izdelke za uporabo v tržnih nišah, ki jih ni mogoče nadomestiti s standardnim PVA. Poleg tega niso bili proizvedeni na njegovi standardni proizvodni liniji, temveč v posebni tovarni v serijskem proizvodnem procesu. Zadevni proizvajalec Skupnosti je izrecno trdil, da ta PVA ni predstavljal konkurence standardnemu PVA. V skladu s tem je Komisija sklenila, da za te PCN, uvožene iz LRK, ki so bili standardni PVA, industrija Skupnosti ni prodajala izdelkov enakovredne kakovosti. Ob upoštevanju dejstva, da bi izračun nelojalnega nižanja cen še vedno lahko temeljil na reprezentativnih količinah (tj. na 54 % zadevnega uvoza), je bila sprejeta odločitev, da se ti PCN izključijo iz primerjave.

| (63) | Na podlagi tega in ker vloga pritožnika ni vsebovala nobenih nasprotnih dokazov, se potrdi, da je izključitev teh PCN iz izračuna nelojalnega nižanja cen utemeljena, trditev pa se zato zavrne. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi tega in ker vloga pritožnika ni vsebovala nobenih nasprotnih dokazov, se potrdi, da je izključitev teh PCN iz izračuna nelojalnega nižanja cen utemeljena, trditev pa se zato zavrne.

| (64) | Ker v zvezi s tem ni nobenih novih utemeljenih informacij ali utemeljitev, se potrdijo uvodne izjave 65 do 71 začasne uredbe, z izjemo podatkov o kitajskem uvozu in tržnem deležu, ki so bili obravnavani zgoraj. |
| --- | --- |

(64)

Ker v zvezi s tem ni nobenih novih utemeljenih informacij ali utemeljitev, se potrdijo uvodne izjave 65 do 71 začasne uredbe, z izjemo podatkov o kitajskem uvozu in tržnem deležu, ki so bili obravnavani zgoraj.

4.   Položaj industrije Skupnosti

| (65) | Zaradi spremenjenih vrednosti potrošnje Skupnosti (glej uvodno izjavo 51 zgoraj) se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju ustrezno spremenil:









  Tržni delež industrije Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

Zaradi spremenjenih vrednosti potrošnje Skupnosti (glej uvodno izjavo 51 zgoraj) se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju ustrezno spremenil:

Tržni delež industrije Skupnosti

2003

2004

2005

OP

Indeks (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 76 začasne uredbe, je imela industrija Skupnosti glede obsega prodaje koristi zaradi povečanega povpraševanja na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(66)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 76 začasne uredbe, je imela industrija Skupnosti glede obsega prodaje koristi zaradi povečanega povpraševanja na trgu Skupnosti.

5.   Sklep o oceni škode

| (67) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni protidampinški ukrepi, je več strank trdilo, da se je večina kazalnikov škode razvila v pozitivno smer, zato ni prišlo do znatne škode. Ena izmed zainteresiranih strank je celo trdila, da je Komisija ugotovila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo zgolj zaradi znižanja industrijskih prodajnih cen v Skupnosti. |
| --- | --- |

(67)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni protidampinški ukrepi, je več strank trdilo, da se je večina kazalnikov škode razvila v pozitivno smer, zato ni prišlo do znatne škode. Ena izmed zainteresiranih strank je celo trdila, da je Komisija ugotovila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo zgolj zaradi znižanja industrijskih prodajnih cen v Skupnosti.

| (68) | Treba je poudariti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 90 začasne uredbe, zaradi močnega in naraščajočega povpraševanja na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju pozitivno razvilo veliko število kazalnikov. Vendar pa je znižanje cen na trgu Skupnosti, skupaj s splošnim svetovnim povišanjem cen glavnih surovin, vodilo do negativnega razvoja vseh finančnih kazalnikov, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. To je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 84 in 85 začasne uredbe. Čeprav, kot je navedeno v členu 3(5) osnovne uredbe, eden ali več ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki se ocenjuje v zvezi z omenjenim, še ne pomeni nujno odločilne usmeritve, pa je očitno, da so finančni kazalniki med ključnimi kazalniki. Zato je treba argument zavrniti. |
| --- | --- |

(68)

Treba je poudariti, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 90 začasne uredbe, zaradi močnega in naraščajočega povpraševanja na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju pozitivno razvilo veliko število kazalnikov. Vendar pa je znižanje cen na trgu Skupnosti, skupaj s splošnim svetovnim povišanjem cen glavnih surovin, vodilo do negativnega razvoja vseh finančnih kazalnikov, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. To je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 84 in 85 začasne uredbe. Čeprav, kot je navedeno v členu 3(5) osnovne uredbe, eden ali več ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki se ocenjuje v zvezi z omenjenim, še ne pomeni nujno odločilne usmeritve, pa je očitno, da so finančni kazalniki med ključnimi kazalniki. Zato je treba argument zavrniti.

| (69) | Ker ni nobenih novih utemeljenih informacij ali argumentov glede položaja industrije Skupnosti, se potrdijo uvodne izjave 72 do 92 začasne uredbe, z izjemo uvodnih izjav 75 in 76, ki sta bili obravnavani zgoraj. |
| --- | --- |

(69)

Ker ni nobenih novih utemeljenih informacij ali argumentov glede položaja industrije Skupnosti, se potrdijo uvodne izjave 72 do 92 začasne uredbe, z izjemo uvodnih izjav 75 in 76, ki sta bili obravnavani zgoraj.

F.   VZROČNA ZVEZA

1.   Učinki dampinškega uvoza

| (70) | Več zainteresiranih strank je izpostavilo začasno ugotovitev, da se je kitajski uvoz v letih 2003 in 2004 zelo zmanjšal. Trdile so, da na podlagi dejstva, da se je v enakem obdobju dobičkonosnost industrije Skupnosti dramatično poslabšala za 62 %, znižanja cen ni mogel povzročiti kitajski uvoz. |
| --- | --- |

(70)

Več zainteresiranih strank je izpostavilo začasno ugotovitev, da se je kitajski uvoz v letih 2003 in 2004 zelo zmanjšal. Trdile so, da na podlagi dejstva, da se je v enakem obdobju dobičkonosnost industrije Skupnosti dramatično poslabšala za 62 %, znižanja cen ni mogel povzročiti kitajski uvoz.

| (71) | Zato je treba poudariti, da je bilo med preiskavo ugotovljeno, da je uvoz iz LRK v OP nelojalno znižal industrijske cene Skupnosti za 3,3 % in da je bil v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK na mejah Skupnosti deklariran s cenami, ki so bile nižje od tistih, ki jih je določila industrija Skupnosti. Razlika med uvoznimi cenami iz LRK, ki jih navaja Eurostat, in prodajnimi industrijskimi cenami Skupnosti je očitno večja v letu 2003 kot v OP. Vendar pa na podlagi takšne analize ni mogoče priti do zaključkov glede nelojalnega nižanja cen v letih pred OP; natančno stopnjo nelojalnega nižanja cen se lahko izračuna samo za OP, saj mora temeljiti na primerjavi modelov in tako omogočiti ustrezno prilagoditev za (po)uvozne stroške in razlike v ravni trgovanja. Tovrstni podatki so bili na voljo samo za OP. Zato ni mogoče sprejeti nobenega sklepa o tem, ali je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju nelojalno znižal industrijske cene Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Zato je treba poudariti, da je bilo med preiskavo ugotovljeno, da je uvoz iz LRK v OP nelojalno znižal industrijske cene Skupnosti za 3,3 % in da je bil v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK na mejah Skupnosti deklariran s cenami, ki so bile nižje od tistih, ki jih je določila industrija Skupnosti. Razlika med uvoznimi cenami iz LRK, ki jih navaja Eurostat, in prodajnimi industrijskimi cenami Skupnosti je očitno večja v letu 2003 kot v OP. Vendar pa na podlagi takšne analize ni mogoče priti do zaključkov glede nelojalnega nižanja cen v letih pred OP; natančno stopnjo nelojalnega nižanja cen se lahko izračuna samo za OP, saj mora temeljiti na primerjavi modelov in tako omogočiti ustrezno prilagoditev za (po)uvozne stroške in razlike v ravni trgovanja. Tovrstni podatki so bili na voljo samo za OP. Zato ni mogoče sprejeti nobenega sklepa o tem, ali je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju nelojalno znižal industrijske cene Skupnosti.

| (72) | S preiskavo je bilo nadalje ugotovljeno, da so se cene na trgu občutno znižale. To znižanje cen je bilo škodljivo zaradi velikega zvišanja cen glavnih surovin v istem obdobju, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 78 in 79 začasne uredbe. Glede na pripombe, ki so bile prejete in navedene v uvodni izjavi 70, je bil razvoj cen surovin v obravnavanem obdobju preiskave analiziran za vsako leto posebej. Kot je navedeno v uvodni izjavi 78 začasne uredbe, je vinil acetatni monomer („VAM“) ključna surovina za PVA. Predstavlja približno 65 % proizvodnih stroškov PVA. Spodnja preglednica prikazuje ceno VAM na tono PVA v obravnavanem obdobju:









  Industrija Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Strošek VAM na tono PVA | | | | |
| Indeks | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

S preiskavo je bilo nadalje ugotovljeno, da so se cene na trgu občutno znižale. To znižanje cen je bilo škodljivo zaradi velikega zvišanja cen glavnih surovin v istem obdobju, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 78 in 79 začasne uredbe. Glede na pripombe, ki so bile prejete in navedene v uvodni izjavi 70, je bil razvoj cen surovin v obravnavanem obdobju preiskave analiziran za vsako leto posebej. Kot je navedeno v uvodni izjavi 78 začasne uredbe, je vinil acetatni monomer („VAM“) ključna surovina za PVA. Predstavlja približno 65 % proizvodnih stroškov PVA. Spodnja preglednica prikazuje ceno VAM na tono PVA v obravnavanem obdobju:

Industrija Skupnosti

2003

2004

2005

OP

Strošek VAM na tono PVA

Indeks

100

107

119

130

| (73) | Analiza je pokazala, da je bilo v letu 2004 zvišanje cen surovin zmerno v primerjavi z zvišanjem teh cen v letu 2005 in v OP. Glede na razvoj cen surovin, ki je najbolje ponazorjen z zgornjim razvojem cen VAM in ni bil popolnoma usklajen s razvojem dobičkonosnosti, je mogoče sklepati, da je bilo občutno zmanjšanje dobičkonosnosti v letu 2004 bolj posledica 7-odstotnega upada prodajnih cen v industriji Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 79 začasne uredbe, kakor zvišanja cen surovin. |
| --- | --- |

(73)

Analiza je pokazala, da je bilo v letu 2004 zvišanje cen surovin zmerno v primerjavi z zvišanjem teh cen v letu 2005 in v OP. Glede na razvoj cen surovin, ki je najbolje ponazorjen z zgornjim razvojem cen VAM in ni bil popolnoma usklajen s razvojem dobičkonosnosti, je mogoče sklepati, da je bilo občutno zmanjšanje dobičkonosnosti v letu 2004 bolj posledica 7-odstotnega upada prodajnih cen v industriji Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 79 začasne uredbe, kakor zvišanja cen surovin.

| (74) | Na podlagi navedenega so bili tržni deleži za leto 2004 nadalje analizirani v absolutnem smislu in primerjani s tistimi za leto 2003, da se ugotovi, ali je dampinški uvoz, obravnavan ločeno, znatno vplival na škodo. Ugotovljeno je bilo, da je industrija Skupnosti v letu 2004 povečala svoj tržni delež za 1 %. Hkrati je Kitajska pri uvozu izgubila 16 % svojega tržnega deleža. Zato je bil tržni delež Skupnosti leta 2004 več kot štirikrat večji od tržnega deleža LRK. V teh okoliščinah je znižanje cen v ključnem letu 2004 zelo težko pripisati uvozu iz LRK, saj je bila količina razmeroma majhna in se je zelo zmanjševala. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi navedenega so bili tržni deleži za leto 2004 nadalje analizirani v absolutnem smislu in primerjani s tistimi za leto 2003, da se ugotovi, ali je dampinški uvoz, obravnavan ločeno, znatno vplival na škodo. Ugotovljeno je bilo, da je industrija Skupnosti v letu 2004 povečala svoj tržni delež za 1 %. Hkrati je Kitajska pri uvozu izgubila 16 % svojega tržnega deleža. Zato je bil tržni delež Skupnosti leta 2004 več kot štirikrat večji od tržnega deleža LRK. V teh okoliščinah je znižanje cen v ključnem letu 2004 zelo težko pripisati uvozu iz LRK, saj je bila količina razmeroma majhna in se je zelo zmanjševala.

| (75) | Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je kljub nizkemu tržnemu deležu dampinški uvoz zaradi narave poslovanja povzročil resne motnje na trgu. Trdila je, da je Komisija utemeljevala, da je PVA blago in najnižja cena na trgu v veliki meri določa tržno ceno, ki se ji morajo ostali proizvajalci prilagoditi, če želijo ohraniti svoja naročila. Pojasniti je treba, da je Komisija v dokumentu o dokončnem razkritju samo navajala trditev pritožnika, ne da bi jo podprla. Pritožnik je tudi trdil, da bi se domnevni vpliv uvoza iz LRK na prodajne cene industrije Skupnosti kazal v trendu nižanja prodajnih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, ob tem pa so se cene glavne surovine VAM višale. Industrija Skupnosti je trdila, da višjih cen surovin zaradi močnega pritiska dampinškega uvoza, ki bi povzročil izrazit upad dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnih tokov, ne more prenesti na svoje stranke. |
| --- | --- |

(75)

Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je kljub nizkemu tržnemu deležu dampinški uvoz zaradi narave poslovanja povzročil resne motnje na trgu. Trdila je, da je Komisija utemeljevala, da je PVA blago in najnižja cena na trgu v veliki meri določa tržno ceno, ki se ji morajo ostali proizvajalci prilagoditi, če želijo ohraniti svoja naročila. Pojasniti je treba, da je Komisija v dokumentu o dokončnem razkritju samo navajala trditev pritožnika, ne da bi jo podprla. Pritožnik je tudi trdil, da bi se domnevni vpliv uvoza iz LRK na prodajne cene industrije Skupnosti kazal v trendu nižanja prodajnih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, ob tem pa so se cene glavne surovine VAM višale. Industrija Skupnosti je trdila, da višjih cen surovin zaradi močnega pritiska dampinškega uvoza, ki bi povzročil izrazit upad dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnih tokov, ne more prenesti na svoje stranke.

| (76) | Kljub temu se ob natančnejši preučitvi razvoja zdi, da je do znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti prišlo večinoma v obdobju od leta 2004 do OP. Leta 2003, ko je uvoz iz LRK znašal 11,3 % tržnega deleža in se prodajne cene niso veliko razlikovale v primerjavi s prejšnjimi leti, je industrija Skupnosti poslovala zadovoljivo, zlasti v smislu dobičkonosnosti. Ta ocena temelji na dejstvu, da je tudi industrija Skupnosti označila leti (2002 in) 2003 kot leti „pred vdorom obsežnega dampinškega uvoza na trg Skupnosti“. To je bilo podprto z ugotovitvami preiskave in zato je bilo v uvodni izjavi 131 začasne uredbe upoštevano, da je bilo leto 2003 dejansko leto, v katerem so na trgu Skupnosti vladale normalne konkurenčne razmere. Nobena izmed zainteresiranih strank ni tega spodbijala, kar nakazuje, da je bilo v letu 2003 izkrivljanje trgovine, če je sploh obstajalo, zelo omejeno. Nasprotno pa se je v letu 2004, ko je uvoz iz LRK upadel, njene prodajne cene pa so ostale razmeroma trdne, finančni položaj Skupnosti nenadoma dramatično poslabšal. |
| --- | --- |

(76)

Kljub temu se ob natančnejši preučitvi razvoja zdi, da je do znatnega poslabšanja finančnega položaja industrije Skupnosti prišlo večinoma v obdobju od leta 2004 do OP. Leta 2003, ko je uvoz iz LRK znašal 11,3 % tržnega deleža in se prodajne cene niso veliko razlikovale v primerjavi s prejšnjimi leti, je industrija Skupnosti poslovala zadovoljivo, zlasti v smislu dobičkonosnosti. Ta ocena temelji na dejstvu, da je tudi industrija Skupnosti označila leti (2002 in) 2003 kot leti „pred vdorom obsežnega dampinškega uvoza na trg Skupnosti“. To je bilo podprto z ugotovitvami preiskave in zato je bilo v uvodni izjavi 131 začasne uredbe upoštevano, da je bilo leto 2003 dejansko leto, v katerem so na trgu Skupnosti vladale normalne konkurenčne razmere. Nobena izmed zainteresiranih strank ni tega spodbijala, kar nakazuje, da je bilo v letu 2003 izkrivljanje trgovine, če je sploh obstajalo, zelo omejeno. Nasprotno pa se je v letu 2004, ko je uvoz iz LRK upadel, njene prodajne cene pa so ostale razmeroma trdne, finančni položaj Skupnosti nenadoma dramatično poslabšal.

| (77) | Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je Komisija napačno želela, da bi bil dampinški uvoz glavni vzrok škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni želela, da bi bil dampinški uvoz glavni vzrok škode. Člen 3(6) osnovne uredbe dejansko določa, da morajo biti „obseg in/ali ravni cen (...) odgovorni za učinek na industrijo Skupnosti (...) in (...) učinek tako velik, da ga je mogoče označiti kot znatnega (poševno tiskano besedilo je izpostavljeno za potrebe tega besedila).“ |
| --- | --- |

(77)

Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je Komisija napačno želela, da bi bil dampinški uvoz glavni vzrok škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija ni želela, da bi bil dampinški uvoz glavni vzrok škode. Člen 3(6) osnovne uredbe dejansko določa, da morajo biti „obseg in/ali ravni cen (...) odgovorni za učinek na industrijo Skupnosti (...) in (...) učinek tako velik, da ga je mogoče označiti kot znatnega (poševno tiskano besedilo je izpostavljeno za potrebe tega besedila).“

| (78) | Nadaljnja analiza dejstev, ki so bila ugotovljena med preiskavo, je pokazala, da je dampinški uvoz, obravnavan ločeno, vplival na škodljive razmere v industriji Skupnosti, vendar zaradi na splošno manjših tržnih deležev v primerjavi z rastočimi tržnimi deleži industrije Skupnosti in ker dampinški uvoz ter najbolj škodljive razmere v industriji Skupnosti časovno niso sovpadali, se ta vpliv ne šteje za znatnega. |
| --- | --- |

(78)

Nadaljnja analiza dejstev, ki so bila ugotovljena med preiskavo, je pokazala, da je dampinški uvoz, obravnavan ločeno, vplival na škodljive razmere v industriji Skupnosti, vendar zaradi na splošno manjših tržnih deležev v primerjavi z rastočimi tržnimi deleži industrije Skupnosti in ker dampinški uvoz ter najbolj škodljive razmere v industriji Skupnosti časovno niso sovpadali, se ta vpliv ne šteje za znatnega.

| (79) | Na podlagi navedenih premislekov ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in bi jo bilo mogoče opredeliti kot znatno. |
| --- | --- |

(79)

Na podlagi navedenih premislekov ni mogoče sklepati, da je dampinški uvoz vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in bi jo bilo mogoče opredeliti kot znatno.

