# Europeiska unionens L 96/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 96 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången9 april 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 96

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången9 april 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 320/2008 av den 7 april 2008 om upphävande av utjämningstullen på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea och om avslutande av förfarandet | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 321/2008 av den 8 april 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 13 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/47/EG av den 8 april 2008 om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv 75/324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare (
  1
  ) | 15 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 320/2008 av den 7 april 2008 om upphävande av utjämningstullen på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea och om avslutande av förfarandet

1

Kommissionens förordning (EG) nr 321/2008 av den 8 april 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

13

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2008/47/EG av den 8 april 2008 om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv 75/324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare (
  1
  )

1

15

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/289/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 april 2008 om nödåtgärder avseende den icke-godkända genetiskt modifierade organismen Bt63 i risprodukter
  [delgivet med nr K(2008) 1208]

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/290/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2008 om ändring av beslut 2007/716/EG när det gäller vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien
  [delgivet med nr K(2008) 1230]

   (
  1
  ) | 35 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/289/EG

*

Kommissionens beslut av den 3 april 2008 om nödåtgärder avseende den icke-godkända genetiskt modifierade organismen Bt63 i risprodukter
  [delgivet med nr K(2008) 1208]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1208]

1

29

2008/290/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2008 om ändring av beslut 2007/716/EG när det gäller vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien
  [delgivet med nr K(2008) 1230]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1230]

1

35

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | | Tillägg | 38 |

Rättelser

Tillägg

Tillägg

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 320/2008

av den 7 april 2008

om upphävande av utjämningstullen på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea och om avslutande av förfarandet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 19,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

I   Gällande åtgärder

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1480/2003 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på 34,8 % på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea) och tillverkade av andra företag än Samsung Electronics Co., Ltd (nedan kallat Samsung), för vilket en nolltullsats fastställdes. Förordningen om slutgiltig tull föregicks av kommissionens förordning (EG) nr 708/2003 av den 23 april 2003 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea (3) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1480/2003 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på 34,8 % på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea) och tillverkade av andra företag än Samsung Electronics Co., Ltd (nedan kallat Samsung), för vilket en nolltullsats fastställdes. Förordningen om slutgiltig tull föregicks av kommissionens förordning (EG) nr 708/2003 av den 23 april 2003 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen med ursprung i Republiken Korea (3) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull).

| (2) | Efter en rapport antagen av Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösningsorgan (4) (nedan kallad panelrapporten EG – dram-minneschips från Sydkorea) antog rådet förordning (EG) nr 584/2006 (5), där rekommendationerna i panelrapporten genomfördes och den slutgiltiga utjämningstullen sänktes till 32,9 % (nedan kallad genomförandeförordningen). |
| --- | --- |

(2)

Efter en rapport antagen av Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösningsorgan (4) (nedan kallad panelrapporten EG – dram-minneschips från Sydkorea) antog rådet förordning (EG) nr 584/2006 (5), där rekommendationerna i panelrapporten genomfördes och den slutgiltiga utjämningstullen sänktes till 32,9 % (nedan kallad genomförandeförordningen).

II   Inledande på eget initiativ av en partiell interimsöversyn

| (3) | Gemenskapstillverkarna Micron Europe Ltd och Qimonda AG (tidigare Infineon Technologies AG) lade fram prima facie-bevisning för kommissionen som visade att Hynix Semiconductor Inc. (nedan kallat Hynix) erhöll ytterligare subventioner under perioden efter den ursprungliga undersökningsperioden. Dessutom lämnade Hynix in en begäran om en partiell interimsöversyn där man hävdade att de subventioner som befanns vara utjämningsbara i den ursprungliga undersökningen hade upphört. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapstillverkarna Micron Europe Ltd och Qimonda AG (tidigare Infineon Technologies AG) lade fram prima facie-bevisning för kommissionen som visade att Hynix Semiconductor Inc. (nedan kallat Hynix) erhöll ytterligare subventioner under perioden efter den ursprungliga undersökningsperioden. Dessutom lämnade Hynix in en begäran om en partiell interimsöversyn där man hävdade att de subventioner som befanns vara utjämningsbara i den ursprungliga undersökningen hade upphört.

| (4) | Mot bakgrund av ovannämnda inlagor beslutade kommissionen att på eget initiativ inleda en översyn. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av ovannämnda inlagor beslutade kommissionen att på eget initiativ inleda en översyn.

III   Undersökning

| (5) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn och efter samråd med rådgivande kommittén, tillkännagav kommissionen den 18 mars 2006, genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6), att den på eget initiativ inledde en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn och efter samråd med rådgivande kommittén, tillkännagav kommissionen den 18 mars 2006, genom ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (6), att den på eget initiativ inledde en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (6) | Översynen begränsades till en undersökning av subventionering av en exporterande tillverkare, Hynix, för att bedöma om de gällande åtgärderna skulle upprätthållas, avslutas eller ändras. Undersökningsperioden pågick 1 januari 2005–31 december 2005. |
| --- | --- |

(6)

Översynen begränsades till en undersökning av subventionering av en exporterande tillverkare, Hynix, för att bedöma om de gällande åtgärderna skulle upprätthållas, avslutas eller ändras. Undersökningsperioden pågick 1 januari 2005–31 december 2005.

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt den berörda exporterande tillverkaren (Hynix), de sydkoreanska myndigheterna och gemenskapstillverkarna om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt den berörda exporterande tillverkaren (Hynix), de sydkoreanska myndigheterna och gemenskapstillverkarna om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen, sände kommissionen frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och fick svar från företaget, de sydkoreanska myndigheterna, ett antal sydkoreanska banker och Deutsche Bank AG. |
| --- | --- |

(8)

För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen, sände kommissionen frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och fick svar från företaget, de sydkoreanska myndigheterna, ett antal sydkoreanska banker och Deutsche Bank AG.

| (9) | Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna och utförde kontroller på plats hos de sydkoreanska myndigheterna (finans- och ekonomiministeriet och Financial Supervisory Commission) och följande företag och institut i Seoul:






  — | Hynix Semiconductor Inc. |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna och utförde kontroller på plats hos de sydkoreanska myndigheterna (finans- och ekonomiministeriet och Financial Supervisory Commission) och följande företag och institut i Seoul:

—

Hynix Semiconductor Inc.

| — | Korea Exchange Bank. |
| --- | --- |

—

Korea Exchange Bank.

| — | Korea Development Bank. |
| --- | --- |

—

Korea Development Bank.

| — | Woori Bank. |
| --- | --- |

—

Woori Bank.

| — | Shinhan Bank. |
| --- | --- |

—

Shinhan Bank.

| — | Deutsche Bank AG. |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG.

| — | National Agricultural Cooperative Federation. |
| --- | --- |

—

National Agricultural Cooperative Federation.

| — | Hyundai Marine & Fire Insurance. |
| --- | --- |

—

Hyundai Marine & Fire Insurance.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (10) | Den produkt som är föremål för undersökning och den likadana produkten är desamma som omfattades av den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa elektroniska mikrokretsar kända som dynamiska ram-minnen av alla typer, tätheter och variationer, antingen i form av bearbetade kiselskivor eller i form av kiselbrickor, tillverkade med hjälp av olika varianter av metalloxidhalvledarteknik (MOS) inbegripet komplementära MOS-typer (CMOS), av alla tätheter (inklusive framtida tätheter), oavsett åtkomsttid, konfiguration, ramar eller kapsling m.m., med ursprung i Sydkorea. Den berörda produkten omfattar även dynamiska ram-minnen monterade i (standard)minnesmoduler eller (standard)minneskort eller annan sammansatt form förutsatt att huvudsyftet är att tillhandahålla minne. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som är föremål för undersökning och den likadana produkten är desamma som omfattades av den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa elektroniska mikrokretsar kända som dynamiska ram-minnen av alla typer, tätheter och variationer, antingen i form av bearbetade kiselskivor eller i form av kiselbrickor, tillverkade med hjälp av olika varianter av metalloxidhalvledarteknik (MOS) inbegripet komplementära MOS-typer (CMOS), av alla tätheter (inklusive framtida tätheter), oavsett åtkomsttid, konfiguration, ramar eller kapsling m.m., med ursprung i Sydkorea. Den berörda produkten omfattar även dynamiska ram-minnen monterade i (standard)minnesmoduler eller (standard)minneskort eller annan sammansatt form förutsatt att huvudsyftet är att tillhandahålla minne.

| (11) | Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 och ex 8548 90 20. |
| --- | --- |

(11)

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 och ex 8548 90 20.

C.   SUBVENTIONER

I   Inledning

| (12) | På grundval av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till vid inledandet och de svar som inkom på kommissionens frågeformulär, undersöktes följande åtgärder:






  a) | Ett krispaket godkänt av Hynix Creditor Financial Institutions' Council (nedan kallat kreditrådet) den 30 december 2002 (nedan kallat den nya omstruktureringen) bestående av utbyte av skulder mot aktier, förlängning av skulder och förändrade villkor för räntebetalningar. |
| --- | --- | --- |

(12)

På grundval av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till vid inledandet och de svar som inkom på kommissionens frågeformulär, undersöktes följande åtgärder:

a)

Ett krispaket godkänt av Hynix Creditor Financial Institutions' Council (nedan kallat kreditrådet) den 30 december 2002 (nedan kallat den nya omstruktureringen) bestående av utbyte av skulder mot aktier, förlängning av skulder och förändrade villkor för räntebetalningar.

| b) | Påstådd förmånlig finansiering av sydkoreanska banker till Beijing Orient Electronics för att underlätta köpet av Hydis, en Hynix-verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Påstådd förmånlig finansiering av sydkoreanska banker till Beijing Orient Electronics för att underlätta köpet av Hydis, en Hynix-verksamhet.

| c) | Påstådd förmånlig finansiering av sydkoreanska banker till CVC för att underlätta köpet av System IC, en Hynix-verksamhet, inklusive överföring av Hynix skuld till en annan enhet med rabatt. |
| --- | --- |

c)

Påstådd förmånlig finansiering av sydkoreanska banker till CVC för att underlätta köpet av System IC, en Hynix-verksamhet, inklusive överföring av Hynix skuld till en annan enhet med rabatt.

| d) | Rabatterat kontant återköp av Hynix skuld. |
| --- | --- |

d)

Rabatterat kontant återköp av Hynix skuld.

| e) | Påstådd förmånlig skattebehandling av Hynix från de sydkoreanska myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

Påstådd förmånlig skattebehandling av Hynix från de sydkoreanska myndigheterna.

| f) | Refinansieringen i juli 2005 av Hynix skuld. |
| --- | --- |

f)

Refinansieringen i juli 2005 av Hynix skuld.

| (13) | Alla åtgärder som anges ovan var punktvisa åtgärder. Med undantag av led e ovan vidtogs alla undersökta åtgärder av Hynix kreditgivande banker/institut, efter vad som påstås på anvisning av de sydkoreanska myndigheterna. Frågan om ”finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna” enligt artikel 2 i grundförordningen är, liksom i den ursprungliga undersökningen, av central betydelse i detta förfarande, och i detta sammanhang hänvisas det till skälen 9–15 i förordningen om slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(13)

Alla åtgärder som anges ovan var punktvisa åtgärder. Med undantag av led e ovan vidtogs alla undersökta åtgärder av Hynix kreditgivande banker/institut, efter vad som påstås på anvisning av de sydkoreanska myndigheterna. Frågan om ”finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna” enligt artikel 2 i grundförordningen är, liksom i den ursprungliga undersökningen, av central betydelse i detta förfarande, och i detta sammanhang hänvisas det till skälen 9–15 i förordningen om slutgiltig tull.

II   Hynix ekonomiska situation efter den ursprungliga undersökningen

| (14) | Trots de stora räddningspaket som Hynix fick under 2001 förbättrades inte företagets ekonomiska situation, och 2002 värderade Standard & Poor det fortfarande som selective default. Företaget redovisade en förlust på 1 030 miljarder won under de första nio månaderna 2002, och det var uppenbart att det inte var i stånd att betala sina förfallande skulder. Dess nyckeltal, grundade på dess bokslut för 2002, visar att det inte kunde täcka sina kortfristiga skulder med sina omsättningstillgångar, inte kunde täcka sina räntekostnader med sina intäkter, finansierades med betydligt mer skulder än eget kapital och hade stora nettoförluster. Även om räddningspaket i oktober 2001 hade hjälpt till viss del, hade företaget fortfarande stora problem. Morgan Stanley Dean Witter, en av Hynix utomstående rådgivare, uppgav i en rapport som lades fram i september 2002 att det var högst osannolikt att Hynix under de följande två åren skulle kunna uppbringa tillräckligt med likvida medel för att täcka sina förfallande skuldförbindelser eller kunna utöka sin kapacitet och finansiera den tekniska uppgradering och den forskning och utveckling som var nödvändiga för att kunna fortsätta att vara en konkurrenskraftig tillverkare av dynamiska ram-minnen. Morgan Stanley Dean Witter menade vidare att Hynix var tekniskt bankrutt och endast hölls flytande genom skuldomstruktureringsprogram och att den ekonomiska ansträngning som skulle behövas för att göra företaget konkurrenskraftigt igen verkade vara för stor. Kreditgivarna skulle inte ha råd att göra företaget sunt igen. Oavsett resultatet skulle meddelandet till investerarna vara tydligt: Hynix var inte ett företag med god kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(14)

Trots de stora räddningspaket som Hynix fick under 2001 förbättrades inte företagets ekonomiska situation, och 2002 värderade Standard & Poor det fortfarande som selective default. Företaget redovisade en förlust på 1 030 miljarder won under de första nio månaderna 2002, och det var uppenbart att det inte var i stånd att betala sina förfallande skulder. Dess nyckeltal, grundade på dess bokslut för 2002, visar att det inte kunde täcka sina kortfristiga skulder med sina omsättningstillgångar, inte kunde täcka sina räntekostnader med sina intäkter, finansierades med betydligt mer skulder än eget kapital och hade stora nettoförluster. Även om räddningspaket i oktober 2001 hade hjälpt till viss del, hade företaget fortfarande stora problem. Morgan Stanley Dean Witter, en av Hynix utomstående rådgivare, uppgav i en rapport som lades fram i september 2002 att det var högst osannolikt att Hynix under de följande två åren skulle kunna uppbringa tillräckligt med likvida medel för att täcka sina förfallande skuldförbindelser eller kunna utöka sin kapacitet och finansiera den tekniska uppgradering och den forskning och utveckling som var nödvändiga för att kunna fortsätta att vara en konkurrenskraftig tillverkare av dynamiska ram-minnen. Morgan Stanley Dean Witter menade vidare att Hynix var tekniskt bankrutt och endast hölls flytande genom skuldomstruktureringsprogram och att den ekonomiska ansträngning som skulle behövas för att göra företaget konkurrenskraftigt igen verkade vara för stor. Kreditgivarna skulle inte ha råd att göra företaget sunt igen. Oavsett resultatet skulle meddelandet till investerarna vara tydligt: Hynix var inte ett företag med god kreditvärdighet.

| (15) | Merrill Lynch uppgav, också i september 2002, att man blev allt mer bekymrade över Hynix dystra vinstutsikter. Man sänkte prognoserna för 2002–2003 till förlust eftersom förbättringen av kostnadsläget och produktionsökningen hämmades av bristande investeringar i utvecklingen av processtekniken. En annan rådgivare till Hynix, Deutsche Bank Korea, medgav att dess aktieavdelning, trots att den följde utvecklingen i halvledarbranschen, inte följde Hynix utveckling, eftersom det inte fanns tillräckligt intresse från investerarnas sida. Företaget självt förnekar inte hur stora dess ekonomiska svårigheter var under denna tidsperiod. |
| --- | --- |

(15)

Merrill Lynch uppgav, också i september 2002, att man blev allt mer bekymrade över Hynix dystra vinstutsikter. Man sänkte prognoserna för 2002–2003 till förlust eftersom förbättringen av kostnadsläget och produktionsökningen hämmades av bristande investeringar i utvecklingen av processtekniken. En annan rådgivare till Hynix, Deutsche Bank Korea, medgav att dess aktieavdelning, trots att den följde utvecklingen i halvledarbranschen, inte följde Hynix utveckling, eftersom det inte fanns tillräckligt intresse från investerarnas sida. Företaget självt förnekar inte hur stora dess ekonomiska svårigheter var under denna tidsperiod.

III   Den nya omstruktureringen

| (16) | I oktober 2001 antog kreditrådet en affärsplan för normalisering för att fortsätta rekonstruktionen av företaget. Kreditrådet bestod av banker och andra institut som beviljat Hynix kredit. Besluten i kreditrådet fattades med 75 % majoritet. Varje instituts rösträtt bestämdes i förhållande till hur exponerade de var mot Hynix. |
| --- | --- |

(16)

I oktober 2001 antog kreditrådet en affärsplan för normalisering för att fortsätta rekonstruktionen av företaget. Kreditrådet bestod av banker och andra institut som beviljat Hynix kredit. Besluten i kreditrådet fattades med 75 % majoritet. Varje instituts rösträtt bestämdes i förhållande till hur exponerade de var mot Hynix.

| (17) | Hynix omfattades av Corporate Restructuring Promotion Act (nedan kallad lagen om främjande av företagsomstrukturering) och kontrollerades därför i praktiken av sina kreditgivare. Kreditrådet beslutade att sälja företaget eller delar av det till en tredje part. I december 2002 inledde omstruktureringskommittén, en underkommitté till kreditrådet, förhandlingar med Micron Technology Inc. Förhandlingarna varade fem månader och parterna undertecknade ett samförståndsavtal, men Hynix styrelse godkände slutligen inte försäljningsvillkoren. |
| --- | --- |

(17)

Hynix omfattades av Corporate Restructuring Promotion Act (nedan kallad lagen om främjande av företagsomstrukturering) och kontrollerades därför i praktiken av sina kreditgivare. Kreditrådet beslutade att sälja företaget eller delar av det till en tredje part. I december 2002 inledde omstruktureringskommittén, en underkommitté till kreditrådet, förhandlingar med Micron Technology Inc. Förhandlingarna varade fem månader och parterna undertecknade ett samförståndsavtal, men Hynix styrelse godkände slutligen inte försäljningsvillkoren.

| (18) | I maj 2002 anlitade kreditrådet, som en uppföljningsåtgärd eftersom Hynix ekonomiska situation fortfarande försämrades, ett antal utomstående rådgivare, bl.a. Deutsche Bank, Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche och A. D. Little, som skulle analysera Hynix situation och komma fram till en räddningsplan för företaget. Tillsammans med dessa utomstående rådgivare genomförde Korea Exchange Bank, som i egenskap av största kreditgivare ledde kreditrådet, den tillbörliga genomgången (due diligence) av Hynix fram till november 2002. Rapporten om genomgången, som utarbetades av Deutsche Bank och Korea Exchange Bank (nedan kallad Deutsche Bank-rapporten), lades fram för kreditrådet. |
| --- | --- |

(18)

I maj 2002 anlitade kreditrådet, som en uppföljningsåtgärd eftersom Hynix ekonomiska situation fortfarande försämrades, ett antal utomstående rådgivare, bl.a. Deutsche Bank, Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche och A. D. Little, som skulle analysera Hynix situation och komma fram till en räddningsplan för företaget. Tillsammans med dessa utomstående rådgivare genomförde Korea Exchange Bank, som i egenskap av största kreditgivare ledde kreditrådet, den tillbörliga genomgången (due diligence) av Hynix fram till november 2002. Rapporten om genomgången, som utarbetades av Deutsche Bank och Korea Exchange Bank (nedan kallad Deutsche Bank-rapporten), lades fram för kreditrådet.

| (19) | Den 30 december 2002 beslutade kreditrådet att rekonstruera företaget och sälja det, i enlighet med Deutsche Bank-rapporten. Företagsrekonstruktionen innebar en omstrukturering som omfattade






  — | utbyte av skulder mot aktier på 1 861,5 miljarder won, |
| --- | --- | --- |

(19)

Den 30 december 2002 beslutade kreditrådet att rekonstruera företaget och sälja det, i enlighet med Deutsche Bank-rapporten. Företagsrekonstruktionen innebar en omstrukturering som omfattade

—

utbyte av skulder mot aktier på 1 861,5 miljarder won,

| — | nedskrivning av kapitalet med förhållandet 21:1, |
| --- | --- |

—

nedskrivning av kapitalet med förhållandet 21:1,

| — | förlängning av skulder som uppgick till 3 293 miljarder won, och |
| --- | --- |

—

förlängning av skulder som uppgick till 3 293 miljarder won, och

| — | förändrade villkor för räntebetalning på de förlängda skulderna. |
| --- | --- |

—

förändrade villkor för räntebetalning på de förlängda skulderna.

IV   Beskrivning av åtgärderna

i)   Utbyte av skulder mot aktier

| (20) | Kreditrådet beslutade att byta ut skulder på 1 861,5 miljarder won mot aktier i Hynix, vilket motsvarade ungefär 50 % av Hynix lån utan säkerhet. Priset per aktie fastställdes till 435 won när beslutet togs i december 2002, vilket motsvarade det genomsnittliga marknadspriset under en månad. Även om det i lagen om främjande av företagsomstrukturering föreskrivs att kreditrådet ska använda en lämplig metod för att beräkna priset vid utbytet, anges ingen särskild metod. |
| --- | --- |

(20)

Kreditrådet beslutade att byta ut skulder på 1 861,5 miljarder won mot aktier i Hynix, vilket motsvarade ungefär 50 % av Hynix lån utan säkerhet. Priset per aktie fastställdes till 435 won när beslutet togs i december 2002, vilket motsvarade det genomsnittliga marknadspriset under en månad. Även om det i lagen om främjande av företagsomstrukturering föreskrivs att kreditrådet ska använda en lämplig metod för att beräkna priset vid utbytet, anges ingen särskild metod.

| (21) | Omstruktureringsplanen omfattade en nedskrivning av kapitalet innan utbytet skulle äga rum, vilket krävde aktieägarnas godkännande; utbytet kunde därför inte äga rum omedelbart. När nedskrivningen hade genomförts, med förhållandet 21:1, blev utbytespriset per aktie 9 135 won (21 × 435 won) och utbytet genomfördes. Eftersom aktierna efter utbytet skulle emitteras först i april 2003 skulle detta pris fungera som ett golv, men inget tak fastställdes. Det faktiska aktiepriset när beslutet fattades var 280 won och det föll till 167 won i april 2003. |
| --- | --- |

(21)

Omstruktureringsplanen omfattade en nedskrivning av kapitalet innan utbytet skulle äga rum, vilket krävde aktieägarnas godkännande; utbytet kunde därför inte äga rum omedelbart. När nedskrivningen hade genomförts, med förhållandet 21:1, blev utbytespriset per aktie 9 135 won (21 × 435 won) och utbytet genomfördes. Eftersom aktierna efter utbytet skulle emitteras först i april 2003 skulle detta pris fungera som ett golv, men inget tak fastställdes. Det faktiska aktiepriset när beslutet fattades var 280 won och det föll till 167 won i april 2003.

ii)   Förlängning av skulder

| (22) | Förfallodatumet för den del av Hynix skulder som inte omvandlades till aktier förlängdes till december 2006. Dessa förlängda skulder uppgick till sammanlagt 3 293 miljarder won. |
| --- | --- |

(22)

Förfallodatumet för den del av Hynix skulder som inte omvandlades till aktier förlängdes till december 2006. Dessa förlängda skulder uppgick till sammanlagt 3 293 miljarder won.

iii)   Förändrade villkor för räntebetalning

| (23) | Räntan för de förlängda skulderna sänktes från 6,5 % till 3,5 %. Skillnaden på 3 % behandlades som ytterligare kapital och lades till den utestående skulden, med ett förfallodatum i december 2006 även här. Räntan på detta ytterligare kapital sattes till 6 % och skulle betalas kvartalsvis. |
| --- | --- |

(23)

Räntan för de förlängda skulderna sänktes från 6,5 % till 3,5 %. Skillnaden på 3 % behandlades som ytterligare kapital och lades till den utestående skulden, med ett förfallodatum i december 2006 även här. Räntan på detta ytterligare kapital sattes till 6 % och skulle betalas kvartalsvis.

V   De sydkoreanska myndigheternas politik gentemot Hynix

| (24) | Såsom beskrivs i förordningarna om provisorisk och slutgiltig tull visade de sydkoreanska myndigheterna stort intresse för Hynix. Myndigheterna medgav att utländska investerare till följd av Hynix situation var ovilliga att investera i Sydkorea, eftersom de sydkoreanska bankernas exponering mot Hynix var så stor. Myndigheterna måste ha problemet löst så att osäkerheten skulle försvinna; ”strukturanpassningen” av Hynix angavs faktiskt som en av de viktigaste politiska frågorna under andra halvåret 2002 i en rapport från finans- och ekonomiministeriet. I en rapport som det sydkoreanska oppositionspartiet Grand National Party (GNP) lade fram för parlamentet kritiserade man att myndigheterna insisterade på att rädda Hyundai-gruppen, där Hynix var ett dotterbolag, och menade att de genom att försöka rädda Hynix pumpade in pengar i svarta hål. Hynix hävdar att eftersom rapporten lades fram i november 2002 bör den inte anses vara bevisning för de sydkoreanska myndigheternas inblandning i den nya omstruktureringen. Kreditgivarna godkände emellertid den nya omstruktureringen endast en månad efter det att GNP lade fram rapporten och överläggningar om det bästa sättet att rädda Hynix hade pågått i flera månader före det. GNP:s rapport är därför inte irrelevant för frågan om de sydkoreanska myndigheterna förde en politik för att rädda Hynix. |
| --- | --- |

(24)

Såsom beskrivs i förordningarna om provisorisk och slutgiltig tull visade de sydkoreanska myndigheterna stort intresse för Hynix. Myndigheterna medgav att utländska investerare till följd av Hynix situation var ovilliga att investera i Sydkorea, eftersom de sydkoreanska bankernas exponering mot Hynix var så stor. Myndigheterna måste ha problemet löst så att osäkerheten skulle försvinna; ”strukturanpassningen” av Hynix angavs faktiskt som en av de viktigaste politiska frågorna under andra halvåret 2002 i en rapport från finans- och ekonomiministeriet. I en rapport som det sydkoreanska oppositionspartiet Grand National Party (GNP) lade fram för parlamentet kritiserade man att myndigheterna insisterade på att rädda Hyundai-gruppen, där Hynix var ett dotterbolag, och menade att de genom att försöka rädda Hynix pumpade in pengar i svarta hål. Hynix hävdar att eftersom rapporten lades fram i november 2002 bör den inte anses vara bevisning för de sydkoreanska myndigheternas inblandning i den nya omstruktureringen. Kreditgivarna godkände emellertid den nya omstruktureringen endast en månad efter det att GNP lade fram rapporten och överläggningar om det bästa sättet att rädda Hynix hade pågått i flera månader före det. GNP:s rapport är därför inte irrelevant för frågan om de sydkoreanska myndigheterna förde en politik för att rädda Hynix.

| (25) | Under det första halvåret uppgav den biträdande finansministern att kreditgivarna skulle vara tvungna att finna en lösning på problemet med Hynix så snart som möjligt för att minimera de negativa följderna för ekonomin. För detta ändamål hade ett möte mellan myndigheterna och Hynix kreditgivare ägt rum för att myndigheterna skulle få ge sin uppfattning om de då pågående förhandlingarna med Micron. Finans- och ekonomiministeriet kunde vare sig bekräfta eller dementera att andra möten ägt rum och hävdade att det inte alltid fördes protokoll över sådana möten. Financial Supervisory Commission sade å andra sidan att inga andra möten hade ägt rum, men att man hölls à jour med utvecklingen genom informella telefonsamtal. Tillgänglig bevisning tyder emellertid på att de sydkoreanska myndigheterna, med tanke på Europeiska gemenskapens och Förenta staternas tidigare undersökningar av dess inblandning i Hynix, gav order om att all kommunikation rörande Hynix skulle ske muntligt så att den inte kunde spåras (7). Financial Supervisory Commission uppgav att den inte hade befogenhet att ingripa i omstruktureringen av varje företag, men att den övervakade processen delvis, t.ex. om den befarade en chock för marknaden. Den sköter denna övervakning genom kontakter med personer ”på arbetsnivå”, men inga protokoll över sådana kontakter bevaras. Även om Financial Supervisory Commission medgav att Hynix omstrukturerades eftersom företaget var så stort, vidhöll den att det sätt på vilket omstruktureringen skedde avgjordes av kreditgivarna ensamma. Hynix kreditgivande banker bekräftade att Financial Supervisory Commission kontrollerade omstruktureringen noga genom att ringa samt begära upplysningar. |
| --- | --- |

(25)

Under det första halvåret uppgav den biträdande finansministern att kreditgivarna skulle vara tvungna att finna en lösning på problemet med Hynix så snart som möjligt för att minimera de negativa följderna för ekonomin. För detta ändamål hade ett möte mellan myndigheterna och Hynix kreditgivare ägt rum för att myndigheterna skulle få ge sin uppfattning om de då pågående förhandlingarna med Micron. Finans- och ekonomiministeriet kunde vare sig bekräfta eller dementera att andra möten ägt rum och hävdade att det inte alltid fördes protokoll över sådana möten. Financial Supervisory Commission sade å andra sidan att inga andra möten hade ägt rum, men att man hölls à jour med utvecklingen genom informella telefonsamtal. Tillgänglig bevisning tyder emellertid på att de sydkoreanska myndigheterna, med tanke på Europeiska gemenskapens och Förenta staternas tidigare undersökningar av dess inblandning i Hynix, gav order om att all kommunikation rörande Hynix skulle ske muntligt så att den inte kunde spåras (7). Financial Supervisory Commission uppgav att den inte hade befogenhet att ingripa i omstruktureringen av varje företag, men att den övervakade processen delvis, t.ex. om den befarade en chock för marknaden. Den sköter denna övervakning genom kontakter med personer ”på arbetsnivå”, men inga protokoll över sådana kontakter bevaras. Även om Financial Supervisory Commission medgav att Hynix omstrukturerades eftersom företaget var så stort, vidhöll den att det sätt på vilket omstruktureringen skedde avgjordes av kreditgivarna ensamma. Hynix kreditgivande banker bekräftade att Financial Supervisory Commission kontrollerade omstruktureringen noga genom att ringa samt begära upplysningar.

| (26) | De sydkoreanska myndigheterna klargjorde under mötena i april 2002 sin officiella uppfattning för Hynix kreditgivare, vilken var att Hynix antingen skulle säljas eller räddas för att mildra chocken. Även om myndigheterna betonade att det var upp till kreditgivarna att besluta om huruvida likvidation var ett alternativ eller inte, motsägs detta påstående av dess uttalanden om vikten av att rädda Hynix (genom omstrukturering eller försäljning) för att återställa förtroendet för den sydkoreanska marknaden. Myndigheternas uppfattning att Hynix var för stort för att få gå i konkurs bekräftas av ett uttalande av en av de kreditgivande bankerna att Hynix var ett så stort företag, med så många anställda och kontrakt att ”man kan föreställa sig vad som skulle hända om det gick i konkurs eller blev insolvent”. Dessutom skrev en av Hynix utomstående rådgivare i sitt uppdragsavtal att det skulle bidra till ”... ansträngningarna att finna en realistisk och hållbar omstruktureringslösning för Hynix som skulle minimera de sociala konsekvenserna...” (vår kursivering). Det var uppenbart att likvidation av Hynix inte var ett alternativ. |
| --- | --- |

(26)

De sydkoreanska myndigheterna klargjorde under mötena i april 2002 sin officiella uppfattning för Hynix kreditgivare, vilken var att Hynix antingen skulle säljas eller räddas för att mildra chocken. Även om myndigheterna betonade att det var upp till kreditgivarna att besluta om huruvida likvidation var ett alternativ eller inte, motsägs detta påstående av dess uttalanden om vikten av att rädda Hynix (genom omstrukturering eller försäljning) för att återställa förtroendet för den sydkoreanska marknaden. Myndigheternas uppfattning att Hynix var för stort för att få gå i konkurs bekräftas av ett uttalande av en av de kreditgivande bankerna att Hynix var ett så stort företag, med så många anställda och kontrakt att ”man kan föreställa sig vad som skulle hända om det gick i konkurs eller blev insolvent”. Dessutom skrev en av Hynix utomstående rådgivare i sitt uppdragsavtal att det skulle bidra till ”... ansträngningarna att finna en realistisk och hållbar omstruktureringslösning för Hynix som skulle minimera de sociala konsekvenserna...” (vår kursivering). Det var uppenbart att likvidation av Hynix inte var ett alternativ.

VI   De sydkoreanska myndigheterna inblandning i Hynix kreditgivande banker

| (27) | De sydkoreanska myndigheterna har stora aktieposter i flera av Hynix kreditgivande banker. Enligt de tillgängliga uppgifter som bankerna, Hynix och myndigheterna lämnat, har myndigheterna åtminstone ett betydande aktieinnehav (> 20 %) i kreditgivande banker/finansinstitut som har minst 75 % av rösträtten i kreditrådet. Det påminns om att den majoritet som krävdes i kreditrådet var 75 %; därför råder inget tvivel om myndigheternas inblandning i kreditrådets beslut. |
| --- | --- |

(27)

De sydkoreanska myndigheterna har stora aktieposter i flera av Hynix kreditgivande banker. Enligt de tillgängliga uppgifter som bankerna, Hynix och myndigheterna lämnat, har myndigheterna åtminstone ett betydande aktieinnehav (> 20 %) i kreditgivande banker/finansinstitut som har minst 75 % av rösträtten i kreditrådet. Det påminns om att den majoritet som krävdes i kreditrådet var 75 %; därför råder inget tvivel om myndigheternas inblandning i kreditrådets beslut.

| (28) | Liksom i den ursprungliga undersökningen ägs Korea Development Bank och National Agricultural Cooperative Federation helt av de sydkoreanska myndigheterna och anses därför vara offentliga organ enligt artikel 1.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Liksom i den ursprungliga undersökningen ägs Korea Development Bank och National Agricultural Cooperative Federation helt av de sydkoreanska myndigheterna och anses därför vara offentliga organ enligt artikel 1.3 i grundförordningen.

| (29) | Det finns inga tillgängliga uppgifter som tyder på att situationen i fråga om Woori Bank har förändrats i förhållande till den som beskrevs i skälen 80–82 i förordningen om provisorisk tull. Såsom anges i förordningen om provisorisk tull, ingick dessutom Chohung Bank, numera kallad Shinhan Bank efter ett samgående med Shinhan Bank den 1 april 2006, ett samförståndsavtal med Korean Deposit Insurance Corporation i januari 2002, vilket gav Korean Deposit Insurance Corporation, ett offentligt organ, ett avgörande inflytande över Chohung Banks beslut. |
| --- | --- |

(29)

Det finns inga tillgängliga uppgifter som tyder på att situationen i fråga om Woori Bank har förändrats i förhållande till den som beskrevs i skälen 80–82 i förordningen om provisorisk tull. Såsom anges i förordningen om provisorisk tull, ingick dessutom Chohung Bank, numera kallad Shinhan Bank efter ett samgående med Shinhan Bank den 1 april 2006, ett samförståndsavtal med Korean Deposit Insurance Corporation i januari 2002, vilket gav Korean Deposit Insurance Corporation, ett offentligt organ, ett avgörande inflytande över Chohung Banks beslut.

| (30) | Premiärministerns dekret nr 408 utgör ytterligare bevisning för att det finns rättsligt utrymme för de sydkoreanska myndigheterna att ingripa i finanssektorn av politiska skäl. De sydkoreanska myndigheterna menar att dekretet utgör bevisning för att den sydkoreanska staten officiellt har uppgett att den inte ska ingripa i banker och finansinstitut. I artikel 5.1 i premiärministerns dekret nr 408 föreskrivs dock att om ett finanstillsynsorgan begär ett finansinstituts samarbete eller stöd för att stabilisera finansmarknaden ska detta ske genom en skrivelse eller ett möte. Dekretet förhindrar följaktligen inte myndighetsingripanden i finansinstitut, utan fastställer uttryckligen hur sådana ingripanden kan göras. |
| --- | --- |

(30)

Premiärministerns dekret nr 408 utgör ytterligare bevisning för att det finns rättsligt utrymme för de sydkoreanska myndigheterna att ingripa i finanssektorn av politiska skäl. De sydkoreanska myndigheterna menar att dekretet utgör bevisning för att den sydkoreanska staten officiellt har uppgett att den inte ska ingripa i banker och finansinstitut. I artikel 5.1 i premiärministerns dekret nr 408 föreskrivs dock att om ett finanstillsynsorgan begär ett finansinstituts samarbete eller stöd för att stabilisera finansmarknaden ska detta ske genom en skrivelse eller ett möte. Dekretet förhindrar följaktligen inte myndighetsingripanden i finansinstitut, utan fastställer uttryckligen hur sådana ingripanden kan göras.

| (31) | Hynix hävdade att Korea Exchange Bank inte kontrollerades av de sydkoreanska myndigheterna och lade fram Commerzbanks aktieinnehav som bevisning för att Korea Exchange Bank stod fritt från myndigheternas ingripande. Hynix lade också fram dokument där det hänvisas till Commerzbanks vetorätt i vissa frågor, bl.a. riskhantering. Korea Exchange Bank kunde dock inte bekräfta att Commerzbank, även om de hade sänt en person som skulle ingå i kreditavdelningen, verkligen hade någon kontroll över kreditbeslut och uppgav faktiskt att de inte kände till någon sådan vetorätt. Vidare visar också den nyligen utförda undersökningen om de sydkoreanska myndigheternas inblandning i Lone Stars köp av aktier i Korea Exchange Bank 2003 att Korea Exchange Bank kontrolleras av dessa myndigheter. Det anses därför inte finnas någon anledning till att avvika från slutsatserna i den ursprungliga undersökningen i fråga om de sydkoreanska myndigheternas inflytande över Korea Exchange Banks beslut. |
| --- | --- |

(31)

Hynix hävdade att Korea Exchange Bank inte kontrollerades av de sydkoreanska myndigheterna och lade fram Commerzbanks aktieinnehav som bevisning för att Korea Exchange Bank stod fritt från myndigheternas ingripande. Hynix lade också fram dokument där det hänvisas till Commerzbanks vetorätt i vissa frågor, bl.a. riskhantering. Korea Exchange Bank kunde dock inte bekräfta att Commerzbank, även om de hade sänt en person som skulle ingå i kreditavdelningen, verkligen hade någon kontroll över kreditbeslut och uppgav faktiskt att de inte kände till någon sådan vetorätt. Vidare visar också den nyligen utförda undersökningen om de sydkoreanska myndigheternas inblandning i Lone Stars köp av aktier i Korea Exchange Bank 2003 att Korea Exchange Bank kontrolleras av dessa myndigheter. Det anses därför inte finnas någon anledning till att avvika från slutsatserna i den ursprungliga undersökningen i fråga om de sydkoreanska myndigheternas inflytande över Korea Exchange Banks beslut.