2.   Učinki in drugi dejavniki

| (80) | Po uvedbi začasnih ukrepov so bile pridobljene informacije, ki so izpostavile nepopolnost podatkov Eurostata glede uvoza iz ZDA. Količina, ki je bila navedena, je bila očitno prenizka v primerjavi s podatki o izvozu iz ZDA, prav tako pa tudi v primerjavi z drugimi viri. Podatke, ki so se nanašali na ta uvoz, je bilo zato treba spremeniti in ugotovljeno je bilo, da bi bilo najbolj primerno, da se jih nadomesti s podatki, pridobljenimi iz podatkovne baze o izvozu ZDA, pri čemer so bile vrednosti, ki so bile spremenjene v eure, ustrezno prilagojene vrednostim CIF na meji Skupnosti. Vpliv spremenjene količine uvoza iz LRK za leto 2003 na izračunano potrošnjo Skupnosti je vplival tudi na tržne deleže drugih držav za navedeno leto. Preglednice v uvodni izjavi 97 začasne uredbe so bile spremenjene, kakor sledi:
  Uvoz iz drugih držav zunaj Skupnosti (v tonah)









  Uvoz (v tonah) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Japonska | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Tajvan (razpon) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Po uvedbi začasnih ukrepov so bile pridobljene informacije, ki so izpostavile nepopolnost podatkov Eurostata glede uvoza iz ZDA. Količina, ki je bila navedena, je bila očitno prenizka v primerjavi s podatki o izvozu iz ZDA, prav tako pa tudi v primerjavi z drugimi viri. Podatke, ki so se nanašali na ta uvoz, je bilo zato treba spremeniti in ugotovljeno je bilo, da bi bilo najbolj primerno, da se jih nadomesti s podatki, pridobljenimi iz podatkovne baze o izvozu ZDA, pri čemer so bile vrednosti, ki so bile spremenjene v eure, ustrezno prilagojene vrednostim CIF na meji Skupnosti. Vpliv spremenjene količine uvoza iz LRK za leto 2003 na izračunano potrošnjo Skupnosti je vplival tudi na tržne deleže drugih držav za navedeno leto. Preglednice v uvodni izjavi 97 začasne uredbe so bile spremenjene, kakor sledi:

Uvoz iz drugih držav zunaj Skupnosti (v tonah)

Uvoz (v tonah)

2003

2004

2005

OP

ZDA

19 804

26 663

25 771

26 298

Indeks (2003 = 100)

100

135

130

133

Japonska

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeks (2003 = 100)

100

86

93

103

Tajvan (razpon)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Indeks (2003 = 100)

100

118

88

83

Uvoz iz drugih držav zunaj Skupnosti (povprečna cena)

| Povprečna cena (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Japonska | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Tajvan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Povprečna cena (EUR)

2003

2004

2005

OP

ZDA

1 308

1 335

1 446

1 416

Indeks (2003 = 100)

100

102

111

108

Japonska

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeks (2003 = 100)

100

80

96

101

Tajvan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeks (2003 = 100)

100

100

108

108

Tržni deleži

| Tržni delež (%) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA (%) | 13,8 | 17,3 | 15,5 | 15,8 |
| Japonska (%) | 9,5 | 7,6 | 7,6 | 8,5 |
| Tajvan (indeks) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Tržni delež (%)

2003

2004

2005

OP

ZDA (%)

13,8

17,3

15,5

15,8

Japonska (%)

9,5

7,6

7,6

8,5

Tajvan (indeks)

100

109

76

71

| (81) | V primerjavi z začasno uredbo je glavna razlika v količini uvoza ZDA in trendu, ki ga je mogoče opaziti glede navedenega uvoza. V obravnavanem obdobju je prišlo do rahlega povečanja uvoza PVA zgolj iz ZDA, npr. povečanje za 2 odstotni točki v smislu tržnega deleža, medtem ko je bilo v začasni uredbi napačno ugotovljeno, da je bil uvoz v tem obdobju dvakrat obsežnejši. Poleg tega so uvozne cene CIF na meji Skupnosti očitno na splošno višje, kot so bile začasno določene cene, ki so bile 4,3 % višje v OP. Druge ugotovitve, ki se nanašajo na ta uvoz in so povzete v uvodni izjavi 98 začasne uredbe, ostanejo veljavne. |
| --- | --- |

(81)

V primerjavi z začasno uredbo je glavna razlika v količini uvoza ZDA in trendu, ki ga je mogoče opaziti glede navedenega uvoza. V obravnavanem obdobju je prišlo do rahlega povečanja uvoza PVA zgolj iz ZDA, npr. povečanje za 2 odstotni točki v smislu tržnega deleža, medtem ko je bilo v začasni uredbi napačno ugotovljeno, da je bil uvoz v tem obdobju dvakrat obsežnejši. Poleg tega so uvozne cene CIF na meji Skupnosti očitno na splošno višje, kot so bile začasno določene cene, ki so bile 4,3 % višje v OP. Druge ugotovitve, ki se nanašajo na ta uvoz in so povzete v uvodni izjavi 98 začasne uredbe, ostanejo veljavne.

| (82) | Več zainteresiranih strank je izrazilo resne dvome glede zanesljivosti podatkov o cenah japonskega uvoza, ki jih je podal Eurostat in so navedeni v uvodnih izjavah 97 in 99 začasne uredbe, saj so bile povprečne cene na enoto tega uvoza občutno višje od cen na enoto PVA iz drugih virov. Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da bi visoka povprečna prodajna cena lahko izhajala iz napačne vključitve drugih dražjih izdelkov, kot je PVB. V zvezi s tem je treba poudariti, da so bili ti podatki natančno preučeni in da je bilo na podlagi te analize, kot je to razvidno iz uvodne izjave 99 začasne uredbe, ugotovljeno, da japonski uvoz ni prispeval k negativnemu gibanju cen, ki je vodilo do resnega poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti. Zaradi popolnosti in jasnosti sledi povzetek te analize. |
| --- | --- |

(82)

Več zainteresiranih strank je izrazilo resne dvome glede zanesljivosti podatkov o cenah japonskega uvoza, ki jih je podal Eurostat in so navedeni v uvodnih izjavah 97 in 99 začasne uredbe, saj so bile povprečne cene na enoto tega uvoza občutno višje od cen na enoto PVA iz drugih virov. Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da bi visoka povprečna prodajna cena lahko izhajala iz napačne vključitve drugih dražjih izdelkov, kot je PVB. V zvezi s tem je treba poudariti, da so bili ti podatki natančno preučeni in da je bilo na podlagi te analize, kot je to razvidno iz uvodne izjave 99 začasne uredbe, ugotovljeno, da japonski uvoz ni prispeval k negativnemu gibanju cen, ki je vodilo do resnega poslabšanju finančnega položaja industrije Skupnosti. Zaradi popolnosti in jasnosti sledi povzetek te analize.

| (83) | Nadaljnji pregled podatkov Eurostata, ki so bili povezani z uvozom iz Japonske, je potrdil, da razen PVA niso bili vključeni nobeni drugi izdelki in zato cene niso bile umetno zvišane zaradi dražjih izdelkov. Nadalje, kot je že bilo navedeno v pritožbi, je japonski uvoz PVA vključeval določene omejene količine PVA, ki niso bile podobni izdelki in so imele verjetno veliko višje cene na enoto. Pri povprečni vrednosti, ki je bila izračunana za japonski uvoz in je temeljila na statističnih podatkih, vpliva cene PVA drugih kakovosti ni bilo mogoče nevtralizirati, saj ti podatki ne razlikujejo podobnega izdelka od PVA drugih kakovosti. Vendar pa je bilo ob upoštevanju približnih količin tovrstnega uvoza, ki temeljijo na podatkih iz pritožbe, in glede na povprečno ceno, izračunano za celoten japonski uvoz PVA v OP, ugotovljeno, da bi bilo zelo malo verjetno, da bi izvzetje kakovosti PVA, ki niso vključene v opredelitev izdelka, privedlo do povprečne cene CIF na meji Skupnosti za podobni izdelek, ki bi nelojalno znižala prodajne cene Skupnosti v OP. Poleg tega je 25 % japonskega uvoza v OP mogoče preveriti in se nanaša na kakovosti PVA, ki so vključene v opredelitev izdelka. Te prodaje so bile izvedene za povezane kupce, tj. po transfernih cenah, in ugotovljeno je bilo, da so bile cene pri nadaljnji prodaji teh nakupov prvim neodvisnim strankam v Skupnosti v povprečju za 8–10 % višje od cen, ki bi jih lahko postavila industrija Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da ni dokazov, da je zaradi japonskega uvoza PVA v OP prišlo do nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti, zato uvoz ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Nadaljnji pregled podatkov Eurostata, ki so bili povezani z uvozom iz Japonske, je potrdil, da razen PVA niso bili vključeni nobeni drugi izdelki in zato cene niso bile umetno zvišane zaradi dražjih izdelkov. Nadalje, kot je že bilo navedeno v pritožbi, je japonski uvoz PVA vključeval določene omejene količine PVA, ki niso bile podobni izdelki in so imele verjetno veliko višje cene na enoto. Pri povprečni vrednosti, ki je bila izračunana za japonski uvoz in je temeljila na statističnih podatkih, vpliva cene PVA drugih kakovosti ni bilo mogoče nevtralizirati, saj ti podatki ne razlikujejo podobnega izdelka od PVA drugih kakovosti. Vendar pa je bilo ob upoštevanju približnih količin tovrstnega uvoza, ki temeljijo na podatkih iz pritožbe, in glede na povprečno ceno, izračunano za celoten japonski uvoz PVA v OP, ugotovljeno, da bi bilo zelo malo verjetno, da bi izvzetje kakovosti PVA, ki niso vključene v opredelitev izdelka, privedlo do povprečne cene CIF na meji Skupnosti za podobni izdelek, ki bi nelojalno znižala prodajne cene Skupnosti v OP. Poleg tega je 25 % japonskega uvoza v OP mogoče preveriti in se nanaša na kakovosti PVA, ki so vključene v opredelitev izdelka. Te prodaje so bile izvedene za povezane kupce, tj. po transfernih cenah, in ugotovljeno je bilo, da so bile cene pri nadaljnji prodaji teh nakupov prvim neodvisnim strankam v Skupnosti v povprečju za 8–10 % višje od cen, ki bi jih lahko postavila industrija Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da ni dokazov, da je zaradi japonskega uvoza PVA v OP prišlo do nelojalnega nižanja cen industrije Skupnosti, zato uvoz ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (84) | Več zainteresiranih strank se je tudi spraševalo, kako je lahko japonski uvoz obdržal močan tržni delež s tako visokimi cenami, če je bila na trgu Skupnosti močna cenovna konkurenca. V zvezi s tem je treba najprej poudariti, kot je bilo navedeno že v zgornji uvodni izjavi 83, da je vključitev drugih in dražjih PVA zagotovo znižala povprečne vrednosti japonskih uvoznih cen. Na podlagi preverjenih podatkov, ki veljajo za okrog 25 % uvoza iz Japonske, se zdijo povprečne cene tega uvoza za prvo neodvisno stranko v Skupnosti prej 8 do 10 % višje od cen industrije Skupnosti. To ni rezultat natančne primerjave med izdelki iste kakovosti; gre za verjetno in približno razliko med povprečnimi prodajnimi cenami dela japonskega uvoza in povprečnimi prodajnimi cenami, ki jih je dosegla industrija Skupnosti. Rezultat analize japonskih uvoznih cen ni v nasprotju z ugotovitvijo, da so se tržne cene v Skupnosti resnično znižale, zato se argument zavrne. |
| --- | --- |