| (32) | Ett annat exempel på de sydkoreanska myndigheternas inblandning i Hynix kreditgivande banker var att en före detta industri- och handelsminister utsågs till ordförande i omstruktureringskommittén i Hynix kreditråd av kreditrådets ledningskommitté, och efter några månader utsågs till minister igen. |
| --- | --- |

(32)

Ett annat exempel på de sydkoreanska myndigheternas inblandning i Hynix kreditgivande banker var att en före detta industri- och handelsminister utsågs till ordförande i omstruktureringskommittén i Hynix kreditråd av kreditrådets ledningskommitté, och efter några månader utsågs till minister igen.

| (33) | Även Kookmin och Woori Bank angav i sina prospekt för Securities Exchange Commission 2002 att ingripanden från de sydkoreanska myndigheterna skulle kunna få dem att fatta politiskt motiverade beslut. Hynix har lagt fram bevisning för att ordalydelsen i fråga inte specifikt avsåg Hynix och inte borde tolkas som att myndigheterna utövade kontroll över den sydkoreanska banksektorn. Hynix bevisning bestrider dock inte andra delar i varningen i prospekten, t.ex. att de sydkoreanska myndigheternas aktieinnehav ”skulle kunna leda till att vi vidtar åtgärder eller eftersträvar politiska mål som strider mot [kreditgivarnas] intressen”. |
| --- | --- |

(33)

Även Kookmin och Woori Bank angav i sina prospekt för Securities Exchange Commission 2002 att ingripanden från de sydkoreanska myndigheterna skulle kunna få dem att fatta politiskt motiverade beslut. Hynix har lagt fram bevisning för att ordalydelsen i fråga inte specifikt avsåg Hynix och inte borde tolkas som att myndigheterna utövade kontroll över den sydkoreanska banksektorn. Hynix bevisning bestrider dock inte andra delar i varningen i prospekten, t.ex. att de sydkoreanska myndigheternas aktieinnehav ”skulle kunna leda till att vi vidtar åtgärder eller eftersträvar politiska mål som strider mot [kreditgivarnas] intressen”.

| (34) | Kommissionen begärde att få granska den interna dokumentationen rörande de kreditgivande institutens beslut att godkänna omstruktureringsplanen. Dessa konfidentiella dokument visar att, även om kreditgivarna följde sina respektive interna standardförfaranden när de beslutade att delta i omstruktureringen, agerade de inte i överensstämmelse med den kreditvärdighet som de hade gett Hynix under tidsperioden i fråga. Trots att alla kreditgivare gett Hynix en kreditvärdighet som motsvarade Standard & Poors selective default, godkände de omstruktureringsplanen. Vid samma tidpunkt som godkännandet av omstruktureringen angavs det t.ex. i en banks kreditvärdering av Hynix att företaget var mycket sårbart och att chansen att företaget skulle kunna återhämta sig var mycket liten. I en annan inblandad banks värdering av Hynix angavs det att risken för betalningsinställelse var mycket hög och att det inte fanns någon möjlighet till framtida återhämtning. Dessa banker godkände ändå omstruktureringsplanen, trots att bevisningen visar att det inte var förenligt med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt och det i Deutsche Bank-rapporten inte anges något annat. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen begärde att få granska den interna dokumentationen rörande de kreditgivande institutens beslut att godkänna omstruktureringsplanen. Dessa konfidentiella dokument visar att, även om kreditgivarna följde sina respektive interna standardförfaranden när de beslutade att delta i omstruktureringen, agerade de inte i överensstämmelse med den kreditvärdighet som de hade gett Hynix under tidsperioden i fråga. Trots att alla kreditgivare gett Hynix en kreditvärdighet som motsvarade Standard & Poors selective default, godkände de omstruktureringsplanen. Vid samma tidpunkt som godkännandet av omstruktureringen angavs det t.ex. i en banks kreditvärdering av Hynix att företaget var mycket sårbart och att chansen att företaget skulle kunna återhämta sig var mycket liten. I en annan inblandad banks värdering av Hynix angavs det att risken för betalningsinställelse var mycket hög och att det inte fanns någon möjlighet till framtida återhämtning. Dessa banker godkände ändå omstruktureringsplanen, trots att bevisningen visar att det inte var förenligt med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt och det i Deutsche Bank-rapporten inte anges något annat.

| (35) | Detta bevisades genom kreditgivarnas behandling av både de skulder som de förlängde och de aktier som de fick i utbytet av skulder mot aktier: omkring 80–90 % av Hynix skulder hade avskrivits som en förlust – i ett fall till och med 100 % – och aktierna bokfördes till omkring 20 % av det pris som kreditgivarna hade betalat. |
| --- | --- |

(35)

Detta bevisades genom kreditgivarnas behandling av både de skulder som de förlängde och de aktier som de fick i utbytet av skulder mot aktier: omkring 80–90 % av Hynix skulder hade avskrivits som en förlust – i ett fall till och med 100 % – och aktierna bokfördes till omkring 20 % av det pris som kreditgivarna hade betalat.

| (36) | Företaget hävdar att den senare utvecklingen visar att kreditgivarna fattade rätt beslut: Hynix har nämligen varit lönsamt sedan 2005 och kreditgivarna har sålt sina aktier i företaget med betydande vinst. Detta är dock, för det första, en efterhandsanalys, som på intet sätt motiverar slutsatsen att kreditgivarnas godkännande av omstruktureringsplanen vid den tidpunkten var förenlig med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt. Vidare överlevde Hynix tack vare de enorma subventioner som företaget erhöll. Man kan inte hävda att eftersom Hynix överlevde var subventionerna inga subventioner, om företaget endast överlevde tack vare dessa subventioner. Slutligen befann sig kreditgivarna i det läge som de befann sig i i slutet av 2002 eftersom de hade deltagit i omstruktureringen 2001, som utgjorde en subvention. De kan därför inte hävda att de bör jämföras med privata kreditgivare som av egen vilja tagit alla steg som ledde till deras läge vid en viss tidpunkt. Hynix argument påverkar alltså inte slutsatsen att kreditgivarnas agerande inte var förenligt med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(36)

Företaget hävdar att den senare utvecklingen visar att kreditgivarna fattade rätt beslut: Hynix har nämligen varit lönsamt sedan 2005 och kreditgivarna har sålt sina aktier i företaget med betydande vinst. Detta är dock, för det första, en efterhandsanalys, som på intet sätt motiverar slutsatsen att kreditgivarnas godkännande av omstruktureringsplanen vid den tidpunkten var förenlig med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt. Vidare överlevde Hynix tack vare de enorma subventioner som företaget erhöll. Man kan inte hävda att eftersom Hynix överlevde var subventionerna inga subventioner, om företaget endast överlevde tack vare dessa subventioner. Slutligen befann sig kreditgivarna i det läge som de befann sig i i slutet av 2002 eftersom de hade deltagit i omstruktureringen 2001, som utgjorde en subvention. De kan därför inte hävda att de bör jämföras med privata kreditgivare som av egen vilja tagit alla steg som ledde till deras läge vid en viss tidpunkt. Hynix argument påverkar alltså inte slutsatsen att kreditgivarnas agerande inte var förenligt med ett marknadsorienterat tillvägagångssätt.

VII   Slutsats om finansiellt bidrag

| (37) | Mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen i fråga om de sydkoreanska myndigheternas politik gentemot Hynix och deras inblandning i beslutsprocessen hos Hynix kreditgivare, samt bevisningen rörande Hynix mycket svåra situation och marknadens ovillighet att skjuta till kapital, liksom frånvaron av bevisning för att de befintliga kreditgivarna agerande i överensstämmelse med ett marknadsriktmärke som inte var snedvridet av subventioner, dras slutsatsen att de sydkoreanska myndigheterna gav Hynix kreditgivare uppdrag och instruktioner att rädda Hynix genom att godkänna den omstrukturering som beskrivs i skäl 19. Detta utgjorde ett finansiellt bidrag enligt artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen i fråga om de sydkoreanska myndigheternas politik gentemot Hynix och deras inblandning i beslutsprocessen hos Hynix kreditgivare, samt bevisningen rörande Hynix mycket svåra situation och marknadens ovillighet att skjuta till kapital, liksom frånvaron av bevisning för att de befintliga kreditgivarna agerande i överensstämmelse med ett marknadsriktmärke som inte var snedvridet av subventioner, dras slutsatsen att de sydkoreanska myndigheterna gav Hynix kreditgivare uppdrag och instruktioner att rädda Hynix genom att godkänna den omstrukturering som beskrivs i skäl 19. Detta utgjorde ett finansiellt bidrag enligt artikel 2.1 i grundförordningen.

| (38) | Hynix hävdade att de sydkoreanska myndigheterna inte var inblandade i den nya omstruktureringen, som kreditgivarna planerade med hjälp av utomstående rådgivare. Vidare hävdade företaget att den tillgängliga bevisningen endast visade att de sydkoreanska myndigheterna var bekymrade över Hynix framtid, men inte att det fanns en påvisbar koppling mellan myndigheterna och bankernas åtgärder. Även om de sydkoreanska myndigheternas aktieinnehav inte säkert bevisar att de gett instruktioner eller uppdrag, utgör innehavet stark bevisning för i vilken omfattning myndigheterna kan påverka bankernas beslutsprocess. Liksom i den ursprungliga undersökningen visar den tillgängliga bevisningen att de sydkoreanska myndigheterna i egenskap av stor aktieägare kan utse styrelseledamöter och därigenom påverka resultatet vid omröstningar under styrelsesammanträden. Vidare visar de tillgängliga tidningsartiklarna och rapporterna tydligt att myndigheterna inte skulle låta Hynix gå i konkurs; detta styrks även av att en av de banker som myndigheterna äger helt köpte Hynix-skulder från övriga kreditgivare för att minska den ekonomiska belastningen för de banker som hade i uppdrag att rädda Hynix. Det ifrågasätts inte att den nya omstruktureringsplanen utformades av Hynix utomstående rådgivare i samarbete med dess kreditgivare; den tillgängliga bevisningen tyder dock på att de sydkoreanska myndigheterna hade gett Hynix kreditgivare uppdrag och instruktioner att omstrukturera Hynix och inte låta det gå i konkurs. |
| --- | --- |

(38)

Hynix hävdade att de sydkoreanska myndigheterna inte var inblandade i den nya omstruktureringen, som kreditgivarna planerade med hjälp av utomstående rådgivare. Vidare hävdade företaget att den tillgängliga bevisningen endast visade att de sydkoreanska myndigheterna var bekymrade över Hynix framtid, men inte att det fanns en påvisbar koppling mellan myndigheterna och bankernas åtgärder. Även om de sydkoreanska myndigheternas aktieinnehav inte säkert bevisar att de gett instruktioner eller uppdrag, utgör innehavet stark bevisning för i vilken omfattning myndigheterna kan påverka bankernas beslutsprocess. Liksom i den ursprungliga undersökningen visar den tillgängliga bevisningen att de sydkoreanska myndigheterna i egenskap av stor aktieägare kan utse styrelseledamöter och därigenom påverka resultatet vid omröstningar under styrelsesammanträden. Vidare visar de tillgängliga tidningsartiklarna och rapporterna tydligt att myndigheterna inte skulle låta Hynix gå i konkurs; detta styrks även av att en av de banker som myndigheterna äger helt köpte Hynix-skulder från övriga kreditgivare för att minska den ekonomiska belastningen för de banker som hade i uppdrag att rädda Hynix. Det ifrågasätts inte att den nya omstruktureringsplanen utformades av Hynix utomstående rådgivare i samarbete med dess kreditgivare; den tillgängliga bevisningen tyder dock på att de sydkoreanska myndigheterna hade gett Hynix kreditgivare uppdrag och instruktioner att omstrukturera Hynix och inte låta det gå i konkurs.

| (39) | Bankernas beteende visar också tydligt att de inte agerade i enlighet med normala affärsmässiga överväganden. Ingen av bankerna värderade Hynix som ett företag med god kreditvärdighet; alla värderingar som Hynix kreditgivare gav företaget visar tvärtom att de ansåg att det utgjorde en betydande risk och betvivlade att det skulle kunna överleva. Företaget hävdade att kreditgivarnas beteende borde granskas ur en ”befintlig kreditgivares” perspektiv. Såsom det redogörs för närmare i skälen 36 och 41–44, är privatinvesterartestet det test som bör tillämpas i detta ärende, som påverkas av att mycket stora och liknande subventioner hade beviljats endast ett år tidigare, för att bedöma kreditgivarnas affärsmässighet. Därför behöver frågan om en befintlig kreditgivare skulle ha agerat på liknande sätt som Hynix kreditgivare inte behandlas. |
| --- | --- |

(39)

Bankernas beteende visar också tydligt att de inte agerade i enlighet med normala affärsmässiga överväganden. Ingen av bankerna värderade Hynix som ett företag med god kreditvärdighet; alla värderingar som Hynix kreditgivare gav företaget visar tvärtom att de ansåg att det utgjorde en betydande risk och betvivlade att det skulle kunna överleva. Företaget hävdade att kreditgivarnas beteende borde granskas ur en ”befintlig kreditgivares” perspektiv. Såsom det redogörs för närmare i skälen 36 och 41–44, är privatinvesterartestet det test som bör tillämpas i detta ärende, som påverkas av att mycket stora och liknande subventioner hade beviljats endast ett år tidigare, för att bedöma kreditgivarnas affärsmässighet. Därför behöver frågan om en befintlig kreditgivare skulle ha agerat på liknande sätt som Hynix kreditgivare inte behandlas.

VIII   Förmån

| (40) | I fråga om eventuella förmåner som Hynix fått, hävdade Korea Exchange Bank, Woori Bank, Shinhan Bank, Korea Development Bank och National Agricultural Cooperative Federation alla att de hade deltagit i den nya omstruktureringen för att de ville maximera återvinningen av de lån som de redan beviljat Hynix. De ansåg att Hynix värde som pågående verksamhet var högre än dess värde vid en omedelbar likvidation. Denna jämförelse är emellertid, oavsett dess värde som en norm för att analysera förekomsten av en förmån, inte tillämplig i detta ärende, av de anledningar som anförs i skälen 36 och 41–44. Dessutom innebär inte en möjlig förmån för de kraftigt exponerade kreditgivarna att Hynix inte fick någon förmån. |
| --- | --- |

(40)

I fråga om eventuella förmåner som Hynix fått, hävdade Korea Exchange Bank, Woori Bank, Shinhan Bank, Korea Development Bank och National Agricultural Cooperative Federation alla att de hade deltagit i den nya omstruktureringen för att de ville maximera återvinningen av de lån som de redan beviljat Hynix. De ansåg att Hynix värde som pågående verksamhet var högre än dess värde vid en omedelbar likvidation. Denna jämförelse är emellertid, oavsett dess värde som en norm för att analysera förekomsten av en förmån, inte tillämplig i detta ärende, av de anledningar som anförs i skälen 36 och 41–44. Dessutom innebär inte en möjlig förmån för de kraftigt exponerade kreditgivarna att Hynix inte fick någon förmån.

| (41) | Hynix hävdar att den nya omstruktureringen var marknadsbaserad, eftersom den utformades av utomstående rådgivare, t.ex. Deutsche Bank och Deloitte, efter flera månaders tillbörlig genomgång och grundades på Deutsche Bank-rapporten, där de åtgärder som slutligen vidtogs rekommenderades. Denna rapport riktades emellertid till Hynix kreditgivare. Dess syfte var att maximera skuldåtervinningen för kreditgivarna samtidigt som man förhindrade att företaget gick i konkurs. Hynix menade att det test som borde tillämpas för att fastställa den förmån som företaget fick genom den nya omstruktureringen var privatkreditgivartestet och inte privatinvesterartestet. Kreditgivarnas situation är en faktor som kan beaktas i en analys; såsom förklaras i skäl 36 och nedan kan den dock inte spela en roll i detta ärende. |
| --- | --- |

(41)

Hynix hävdar att den nya omstruktureringen var marknadsbaserad, eftersom den utformades av utomstående rådgivare, t.ex. Deutsche Bank och Deloitte, efter flera månaders tillbörlig genomgång och grundades på Deutsche Bank-rapporten, där de åtgärder som slutligen vidtogs rekommenderades. Denna rapport riktades emellertid till Hynix kreditgivare. Dess syfte var att maximera skuldåtervinningen för kreditgivarna samtidigt som man förhindrade att företaget gick i konkurs. Hynix menade att det test som borde tillämpas för att fastställa den förmån som företaget fick genom den nya omstruktureringen var privatkreditgivartestet och inte privatinvesterartestet. Kreditgivarnas situation är en faktor som kan beaktas i en analys; såsom förklaras i skäl 36 och nedan kan den dock inte spela en roll i detta ärende.

| (42) | Allmänt uttryckt är den relevanta normen huruvida en marknadsorienterad investerare, med eller utan en befintlig exponering mot Hynix, skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant. I Deutsche Bank-rapporten ges inget tillförlitligt svar på den frågan, eftersom den riktades till de befintliga kreditgivarna och därför, allmänt uttryckt, utgick från Hynix befintliga skulder och ägandestruktur som grund för den föreslagna investeringen, vilket i princip innebär att en hypotetisk investering av en tredje part på samma villkor omöjliggörs. Deutsche Bank-rapporten innehåller ingen bevisning för att utomstående privata investerare skulle ha haft något intresse av att investera i Hynix. Deutsche Banks råd till privata investerare var ju faktiskt också att inte investera i Hynix, vilket visas av det faktum att dess researchavdelning inte följde Hynix-aktiens utveckling. |
| --- | --- |

(42)

Allmänt uttryckt är den relevanta normen huruvida en marknadsorienterad investerare, med eller utan en befintlig exponering mot Hynix, skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant. I Deutsche Bank-rapporten ges inget tillförlitligt svar på den frågan, eftersom den riktades till de befintliga kreditgivarna och därför, allmänt uttryckt, utgick från Hynix befintliga skulder och ägandestruktur som grund för den föreslagna investeringen, vilket i princip innebär att en hypotetisk investering av en tredje part på samma villkor omöjliggörs. Deutsche Bank-rapporten innehåller ingen bevisning för att utomstående privata investerare skulle ha haft något intresse av att investera i Hynix. Deutsche Banks råd till privata investerare var ju faktiskt också att inte investera i Hynix, vilket visas av det faktum att dess researchavdelning inte följde Hynix-aktiens utveckling.

| (43) | I varje fall var Hynix ekonomiska situation vid tidpunkten för den nya omstruktureringen mycket allvarlig (se skäl 14) och det var uppenbart att Hynix inte var i stånd att betala sina skulder; därför kom inget kapital från marknaden, vilket framgår av de ekonomiska rådgivarnas uttalanden i skälen 14 och 15. Deutsche Bank-rapporten visade hur Hynix kreditgivare skulle minimera sina förluster, men i den angavs inga skäl för att marknaden skulle ha fortsatt att låna pengar till eller investera i Hynix, ett företag som var värderat som selective default. Därför bekräftar de övriga uppgifter som finns tillgängliga om Hynix situation och marknadssituationen att Deutsche Bank-rapporten inte ger något tillförlitligt svar på frågan om en marknadsorienterad investerare skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant. |
| --- | --- |