(84)

Več zainteresiranih strank se je tudi spraševalo, kako je lahko japonski uvoz obdržal močan tržni delež s tako visokimi cenami, če je bila na trgu Skupnosti močna cenovna konkurenca. V zvezi s tem je treba najprej poudariti, kot je bilo navedeno že v zgornji uvodni izjavi 83, da je vključitev drugih in dražjih PVA zagotovo znižala povprečne vrednosti japonskih uvoznih cen. Na podlagi preverjenih podatkov, ki veljajo za okrog 25 % uvoza iz Japonske, se zdijo povprečne cene tega uvoza za prvo neodvisno stranko v Skupnosti prej 8 do 10 % višje od cen industrije Skupnosti. To ni rezultat natančne primerjave med izdelki iste kakovosti; gre za verjetno in približno razliko med povprečnimi prodajnimi cenami dela japonskega uvoza in povprečnimi prodajnimi cenami, ki jih je dosegla industrija Skupnosti. Rezultat analize japonskih uvoznih cen ni v nasprotju z ugotovitvijo, da so se tržne cene v Skupnosti resnično znižale, zato se argument zavrne.

| (85) | Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da se je količina tajvanskega uvoza povečala v obdobju med letoma 2003 in 2006, kar je v nasprotju z ugotovitvami Skupnosti glede zmanjšanja tržnega deleža, in da so se povprečne cene pri omenjenem uvozu zvišale za manj, kot je ugotovila Komisija. Ta trditev temelji na analizi podatkov Eurostata. Zato je treba poudariti, kot je navedeno v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, da so bile pri preiskavi uporabljene dejanske vrednosti edinega tajvanskega proizvajalca, ki je v njej sodeloval. Ti preverjeni podatki so se šteli za bolj zanesljive kot podatki Eurostata, še zlasti, ker je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju prodal znatne količine PVA, zajetega z oznako KN ex 3905 30 00, vendar niso spadale v okvir opredelitve izdelka. Trditev omenjene zainteresirane stranke je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(85)

Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da se je količina tajvanskega uvoza povečala v obdobju med letoma 2003 in 2006, kar je v nasprotju z ugotovitvami Skupnosti glede zmanjšanja tržnega deleža, in da so se povprečne cene pri omenjenem uvozu zvišale za manj, kot je ugotovila Komisija. Ta trditev temelji na analizi podatkov Eurostata. Zato je treba poudariti, kot je navedeno v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, da so bile pri preiskavi uporabljene dejanske vrednosti edinega tajvanskega proizvajalca, ki je v njej sodeloval. Ti preverjeni podatki so se šteli za bolj zanesljive kot podatki Eurostata, še zlasti, ker je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju prodal znatne količine PVA, zajetega z oznako KN ex 3905 30 00, vendar niso spadale v okvir opredelitve izdelka. Trditev omenjene zainteresirane stranke je bilo zato treba zavrniti.

| (86) | Druga zainteresirana stranka je glede analize uvoznih cen ZDA, ki jo je izvedla Komisija, trdila, da je tajvanski uvoz prispeval k znižanju cen na trgu Skupnosti. Navedla je, da je Komisija z namenom izračuna povprečnih cen za prvo neodvisno stranko zaokrožila uvozne cene ZDA po Eurostatu navzgor, te pa so bile že prej nad tajvanskimi cenami in so bile po tej prilagoditvi na splošno na isti ravni kot cene industrije Skupnosti. Zato so tajvanske cene, ki jih ne bi bilo treba prilagoditi, nelojalno nižale cene industrije Skupnosti in prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Druga zainteresirana stranka je glede analize uvoznih cen ZDA, ki jo je izvedla Komisija, trdila, da je tajvanski uvoz prispeval k znižanju cen na trgu Skupnosti. Navedla je, da je Komisija z namenom izračuna povprečnih cen za prvo neodvisno stranko zaokrožila uvozne cene ZDA po Eurostatu navzgor, te pa so bile že prej nad tajvanskimi cenami in so bile po tej prilagoditvi na splošno na isti ravni kot cene industrije Skupnosti. Zato so tajvanske cene, ki jih ne bi bilo treba prilagoditi, nelojalno nižale cene industrije Skupnosti in prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (87) | To trditev je bilo treba zavrniti. Cene tajvanskega uvoza v uvodnih izjavah 97 in 100 začasne uredbe so cene CIF na meji Skupnosti. Za namen izračunov nelojalnega nižanja cen je bilo pri teh cenah izvedeno veliko število prilagoditev (uvozna dajatev, stroški po uvozu, raven trgovanja). V tem primeru je bila pomembna prilagoditev ravni trgovanja, saj so bile vse prodaje izvedene prek trgovcev/distributerjev v Skupnosti. Nadaljnji izračuni nelojalnega nižanja cen bi se potem lahko izvedli na ravni PCN in tako zagotovili zelo natančne vrednosti, ki niso kazale nikakršnega nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(87)

To trditev je bilo treba zavrniti. Cene tajvanskega uvoza v uvodnih izjavah 97 in 100 začasne uredbe so cene CIF na meji Skupnosti. Za namen izračunov nelojalnega nižanja cen je bilo pri teh cenah izvedeno veliko število prilagoditev (uvozna dajatev, stroški po uvozu, raven trgovanja). V tem primeru je bila pomembna prilagoditev ravni trgovanja, saj so bile vse prodaje izvedene prek trgovcev/distributerjev v Skupnosti. Nadaljnji izračuni nelojalnega nižanja cen bi se potem lahko izvedli na ravni PCN in tako zagotovili zelo natančne vrednosti, ki niso kazale nikakršnega nelojalnega nižanja cen.

| (88) | Več zainteresiranih strank je trdilo, da je zmanjšanje dobičkonosnosti povzročila sama industrija Skupnosti. Trdile so, da se je zaradi vzpostavitve dodatne proizvodne zmogljivosti v letu 2004 industrija Skupnosti soočala z velikimi dodatnimi količinami proizvedenega PVA, ki ga je morala prodati. Te stranke so navedle, da naj bi si zato sam pritožnik prizadeval za agresivno politiko nelojalnega nižanja cen vseh ostalih dobaviteljev PVA z namenom povečanja prodaje in izključitve ostalih konkurentov s trga. Po trditvah teh strank bi to lahko pojasnilo znižanje cen PVA v obravnavanem obdobju. Menili so, da so kitajski proizvajalci cenam na trgu bolj sledili kot pa jih oblikovali. |
| --- | --- |

(88)

Več zainteresiranih strank je trdilo, da je zmanjšanje dobičkonosnosti povzročila sama industrija Skupnosti. Trdile so, da se je zaradi vzpostavitve dodatne proizvodne zmogljivosti v letu 2004 industrija Skupnosti soočala z velikimi dodatnimi količinami proizvedenega PVA, ki ga je morala prodati. Te stranke so navedle, da naj bi si zato sam pritožnik prizadeval za agresivno politiko nelojalnega nižanja cen vseh ostalih dobaviteljev PVA z namenom povečanja prodaje in izključitve ostalih konkurentov s trga. Po trditvah teh strank bi to lahko pojasnilo znižanje cen PVA v obravnavanem obdobju. Menili so, da so kitajski proizvajalci cenam na trgu bolj sledili kot pa jih oblikovali.