(43)

I varje fall var Hynix ekonomiska situation vid tidpunkten för den nya omstruktureringen mycket allvarlig (se skäl 14) och det var uppenbart att Hynix inte var i stånd att betala sina skulder; därför kom inget kapital från marknaden, vilket framgår av de ekonomiska rådgivarnas uttalanden i skälen 14 och 15. Deutsche Bank-rapporten visade hur Hynix kreditgivare skulle minimera sina förluster, men i den angavs inga skäl för att marknaden skulle ha fortsatt att låna pengar till eller investera i Hynix, ett företag som var värderat som selective default. Därför bekräftar de övriga uppgifter som finns tillgängliga om Hynix situation och marknadssituationen att Deutsche Bank-rapporten inte ger något tillförlitligt svar på frågan om en marknadsorienterad investerare skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant.

| (44) | Dessutom kvarstår faktum – även om man bortser från frågan om vilka handlingsalternativ som parterna hade 2002 med tanke på den då rådande situationen – att Hynix försatts i denna situation genom ekonomiskt irrationella investerings- och lånebeslut som fattades 2001 av de sydkoreanska myndigheterna eller på deras vägnar och vars effekter fortsatte under 2002 och senare. Det uttryckliga syftet med den nya omstruktureringen var att refinansiera Hynix, och den kan inte skiljas från den första räddningsaktionen 2001. De två är oupplösligt förbundna. Det var med andra ord endast för att den ursprungliga omstruktureringen var irrationell och misslyckades som det blev nödvändigt att förlänga de befintliga kreditgivarnas exponering under åtgärderna 2002. Därför var den lösning som föreslogs i Deutsche Bank-rapporten endast möjlig som uppföljning av åtgärderna 2001. Det är omöjligt att behandla en viss föreslagen åtgärd som ett marknadsriktmärke om den åtgärden är en fortsättning av ett tidigare orimligt investeringsbeslut av myndigheterna. Även av denna anledning ger Deutsche Bank-rapporten inget tillförlitligt svar på frågan om en marknadsorienterad investerare skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant. |
| --- | --- |

(44)

Dessutom kvarstår faktum – även om man bortser från frågan om vilka handlingsalternativ som parterna hade 2002 med tanke på den då rådande situationen – att Hynix försatts i denna situation genom ekonomiskt irrationella investerings- och lånebeslut som fattades 2001 av de sydkoreanska myndigheterna eller på deras vägnar och vars effekter fortsatte under 2002 och senare. Det uttryckliga syftet med den nya omstruktureringen var att refinansiera Hynix, och den kan inte skiljas från den första räddningsaktionen 2001. De två är oupplösligt förbundna. Det var med andra ord endast för att den ursprungliga omstruktureringen var irrationell och misslyckades som det blev nödvändigt att förlänga de befintliga kreditgivarnas exponering under åtgärderna 2002. Därför var den lösning som föreslogs i Deutsche Bank-rapporten endast möjlig som uppföljning av åtgärderna 2001. Det är omöjligt att behandla en viss föreslagen åtgärd som ett marknadsriktmärke om den åtgärden är en fortsättning av ett tidigare orimligt investeringsbeslut av myndigheterna. Även av denna anledning ger Deutsche Bank-rapporten inget tillförlitligt svar på frågan om en marknadsorienterad investerare skulle ha bedömt att den föreslagna investeringen i Hynix var intressant.

| (45) | Det anses därför att den nya omstruktureringen medförde en förmån för företaget enligt artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Det anses därför att den nya omstruktureringen medförde en förmån för företaget enligt artikel 2.2 i grundförordningen.

IX   Selektivitet

| (46) | Eftersom de åtgärder som den nya omstruktureringen bestod av vidtogs specifikt för Hynix, anses förlängningen av skulderna, omvandlingen av ränta till kapital och utbytet av skulder mot aktier vara selektiva enligt artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom de åtgärder som den nya omstruktureringen bestod av vidtogs specifikt för Hynix, anses förlängningen av skulderna, omvandlingen av ränta till kapital och utbytet av skulder mot aktier vara selektiva enligt artikel 3 i grundförordningen.

X   Beräkning av förmånens storlek

i)   Tidpunkt för förmånen

| (47) | I artikel 5 i grundförordningen fastställs att de utjämningsbara subventionernas storlek ska beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Det skuldbelopp som motsvarade det belopp som skulle bytas ut till aktier flyttades från lån och bokfördes som en kapitaljustering när beslutet om omstrukturering fattades den 30 december 2002 (anmärkning 14 i Hynix bokslut 2002). Samma dag befriades Hynix även från skyldigheten att betala ränta på denna skuld. |
| --- | --- |

(47)

I artikel 5 i grundförordningen fastställs att de utjämningsbara subventionernas storlek ska beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser. Det skuldbelopp som motsvarade det belopp som skulle bytas ut till aktier flyttades från lån och bokfördes som en kapitaljustering när beslutet om omstrukturering fattades den 30 december 2002 (anmärkning 14 i Hynix bokslut 2002). Samma dag befriades Hynix även från skyldigheten att betala ränta på denna skuld.

| (48) | Gemenskapsindustrin menade att förmånen från den nya omstruktureringen kommit Hynix till godo först den 13 april 2003, när aktierna faktiskt emitterades till kreditgivarna. Företaget menade å andra sidan att det faktiska datumet för förmånen var december 2002, eftersom det var då kreditgivarna fattade beslutet om att godkänna omstruktureringen och Hynix befriades från sina skyldigheter i fråga om skulden. |
| --- | --- |

(48)

Gemenskapsindustrin menade att förmånen från den nya omstruktureringen kommit Hynix till godo först den 13 april 2003, när aktierna faktiskt emitterades till kreditgivarna. Företaget menade å andra sidan att det faktiska datumet för förmånen var december 2002, eftersom det var då kreditgivarna fattade beslutet om att godkänna omstruktureringen och Hynix befriades från sina skyldigheter i fråga om skulden.

| (49) | Eftersom WTO-tvistlösningsorganets panel om dynamiska ram-minnen menade att förmånen av en subvention måste ses ur mottagarens perspektiv och företaget inte hade några skyldigheter i fråga om sin skuld till kreditgivarna från och med det datum då beslutet om den nya omstruktureringen fattades, anses det faktiska datum då förmånen kom Hynix till godo vara den 30 december 2002. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom WTO-tvistlösningsorganets panel om dynamiska ram-minnen menade att förmånen av en subvention måste ses ur mottagarens perspektiv och företaget inte hade några skyldigheter i fråga om sin skuld till kreditgivarna från och med det datum då beslutet om den nya omstruktureringen fattades, anses det faktiska datum då förmånen kom Hynix till godo vara den 30 december 2002.

ii)   Beräkningsgrund

| (50) | I enlighet med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, anses en förlängning av skulder vara ett lån vid beräkningen av förmånen. Räntan som omvandlades till kapital behandlas också som ett lån vid beräkningen. I den ursprungliga undersökningen ansågs subventionen vara det nominella lånebeloppet, fördelat över den normala femåriga avskrivningsperioden för tillgångar. Varje årligt belopp som fastställts på detta sätt ökades genom att standardmarknadsräntan i Sydkorea (7 %) lades till. WTO-panelen i tvisten mellan gemenskapen och Sydkorea om dram-minneschips kritiserade detta för att vara en ”bidragsmetod” som inte tog hänsyn till att lån, till skillnad från bidrag, ska betalas tillbaka och att ”det således är uppenbart mindre fördelaktigt för ett företag att beviljas ett lån än att beviljas ett bidrag” (8). Panelen ansåg att gemenskapen borde basera sin beräkning på riktmärken som återspeglar normal investeringspraxis. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, anses en förlängning av skulder vara ett lån vid beräkningen av förmånen. Räntan som omvandlades till kapital behandlas också som ett lån vid beräkningen. I den ursprungliga undersökningen ansågs subventionen vara det nominella lånebeloppet, fördelat över den normala femåriga avskrivningsperioden för tillgångar. Varje årligt belopp som fastställts på detta sätt ökades genom att standardmarknadsräntan i Sydkorea (7 %) lades till. WTO-panelen i tvisten mellan gemenskapen och Sydkorea om dram-minneschips kritiserade detta för att vara en ”bidragsmetod” som inte tog hänsyn till att lån, till skillnad från bidrag, ska betalas tillbaka och att ”det således är uppenbart mindre fördelaktigt för ett företag att beviljas ett lån än att beviljas ett bidrag” (8). Panelen ansåg att gemenskapen borde basera sin beräkning på riktmärken som återspeglar normal investeringspraxis.

| (51) | Med anledning av WTO-panelens synpunkter på den bidragsmetod som tillämpades i den ursprungliga undersökningen, ansågs det lämpligt att för denna översyn hitta ett lånebaserat riktmärke för beräkning av förmånen. |
| --- | --- |

(51)

Med anledning av WTO-panelens synpunkter på den bidragsmetod som tillämpades i den ursprungliga undersökningen, ansågs det lämpligt att för denna översyn hitta ett lånebaserat riktmärke för beräkning av förmånen.

| (52) | Hynix ekonomiska situation var vid tidpunkten för den nya omstruktureringen mycket allvarlig (se skälen 14 och 15) och det var uppenbart att Hynix inte var i stånd att betala sina skulder; därför kom inget kapital från marknaden. Inga affärsmässigt jämförbara lån hade beviljats Hynix vid tidpunkten för den nya omstruktureringen, och inte heller fanns det någon kontrollerad bevisning tillgänglig avseende kostnaderna och villkoren för ett jämförbart kommersiellt lån som Hynix eller ett annat företag i en liknande situation hade beviljats vid denna tidpunkt. Att även privata enheter deltog i den nya omstruktureringen utgör inget tillförlitligt riktmärke; de inblandade enheterna var små och hade obetydliga fordringar på Hynix, jämfört med de enheter som fick anvisningar från de sydkoreanska myndigheterna. Enligt WTO-panelens slutsatser i tvisten mellan Japan och Sydkorea om dynamiska ram-minnen, där samma fakta bedömdes som i den aktuella undersökningen, innebär dessutom samtidig myndighetsinblandning i beslutsprocessen avseende den nya omstruktureringen en snedvridning av marknaden, och således kan privata enheter som inte står under myndighetsinflytande inte anses utgöra ett tillförlitligt riktmärke (9). |
| --- | --- |

(52)

Hynix ekonomiska situation var vid tidpunkten för den nya omstruktureringen mycket allvarlig (se skälen 14 och 15) och det var uppenbart att Hynix inte var i stånd att betala sina skulder; därför kom inget kapital från marknaden. Inga affärsmässigt jämförbara lån hade beviljats Hynix vid tidpunkten för den nya omstruktureringen, och inte heller fanns det någon kontrollerad bevisning tillgänglig avseende kostnaderna och villkoren för ett jämförbart kommersiellt lån som Hynix eller ett annat företag i en liknande situation hade beviljats vid denna tidpunkt. Att även privata enheter deltog i den nya omstruktureringen utgör inget tillförlitligt riktmärke; de inblandade enheterna var små och hade obetydliga fordringar på Hynix, jämfört med de enheter som fick anvisningar från de sydkoreanska myndigheterna. Enligt WTO-panelens slutsatser i tvisten mellan Japan och Sydkorea om dynamiska ram-minnen, där samma fakta bedömdes som i den aktuella undersökningen, innebär dessutom samtidig myndighetsinblandning i beslutsprocessen avseende den nya omstruktureringen en snedvridning av marknaden, och således kan privata enheter som inte står under myndighetsinflytande inte anses utgöra ett tillförlitligt riktmärke (9).

| (53) | Kommissionen har därför konstruerat ett ställföreträdande riktmärke som grundas på marknadsräntan, med tillägg av en riskpremie som återspeglar sannolikheten för betalningsförsummelse av företag med jämförbar risk. I ett sådant riktmärke beaktas lånets löptid, en referensränta som skulle betalas av ett kreditvärdigt företag, sannolikheten för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom en angiven tidsperiod och sannolikheten för ett kreditvärdigt företags betalningsförsummelse inom samma period. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen har därför konstruerat ett ställföreträdande riktmärke som grundas på marknadsräntan, med tillägg av en riskpremie som återspeglar sannolikheten för betalningsförsummelse av företag med jämförbar risk. I ett sådant riktmärke beaktas lånets löptid, en referensränta som skulle betalas av ett kreditvärdigt företag, sannolikheten för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom en angiven tidsperiod och sannolikheten för ett kreditvärdigt företags betalningsförsummelse inom samma period.

| (54) | Kommissionen använde följande ekvation vid beräkningen av en lämplig referensränta för icke-kreditvärdiga företag:
  ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1
  där







  n | = | lånets löptid |
| --- | --- | --- | --- |
| ib | = | referensräntan för en icke-kreditvärdig låntagare |
| if | = | den långfristiga ränta som ett kreditvärdigt företag skulle betala |
| pn | = | sannolikheten för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom n år |
| qn | = | sannolikheten för betalningsförsummelse av ett kreditvärdigt företag inom n år. |

(54)

Kommissionen använde följande ekvation vid beräkningen av en lämplig referensränta för icke-kreditvärdiga företag:

ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1

där

n

=

lånets löptid

ib

=

referensräntan för en icke-kreditvärdig låntagare

if

=

den långfristiga ränta som ett kreditvärdigt företag skulle betala

pn

=

sannolikheten för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom n år

qn

=

sannolikheten för betalningsförsummelse av ett kreditvärdigt företag inom n år.

| (55) | Vid beräkningen använde kommissionen som ränta för kreditvärdiga företag för lån i won Bank of Koreas genomsnittliga räntesats för företagsobligationer med god kreditriskvärdering (investment grade) under 2003, vilken uppgick till 10,43 %. Sannolikheten för betalningsförsummelse i fråga om både kreditvärdiga och icke-kreditvärdiga företag under de berörda åtgärdernas löptid hämtades från Moody's Investor Services. Sannolikheten under 2003 för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom tre år (löptiden för förlängningen av skulder) var 54,86 %, medan sannolikheten för betalningsförsummelse av ett kreditvärdigt företag inom tre år var 0,33 %. Detta medför enligt ekvationen en sammanlagd ränta på 43,8 %. Den ränta som Hynix skulle betala för de förlängda skulderna uppgick dock till 3,5 %, dvs. en räntedifferens på 40,3 %, vilket medför en utjämningstullsats på 23,7 %. |
| --- | --- |

(55)

Vid beräkningen använde kommissionen som ränta för kreditvärdiga företag för lån i won Bank of Koreas genomsnittliga räntesats för företagsobligationer med god kreditriskvärdering (investment grade) under 2003, vilken uppgick till 10,43 %. Sannolikheten för betalningsförsummelse i fråga om både kreditvärdiga och icke-kreditvärdiga företag under de berörda åtgärdernas löptid hämtades från Moody's Investor Services. Sannolikheten under 2003 för betalningsförsummelse av ett icke-kreditvärdigt företag inom tre år (löptiden för förlängningen av skulder) var 54,86 %, medan sannolikheten för betalningsförsummelse av ett kreditvärdigt företag inom tre år var 0,33 %. Detta medför enligt ekvationen en sammanlagd ränta på 43,8 %. Den ränta som Hynix skulle betala för de förlängda skulderna uppgick dock till 3,5 %, dvs. en räntedifferens på 40,3 %, vilket medför en utjämningstullsats på 23,7 %.

| (56) | Såsom beskrivs i skäl 21 fastställde kreditrådet den 30 december 2002 ett pris för utbytet av skulder mot aktier på 435 won, beräknat på grundval av det genomsnittliga marknadspriset under en månad. Företaget hävdar att detta var en affärsmässigt lämplig metod för att fastställa aktiepriset och att den återspeglade förhållandena på marknaden. Faktum är att detta pris utgjorde ett tak; om aktiepriset hade stigit mellan den 30 december 2002 och den dag då aktierna faktiskt emitterades, skulle priset har ändrats i enlighet med detta. Det faktiska priset den dag då beslutet om den nya omstruktureringen fattades var 280 won. När skulderna till slut, efter nedskrivningen av kapitalet, omvandlades till aktier till aktiepriset 9 135 won (435 won × 21) var det faktiska priset 3 500 won. Om man bortser från effekten av nedskrivningen av kapitalet, handlades de emitterade aktierna betydligt under pari, till priset 167 won. Det ifrågasätts inte att det stod kreditrådet fritt att välja den metod som skulle användas för att fastställa utbytespriset. Eftersom utbytespriset inte var ett fast pris utan en garanti för att företaget skulle få ett minimibelopp för sina aktier kan det dock, trots denna valfrihet, inte anses vara ett pris som motsvarar förhållandena på marknaden, särskilt med tanke på det faktiska aktiepriset när utbytespriset fastställdes och den föga överraskande nedåtgående utvecklingen mellan tidpunkten för kreditrådets möten och utbytesdatumet i april 2003. |
| --- | --- |

(56)

Såsom beskrivs i skäl 21 fastställde kreditrådet den 30 december 2002 ett pris för utbytet av skulder mot aktier på 435 won, beräknat på grundval av det genomsnittliga marknadspriset under en månad. Företaget hävdar att detta var en affärsmässigt lämplig metod för att fastställa aktiepriset och att den återspeglade förhållandena på marknaden. Faktum är att detta pris utgjorde ett tak; om aktiepriset hade stigit mellan den 30 december 2002 och den dag då aktierna faktiskt emitterades, skulle priset har ändrats i enlighet med detta. Det faktiska priset den dag då beslutet om den nya omstruktureringen fattades var 280 won. När skulderna till slut, efter nedskrivningen av kapitalet, omvandlades till aktier till aktiepriset 9 135 won (435 won × 21) var det faktiska priset 3 500 won. Om man bortser från effekten av nedskrivningen av kapitalet, handlades de emitterade aktierna betydligt under pari, till priset 167 won. Det ifrågasätts inte att det stod kreditrådet fritt att välja den metod som skulle användas för att fastställa utbytespriset. Eftersom utbytespriset inte var ett fast pris utan en garanti för att företaget skulle få ett minimibelopp för sina aktier kan det dock, trots denna valfrihet, inte anses vara ett pris som motsvarar förhållandena på marknaden, särskilt med tanke på det faktiska aktiepriset när utbytespriset fastställdes och den föga överraskande nedåtgående utvecklingen mellan tidpunkten för kreditrådets möten och utbytesdatumet i april 2003.

| (57) | För att beräkna den förmån som Hynix fick genom utbytet av skulder mot aktier, måste man ta hänsyn till Hynix kostnader för att emittera eget kapital. Kommissionen noterade att för att undersöka de kostnader som eventuellt uppstår för mottagaren genom utbytet av skulder mot aktier måste de skyldigheter som uppstår för ett företag när det emitterar nytt eget kapital beaktas. Tillskott av normalt aktiekapital innebär vanligtvis inte att ett företag får särskilda skyldigheter, eftersom det vare sig finns någon fast avkastning som företaget måste uppnå eller behöver göras några faktiska betalningar. Företaget har emellertid åtminstone en teoretisk skyldighet att dela ut sin vinst eller en del av den till sina aktieägare, varför avkastningen på eget kapital skulle kunna ge en indikation på vilken avkastning företaget förväntas ge sina aktieägare och användas vid beräkningen av förmånens storlek för Hynix. Hynix avkastning på eget kapital under 2003 var dock negativ, enligt en beräkning med utgångspunkt i bokslutet för det året. På grundval av en objektiv bedömning av Hynix ekonomiska situation vid tidpunkten för utbytet av skulder mot aktier är det således orimligt att förvänta sig att företaget skulle ha kunnat dela ut någon vinst över huvud taget till sina aktieägare för det året. Om man använder avkastningen på eget kapital som ett riktmärke, skulle således slutsatsen fortfarande vara att hela det belopp av skulder som byttes ut mot aktier utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(57)