| (89) | Ob upoštevanju tega argumenta je preiskava res pokazala, da so naložbe, ki jih je industrija Skupnosti izvedla za povečanje zmogljivosti proizvodnje, omogočile industriji Skupnosti, da je prodala znatne dodatne količine na trgu Skupnosti. To dejstvo po eni strani dokazuje, da je bila odločitev o izvedbi naložb dobra odločitev v smislu pričakovane rasti trga. Potrošnja PVA na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju močno povečala, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 51 do 53, to pa je povzročilo splošno povečanje prodaje. Poleg tega je analiza podatkov po OP (od julija 2006 do septembra 2007) glede potrošnje in prodaje Skupnosti, ki temelji na podatkih Eurostata in vrednostih, ki so jih predložile stranke, vključene v preiskavo, je potrdila, da se je potrošnja močno povečala in da je industrija Skupnosti količino prodaje še povečala za 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Ob upoštevanju tega argumenta je preiskava res pokazala, da so naložbe, ki jih je industrija Skupnosti izvedla za povečanje zmogljivosti proizvodnje, omogočile industriji Skupnosti, da je prodala znatne dodatne količine na trgu Skupnosti. To dejstvo po eni strani dokazuje, da je bila odločitev o izvedbi naložb dobra odločitev v smislu pričakovane rasti trga. Potrošnja PVA na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju močno povečala, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 51 do 53, to pa je povzročilo splošno povečanje prodaje. Poleg tega je analiza podatkov po OP (od julija 2006 do septembra 2007) glede potrošnje in prodaje Skupnosti, ki temelji na podatkih Eurostata in vrednostih, ki so jih predložile stranke, vključene v preiskavo, je potrdila, da se je potrošnja močno povečala in da je industrija Skupnosti količino prodaje še povečala za 10 %.

| (90) | Hkrati je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da mora obrat za proizvodnjo PVA proizvajati neprekinjeno, da doseže največji učinek. Tako je bilo tudi v primeru industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da se je zaradi povečanja zmogljivosti v obdobju od 2004 do 2006 količina proizvodnje v primerjavi z letom 2004 občutno povečala. Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je bila dodatna proizvodna linija PVA na voljo šele od leta 2005 in tako leta 2004 ni bilo povečanja zmogljivosti. Vendar je preiskava pokazala, da je bila leta 2004 zmogljivost proizvodnje 7 % višja kot leta 2003. Sočasno je industrija Skupnosti znižala svoje prodajne cene za 7 % in v letu 2005, ko je večanje zmogljivosti proizvodnje doseglo 129 % zmogljivosti iz leta 2003, so bile cene kljub zelo naraščajočim stroškom surovin še vedno 5 % nižje kot leta 2003, kakor je navedeno v zgornji uvodni izjavi 72 (+ 19 % za VAM). Medtem je industrija Skupnosti povečala količino prodaje neodvisnim strankam za 12 % in v letu 2005 še povečala to prodajo za 10 odstotnih točk. Na podlagi tega se zdi, da obstaja zveza med prodajnimi cenami industrije Skupnosti in količino proizvedenega PVA. |
| --- | --- |

(90)

Hkrati je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da mora obrat za proizvodnjo PVA proizvajati neprekinjeno, da doseže največji učinek. Tako je bilo tudi v primeru industrije Skupnosti. Preiskava je pokazala, da se je zaradi povečanja zmogljivosti v obdobju od 2004 do 2006 količina proizvodnje v primerjavi z letom 2004 občutno povečala. Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da je bila dodatna proizvodna linija PVA na voljo šele od leta 2005 in tako leta 2004 ni bilo povečanja zmogljivosti. Vendar je preiskava pokazala, da je bila leta 2004 zmogljivost proizvodnje 7 % višja kot leta 2003. Sočasno je industrija Skupnosti znižala svoje prodajne cene za 7 % in v letu 2005, ko je večanje zmogljivosti proizvodnje doseglo 129 % zmogljivosti iz leta 2003, so bile cene kljub zelo naraščajočim stroškom surovin še vedno 5 % nižje kot leta 2003, kakor je navedeno v zgornji uvodni izjavi 72 (+ 19 % za VAM). Medtem je industrija Skupnosti povečala količino prodaje neodvisnim strankam za 12 % in v letu 2005 še povečala to prodajo za 10 odstotnih točk. Na podlagi tega se zdi, da obstaja zveza med prodajnimi cenami industrije Skupnosti in količino proizvedenega PVA.

| (91) | Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je naložba v zmogljivost proizvodnje povzročila negativen razvoj ključnih finančnih kazalnikov, saj je strošek močno obremenil dobičkonosnost industrije Skupnosti. Glede tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 103 začasne uredbe, da je bilo stroške, ki so nastali zaradi širitve zmogljivosti proizvodnje, mogoče določiti in da niso pomembno vplivali na dramatično negativni trend, do katerega je prišlo v razvoju finančnega položaja industrije Skupnosti. Trditev, da so ti stroški povzročili veliko poslabšanje najpomembnejših finančnih kazalnikov industrije Skupnosti, je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(91)

Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je naložba v zmogljivost proizvodnje povzročila negativen razvoj ključnih finančnih kazalnikov, saj je strošek močno obremenil dobičkonosnost industrije Skupnosti. Glede tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 103 začasne uredbe, da je bilo stroške, ki so nastali zaradi širitve zmogljivosti proizvodnje, mogoče določiti in da niso pomembno vplivali na dramatično negativni trend, do katerega je prišlo v razvoju finančnega položaja industrije Skupnosti. Trditev, da so ti stroški povzročili veliko poslabšanje najpomembnejših finančnih kazalnikov industrije Skupnosti, je zato treba zavrniti.

| (92) | Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da bi določanje cen prodaje za lastne potrebe negativno vplivalo na dobičkonosnost pritožnika. Glede tega je treba poudariti, da je bila prodaja PVA povezanim strankam temeljito preverjena. Prodaja je bila najprej ločena od prodaje nepovezanim strankam. Zato ni vključena v finančne kazalnike, ki jih določata uvodni izjavi 84 in 85 začasne uredbe, kot je to izrecno navedeno v uvodni izjavi 84. Nato je pregled prodaje za omejeno uporabo pokazal, da oblikovanje cen za prodajo, ki je predstavljala manj kot 20 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP, ni imelo negativnega vpliva na sporočeni rezultat glede prodaje PVA industrije Skupnosti nepovezanim strankam. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(92)

Ena izmed zainteresiranih strank je trdila, da bi določanje cen prodaje za lastne potrebe negativno vplivalo na dobičkonosnost pritožnika. Glede tega je treba poudariti, da je bila prodaja PVA povezanim strankam temeljito preverjena. Prodaja je bila najprej ločena od prodaje nepovezanim strankam. Zato ni vključena v finančne kazalnike, ki jih določata uvodni izjavi 84 in 85 začasne uredbe, kot je to izrecno navedeno v uvodni izjavi 84. Nato je pregled prodaje za omejeno uporabo pokazal, da oblikovanje cen za prodajo, ki je predstavljala manj kot 20 % celotne prodaje industrije Skupnosti v OP, ni imelo negativnega vpliva na sporočeni rezultat glede prodaje PVA industrije Skupnosti nepovezanim strankam. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (93) | Druga zainteresirana stranka je trdila, da je nemški trg gradbeništva, ki je bil v prvih letih obravnavanega obdobja domnevno v krizi, povzročil negativni razvoj ključnih finančnih kazalnikov industrije Skupnosti. Vendar pa v zvezi s tem ni bilo predloženih nobenih dokazov in statistični podatki jasno kažejo na trend povečevanja potrošnje PVA ter še močnejši trend povečevanja potrošnje PVB. Utemeljitev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(93)

Druga zainteresirana stranka je trdila, da je nemški trg gradbeništva, ki je bil v prvih letih obravnavanega obdobja domnevno v krizi, povzročil negativni razvoj ključnih finančnih kazalnikov industrije Skupnosti. Vendar pa v zvezi s tem ni bilo predloženih nobenih dokazov in statistični podatki jasno kažejo na trend povečevanja potrošnje PVA ter še močnejši trend povečevanja potrošnje PVB. Utemeljitev je bilo zato treba zavrniti.

| (94) | Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da zaradi usmeritve na leti 2003 in 2004 ni bila opravljena vzročna analiza za leta od 2004 do 2006. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da sta 2003 in 2004 prvi dve leti obravnavanega obdobja in se ju zato nikakor ne sme obravnavati kot „zastaranih“. Poleg tega, kot je povzeto v uvodni izjavi 91 začasne uredbe, so kazalniki, ki kažejo na škodo, finančni kazalniki, medtem ko večina drugih kazalnikov kaže na pozitiven razvoj. V takih razmerah je edino razumno, da preiskovalni organ več pozornosti posveti obdobju, ko so se finančni kazalniki najbolj poslabšali, kar je bilo leta 2004, ko se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala za 62 %, donosnost njenih naložb za 83 %, njen denarni tok pa za 45 %. Nenazadnje, kot je prikazano v uvodnih izjavah 70 do 93, se šteje, da vzročna analiza ni omejena na leti 2003 in 2004 ter zajema celotno obravnavano obdobje, torej od leta 2003 do konca OP (september 2006). Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(94)

Po dokončnem razkritju je industrija Skupnosti trdila, da zaradi usmeritve na leti 2003 in 2004 ni bila opravljena vzročna analiza za leta od 2004 do 2006. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da sta 2003 in 2004 prvi dve leti obravnavanega obdobja in se ju zato nikakor ne sme obravnavati kot „zastaranih“. Poleg tega, kot je povzeto v uvodni izjavi 91 začasne uredbe, so kazalniki, ki kažejo na škodo, finančni kazalniki, medtem ko večina drugih kazalnikov kaže na pozitiven razvoj. V takih razmerah je edino razumno, da preiskovalni organ več pozornosti posveti obdobju, ko so se finančni kazalniki najbolj poslabšali, kar je bilo leta 2004, ko se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala za 62 %, donosnost njenih naložb za 83 %, njen denarni tok pa za 45 %. Nenazadnje, kot je prikazano v uvodnih izjavah 70 do 93, se šteje, da vzročna analiza ni omejena na leti 2003 in 2004 ter zajema celotno obravnavano obdobje, torej od leta 2003 do konca OP (september 2006). Trditev se zato zavrne.

3.   Sklep o vzročni zvezi

| (95) | Na podlagi nadaljnje analize, ki je bila opravljena zaradi pripomb, prejetih po uvedbi začasnih ukrepov, ni mogoče potrditi, da je dampinški uvoz imel znaten vpliv na škodljive razmere v industriji Skupnosti. Glede na (i) precej omejen in le počasi naraščajoč tržni delež dampinškega uvoza iz LRK (od 11,3 % do 12,9 %) ter veliko pomembnejši in počasi naraščajoč tržni delež prodaje industrije Skupnosti ter (ii) omejeno, a ne neznatno nelojalno nižanje cen pri uvozu iz LRK je mogoče sklepati, da nizkih cen na trgu Skupnosti v okviru naraščajočih cen surovin, ki so v veliki meri prispevale k škodi, povzročeni industriji Skupnosti, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz LRK. Vzročna zveza v smislu člena 3(6) in 3(7) osnovne uredbe med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, tako ni bila ugotovljena v zadostni meri. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi nadaljnje analize, ki je bila opravljena zaradi pripomb, prejetih po uvedbi začasnih ukrepov, ni mogoče potrditi, da je dampinški uvoz imel znaten vpliv na škodljive razmere v industriji Skupnosti. Glede na (i) precej omejen in le počasi naraščajoč tržni delež dampinškega uvoza iz LRK (od 11,3 % do 12,9 %) ter veliko pomembnejši in počasi naraščajoč tržni delež prodaje industrije Skupnosti ter (ii) omejeno, a ne neznatno nelojalno nižanje cen pri uvozu iz LRK je mogoče sklepati, da nizkih cen na trgu Skupnosti v okviru naraščajočih cen surovin, ki so v veliki meri prispevale k škodi, povzročeni industriji Skupnosti, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz LRK. Vzročna zveza v smislu člena 3(6) in 3(7) osnovne uredbe med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, tako ni bila ugotovljena v zadostni meri.

G.   SKLEP

| (96) | Postopek je zato treba zaključiti, saj je ugotovljena stopnja dampinga iz Tajvana manjša od 2 % in ker ni zadostnih dokazov o vzročni zvezi med dampingom in škodo glede uvoza s poreklom iz LRK – |
| --- | --- |

(96)

Postopek je zato treba zaključiti, saj je ugotovljena stopnja dampinga iz Tajvana manjša od 2 % in ker ni zadostnih dokazov o vzročni zvezi med dampingom in škodo glede uvoza s poreklom iz LRK –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinški postopek, ki se nanaša na uvoz kopolimernih polivinil alkoholov (PVA), ki temeljijo na homopolimerni polimerizaciji z viskoznostjo (izmerjeno v 4 % raztopini) 3 mPas ali več, vendar največ 61 mPas, in stopnjo hidrolize 84,0 mol % ali več, vendar največ 99,9 mol %, izvirajo iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter so običajno deklarirani pod oznako KN ex 3905 30 00, se zaključi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1069/2007 o uvozu določenih polivinil alkoholov v obliki homopolimerne smole z viskoznostjo (izmerjeno v 4 % raztopini) 3 mPas ali več, vendar največ 61 mPas, in stopnjo hidrolize 84,0 mol % ali več, vendar največ 99,9 mol %, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana ter običajno deklarirani pod oznako KN ex 3905 30 00 (oznaka TARIC 3905300020), se sprostijo.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 311, 19.12.2006, str. 47.

2

(3)  UL L 243, 18.9.2007, str. 23.

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/78

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/228/SZVP

z dne 17. marca 2008

o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP o ustanovitvi enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/304/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/304/SZVP (1).

| (2) | Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2). Navedeni skupni ukrep med drugim določa, da bo EUPT Kosovo delovala kot glavna načrtovalna in pripravljalna enota za EULEX KOSOVO ter bo odgovorna za zaposlitev in razmestitev osebja ter naročanje opreme, storitev in prostorov za EULEX KOSOVO. Določa tudi, da lahko tretje države dodelijo osebje za EULEX KOSOVO in da se lahko izjemoma državljani sodelujočih tretjih držav po potrebi zaposlijo pogodbeno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2). Navedeni skupni ukrep med drugim določa, da bo EUPT Kosovo delovala kot glavna načrtovalna in pripravljalna enota za EULEX KOSOVO ter bo odgovorna za zaposlitev in razmestitev osebja ter naročanje opreme, storitev in prostorov za EULEX KOSOVO. Določa tudi, da lahko tretje države dodelijo osebje za EULEX KOSOVO in da se lahko izjemoma državljani sodelujočih tretjih držav po potrebi zaposlijo pogodbeno.

| (3) | Referenčni finančni znesek iz Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP za odhodke za misijo EUPT Kosovo za celotno obdobje mandata do 10. aprila 2006, bi moral vključevati tudi odhodke, ki nastanejo v obdobju do konca mandata. |
| --- | --- |

(3)

Referenčni finančni znesek iz Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP za odhodke za misijo EUPT Kosovo za celotno obdobje mandata do 10. aprila 2006, bi moral vključevati tudi odhodke, ki nastanejo v obdobju do konca mandata.

| (4) | Skupni ukrep 2006/304/SZVP bi bilo treba podaljšati in ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Skupni ukrep 2006/304/SZVP bi bilo treba podaljšati in ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2006/304/SZVP se spremeni:

| 1. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Tretje države, ki so bile v skladu s členom 13 Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (3) pozvane, da prispevajo k EULEX KOSOVO, so lahko pozvane, da po potrebi dodelijo osebje za EUPT Kosovo, če prevzamejo stroške za dodeljeno osebje, vključno s stroški povratnega potovanja na območje misije, plačami, zdravstvenim zavarovanjem in dodatki. Izjemoma se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar ni prijav iz držav članic oziroma nobena od teh prijav ne izpolnjuje pogojev, državljani tretjih držav, ki so bile pozvane, da prispevajo k EULEX KOSOVO, po potrebi zaposlijo pogodbeno. |
| --- | --- |

1.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Tretje države, ki so bile v skladu s členom 13 Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (3) pozvane, da prispevajo k EULEX KOSOVO, so lahko pozvane, da po potrebi dodelijo osebje za EUPT Kosovo, če prevzamejo stroške za dodeljeno osebje, vključno s stroški povratnega potovanja na območje misije, plačami, zdravstvenim zavarovanjem in dodatki. Izjemoma se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar ni prijav iz držav članic oziroma nobena od teh prijav ne izpolnjuje pogojev, državljani tretjih držav, ki so bile pozvane, da prispevajo k EULEX KOSOVO, po potrebi zaposlijo pogodbeno.

| 2. | Člen 9(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EUPT Kosovo znaša 79 505 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 9(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EUPT Kosovo znaša 79 505 000 EUR.“

| 3. | Člen 15(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Veljati preneha 14. junija 2008.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 15(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Veljati preneha 14. junija 2008.“

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 112, 26.4.2006, str. 19. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2007/778/SZVP (UL L 312, 30.11.2007, str. 68).

1

(2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

2

(3)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.“

3

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/80

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/229/SZVP

z dne 17. marca 2008

o spremembi Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. maja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/369/SZVP (1) za obdobje treh let. Operativna faza misije EUPOL AFGHANISTAN se je začela 15. junija 2007. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. maja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/369/SZVP (1) za obdobje treh let. Operativna faza misije EUPOL AFGHANISTAN se je začela 15. junija 2007.

| (2) | Finančni referenčni znesek iz člena 13(1) Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP bi bilo treba razširiti tako, da bi pokrival obdobje do30. septembra 2008 – |
| --- | --- |

(2)

Finančni referenčni znesek iz člena 13(1) Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP bi bilo treba razširiti tako, da bi pokrival obdobje do30. septembra 2008 –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Skupni ukrep 2007/369/SZVP se spremeni:

| 1. | odstavek 1 člena 13 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL AFGHANISTAN, do 30. septembra 2008 znaša 43 600 000 EUR.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 člena 13 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL AFGHANISTAN, do 30. septembra 2008 znaša 43 600 000 EUR.“;

| 2. | odstavek 2 člena 13 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Finančni referenčni znesek za EUPOL AFGHANISTAN za preostanek leta 2008 in za leti 2009 in 2010 določi Svet.“ |
| --- | --- |

2.

odstavek 2 člena 13 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Finančni referenčni znesek za EUPOL AFGHANISTAN za preostanek leta 2008 in za leti 2009 in 2010 določi Svet.“

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 139, 31.5.2007, str. 33. Skupni ukrep, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom 2007/733/SZVP (UL L 295, 14.11.2007, str. 31).