För att beräkna den förmån som Hynix fick genom utbytet av skulder mot aktier, måste man ta hänsyn till Hynix kostnader för att emittera eget kapital. Kommissionen noterade att för att undersöka de kostnader som eventuellt uppstår för mottagaren genom utbytet av skulder mot aktier måste de skyldigheter som uppstår för ett företag när det emitterar nytt eget kapital beaktas. Tillskott av normalt aktiekapital innebär vanligtvis inte att ett företag får särskilda skyldigheter, eftersom det vare sig finns någon fast avkastning som företaget måste uppnå eller behöver göras några faktiska betalningar. Företaget har emellertid åtminstone en teoretisk skyldighet att dela ut sin vinst eller en del av den till sina aktieägare, varför avkastningen på eget kapital skulle kunna ge en indikation på vilken avkastning företaget förväntas ge sina aktieägare och användas vid beräkningen av förmånens storlek för Hynix. Hynix avkastning på eget kapital under 2003 var dock negativ, enligt en beräkning med utgångspunkt i bokslutet för det året. På grundval av en objektiv bedömning av Hynix ekonomiska situation vid tidpunkten för utbytet av skulder mot aktier är det således orimligt att förvänta sig att företaget skulle ha kunnat dela ut någon vinst över huvud taget till sina aktieägare för det året. Om man använder avkastningen på eget kapital som ett riktmärke, skulle således slutsatsen fortfarande vara att hela det belopp av skulder som byttes ut mot aktier utgör en utjämningsbar subvention.

| (58) | Kommissionen undersökte också huruvida Hynix hade kostnader för att överlåta ägarandelar i företaget som ett resultat av utbytet av skulder mot aktier eller kostnader genom en potentiell utspädning av aktiepriset till följd av emissionen av nya aktier. På grundval av sin översyn av den tillgängliga bevisningen anser kommissionen inte att nettoförmånen för företaget av hela utbytet av skulder mot aktier minskar som ett resultat av emissionen av nya aktier. I detta avseende är det nödvändigt att granska vilken inverkan utbytet av skulder mot aktier hade för företagets ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersökte också huruvida Hynix hade kostnader för att överlåta ägarandelar i företaget som ett resultat av utbytet av skulder mot aktier eller kostnader genom en potentiell utspädning av aktiepriset till följd av emissionen av nya aktier. På grundval av sin översyn av den tillgängliga bevisningen anser kommissionen inte att nettoförmånen för företaget av hela utbytet av skulder mot aktier minskar som ett resultat av emissionen av nya aktier. I detta avseende är det nödvändigt att granska vilken inverkan utbytet av skulder mot aktier hade för företagets ekonomiska situation.

| (59) | För det första måste man inse att det inte rörde sig om en vanlig injektion av eget kapital. Den grundläggande förmånen för Hynix uppstod genom avskaffandet av ett mycket stort skuldbelopp, närmare bestämt 1 861,5 miljarder won. Detta befriade företaget från skyldigheten att återbetala detta kapitalbelopp och från att betala ränta. Detta massiva skuldbelopp ersattes med aktier som emitterades till de kreditgivande bankerna. Det fanns dock ingen reell kvantifierbar kostnad för Hynix av att emittera nya aktier. Det befintliga värdet på aktierna utspäddes visserligen till följd av denna emission, men detta hade ingen som helst inverkan på företagets balansräkning. Företaget behövde inte heller göra några kontantutlägg (utöver utgifterna för emissionen av nya aktier) och ålades inga skyldigheter att göra kontanta utbetalningar i framtiden, vilket skulle ha varit fallet med skuldförbindelser. |
| --- | --- |

(59)

För det första måste man inse att det inte rörde sig om en vanlig injektion av eget kapital. Den grundläggande förmånen för Hynix uppstod genom avskaffandet av ett mycket stort skuldbelopp, närmare bestämt 1 861,5 miljarder won. Detta befriade företaget från skyldigheten att återbetala detta kapitalbelopp och från att betala ränta. Detta massiva skuldbelopp ersattes med aktier som emitterades till de kreditgivande bankerna. Det fanns dock ingen reell kvantifierbar kostnad för Hynix av att emittera nya aktier. Det befintliga värdet på aktierna utspäddes visserligen till följd av denna emission, men detta hade ingen som helst inverkan på företagets balansräkning. Företaget behövde inte heller göra några kontantutlägg (utöver utgifterna för emissionen av nya aktier) och ålades inga skyldigheter att göra kontanta utbetalningar i framtiden, vilket skulle ha varit fallet med skuldförbindelser.

| (60) | Företaget menade att aktiernas marknadsvärde måste dras av från en eventuellt fastställd förmån och hänvisade till kommissionens riktlinjer för beräkning av subventionsbeloppet i undersökningar avseende utjämningstull, där det i punkt E f iii föreskrivs att ”[o]m de offentliga myndigheterna köper aktier i ett företag och betalar ett pris som är högre än det normala marknadspriset för dessa aktier (med hänsyn till alla andra faktorer som kan påverka en privat investerare) utgörs subventionsbeloppet naturligtvis av skillnaden mellan dessa två priser” (vår kursivering). En privat investerare skulle dock över huvud taget inte ha köpt Hynix-aktier under denna tidsperiod. Tillgänglig bevisning visar faktiskt att Hynix-aktierna handlades till ett så lågt pris att handeln borde ha avbrutits, om det inte hade varit för en undantagsbestämmelse i de sydkoreanska börsreglerna som verkade vara skräddarsydd för Hynix. Vidare påverkade det faktum att aktierna hade ett marknadsvärde inte företaget, eftersom det inte behöver betala det. Det skulle endast ha haft betydelse om Hynix inom ramen för utbytet av skulder mot aktier hade varit skyldigt att köpa tillbaka aktier. |
| --- | --- |

(60)

Företaget menade att aktiernas marknadsvärde måste dras av från en eventuellt fastställd förmån och hänvisade till kommissionens riktlinjer för beräkning av subventionsbeloppet i undersökningar avseende utjämningstull, där det i punkt E f iii föreskrivs att ”[o]m de offentliga myndigheterna köper aktier i ett företag och betalar ett pris som är högre än det normala marknadspriset för dessa aktier (med hänsyn till alla andra faktorer som kan påverka en privat investerare) utgörs subventionsbeloppet naturligtvis av skillnaden mellan dessa två priser” (vår kursivering). En privat investerare skulle dock över huvud taget inte ha köpt Hynix-aktier under denna tidsperiod. Tillgänglig bevisning visar faktiskt att Hynix-aktierna handlades till ett så lågt pris att handeln borde ha avbrutits, om det inte hade varit för en undantagsbestämmelse i de sydkoreanska börsreglerna som verkade vara skräddarsydd för Hynix. Vidare påverkade det faktum att aktierna hade ett marknadsvärde inte företaget, eftersom det inte behöver betala det. Det skulle endast ha haft betydelse om Hynix inom ramen för utbytet av skulder mot aktier hade varit skyldigt att köpa tillbaka aktier.

| (61) | Mot bakgrund av detta och eftersom Hynix inte rapporterat några kostnader förbundna med emissionen av eget kapital, anses det följaktligen att den lämpliga metoden för att mäta förmånen av utbytet av skulder mot aktier är att utgå från det fulla beloppet av skulder som byttes ut mot aktier. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av detta och eftersom Hynix inte rapporterat några kostnader förbundna med emissionen av eget kapital, anses det följaktligen att den lämpliga metoden för att mäta förmånen av utbytet av skulder mot aktier är att utgå från det fulla beloppet av skulder som byttes ut mot aktier.

iii)   Slutlig beräkning av förmån

| (62) | I enlighet med skäl 61 har hela beloppet i utbytet av skulder mot aktier ansetts vara den förmån som kommit Hynix till godo genom den åtgärden. Denna subvention utgjorde en stor, icke-återkommande förmån eftersom, såsom anges ovan, en fördelningsmetod över en femårsperiod ansågs vara lämplig. Det subventionsbelopp som därigenom fastställdes uttrycktes i procent av Hynix sammanlagda försäljning under 2005. Med ränta, beräknad på de genomsnittliga marknadsräntorna i Sydkorea under undersökningsperioden, uppgår den utjämningsbara subventionen till 6,8 %. Eftersom utbytet av skulder mot aktier är en icke-återkommande engångssubvention fördelad över en fast tidsperiod, och denna fördelningsperiod bedöms börja när förmånen faktiskt erhölls, anses den emellertid ha upphört den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med skäl 61 har hela beloppet i utbytet av skulder mot aktier ansetts vara den förmån som kommit Hynix till godo genom den åtgärden. Denna subvention utgjorde en stor, icke-återkommande förmån eftersom, såsom anges ovan, en fördelningsmetod över en femårsperiod ansågs vara lämplig. Det subventionsbelopp som därigenom fastställdes uttrycktes i procent av Hynix sammanlagda försäljning under 2005. Med ränta, beräknad på de genomsnittliga marknadsräntorna i Sydkorea under undersökningsperioden, uppgår den utjämningsbara subventionen till 6,8 %. Eftersom utbytet av skulder mot aktier är en icke-återkommande engångssubvention fördelad över en fast tidsperiod, och denna fördelningsperiod bedöms börja när förmånen faktiskt erhölls, anses den emellertid ha upphört den 31 december 2007.

| (63) | Såsom nämns i skäl 50 behandlades de förlängda skulderna och räntan som omvandlades till kapital som lån och anses vara en återkommande subvention. Företaget menade att det hade betalat tillbaka den subvention som erhölls under omstruktureringen i december 2002 när det i juli 2005 refinansierade sin skuld till ett konsortium av sydkoreanska och utländska banker (se skälen 75 och 76). Hynix hävdar att refinansieringen, där företaget tog upp nya skulder för att betala skulderna från den nya omstruktureringen och uppfylla kraven i lagen om främjande av företagsomstrukturering, upphävde subventionen. När refinansieringen ägde rum 2005 hade Hynix återgått till att vara ett lönsamt företag och hade en kreditvärdighet på BBB+ enligt Korea Investors Service Inc. Hynix refinansiering av sina skulder till marknadsmässiga villkor hindrade i praktiken att subventionen återkom, och alltså upphörde förmånen. Till följd av detta anses det att förlängningen av skulderna och räntan som omvandlades till kapital upphörde att medföra en förmån för Hynix från och med den 13 juli 2005. |
| --- | --- |

(63)

Såsom nämns i skäl 50 behandlades de förlängda skulderna och räntan som omvandlades till kapital som lån och anses vara en återkommande subvention. Företaget menade att det hade betalat tillbaka den subvention som erhölls under omstruktureringen i december 2002 när det i juli 2005 refinansierade sin skuld till ett konsortium av sydkoreanska och utländska banker (se skälen 75 och 76). Hynix hävdar att refinansieringen, där företaget tog upp nya skulder för att betala skulderna från den nya omstruktureringen och uppfylla kraven i lagen om främjande av företagsomstrukturering, upphävde subventionen. När refinansieringen ägde rum 2005 hade Hynix återgått till att vara ett lönsamt företag och hade en kreditvärdighet på BBB+ enligt Korea Investors Service Inc. Hynix refinansiering av sina skulder till marknadsmässiga villkor hindrade i praktiken att subventionen återkom, och alltså upphörde förmånen. Till följd av detta anses det att förlängningen av skulderna och räntan som omvandlades till kapital upphörde att medföra en förmån för Hynix från och med den 13 juli 2005.

XI   Övriga påstådda subventionssystem

| (64) | I januari sålde Hynix sin LCD-skärmsverksamhet (nedan kallad Hydis) till det kinesiska företaget Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited (nedan kallat Beijing Orient Electronics) för ungefär 380 miljoner US-dollar. Köpet finansierades till stor del genom lån från Hynix kreditgivande banker, nämligen Korea Exchange Bank, Korea Development Bank, Woori Bank och Hyundai Marine and Fire Insurance, som tillsammans lånade det nya företag som bildades för att köpa tillgångarna, BOE Hydis, 188 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

(64)

I januari sålde Hynix sin LCD-skärmsverksamhet (nedan kallad Hydis) till det kinesiska företaget Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited (nedan kallat Beijing Orient Electronics) för ungefär 380 miljoner US-dollar. Köpet finansierades till stor del genom lån från Hynix kreditgivande banker, nämligen Korea Exchange Bank, Korea Development Bank, Woori Bank och Hyundai Marine and Fire Insurance, som tillsammans lånade det nya företag som bildades för att köpa tillgångarna, BOE Hydis, 188 miljoner US-dollar.

| (65) | Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna gav de sydkoreanska bankerna uppdrag och instruktioner att bevilja finansiering till förmånliga villkor så att Beijing Orient Electronics skulle kunna köpa tillgångarna och därigenom ge Hynix ett välbehövligt kontanttillskott. |
| --- | --- |

(65)

Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna gav de sydkoreanska bankerna uppdrag och instruktioner att bevilja finansiering till förmånliga villkor så att Beijing Orient Electronics skulle kunna köpa tillgångarna och därigenom ge Hynix ett välbehövligt kontanttillskott.

| (66) | Även om det fanns viss bevisning för att Korea Exchange Bank och Hynix hade utövat påtryckningar på vissa av de andra långivarna och att Beijing Orient Electronics inte kunde hitta finansiering från oberoende kreditgivare, fanns det inga belägg för att den finansiering som beviljades faktiskt utgjorde en utjämningsbar subvention. Att uppdrag eller instruktioner till de sydkoreanska bankerna från de sydkoreanska myndigheterna fastställs är inte tillräckligt; för att en utjämningsbar subvention ska kunna fastställas under de omständigheter som gemenskapsindustrin beskriver, måste man visa att myndigheterna gav Beijing Orient Electronics uppdrag och instruktioner att köpa Hydis. Även om villkoren för den finansiering som de sydkoreanska bankerna beviljade var generösa, tog Beijing Orient Electronics upp en skuld på 188 miljoner US-dollar och betalade resten av priset kontant; det finns inga belägg för att de sydkoreanska myndigheterna gav Beijing Orient Electronics uppdrag eller instruktioner. I varje fall gavs finansieringen till BOE Hydis, och det har inte lagts fram någon bevisning för att någon förmån kom Hynix till godo. Därför anses inte de lån på 188 miljoner US-dollar som sydkoreanska banker gav till BOE Hydis utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(66)

Även om det fanns viss bevisning för att Korea Exchange Bank och Hynix hade utövat påtryckningar på vissa av de andra långivarna och att Beijing Orient Electronics inte kunde hitta finansiering från oberoende kreditgivare, fanns det inga belägg för att den finansiering som beviljades faktiskt utgjorde en utjämningsbar subvention. Att uppdrag eller instruktioner till de sydkoreanska bankerna från de sydkoreanska myndigheterna fastställs är inte tillräckligt; för att en utjämningsbar subvention ska kunna fastställas under de omständigheter som gemenskapsindustrin beskriver, måste man visa att myndigheterna gav Beijing Orient Electronics uppdrag och instruktioner att köpa Hydis. Även om villkoren för den finansiering som de sydkoreanska bankerna beviljade var generösa, tog Beijing Orient Electronics upp en skuld på 188 miljoner US-dollar och betalade resten av priset kontant; det finns inga belägg för att de sydkoreanska myndigheterna gav Beijing Orient Electronics uppdrag eller instruktioner. I varje fall gavs finansieringen till BOE Hydis, och det har inte lagts fram någon bevisning för att någon förmån kom Hynix till godo. Därför anses inte de lån på 188 miljoner US-dollar som sydkoreanska banker gav till BOE Hydis utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.

| (67) | I enlighet med villkoren i den nya omstruktureringen, sålde Hynix i oktober 2004 sina System IC-tillgångar för 954,3 miljarder won till ett konsortium lett av CVC Partners, en privat aktiefond förvaltad av Citigroup Venture Capital. Förvärvsfinansiering utgjorde 481,3 miljarder won av priset och bestod till största delen av en skuldöverföring från Hynix till MagnaChip, det företag som bildades för att köpa System IC-tillgångarna. Hynix kreditgivare överförde sina Hynix-skulder utan säkerhet till MagnaChip med 21 % rabatt, medan det nya företaget övertog skulder med säkerhet utan avdrag. |
| --- | --- |

(67)

I enlighet med villkoren i den nya omstruktureringen, sålde Hynix i oktober 2004 sina System IC-tillgångar för 954,3 miljarder won till ett konsortium lett av CVC Partners, en privat aktiefond förvaltad av Citigroup Venture Capital. Förvärvsfinansiering utgjorde 481,3 miljarder won av priset och bestod till största delen av en skuldöverföring från Hynix till MagnaChip, det företag som bildades för att köpa System IC-tillgångarna. Hynix kreditgivare överförde sina Hynix-skulder utan säkerhet till MagnaChip med 21 % rabatt, medan det nya företaget övertog skulder med säkerhet utan avdrag.

| (68) | Gemenskapsindustrin gjorde gällande att den rabatterade skuldöverföringen utgjorde en utjämningsbar subvention. Med tanke på att MagnaChip övertog skulder på 481,3 miljarder won och betalade 481,3 miljarder won kontant, skulle man dock för att fastställa att transaktionen omfattade ett finansiellt bidrag behöva bevisning för att MagnaChip/CVC Partners fick uppdrag eller instruktioner, och ingen sådan bevisning lades fram eller hittades. Kreditgivarna deltog frivilligt i den rabatterade skuldöverföringen. Som vid försäljningen av Hydis till Beijing Orient Electronics gavs finansieringen till en tredje part och inte Hynix, alltså finns det inga belägg för att någon förmån kom Hynix till godo. Därför anses den rabatterade skuldöverföringen till MagnaChip inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(68)

Gemenskapsindustrin gjorde gällande att den rabatterade skuldöverföringen utgjorde en utjämningsbar subvention. Med tanke på att MagnaChip övertog skulder på 481,3 miljarder won och betalade 481,3 miljarder won kontant, skulle man dock för att fastställa att transaktionen omfattade ett finansiellt bidrag behöva bevisning för att MagnaChip/CVC Partners fick uppdrag eller instruktioner, och ingen sådan bevisning lades fram eller hittades. Kreditgivarna deltog frivilligt i den rabatterade skuldöverföringen. Som vid försäljningen av Hydis till Beijing Orient Electronics gavs finansieringen till en tredje part och inte Hynix, alltså finns det inga belägg för att någon förmån kom Hynix till godo. Därför anses den rabatterade skuldöverföringen till MagnaChip inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.

| (69) | I oktober 2004 använde Hynix intäkterna från försäljningen av System IC-tillgångarna för att genomföra en plan för kontant återköp, godkänd av kreditrådet, som innebar att Hynix med rabatt ”köpte tillbaka” sina skulder till kreditgivarna. Hynix erbjöd sig alltså att betala tillbaka sina skulder i förtid, om än med avdrag. Ett andra kontant återköp ägde rum i december 2004. Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de rabatterade kontanta återköpen utgjorde en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(69)