1

---

| 18.3.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/81

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/230/SZVP

z dne 17. marca 2008

o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. junija 1997 sprejel program EU za preprečevanje in zatiranje nedovoljene trgovine s konvencionalnim orožjem, s čimer so se EU in države članice zavezale, da bodo skupaj ukrepale ter pomagale drugim državam pri preprečevanju in zatiranju nedovoljene trgovine z orožjem. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. junija 1997 sprejel program EU za preprečevanje in zatiranje nedovoljene trgovine s konvencionalnim orožjem, s čimer so se EU in države članice zavezale, da bodo skupaj ukrepale ter pomagale drugim državam pri preprečevanju in zatiranju nedovoljene trgovine z orožjem.

| (2) | Svet je 8. junija 1998 sprejel Kodeks ravnanja Evropske unije pri izvozu orožja, ki določa osem meril za izvoz konvencionalnega orožja, uvaja mehanizem za obveščanje in posvetovanje o zavrnitvah ter opisuje postopek za zagotovitev preglednosti, ki predvideva objavo letnih poročil EU o izvozu orožja. Od sprejetja kodeksa se je znatno povečala usklajenost nacionalnih politik nadzora nad izvozom orožja, načela in merila iz kodeksa pa je uradno prevzelo več tretjih držav. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 8. junija 1998 sprejel Kodeks ravnanja Evropske unije pri izvozu orožja, ki določa osem meril za izvoz konvencionalnega orožja, uvaja mehanizem za obveščanje in posvetovanje o zavrnitvah ter opisuje postopek za zagotovitev preglednosti, ki predvideva objavo letnih poročil EU o izvozu orožja. Od sprejetja kodeksa se je znatno povečala usklajenost nacionalnih politik nadzora nad izvozom orožja, načela in merila iz kodeksa pa je uradno prevzelo več tretjih držav.

| (3) | V operativni določbi 11 Kodeksa ravnanja Evropske unije pri izvozu orožja je zapisano, da si bodo države članice po najboljših močeh prizadevale, da bi druge države izvoznice orožja sprejele načela kodeksa. |
| --- | --- |

(3)

V operativni določbi 11 Kodeksa ravnanja Evropske unije pri izvozu orožja je zapisano, da si bodo države članice po najboljših močeh prizadevale, da bi druge države izvoznice orožja sprejele načela kodeksa.

| (4) | V evropski varnostni strategiji, ki so jo predsedniki držav in vlad sprejeli 12. decembra 2003, je navedenih pet glavnih problemov, s katerimi se EU spopada v obdobju po koncu hladne vojne: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpovedovanje držav in organizirani kriminal. Pri štirih od teh petih problemov so posledice nenadzorovanega prometa s konvencionalnim orožjem osrednjega pomena. Nenadzorovan promet z orožjem resnično prispeva k stopnjevanju terorizma in organiziranega kriminala ter je poglavitni dejavnik pri nastanku in širjenju konfliktov ter razpadu državnih struktur. V strategiji je poudarjen tudi pomen nadzora nad izvozom orožja za zajezitev njegovega širjenja. |
| --- | --- |

(4)

V evropski varnostni strategiji, ki so jo predsedniki držav in vlad sprejeli 12. decembra 2003, je navedenih pet glavnih problemov, s katerimi se EU spopada v obdobju po koncu hladne vojne: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpovedovanje držav in organizirani kriminal. Pri štirih od teh petih problemov so posledice nenadzorovanega prometa s konvencionalnim orožjem osrednjega pomena. Nenadzorovan promet z orožjem resnično prispeva k stopnjevanju terorizma in organiziranega kriminala ter je poglavitni dejavnik pri nastanku in širjenju konfliktov ter razpadu državnih struktur. V strategiji je poudarjen tudi pomen nadzora nad izvozom orožja za zajezitev njegovega širjenja.

| (5) | Cilj mednarodnega instrumenta, ki bi državam omogočil pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega osebnega in lahkega orožja, ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 8. decembra 2005, je večja učinkovitost in dopolnitev veljavnih dvostranskih, regionalnih in mednarodnih sporazumov, da bi preprečili, zatrli in odpravili vse oblike nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem. |
| --- | --- |

(5)

Cilj mednarodnega instrumenta, ki bi državam omogočil pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega osebnega in lahkega orožja, ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 8. decembra 2005, je večja učinkovitost in dopolnitev veljavnih dvostranskih, regionalnih in mednarodnih sporazumov, da bi preprečili, zatrli in odpravili vse oblike nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem.

| (6) | V strategiji EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovini z njim, ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju 15. in 16. decembra 2005, je določeno, da bi se morala EU na regionalni in mednarodni ravni zavzeti za strožji nadzor nad izvozom in za spodbujanje uveljavljanje meril iz kodeksa ravnanja pri izvozu orožja, med drugim tako, da bi tretjim državam pomagala pri oblikovanju nacionalne zakonodaje na tem področju in spodbujala ukrepe za večjo preglednost. |
| --- | --- |

(6)

V strategiji EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovini z njim, ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju 15. in 16. decembra 2005, je določeno, da bi se morala EU na regionalni in mednarodni ravni zavzeti za strožji nadzor nad izvozom in za spodbujanje uveljavljanje meril iz kodeksa ravnanja pri izvozu orožja, med drugim tako, da bi tretjim državam pomagala pri oblikovanju nacionalne zakonodaje na tem področju in spodbujala ukrepe za večjo preglednost.

| (7) | Generalna skupščina Združenih narodov je 6. decembra 2006 sprejela resolucijo 61/89 z naslovom „Za sporazum o trgovini z orožjem: določitev skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prevoz konvencionalnega orožja“, ki so jo podprle vse države članice Evropske unije; Svet je decembra 2006 ter junija in decembra 2007 sprejel sklepe, v katerih poudarja, da morajo biti EU in države članice dejavne ter sodelovati z drugimi državami in regionalnimi organizacijami v procesu, ki poteka pod okriljem Združenih narodov, da bi določili skupne mednarodne standarde za uvoz, izvoz in prevoz konvencionalnega orožja, kar bi bil velik premik v boju proti nezaželenemu in neodgovornemu širjenju konvencionalnega orožja, ki ogroža mir, varnost, razvoj in dosledno spoštovanje človekovih pravic. |
| --- | --- |

(7)

Generalna skupščina Združenih narodov je 6. decembra 2006 sprejela resolucijo 61/89 z naslovom „Za sporazum o trgovini z orožjem: določitev skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prevoz konvencionalnega orožja“, ki so jo podprle vse države članice Evropske unije; Svet je decembra 2006 ter junija in decembra 2007 sprejel sklepe, v katerih poudarja, da morajo biti EU in države članice dejavne ter sodelovati z drugimi državami in regionalnimi organizacijami v procesu, ki poteka pod okriljem Združenih narodov, da bi določili skupne mednarodne standarde za uvoz, izvoz in prevoz konvencionalnega orožja, kar bi bil velik premik v boju proti nezaželenemu in neodgovornemu širjenju konvencionalnega orožja, ki ogroža mir, varnost, razvoj in dosledno spoštovanje človekovih pravic.

| (8) | V akcijskih načrtih, o katerih so se dogovorile EU in partnerske države v okviru evropske sosedske politike, je izrecno omenjen bodisi Kodeks ravnanja EU pri izvozu orožja bodisi razvoj učinkovitih nacionalnih mehanizmov za nadzor nad izvozom – |
| --- | --- |

(8)

V akcijskih načrtih, o katerih so se dogovorile EU in partnerske države v okviru evropske sosedske politike, je izrecno omenjen bodisi Kodeks ravnanja EU pri izvozu orožja bodisi razvoj učinkovitih nacionalnih mehanizmov za nadzor nad izvozom –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Zaradi praktičnega izvajanja:

| — | evropske varnostne strategije, |
| --- | --- |

—

evropske varnostne strategije,

| — | strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva in trgovini z njim, |
| --- | --- |

—

strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva in trgovini z njim,

| — | operativne določbe 11 iz evropskega kodeksa ravnanja pri izvozu orožja, |
| --- | --- |

—

operativne določbe 11 iz evropskega kodeksa ravnanja pri izvozu orožja,

| — | programa EU za preprečevanje in zatiranje nedovoljene trgovine s konvencionalnim orožjem, |
| --- | --- |

—

programa EU za preprečevanje in zatiranje nedovoljene trgovine s konvencionalnim orožjem,

| — | mednarodnega instrumenta, ki bi državam omogočil pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega osebnega in lahkega orožja, |
| --- | --- |

—

mednarodnega instrumenta, ki bi državam omogočil pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega osebnega in lahkega orožja,

| — | akcijskih načrtov v okviru evropske sosedske politike in sklepov Sveta o mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem |
| --- | --- |

—

akcijskih načrtov v okviru evropske sosedske politike in sklepov Sveta o mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem

Evropska unija podpira dejavnosti za dosego naslednjih ciljev:

| (a) | uveljaviti merila in načela iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah, |
| --- | --- |

(a)

uveljaviti merila in načela iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah,

| (b) | pomagati tretjim državam pri pripravi in izvajanju zakonodaje, ki bo omogočila učinkovit nadzor nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

(b)

pomagati tretjim državam pri pripravi in izvajanju zakonodaje, ki bo omogočila učinkovit nadzor nad izvozom orožja,

| (c) | pomagati državam pri usposabljanju uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, da bi zagotovili ustrezno izvajanje in uveljavljanje nadzora nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

(c)

pomagati državam pri usposabljanju uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, da bi zagotovili ustrezno izvajanje in uveljavljanje nadzora nad izvozom orožja,

| (d) | pomagati državam pri pripravi nacionalnih poročil o izvozu orožja in uveljavljanju drugih oblik spremljanja, da bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost pri izvozu orožja, |
| --- | --- |

(d)

pomagati državam pri pripravi nacionalnih poročil o izvozu orožja in uveljavljanju drugih oblik spremljanja, da bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost pri izvozu orožja,

| (e) | spodbuditi tretje države, da bi podprle proces pod okriljem Združenih narodov za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o določitvi skupnih standardov za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem, in jih podpirati, tako da bi bile te države sposobne spoštovati take skupne standarde. |
| --- | --- |

(e)

spodbuditi tretje države, da bi podprle proces pod okriljem Združenih narodov za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o določitvi skupnih standardov za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem, in jih podpirati, tako da bi bile te države sposobne spoštovati take skupne standarde.