I oktober 2004 använde Hynix intäkterna från försäljningen av System IC-tillgångarna för att genomföra en plan för kontant återköp, godkänd av kreditrådet, som innebar att Hynix med rabatt ”köpte tillbaka” sina skulder till kreditgivarna. Hynix erbjöd sig alltså att betala tillbaka sina skulder i förtid, om än med avdrag. Ett andra kontant återköp ägde rum i december 2004. Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de rabatterade kontanta återköpen utgjorde en utjämningsbar subvention.

| (70) | De kreditgivare som ville delta i det kontanta återköpet i oktober gick med på att Hynix skulle betala tillbaka 70 % av skulderna utan säkerhet till dem och 96 % av eventuella skulder med säkerhet. Rabatten på skulderna utan säkerhet minskades till 21,84 % vid det kontanta återköpet i december. |
| --- | --- |

(70)

De kreditgivare som ville delta i det kontanta återköpet i oktober gick med på att Hynix skulle betala tillbaka 70 % av skulderna utan säkerhet till dem och 96 % av eventuella skulder med säkerhet. Rabatten på skulderna utan säkerhet minskades till 21,84 % vid det kontanta återköpet i december.

| (71) | Den tillgängliga bevisningen visar att det var frivilligt att delta i de kontanta återköpen. Dessutom finns det ingen bevisning som tyder på att de deltagande kreditgivarnas beteende inte var affärsmässigt, eftersom rabatten på skulderna utan säkerhet kompenserades genom tidigare återbetalning och således pengarnas tidsvärde. Därför anses de kontanta återköpen inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

Den tillgängliga bevisningen visar att det var frivilligt att delta i de kontanta återköpen. Dessutom finns det ingen bevisning som tyder på att de deltagande kreditgivarnas beteende inte var affärsmässigt, eftersom rabatten på skulderna utan säkerhet kompenserades genom tidigare återbetalning och således pengarnas tidsvärde. Därför anses de kontanta återköpen inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.

| (72) | Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna gav Hynix förmånlig skattebehandling genom att inte kräva att vinsten från utbytet av skulder mot aktier i den nya omstruktureringen deklarerades som inkomst. Trots att Hynix förluster under 2003 var så stora att företaget inte skulle ha behövt betala bolagsskatt även om det hade deklarerat vinsten från utbytet som inkomst, menade gemenskapsindustrin att Hynix erhöll en förmån, eftersom det genom att inte deklarera vinsten inte minskade sitt förlustavdrag, som det sedan kunde kvitta mot beskattningsbara inkomster under 2005, när det blev lönsamt. |
| --- | --- |

(72)

Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna gav Hynix förmånlig skattebehandling genom att inte kräva att vinsten från utbytet av skulder mot aktier i den nya omstruktureringen deklarerades som inkomst. Trots att Hynix förluster under 2003 var så stora att företaget inte skulle ha behövt betala bolagsskatt även om det hade deklarerat vinsten från utbytet som inkomst, menade gemenskapsindustrin att Hynix erhöll en förmån, eftersom det genom att inte deklarera vinsten inte minskade sitt förlustavdrag, som det sedan kunde kvitta mot beskattningsbara inkomster under 2005, när det blev lönsamt.

| (73) | Ursprunget till den påstådda förmånliga skattebehandlingen är uppskjutandet av en lagändring som skulle innebära att företag som genomgår frivillig omstrukturering, som Hynix, måste deklarera vinster från utbyten av skulder mot aktier som beskattningsbar inkomst. Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna ursprungligen hade planerat att lagändringen skulle träda i kraft i mars 2003, vilket skulle ha gjort Hynix vinst från utbytet av skulder mot aktier under den nya omstruktureringen beskattningsbar. Gemenskapsindustrin hävdade att de sydkoreanska myndigheterna efter klagomål från minst ett av de tre företag som berördes direkt av denna lagändring, varav Hynix var ett, sköt upp den nya bestämmelsens ikraftträdande till den 1 januari 2004. Hynix hävdade att myndigheterna sköt upp ikraftträdandet när de insåg att ett omedelbart ikraftträdande skulle ha stridit mot förbudet mot retroaktiv verkan och praxis att skattebestämmelser träder i kraft vid beskattningsårets början. |
| --- | --- |

(73)

Ursprunget till den påstådda förmånliga skattebehandlingen är uppskjutandet av en lagändring som skulle innebära att företag som genomgår frivillig omstrukturering, som Hynix, måste deklarera vinster från utbyten av skulder mot aktier som beskattningsbar inkomst. Gemenskapsindustrin gjorde gällande att de sydkoreanska myndigheterna ursprungligen hade planerat att lagändringen skulle träda i kraft i mars 2003, vilket skulle ha gjort Hynix vinst från utbytet av skulder mot aktier under den nya omstruktureringen beskattningsbar. Gemenskapsindustrin hävdade att de sydkoreanska myndigheterna efter klagomål från minst ett av de tre företag som berördes direkt av denna lagändring, varav Hynix var ett, sköt upp den nya bestämmelsens ikraftträdande till den 1 januari 2004. Hynix hävdade att myndigheterna sköt upp ikraftträdandet när de insåg att ett omedelbart ikraftträdande skulle ha stridit mot förbudet mot retroaktiv verkan och praxis att skattebestämmelser träder i kraft vid beskattningsårets början.

| (74) | Gemenskapsindustrin upprepade sina argument i de synpunkter som den lämnade efter meddelandet av de viktigaste omständigheterna och resultaten i undersökningen. Det finns dock inte tillräcklig bevisning tillgänglig för att de sydkoreanska myndigheterna hade för avsikt att se till att Hynix vinst från utbytet av skulder mot aktier inte beskattades eller att den påstådda förmånliga behandlingen faktiskt var selektiv enligt artikel 3 i grundförordningen. Det är dessutom tveksamt om Hynix erhöll någon förmån från denna skattebefrielse, med tanke på storleken på dess nettorörelseförlust och det faktum att avdrag endast kunde ha gjorts under fem år. Hynix gick slutligen med vinst 2005, men dess förluster var så stora att även om vinsten från utbytet av skulder mot aktier hade deklarerats som beskattningsbar inkomst var dess återstående förlustavdrag mer än tillräckligt stort för att absorbera vinsten från 2005, och alltså skulle ingen förmån ha kommit Hynix till godo under (eller före) undersökningsperioden. Eftersom förmånen från utbytet av skulder mot aktier utjämnades brutto, dvs. utan hänsyn till eventuella skatteeffekter, har det dessutom redan tagits hänsyn till en eventuell förmån från en sådan förmånlig skattebehandling, och att utjämna den skulle innebära dubbelräkning. Därför anses de sydkoreanska myndigheternas skattebehandling av utbytet av Hynix skulder mot aktier inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Gemenskapsindustrin upprepade sina argument i de synpunkter som den lämnade efter meddelandet av de viktigaste omständigheterna och resultaten i undersökningen. Det finns dock inte tillräcklig bevisning tillgänglig för att de sydkoreanska myndigheterna hade för avsikt att se till att Hynix vinst från utbytet av skulder mot aktier inte beskattades eller att den påstådda förmånliga behandlingen faktiskt var selektiv enligt artikel 3 i grundförordningen. Det är dessutom tveksamt om Hynix erhöll någon förmån från denna skattebefrielse, med tanke på storleken på dess nettorörelseförlust och det faktum att avdrag endast kunde ha gjorts under fem år. Hynix gick slutligen med vinst 2005, men dess förluster var så stora att även om vinsten från utbytet av skulder mot aktier hade deklarerats som beskattningsbar inkomst var dess återstående förlustavdrag mer än tillräckligt stort för att absorbera vinsten från 2005, och alltså skulle ingen förmån ha kommit Hynix till godo under (eller före) undersökningsperioden. Eftersom förmånen från utbytet av skulder mot aktier utjämnades brutto, dvs. utan hänsyn till eventuella skatteeffekter, har det dessutom redan tagits hänsyn till en eventuell förmån från en sådan förmånlig skattebehandling, och att utjämna den skulle innebära dubbelräkning. Därför anses de sydkoreanska myndigheternas skattebehandling av utbytet av Hynix skulder mot aktier inte utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.

| (75) | I juli 2005 refinansierade Hynix 1 200 miljarder won av sina skulder och uppfyllde kraven i lagen om främjande av företagsomstrukturering i förtid. Refinansieringen omfattade ett lån för en bestämd period på 500 miljoner US-dollar, som anskaffades genom en obligationsemission på New York Stock Exchange, och en revolverande kredit på 250 miljarder won och 550 miljoner US-dollar där såväl sydkoreanska som utländska banker deltog (nedan kallad refinansieringen i juli 2005). Gemenskapsindustrin hävdade att refinansieringen i juli 2005 innebar ytterligare en subvention, eftersom Hynix fortfarande var ett svårt skuldsatt företag som inte kunde hitta finansiering på marknaden. |
| --- | --- |

(75)

I juli 2005 refinansierade Hynix 1 200 miljarder won av sina skulder och uppfyllde kraven i lagen om främjande av företagsomstrukturering i förtid. Refinansieringen omfattade ett lån för en bestämd period på 500 miljoner US-dollar, som anskaffades genom en obligationsemission på New York Stock Exchange, och en revolverande kredit på 250 miljarder won och 550 miljoner US-dollar där såväl sydkoreanska som utländska banker deltog (nedan kallad refinansieringen i juli 2005). Gemenskapsindustrin hävdade att refinansieringen i juli 2005 innebar ytterligare en subvention, eftersom Hynix fortfarande var ett svårt skuldsatt företag som inte kunde hitta finansiering på marknaden.

| (76) | I juli 2005 var Hynix ett mycket mer välmående företag, även om det hade mycket stora skulder. Det var åter lönsamt och dess kreditvärdighet var BBB+. Tillgänglig bevisning visar att villkoren för de sydkoreanska bankernas finansiering inte var oförenliga med företagets kreditvärdighet. Vidare styrker omfattningen av de utländska bankernas deltagande Hynix påstående att refinansieringen gjordes till marknadsmässiga villkor. Dessutom fanns det inga belägg för att de sydkoreanska bankerna skulle ha fått uppdrag eller instruktioner i samband med de lån som Hynix beviljades för denna refinansiering. Därför anses refinansieringen i juli 2005 inte vara en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

I juli 2005 var Hynix ett mycket mer välmående företag, även om det hade mycket stora skulder. Det var åter lönsamt och dess kreditvärdighet var BBB+. Tillgänglig bevisning visar att villkoren för de sydkoreanska bankernas finansiering inte var oförenliga med företagets kreditvärdighet. Vidare styrker omfattningen av de utländska bankernas deltagande Hynix påstående att refinansieringen gjordes till marknadsmässiga villkor. Dessutom fanns det inga belägg för att de sydkoreanska bankerna skulle ha fått uppdrag eller instruktioner i samband med de lån som Hynix beviljades för denna refinansiering. Därför anses refinansieringen i juli 2005 inte vara en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.

XII   Slutsats om åtgärder

| (77) | Förmånen från de subventioner som utjämnades i den ursprungliga undersökningen ansågs ha erhållits den 1 januari 2001 och fördelades över en femårsperiod, vilket motsvarade den normala avskrivningsperioden för tillgångar i halvledarbranschen. |
| --- | --- |

(77)

Förmånen från de subventioner som utjämnades i den ursprungliga undersökningen ansågs ha erhållits den 1 januari 2001 och fördelades över en femårsperiod, vilket motsvarade den normala avskrivningsperioden för tillgångar i halvledarbranschen.

| (78) | De åtgärder som infördes i den ursprungliga undersökningsperioden avsåg icke-återkommande engångssubventioner fördelade över en fast tidsperiod, och eftersom denna fördelningsperiod anses börja när förmånen faktiskt erhölls, anses de åtgärder som infördes genom förordningen om slutgiltig tull ha upphört att gälla den 1 januari 2006. Eftersom de förlängda skulderna och räntan som omvandlades till kapital från december 2002 upphörde att medföra en förmån för Hynix den 13 juli 2005 och utbytet av skulder mot aktier i december 2005 upphörde den 31 december 2007, bör åtgärderna upphöra att gälla med verkan från den 31 december 2007 och förfarandet avslutas. |
| --- | --- |

(78)

De åtgärder som infördes i den ursprungliga undersökningsperioden avsåg icke-återkommande engångssubventioner fördelade över en fast tidsperiod, och eftersom denna fördelningsperiod anses börja när förmånen faktiskt erhölls, anses de åtgärder som infördes genom förordningen om slutgiltig tull ha upphört att gälla den 1 januari 2006. Eftersom de förlängda skulderna och räntan som omvandlades till kapital från december 2002 upphörde att medföra en förmån för Hynix den 13 juli 2005 och utbytet av skulder mot aktier i december 2005 upphörde den 31 december 2007, bör åtgärderna upphöra att gälla med verkan från den 31 december 2007 och förfarandet avslutas.

| (79) | Följaktligen bör återbetalning eller eftergift ske av de slutgiltiga utjämningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1480/2003 på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen, tillverkade med hjälp av olika varianter av metalloxidhalvledarteknik (MOS) inbegripet komplementära MOS-typer (CMOS), av alla typer, tätheter och variationer, oavsett åtkomsttid, konfiguration, ramar eller kapsling m.m., med ursprung i Sydkorea, vilka övergick till fri omsättning från och med den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(79)

Följaktligen bör återbetalning eller eftergift ske av de slutgiltiga utjämningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1480/2003 på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen, tillverkade med hjälp av olika varianter av metalloxidhalvledarteknik (MOS) inbegripet komplementära MOS-typer (CMOS), av alla typer, tätheter och variationer, oavsett åtkomsttid, konfiguration, ramar eller kapsling m.m., med ursprung i Sydkorea, vilka övergick till fri omsättning från och med den 31 december 2007.

| (80) | Hynix, de sydkoreanska myndigheterna, gemenskapsindustrin och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens rekommendation att de gällande åtgärderna ska upphöra att gälla och förfarandet avslutas, och de har haft möjlighet att lämna synpunkter. I förekommande fall behandlades dessa synpunkter i de relevanta avsnitten i denna förordning. |
| --- | --- |

(80)

Hynix, de sydkoreanska myndigheterna, gemenskapsindustrin och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens rekommendation att de gällande åtgärderna ska upphöra att gälla och förfarandet avslutas, och de har haft möjlighet att lämna synpunkter. I förekommande fall behandlades dessa synpunkter i de relevanta avsnitten i denna förordning.

| (81) | Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med gällande lagstiftning på tullområdet. |
| --- | --- |

(81)

Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med gällande lagstiftning på tullområdet.

| (82) | I sina synpunkter hävdade gemenskapsindustrin även att åtgärderna borde fortsätta att tillämpas tills de upphör att gälla i augusti 2008, fem år efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes för att motverka den utjämningsbara subventioneringen, och hänvisade till artikel 19 i grundförordningen som stöd för detta argument. Artikel 19 ger dock bland annat möjlighet till att upphäva åtgärder om de inte längre är nödvändiga för att utjämna subventionering. Vidare står det i grundförordningens artikel 15, som utgör grunden för införandet av åtgärder, att åtgärder kan införas – och analogt bibehållas – om inte subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller det visas att subventionerna inte längre medför en förmån för de berörda exportörerna. Eftersom undersökningsresultatet tyder på att de subventioner som Hynix gavs inte längre medför en förmån, kan åtgärderna inte fortsätta att gälla och gemenskapsindustrins argument måste avvisas. |
| --- | --- |

(82)

I sina synpunkter hävdade gemenskapsindustrin även att åtgärderna borde fortsätta att tillämpas tills de upphör att gälla i augusti 2008, fem år efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes för att motverka den utjämningsbara subventioneringen, och hänvisade till artikel 19 i grundförordningen som stöd för detta argument. Artikel 19 ger dock bland annat möjlighet till att upphäva åtgärder om de inte längre är nödvändiga för att utjämna subventionering. Vidare står det i grundförordningens artikel 15, som utgör grunden för införandet av åtgärder, att åtgärder kan införas – och analogt bibehållas – om inte subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller det visas att subventionerna inte längre medför en förmån för de berörda exportörerna. Eftersom undersökningsresultatet tyder på att de subventioner som Hynix gavs inte längre medför en förmån, kan åtgärderna inte fortsätta att gälla och gemenskapsindustrins argument måste avvisas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1480/2003 på import av vissa elektroniska mikrokretsar kända under namnet dynamiska ram-minnen, tillverkade med hjälp av olika varianter av metalloxidhalvledarteknik (MOS) inbegripet komplementära MOS-typer (CMOS), av alla typer, tätheter och variationer, oavsett åtkomsttid, konfiguration, ramar eller kapsling m.m., med ursprung i Sydkorea ska upphöra att gälla med verkan från och med den 31 december 2007, och förfarandet ska avslutas.

Artikel 2

De slutgiltiga utjämningstullar som betalats eller bokförts från och med den 31 december 2007 i enlighet med artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 1480/2003 ska återbetalas eller efterges i enlighet med artikel 236 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (10). Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med gällande lagstiftning på tullområdet.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 7 april 2008.

På rådets vägnar

R. ŽERJAV

Ordförande

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 212, 22.8.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2116/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 7).

2

(3)  EUT L 102, 24.4.2003, s. 7.

3

(4)  WT/DS299/R Europeiska gemenskaperna – utjämningsåtgärder avseende dram-minneschips från Sydkorea, antagen den 3 augusti 2005.

4

Europeiska gemenskaperna – utjämningsåtgärder avseende dram-minneschips från Sydkorea

(5)  EUT L 103, 12.4.2006, s. 1.

5

(6)  EUT C 67, 18.3.2006, s. 16.

6

(7)  Kangwon Lee, styrelseordförande för Korea Exchange Bank, ”I will not tell”,

7

(8)  Panelrapporten EG – dram-minneschips från Sydkorea, punkt 7.212.

8

Panelrapporten EG – dram-minneschips från Sydkorea

(9)  Panelrapport i ärendet Japan – utjämningstullar på dynamiska ram-minnen från Sydkorea (WT/DS336/R), punkt 7.283–7.298.