2.   Projekti za doseganje ciljev, kakor so opredeljeni v odstavku 1, so podrobneje opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/Visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP). Komisija pri tem v celoti sodeluje.

2.   Tehnična izvedba ukrepov iz člena 1(2) se zaupa:

| — | Centru za evropsko prihodnost, ki deluje pod okriljem Ministrstva Republike Slovenije za zunanje zadeve, v zvezi s projekti za Zahodni Balkan in Turčijo, |
| --- | --- |

—

Centru za evropsko prihodnost, ki deluje pod okriljem Ministrstva Republike Slovenije za zunanje zadeve, v zvezi s projekti za Zahodni Balkan in Turčijo,

| — | Ministrstvu Francoske republike za zunanje in evropske zadeve v zvezi s projekti za severnoafriške in sredozemske države, |
| --- | --- |

—

Ministrstvu Francoske republike za zunanje in evropske zadeve v zvezi s projekti za severnoafriške in sredozemske države,

| — | Ministrstvu Češke republike za zunanje zadeve v zvezi s projekti za države Zahodnega Balkana in Ukrajino, |
| --- | --- |

—

Ministrstvu Češke republike za zunanje zadeve v zvezi s projekti za države Zahodnega Balkana in Ukrajino,

| — | Nacionalnemu inšpektoratu za strateške proizvode, ki deluje pod okriljem Ministrstva Kraljevine Švedske za zunanje zadeve v zvezi s projekti za Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo in Moldavijo. |
| --- | --- |

—

Nacionalnemu inšpektoratu za strateške proizvode, ki deluje pod okriljem Ministrstva Kraljevine Švedske za zunanje zadeve v zvezi s projekti za Armenijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Gruzijo in Moldavijo.

3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija se v skladu s svojimi pristojnostmi redno obveščajo o izvajanju tega skupnega ukrepa.

Člen 3

1.   Okvirni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 500 500 EUR in se financira iz splošnega proračuna Evropske unije.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz sredstev iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili Evropske skupnosti, ki veljajo za splošni proračun Evropske unije. Odhodki, vključno s posrednimi stroški, so upravičeni od datuma začetka veljavnosti tega skupnega ukrepa.

3.   Komisija nadzira pravilno uporabo prispevka EU iz odstavka 1. V ta namen bo z izvajalci iz člena 2 sklenila finančne sporazume o pogojih za uporabo prispevka EU. V teh finančnih sporazumih se določi, da morajo izvajalci zagotoviti vidnost prispevka EU, ki ustreza njegovemu obsegu.

Člen 4

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa. Svet na podlagi teh poročil pripravi oceno. Komisija pri tem v celoti sodeluje in zagotavlja podatke o finančnem izvajanju projektov iz člena 3(3).

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 17. marca 2010.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

PRILOGA

Podpora dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah

I.   Cilji

Splošni cilji tega skupnega ukrepa so:

| (a) | uveljaviti merila in načela iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah, |
| --- | --- |

(a)

uveljaviti merila in načela iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah,

| (b) | pomagati tretjim državam pri pripravi in izvajanju zakonodaje, ki bo omogočila učinkovit nadzor nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

(b)

pomagati tretjim državam pri pripravi in izvajanju zakonodaje, ki bo omogočila učinkovit nadzor nad izvozom orožja,

| (c) | pomagati državam pri usposabljanju uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, da bi zagotovili ustrezno izvajanje in uveljavljanje nadzora nad izvozom orožja, |
| --- | --- |

(c)

pomagati državam pri usposabljanju uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, da bi zagotovili ustrezno izvajanje in uveljavljanje nadzora nad izvozom orožja,

| (d) | pomagati državam pri pripravi nacionalnih poročil o izvozu orožja in uveljavljanju drugih oblik spremljanja, da bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost pri izvozu orožja, |
| --- | --- |

(d)

pomagati državam pri pripravi nacionalnih poročil o izvozu orožja in uveljavljanju drugih oblik spremljanja, da bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost pri izvozu orožja,

| (e) | spodbuditi tretje države, da bi podprle proces pod okriljem Združenih narodov za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o določitvi skupnih standardov za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem, in jih podpirati, tako da bi bile te države sposobne spoštovati take skupne standarde. |
| --- | --- |

(e)

spodbuditi tretje države, da bi podprle proces pod okriljem Združenih narodov za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o določitvi skupnih standardov za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem, in jih podpirati, tako da bi bile te države sposobne spoštovati take skupne standarde.

II.   Projekti

| | Namen:
  zagotoviti tehnično pomoč zainteresiranim tretjim državam, ki so pokazale pripravljenost, da izboljšajo svoje standarde in prakso pri nadzoru nad izvozom vojaške opreme in jih uskladijo s tistimi, ki so jih sprejele in ki jih uporabljajo države članice Evropske unije ter so določeni v Kodeksu ravnanja EU pri izvozu orožja in priloženih navodilih za uporabo. |
| --- | --- |

Namen:

zagotoviti tehnično pomoč zainteresiranim tretjim državam, ki so pokazale pripravljenost, da izboljšajo svoje standarde in prakso pri nadzoru nad izvozom vojaške opreme in jih uskladijo s tistimi, ki so jih sprejele in ki jih uporabljajo države članice Evropske unije ter so določeni v Kodeksu ravnanja EU pri izvozu orožja in priloženih navodilih za uporabo.

| | Opis in ocena stroškov:






  (i) | Seminarji za skupine držav
  Projekt obsega štiri dvodnevne seminarje, na katere bodo povabljeni državni uradniki in uradniki, pristojni za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz izbrane skupine držav. Seminarji naj bi potekali v eni od ciljnih držav, usposabljanje na ustreznih področjih pa bodo vodili strokovnjaki iz državnih uprav držav članic EU, generalnega sekretariata Sveta EU oziroma zasebnega sektorja (vključno z NVO). |
| --- | --- | --- |

Opis in ocena stroškov:

(i)

Seminarji za skupine držav

Projekt obsega štiri dvodnevne seminarje, na katere bodo povabljeni državni uradniki in uradniki, pristojni za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz izbrane skupine držav. Seminarji naj bi potekali v eni od ciljnih držav, usposabljanje na ustreznih področjih pa bodo vodili strokovnjaki iz državnih uprav držav članic EU, generalnega sekretariata Sveta EU oziroma zasebnega sektorja (vključno z NVO).

| (ii) | Seminarji za posamezne države
  Projekt obsega dva dvodnevna seminarja za posamezne ciljne države, na katere bodo povabljeni državni uradniki in uradniki, pristojni za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz izbrane države. Seminarji naj bi potekali v ciljni državi, usposabljanje na ustreznih področjih pa bodo vodili strokovnjaki iz državnih uprav držav članic EU, generalnega sekretariata Sveta EU oziroma zasebnega sektorja (vključno z NVO). |
| --- | --- |

(ii)

Seminarji za posamezne države

Projekt obsega dva dvodnevna seminarja za posamezne ciljne države, na katere bodo povabljeni državni uradniki in uradniki, pristojni za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz izbrane države. Seminarji naj bi potekali v ciljni državi, usposabljanje na ustreznih področjih pa bodo vodili strokovnjaki iz državnih uprav držav članic EU, generalnega sekretariata Sveta EU oziroma zasebnega sektorja (vključno z NVO).

III.   Trajanje

Projekt naj bi bil predvidoma izveden v 24 mesecih.

IV.   Upravičene države

| | Skupine upravičenih držav:






  (i) | države Zahodnega Balkana (2 dvodnevna seminarja, eden v prvem polletju 2008, drugi v prvem polletju 2009)






  — | Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija; |
| --- | --- | --- | --- |

Skupine upravičenih držav:

(i)

države Zahodnega Balkana (2 dvodnevna seminarja, eden v prvem polletju 2008, drugi v prvem polletju 2009)

—

Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija;

| (ii) | severnoafriške države, ki v okviru evropske sosedske politike sodelujejo v evro-sredozemskem partnerstvu (en dvodnevni seminar v drugem polletju 2008):






  — | Alžirija, Egipt, Libija, Maroko in Tunizija; |
| --- | --- | --- |

(ii)

severnoafriške države, ki v okviru evropske sosedske politike sodelujejo v evro-sredozemskem partnerstvu (en dvodnevni seminar v drugem polletju 2008):

—

Alžirija, Egipt, Libija, Maroko in Tunizija;

| (iii) | vzhodnoevropske in kavkaške partnerske države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki (en dvodnevni seminar v drugem polletju 2009):






  — | Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija in Moldavija. |
| --- | --- | --- |

(iii)

vzhodnoevropske in kavkaške partnerske države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki (en dvodnevni seminar v drugem polletju 2009):

—

Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija in Moldavija.

| | Posamezne upravičene države (en dvodnevni seminar v prvem polletju 2008 in eden v prvem polletju 2009):






  — | Turčija, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

Posamezne upravičene države (en dvodnevni seminar v prvem polletju 2008 in eden v prvem polletju 2009):

—

Turčija, Ukrajina

(Če se katera od navedenih držav ne bi želela udeležiti seminarja, se izmed naslednjih partnerskih držav, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki, izbere (1) druge države: Izrael, Jordanija, Libanon, Palestinska oblast, Sirija.)

V.   Financiranje

Projekti se v celoti financirajo s tem skupnim ukrepom.

Ocena vseh potrebnih finančnih sredstev: skupni znesek za projekt, opisan v tem skupnem ukrepu, je 500 500 EUR

---

(1)  O tem na predlog predsedstva, ki mu pomaga GS/VP, odločijo pristojni organi odločanja na Svetu. Komisija pri tem v celoti sodeluje.

---