9

Japan – utjämningstullar på dynamiska ram-minnen från Sydkorea

(10)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

10

---

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 321/2008

av den 8 april 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 april 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 april 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 8 april 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,4 |
| TN | 115,9 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 85,2 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 101,8 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | MA | 80,5 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 10 20 | EG | 55,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 55,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 64,5 |
| US | 54,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| TR | 132,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 85,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 83,8 |
| CN | 90,7 |
| MK | 50,7 |
| US | 117,7 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| CL | 95,4 |
| CN | 57,9 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,4

TN

115,9

TR

98,1

ZZ

85,2

0707 00 05

EG

178,8

MA

101,8

TR

132,4

ZZ

137,7

0709 90 70

MA

80,5

TR

98,4

ZZ

89,5

0805 10 20

EG

55,5

IL

56,2

MA

55,1

TN

53,2

TR

64,5

US

54,1

ZZ

56,4

0805 50 10

AR

117,4

TR

132,8

ZA

125,5

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

91,8

BR

85,2

CA

97,5

CL

83,8

CN

90,7

MK

50,7

US

117,7

UY

45,1

ZA

73,1

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

83,5

CL

95,4

CN

57,9

UY

89,6

ZA

103,7

ZZ

86,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/15

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/47/EG

av den 8 april 2008

om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv 75/324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 75/324/EEG av den 20 maj 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aerosolbehållare (1), särskilt artikel 5 och artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | Tekniska framsteg och innovation har möjliggjort ett utsläppande på marknaden av alltfler aerosolbehållare med en avancerad teknisk utformning och egenskaper som skiljer sig från de traditionella aerosolbehållarna. Bestämmelserna i direktiv 75/324/EEG är emellertid inte tillräckliga för att garantera en hög säkerhetsnivå för sådana icke-traditionella aerosolbehållare. Den individuella utformningen av icke-traditionella aerosolbehållare kan skapa säkerhetsrisker som inte omfattas av säkerhetsbestämmelserna i direktivet, som är anpassade till de traditionella aerosolbehållarnas utformning. Det krävs därför att tillverkaren gör en riskanalys som täcker alla säkerhetsaspekter på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(1)

Tekniska framsteg och innovation har möjliggjort ett utsläppande på marknaden av alltfler aerosolbehållare med en avancerad teknisk utformning och egenskaper som skiljer sig från de traditionella aerosolbehållarna. Bestämmelserna i direktiv 75/324/EEG är emellertid inte tillräckliga för att garantera en hög säkerhetsnivå för sådana icke-traditionella aerosolbehållare. Den individuella utformningen av icke-traditionella aerosolbehållare kan skapa säkerhetsrisker som inte omfattas av säkerhetsbestämmelserna i direktivet, som är anpassade till de traditionella aerosolbehållarnas utformning. Det krävs därför att tillverkaren gör en riskanalys som täcker alla säkerhetsaspekter på ett tillfredsställande sätt.

| (2) | Vid behov ska riskanalysen omfatta risken med inandning av sprejen under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden, med hänsyn till dropparnas storlek och fördelning i kombination med innehållets fysiska och kemiska egenskaper, eftersom inandningen av små aerosoldroppar kan få skadliga hälsoeffekter för användaren under sådana användningsförhållanden, även om aerosolbehållaren är korrekt klassificerad och märkt enligt bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (2). |
| --- | --- |

(2)

Vid behov ska riskanalysen omfatta risken med inandning av sprejen under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden, med hänsyn till dropparnas storlek och fördelning i kombination med innehållets fysiska och kemiska egenskaper, eftersom inandningen av små aerosoldroppar kan få skadliga hälsoeffekter för användaren under sådana användningsförhållanden, även om aerosolbehållaren är korrekt klassificerad och märkt enligt bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (2).

| (3) | Skyddsklausulen i artikel 10 i direktiv 75/324/EEG har tillämpats av en medlemsstat. Den skyddsåtgärd som antagits är berättigad på grund av den ökade risk för brandfarlighet, under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden, som aerosolbehållarnas innehåll medför. |
| --- | --- |

(3)

Skyddsklausulen i artikel 10 i direktiv 75/324/EEG har tillämpats av en medlemsstat. Den skyddsåtgärd som antagits är berättigad på grund av den ökade risk för brandfarlighet, under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden, som aerosolbehållarnas innehåll medför.

| (4) | Den nuvarande definitionen av brandfarligt innehåll är inte tillräcklig för att garantera en hög säkerhetsnivå i alla olika fall. Även om en del av det innehåll som sprids av aerosolbehållare inte definieras som ”brandfarligt” enligt de kriterier som anges i bilaga VI till rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar gällande klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (3), kan det leda till antändning under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden för aerosolbehållaren. Vidare rör det nuvarande kriteriet för brandfarlighet bara kemiska ämnen och beredningar och tillräcklig hänsyn tas inte till en aerosolsprejs särskilda fysiska egenskaper eller användningsförhållanden. |
| --- | --- |

(4)

Den nuvarande definitionen av brandfarligt innehåll är inte tillräcklig för att garantera en hög säkerhetsnivå i alla olika fall. Även om en del av det innehåll som sprids av aerosolbehållare inte definieras som ”brandfarligt” enligt de kriterier som anges i bilaga VI till rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar gällande klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (3), kan det leda till antändning under normala eller rimligen förutsebara användningsförhållanden för aerosolbehållaren. Vidare rör det nuvarande kriteriet för brandfarlighet bara kemiska ämnen och beredningar och tillräcklig hänsyn tas inte till en aerosolsprejs särskilda fysiska egenskaper eller användningsförhållanden.

| (5) | För att uppnå högsta säkerhetsnivå och med tanke på aerosolbehållarnas särskilda egenskaper, bör de nya kriterierna för klassificeringen av aerosolbehållarnas brandfarlighet också ta hänsyn till de faror som rör spridningen av aerosolbehållarnas innehåll och de särskilda användningsförhållandena för aerosolbehållarna istället för bara själva innehållets fysiska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå högsta säkerhetsnivå och med tanke på aerosolbehållarnas särskilda egenskaper, bör de nya kriterierna för klassificeringen av aerosolbehållarnas brandfarlighet också ta hänsyn till de faror som rör spridningen av aerosolbehållarnas innehåll och de särskilda användningsförhållandena för aerosolbehållarna istället för bara själva innehållets fysiska och kemiska egenskaper.

| (6) | Enligt de bestämmelser i direktiv 75/324/EEG som för närvarande gäller ska varje fylld aerosolbehållare nedsänkas i ett hett vattenbad så att dess täthet och hållbarhet kan bedömas. Värmekänsliga aerosolbehållare kan emellertid inte utsättas för denna provning. Tekniska framsteg har gjort det möjligt med alternativa provningsmetoder som garanterar samma säkerhetsnivå när det gäller den slutliga bedömningen av aerosolbehållarnas hållbarhet och täthet. |
| --- | --- |

(6)

Enligt de bestämmelser i direktiv 75/324/EEG som för närvarande gäller ska varje fylld aerosolbehållare nedsänkas i ett hett vattenbad så att dess täthet och hållbarhet kan bedömas. Värmekänsliga aerosolbehållare kan emellertid inte utsättas för denna provning. Tekniska framsteg har gjort det möjligt med alternativa provningsmetoder som garanterar samma säkerhetsnivå när det gäller den slutliga bedömningen av aerosolbehållarnas hållbarhet och täthet.

| (7) | Enligt de bestämmelser i direktiv 75/324/EEG som för närvarande gäller är det möjligt att efter godkännande av den kommitté som nämns i artikel 6 använda ett provningssystem som ger ett resultat som är likvärdigt med vattenbadsmetoden. Tillämpningen av detta förfarande verkar emellertid vara mycket tungrott i praktiken och det har därför aldrig använts. För att möjliggöra för de ekonomiska operatörerna att dra nytta av de tekniska framstegen utan att den sänka nuvarande säkerhetsnivån, är det därför nödvändigt att de alternativa provningsmetoderna godkänns av de behöriga myndigheter eller organ som medlemsstaterna har utsett enligt rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (4), och inte av den kommitté som nämns i artikel 6 i direktivet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt de bestämmelser i direktiv 75/324/EEG som för närvarande gäller är det möjligt att efter godkännande av den kommitté som nämns i artikel 6 använda ett provningssystem som ger ett resultat som är likvärdigt med vattenbadsmetoden. Tillämpningen av detta förfarande verkar emellertid vara mycket tungrott i praktiken och det har därför aldrig använts. För att möjliggöra för de ekonomiska operatörerna att dra nytta av de tekniska framstegen utan att den sänka nuvarande säkerhetsnivån, är det därför nödvändigt att de alternativa provningsmetoderna godkänns av de behöriga myndigheter eller organ som medlemsstaterna har utsett enligt rådets direktiv 94/55/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (4), och inte av den kommitté som nämns i artikel 6 i direktivet.

| (8) | Det har gjorts invändningar när det gäller säkerheten efter det att aerosolbehållare har brustit eller läckt när de uppnår höga temperaturer, såsom blir fallet när de ligger i bilar och utsätts för solstrålning. Det är därför nödvändigt att begränsa den maximala fyllnadsgraden till samma värde för alla typer av aerosolbehållare. |
| --- | --- |

(8)

Det har gjorts invändningar när det gäller säkerheten efter det att aerosolbehållare har brustit eller läckt när de uppnår höga temperaturer, såsom blir fallet när de ligger i bilar och utsätts för solstrålning. Det är därför nödvändigt att begränsa den maximala fyllnadsgraden till samma värde för alla typer av aerosolbehållare.

| (9) | Den mest miljövänliga och brandsäkra drivgasen är komprimerad gas. Den tryckförlust som uppstår i slutet av livslängden i aerosolbehållare som har komprimerad gas som drivgas leder emellertid vanligen till en mindre effektiv användning av innehållet. Man bör följaktligen uppmuntra till användningen av komprimerad gas som drivgas genom att öka det maximala inre trycket i aerosolbehållarna till en nivå som fortfarande är säker för konsumenten. |
| --- | --- |

(9)

Den mest miljövänliga och brandsäkra drivgasen är komprimerad gas. Den tryckförlust som uppstår i slutet av livslängden i aerosolbehållare som har komprimerad gas som drivgas leder emellertid vanligen till en mindre effektiv användning av innehållet. Man bör följaktligen uppmuntra till användningen av komprimerad gas som drivgas genom att öka det maximala inre trycket i aerosolbehållarna till en nivå som fortfarande är säker för konsumenten.

| (10) | Direktiv 75/324/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 75/324/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för anpassning av direktivet om aerosolbehållare till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från kommittén för anpassning av direktivet om aerosolbehållare till den tekniska utvecklingen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 75/324/EG ska ändras enligt bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 29 oktober 2009 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

Medlemsstaterna ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 29 april 2010.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 8 april 2008.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 147, 9.6.1975, s. 40. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1, rättat i EUT L 136, 29.5.2007, s. 3).

2

(3)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/121/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 850, rättat i EUT L 136, 29.5.2007, s. 281).

3

(4)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/89/EG (EUT L 305, 4.11.2006, s. 4).

4

---

BILAGA

Direktiv 75/324/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 8 ska följande punkt läggas till som punkt 1a:
  ”1a   När en aerosolbehållare innehåller brandfarliga beståndsdelar enligt definitionen i punkt 1.8 i bilagan utan att aerosolbehållaren kan anses som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriteriet i punkt 1.9 i bilagan, måste mängden brandfarligt material i innehållet i aerosolbehållaren tydligt anges på etiketten i form av följande lätt läsbara och outplånliga text: ’X viktprocent av innehållet är brandfarligt’.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 8 ska följande punkt läggas till som punkt 1a:

”1a   När en aerosolbehållare innehåller brandfarliga beståndsdelar enligt definitionen i punkt 1.8 i bilagan utan att aerosolbehållaren kan anses som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriteriet i punkt 1.9 i bilagan, måste mängden brandfarligt material i innehållet i aerosolbehållaren tydligt anges på etiketten i form av följande lätt läsbara och outplånliga text: ’X viktprocent av innehållet är brandfarligt’.”

| 2. | Artikel 9a ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 9a ska utgå.

| 3. | Bilagan ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.8 ska ersättas med följande:
  ”1.8   Brandfarligt innehåll
  Innehållet i aerosoler ska anses brandfarligt om det innehåller en komponent som klassificeras som brandfarlig enligt följande:






  a) | Med brandfarlig vätska avses en vätska som har en flampunkt på högst 93 °C. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilagan ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.8 ska ersättas med följande:

”1.8   Brandfarligt innehåll

Innehållet i aerosoler ska anses brandfarligt om det innehåller en komponent som klassificeras som brandfarlig enligt följande:

a)

Med brandfarlig vätska avses en vätska som har en flampunkt på högst 93 °C.

| b) | Med brandfarligt fast ämne avses fasta ämnen eller blandningar som är lättantändliga eller som kan vara orsak till, eller bidragande orsak till, att eld uppstår till följd av friktion. Lättantändliga fasta ämnen är pulverformiga, korniga eller krämartade ämnen eller blandningar, som är farliga om de lätt kan antändas genom en kortvarig kontakt med en tändkälla, t.ex. en brinnande tändsticka, och lågorna snabbt sprider sig. |
| --- | --- |

b)

Med brandfarligt fast ämne avses fasta ämnen eller blandningar som är lättantändliga eller som kan vara orsak till, eller bidragande orsak till, att eld uppstår till följd av friktion. Lättantändliga fasta ämnen är pulverformiga, korniga eller krämartade ämnen eller blandningar, som är farliga om de lätt kan antändas genom en kortvarig kontakt med en tändkälla, t.ex. en brinnande tändsticka, och lågorna snabbt sprider sig.

| c) | Med brandfarlig gas avses en gas eller gasblandning som kan antändas i luft vid 20 °C och normaltrycket 1,013 bar. |
| --- | --- |

c)

Med brandfarlig gas avses en gas eller gasblandning som kan antändas i luft vid 20 °C och normaltrycket 1,013 bar.

Denna definition omfattar inte pyrofora, självupphettande eller vattenreaktiva ämnen och blandningar, eftersom dessa aldrig ska användas i innehållet i aerosoler.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 1.9:
  ”1.9   Brandfarliga aerosoler
  I detta direktiv anses en aerosol som ’brandsäker’, ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ beroende på dess kemiska förbränningsvärme och innehåll av brandfarliga beståndsdelar i enlighet med följande:






  a) | Aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den innehåller minst 85 % brandfarliga beståndsdelar och den kemiska förbränningsvärmen är minst 30 kJ/g. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 1.9:

”1.9   Brandfarliga aerosoler

I detta direktiv anses en aerosol som ’brandsäker’, ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ beroende på dess kemiska förbränningsvärme och innehåll av brandfarliga beståndsdelar i enlighet med följande:

a)

Aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den innehåller minst 85 % brandfarliga beståndsdelar och den kemiska förbränningsvärmen är minst 30 kJ/g.

| b) | Aerosolen klassificeras som ’brandsäker’ om den innehåller mindre än 1 % brandfarliga beståndsdelar och den kemiska förbränningsvärmen är högst 20 kJ/g. |
| --- | --- |

b)

Aerosolen klassificeras som ’brandsäker’ om den innehåller mindre än 1 % brandfarliga beståndsdelar och den kemiska förbränningsvärmen är högst 20 kJ/g.

| c) | Alla övriga aerosoler ska omfattas av följande klassificeringsförfarande för brandfarlighet eller klassificeras som ’synnerligen brandfarliga’. Provningen av antändningsavstånd, provningen i ett slutet utrymme och antändlighetsprovet för aerosoler som avges i form av lödder ska uppfylla kraven i punkt 6.3. |
| --- | --- |

c)

Alla övriga aerosoler ska omfattas av följande klassificeringsförfarande för brandfarlighet eller klassificeras som ’synnerligen brandfarliga’. Provningen av antändningsavstånd, provningen i ett slutet utrymme och antändlighetsprovet för aerosoler som avges i form av lödder ska uppfylla kraven i punkt 6.3.

1.9.1   Brandfarliga aerosoler i sprejform

När det gäller aerosoler i sprejform, ska klassificeringen göras med hänsyn till den kemiska förbränningsvärmen och på grundval av resultaten av provningen av antändningsavståndet enligt följande:

| a) | Om den kemiska förbränningsvärmen är mindre än 20 kJ/g:






  i) | Aerosolen klassificeras som ’brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 15 cm men högst 75 cm. |
| --- | --- | --- |

a)

Om den kemiska förbränningsvärmen är mindre än 20 kJ/g:

i)

Aerosolen klassificeras som ’brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 15 cm men högst 75 cm.

| ii) | Aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 75 cm. |
| --- | --- |

ii)

Aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 75 cm.

| iii) | Om aerosolen inte antänds i provningen av antändningsavståndet, ska en provning i ett slutet utrymme utföras och i detta fall ska aerosolen klassificeras som ’brandfarlig’ om den beräknade antändningstiden är högst 300 s/m3 eller den nedre brännbarhetsgränsen är högst 300 s/m3; aerosolen ska annars klassificeras som ’brandsäker’. |
| --- | --- |

iii)

Om aerosolen inte antänds i provningen av antändningsavståndet, ska en provning i ett slutet utrymme utföras och i detta fall ska aerosolen klassificeras som ’brandfarlig’ om den beräknade antändningstiden är högst 300 s/m3 eller den nedre brännbarhetsgränsen är högst 300 s/m3; aerosolen ska annars klassificeras som ’brandsäker’.

| b) | Om den kemiska förbränningsvärmen är på minst 20 kJ/g, ska aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 75 cm; aerosolen ska annars klassificeras som ’brandfarlig’. |
| --- | --- |

b)

Om den kemiska förbränningsvärmen är på minst 20 kJ/g, ska aerosolen klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om den antänds på ett avstånd av minst 75 cm; aerosolen ska annars klassificeras som ’brandfarlig’.

1.9.2   Brandfarliga aerosoler som avges i form av lödder

När det gäller aerosoler som avges i form av lödder, ska klassificeringen göras på grundval av resultaten av antändlighetsprov av aerosoler som avges i form av lödder.

| a) | Aerosolprodukten ska klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om






  i) | flamhöjden är minst 20 cm och lågans varaktighet är minst 2 s,
  eller |
| --- | --- | --- |

a)

Aerosolprodukten ska klassificeras som ’synnerligen brandfarlig’ om

i)

flamhöjden är minst 20 cm och lågans varaktighet är minst 2 s,

eller

| ii) | flamhöjden är minst 4 cm och lågans varaktighet är minst 7 s. |
| --- | --- |

ii)

flamhöjden är minst 4 cm och lågans varaktighet är minst 7 s.

| b) | Den aerosolprodukt som inte uppfyller kriterierna i a ska klassificeras som ’brandfarlig’ om flamhöjden är minst 4 cm och lågans varaktighet är minst 2 s.”. |
| --- | --- |

b)

Den aerosolprodukt som inte uppfyller kriterierna i a ska klassificeras som ’brandfarlig’ om flamhöjden är minst 4 cm och lågans varaktighet är minst 2 s.”.

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 1.10:
  ”1.10   Kemisk förbränningsvärme
  Den kemiska förbränningsvärmen ΔHc ska fastställas med hjälp av






  a) | erkända tekniska regler som till exempel beskrivs i standarder som ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 och NFPA 30B eller som återfinns i den etablerade vetenskapliga litteraturen,
  eller |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 1.10:

”1.10   Kemisk förbränningsvärme

Den kemiska förbränningsvärmen ΔHc ska fastställas med hjälp av

a)

erkända tekniska regler som till exempel beskrivs i standarder som ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 och NFPA 30B eller som återfinns i den etablerade vetenskapliga litteraturen,

eller

| b) | genom tillämpning av följande beräkningsmetod: |
| --- | --- |

b)

genom tillämpning av följande beräkningsmetod:

Den kemiska förbränningsvärmen (ΔHc) i kJ/g kan beräknas som produkten av den teoretiska förbränningsvärmen (ΔHcomb) och förbränningsverkningsgraden, som i regel är högst 1,0 (typisk förbränningsverkningsgrad är 0,95 eller 95 %).

För en sammansatt aerosolberedning är den kemiska förbränningsvärmen summan av den viktade förbränningsvärmen för de enskilda beståndsdelarna enligt formeln

Formula

där:

| ΔHc | = | Produktens kemiska förbränningsvärme (kJ/g). |
| --- | --- | --- |
| wi% | = | Massbråk för beståndsdelen ’i’ i produkten. |
| ΔHc(i) | = | Specifik förbränningsvärme (kJ/g) för beståndsdelen ’i’ i produkten. |

ΔHc

=

Produktens kemiska förbränningsvärme (kJ/g).

wi%

=

Massbråk för beståndsdelen ’i’ i produkten.

ΔHc(i)

=

Specifik förbränningsvärme (kJ/g) för beståndsdelen ’i’ i produkten.

Den person som svarar för utsläppandet på marknaden av aerosolbehållaren måste beskriva den metod som används för att bestämma den kemiska förbränningsvärmen i ett dokument som finns att tillgå på ett av de officiella gemenskapsspråken på den adress som anges på etiketten i enlighet med punkt a i artikel 8.1, om den kemiska förbränningsvärmen används som parameter för att bestämma antändligheten för aerosoler enligt bestämmelserna i direktivet.”

| d) | Följande bestämmelse ska införas efter punkt 2. ”Allmänna bestämmelser” och före punkt 2.1.
  ”Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i bilagan om brandfarlighet och tryckrisk, är den person som svarar för att aerosolbehållare släpps ut på marknaden skyldig att analysera riskerna och komma fram till vilka av dessa som gäller de aerosolbehållare som ska släppas ut. Vid behov ska analysen omfatta en bedömning av riskerna med inandning av den sprej som sprutas ut ur aerosolbehållaren under normala och rimligen förutsebara användningsförhållanden och med hänsyn tagen till dropparnas storlek och fördelning i kombination med innehållets fysiska och kemiska egenskaper. Personen måste sedan utforma, konstruera och prova aerosolbehållaren och vid behov utarbeta särskilda anvisningar för användningen med utgångspunkt i analysen.” |
| --- | --- |

d)

Följande bestämmelse ska införas efter punkt 2. ”Allmänna bestämmelser” och före punkt 2.1.

”Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i bilagan om brandfarlighet och tryckrisk, är den person som svarar för att aerosolbehållare släpps ut på marknaden skyldig att analysera riskerna och komma fram till vilka av dessa som gäller de aerosolbehållare som ska släppas ut. Vid behov ska analysen omfatta en bedömning av riskerna med inandning av den sprej som sprutas ut ur aerosolbehållaren under normala och rimligen förutsebara användningsförhållanden och med hänsyn tagen till dropparnas storlek och fördelning i kombination med innehållets fysiska och kemiska egenskaper. Personen måste sedan utforma, konstruera och prova aerosolbehållaren och vid behov utarbeta särskilda anvisningar för användningen med utgångspunkt i analysen.”

| e) | Punkt 2.2 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Om areosolen klassificeras som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriterierna i punkt 1.9:






  — | Symbolen öppen låga i enlighet med förlagan i bilaga II till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 2.2 b ska ersättas med följande:

”b)

Om areosolen klassificeras som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriterierna i punkt 1.9:

—

Symbolen öppen låga i enlighet med förlagan i bilaga II till direktiv 67/548/EEG.

| — | Beteckningen ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ beroende på om aerosolen har klassificerats som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’.” |
| --- | --- |

—

Beteckningen ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ beroende på om aerosolen har klassificerats som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’.”

| f) | Punkterna 2.3 a och b ska ersättas med följande:






  ”a) | Oavsett innehållet, alla extra försiktighetsåtgärder som uppmärksammar konsumenterna på de särskilda farorna med produkten. Om aerosolbehållaren åtföljs av särskilda bruksanvisningar, måste dessa också innehålla sådana försiktighetsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

f)

Punkterna 2.3 a och b ska ersättas med följande:

”a)

Oavsett innehållet, alla extra försiktighetsåtgärder som uppmärksammar konsumenterna på de särskilda farorna med produkten. Om aerosolbehållaren åtföljs av särskilda bruksanvisningar, måste dessa också innehålla sådana försiktighetsåtgärder.

| b) | Om areosolen klassificeras som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriterierna i punkt 1.9, följande varningstexter:






  — | Säkerhetsformuleringarna S2 och S16 som anges i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- | --- |

b)

Om areosolen klassificeras som ’brandfarlig’ eller ’synnerligen brandfarlig’ enligt kriterierna i punkt 1.9, följande varningstexter:

—

Säkerhetsformuleringarna S2 och S16 som anges i bilaga IV till direktiv 67/548/EEG.

| — | ’Spreja inte mot öppen låga eller glödande material’.” |
| --- | --- |

—

’Spreja inte mot öppen låga eller glödande material’.”

| g) | Följande punkt ska införas som punkt 2.4:
  ”2.4   Vätskefasvolym
  Volymen i vätskefasen får vid 50 °C inte överstiga 90 % av nettovolymen.” |
| --- | --- |

g)

Följande punkt ska införas som punkt 2.4:

”2.4   Vätskefasvolym

Volymen i vätskefasen får vid 50 °C inte överstiga 90 % av nettovolymen.”

| h) | Punkt 3.1.2 ska ersättas med följande:
  ”3.1.2   Fyllning
  Trycket i aerosolbehållaren får vid 50 °C inte överstiga 12 bar.
  Om aerosolen emellertid inte innehåller en gas eller gasblandning som kan antändas när de blandas i luft vid 20 °C och normaltrycket 1,013 bar, ska högsta tillåtna tryck vid 50 °C vara 13,2 bar.” |
| --- | --- |

h)

Punkt 3.1.2 ska ersättas med följande:

”3.1.2   Fyllning

Trycket i aerosolbehållaren får vid 50 °C inte överstiga 12 bar.

Om aerosolen emellertid inte innehåller en gas eller gasblandning som kan antändas när de blandas i luft vid 20 °C och normaltrycket 1,013 bar, ska högsta tillåtna tryck vid 50 °C vara 13,2 bar.”

| i) | Punkterna 3.1.3, 4.1.5 och 4.2.4 ska strykas. |
| --- | --- |

i)

Punkterna 3.1.3, 4.1.5 och 4.2.4 ska strykas.

| j) | Punkt 6.1.4 ska ersättas med följande:
  ”6.1.4   Slutlig kontroll av fyllda aerosolbehållare
  6.1.4.1   Aerosolbehållarna ska utsättas för en av följande slutliga provningsmetoder:
  a)   Provning i varmt vattenbad
  Varje fylld aerosolbehållare ska nedsänkas i ett varmt vattenbad.






  i) | Vattnets temperatur och provtiden ska vara sådana att det inre trycket i behållaren är lika med det som dess innehåll utövar vid en konstant temperatur av 50 °C. |
| --- | --- | --- |

j)

Punkt 6.1.4 ska ersättas med följande:

”6.1.4   Slutlig kontroll av fyllda aerosolbehållare

6.1.4.1   Aerosolbehållarna ska utsättas för en av följande slutliga provningsmetoder:

a)   Provning i varmt vattenbad

Varje fylld aerosolbehållare ska nedsänkas i ett varmt vattenbad.

i)

Vattnets temperatur och provtiden ska vara sådana att det inre trycket i behållaren är lika med det som dess innehåll utövar vid en konstant temperatur av 50 °C.

| ii) | Varje aerosolbehållare som uppvisar en synlig permanent formförändring eller ett läckage måste kasseras. |
| --- | --- |

ii)

Varje aerosolbehållare som uppvisar en synlig permanent formförändring eller ett läckage måste kasseras.

b)   Slutliga provningsmetoder i värme

Andra metoder för uppvärmning av aerosolbehållarnas innehåll kan användas om det går att garantera att trycket och temperaturen i varje fylld aerosolbehållare uppnår de värden som krävs för provningen i varmt vattenbad och formförändringar och läckage kan upptäckas med samma precision som när det varma vattenbadet används.

c)   Slutliga provningsmetoder i kyla

En alternativ slutlig provningsmetod i kyla får användas om den överensstämmer med de bestämmelser för alternativ till det varma vattenbadet för aerosolbehållare som anges i punkt 6.2.4.3.2.2 i bilaga A till direktiv 94/55/EG.

6.1.4.2   För aerosolbehållare vars innehåll genomgår en fysisk eller kemisk omvandling som ändrar tryckegenskaperna efter påfyllning och före första användningen, bör de slutliga provningsmetoderna i kyla tillämpas i enlighet med punkt 6.1.4.1 c.

6.1.4.3   När det gäller provningsmetoderna i enlighet med punkterna 6.1.4.1 b och 6.1.4.1 c:

| a) | Provningsmetoderna måste ha godkänts av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

a)

Provningsmetoderna måste ha godkänts av en behörig myndighet.

| b) | Den person som ansvarar för aerosolbehållarna måste ansöka om godkännande hos en behörig myndighet. Ansökan måste åtföljas av tekniska upplysningar som beskriver metoden. |
| --- | --- |

b)

Den person som ansvarar för aerosolbehållarna måste ansöka om godkännande hos en behörig myndighet. Ansökan måste åtföljas av tekniska upplysningar som beskriver metoden.

| c) | Den person som svarar för utsläppandet av på marknaden av aerosolbehållarna måste i övervakningssyfte förvara den behöriga myndighetens godkännande, de tekniska upplysningar som beskriver metoden och eventuella kontrollrapporter på den adress som anges på etiketten i enlighet med artikel 8.1 a. |
| --- | --- |

c)

Den person som svarar för utsläppandet av på marknaden av aerosolbehållarna måste i övervakningssyfte förvara den behöriga myndighetens godkännande, de tekniska upplysningar som beskriver metoden och eventuella kontrollrapporter på den adress som anges på etiketten i enlighet med artikel 8.1 a.

| d) | De tekniska upplysningarna måste vara utarbetade på ett av de officiella gemenskapsspråken eller finnas tillgängliga i form av en bestyrkt kopia. |
| --- | --- |

d)

De tekniska upplysningarna måste vara utarbetade på ett av de officiella gemenskapsspråken eller finnas tillgängliga i form av en bestyrkt kopia.

| e) | Med ’den behöriga myndigheten’ menas den myndighet som utsetts i alla medlemsstater i enlighet med direktiv 94/55/EG.” |
| --- | --- |

e)

Med ’den behöriga myndigheten’ menas den myndighet som utsetts i alla medlemsstater i enlighet med direktiv 94/55/EG.”

| k) | Följande punkt ska införas som punkt 6.3:
  ”6.3   Provning av aerosolers brandfarlighet
  6.3.1   Provning av antändningsavstånd för aerosoler i form av sprej
  6.3.1.1   Inledning






  6.3.1.1.1 | Denna provningsstandard beskriver metoden för bestämning av antändningsavståndet för en aerosolsprej så att den därmed sammanhängande antändningsrisken kan bedömas. Aerosolen sprejas mot en antändningskälla i intervaller om 15 cm i syfte att observera om sprejen antänds och fortsätter brinna. Lågan måste vara stabil under minst 5 s för att antändning och bestående förbränning ska anses föreligga. Antändningskällan definieras som en gasbrännare med en blå icke-lysande låga med en höjd på 4–5 cm. |
| --- | --- | --- |

k)

Följande punkt ska införas som punkt 6.3:

”6.3   Provning av aerosolers brandfarlighet

6.3.1   Provning av antändningsavstånd för aerosoler i form av sprej

6.3.1.1   Inledning

6.3.1.1.1

Denna provningsstandard beskriver metoden för bestämning av antändningsavståndet för en aerosolsprej så att den därmed sammanhängande antändningsrisken kan bedömas. Aerosolen sprejas mot en antändningskälla i intervaller om 15 cm i syfte att observera om sprejen antänds och fortsätter brinna. Lågan måste vara stabil under minst 5 s för att antändning och bestående förbränning ska anses föreligga. Antändningskällan definieras som en gasbrännare med en blå icke-lysande låga med en höjd på 4–5 cm.

| 6.3.1.1.2 | Denna provning används för aerosolprodukter med en räckvidd på minst 15 cm. Aerosolprodukter med en räckvidd på högst 15 cm, t.ex. produkter som avges i form av lödder, mousse, gel eller kräm eller som är utrustade med en doseringsventil omfattas inte av denna provning. Aerosolprodukter som avger lödder, mousse, gel eller kräm ska provas enligt antändlighetsprovet. |
| --- | --- |

6.3.1.1.2

Denna provning används för aerosolprodukter med en räckvidd på minst 15 cm. Aerosolprodukter med en räckvidd på högst 15 cm, t.ex. produkter som avges i form av lödder, mousse, gel eller kräm eller som är utrustade med en doseringsventil omfattas inte av denna provning. Aerosolprodukter som avger lödder, mousse, gel eller kräm ska provas enligt antändlighetsprovet.

6.3.1.2   Apparatur och reagens

| 6.3.1.2.1 | Följande apparatur behövs:






  Vattenbad som hålls vid 20 °C | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| --- | --- | --- |
| Kalibrerad laboratorievåg | med en noggrannhet på ± 0,1 g |
| Kronometer (stoppur) | med en noggrannhet på ± 0,2 s |
| Graderad linjal, stativ och klämma | graderad i cm |
| Gasbrännare med stativ och klämma | |
| Termometer | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| Hygrometer | med en noggrannhet på ± 5 % |
| Manometer | med en noggrannhet på ± 0,1 bar |

6.3.1.2.1

Följande apparatur behövs:

Vattenbad som hålls vid 20 °C

med en noggrannhet på ± 1 °C

Kalibrerad laboratorievåg

med en noggrannhet på ± 0,1 g

Kronometer (stoppur)

med en noggrannhet på ± 0,2 s

Graderad linjal, stativ och klämma

graderad i cm

Gasbrännare med stativ och klämma

Termometer

med en noggrannhet på ± 1 °C

Hygrometer

med en noggrannhet på ± 5 %

Manometer

med en noggrannhet på ± 0,1 bar

6.3.1.3   Förfarande

6.3.1.3.1   Allmänna krav

| 6.3.1.3.1.1 | Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.1

Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret.

| 6.3.1.3.1.2 | Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren ska användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren behöver skakas, ska detta göras omedelbart före provningen. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.2

Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren ska användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren behöver skakas, ska detta göras omedelbart före provningen.

| 6.3.1.3.1.3 | Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.3

Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %.

| 6.3.1.3.1.4 | Varje aerosolbehållare ska provas






  a) | enligt hela förfarandet när den är full, med gasbrännaren på 15–90 cm avstånd från aerosolbehållarens munstycke, och |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.1.4

Varje aerosolbehållare ska provas

a)

enligt hela förfarandet när den är full, med gasbrännaren på 15–90 cm avstånd från aerosolbehållarens munstycke, och

| b) | en gång då innehållet endast uppgår till 10–12 % (viktprocent) av angivet innehåll, antingen på 15 cm avstånd från munstycket när sprejen från en full behållare inte antänds alls eller på sprejens antändningsavstånd vid full behållare plus 15 cm. |
| --- | --- |

b)

en gång då innehållet endast uppgår till 10–12 % (viktprocent) av angivet innehåll, antingen på 15 cm avstånd från munstycket när sprejen från en full behållare inte antänds alls eller på sprejens antändningsavstånd vid full behållare plus 15 cm.

| 6.3.1.3.1.5 | Under provningen ska behållaren hållas i det läge som anges i bruksanvisningen. Antändningskällan ska placeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.5

Under provningen ska behållaren hållas i det läge som anges i bruksanvisningen. Antändningskällan ska placeras i enlighet med detta.

| 6.3.1.3.1.6 | Följande förfarande kräver att sprejen testas i intervaller om 15 cm på 15–90 cm avstånd mellan lågan från gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke. Bäst är att börja på 60 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke. Avståndet mellan gaslågan och munstycket ska ökas med 15 cm om sprejen antänds på 60 cm avstånd. Avståndet ska minskas med 15 cm om sprejen inte antänds på 60 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke. Syftet med detta förfarande är att fastställa det maximala avståndet mellan munstycke och gaslåga när sprejen fortsätter att brinna eller att fastställa att produkten inte antänds på 15 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.6

Följande förfarande kräver att sprejen testas i intervaller om 15 cm på 15–90 cm avstånd mellan lågan från gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke. Bäst är att börja på 60 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke. Avståndet mellan gaslågan och munstycket ska ökas med 15 cm om sprejen antänds på 60 cm avstånd. Avståndet ska minskas med 15 cm om sprejen inte antänds på 60 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke. Syftet med detta förfarande är att fastställa det maximala avståndet mellan munstycke och gaslåga när sprejen fortsätter att brinna eller att fastställa att produkten inte antänds på 15 cm avstånd mellan gaslåga och munstycke.

6.3.1.3.2   Provningsförfarande

| a) | Minst tre fulla aerosolbehållare per produkt ska konditioneras till 20 °C ± 1 °C med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter före varje provning (om behållaren sänks ned helt, räcker det med 30 minuters konditionering). |
| --- | --- |

a)

Minst tre fulla aerosolbehållare per produkt ska konditioneras till 20 °C ± 1 °C med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter före varje provning (om behållaren sänks ned helt, räcker det med 30 minuters konditionering).

| b) | ’Allmänna krav’ ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet. |
| --- | --- |

b)

’Allmänna krav’ ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet.

| c) | Väg en aerosolbehållare och notera massan. |
| --- | --- |

c)

Väg en aerosolbehållare och notera massan.

| d) | Bestäm det inre trycket och tömningshastighet vid 20 °C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare). |
| --- | --- |

d)

Bestäm det inre trycket och tömningshastighet vid 20 °C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare).

| e) | Ställ gasbrännaren på en flat horisontell yta eller fixera brännaren vid ett stöd med hjälp av en klämma. |
| --- | --- |

e)

Ställ gasbrännaren på en flat horisontell yta eller fixera brännaren vid ett stöd med hjälp av en klämma.

| f) | Tänd gasbrännaren; lågan ska vara blå och ca 4–5 cm hög. |
| --- | --- |

f)

Tänd gasbrännaren; lågan ska vara blå och ca 4–5 cm hög.

| g) | Placera munstycket på rätt avstånd från lågan. Behållaren ska provas i det läge den är avsedd att användas i, dvs. upprättstående eller uppochnedvänd. |
| --- | --- |

g)

Placera munstycket på rätt avstånd från lågan. Behållaren ska provas i det läge den är avsedd att användas i, dvs. upprättstående eller uppochnedvänd.

| h) | Se till att munstycket och lågan är på samma höjd och att munstycket är riktat mot och i nivå med lågan (se figur 6.3.1.1). Sprejen ska avges genom den övre halvan av lågan.
  Figur 6.3.1.1 |
| --- | --- |

h)

Se till att munstycket och lågan är på samma höjd och att munstycket är riktat mot och i nivå med lågan (se figur 6.3.1.1). Sprejen ska avges genom den övre halvan av lågan.

Figur 6.3.1.1

Image

| i) | Beakta de allmänna kraven med avseende på skakning av behållaren. |
| --- | --- |

i)

Beakta de allmänna kraven med avseende på skakning av behållaren.

| j) | Aktivera aerosolbehållarens doseringsventil och avge innehållet i 5 s om produkten inte antänds. Om produkten antänds, fortsätt avge innehållet och ta tid på lågan i 5 s från det att produkten antänds. |
| --- | --- |

j)

Aktivera aerosolbehållarens doseringsventil och avge innehållet i 5 s om produkten inte antänds. Om produkten antänds, fortsätt avge innehållet och ta tid på lågan i 5 s från det att produkten antänds.

| k) | Notera resultaten av antändningsproven i tabellen för respektive avstånd mellan gasbrännaren och aerosolbehållaren. |
| --- | --- |

k)

Notera resultaten av antändningsproven i tabellen för respektive avstånd mellan gasbrännaren och aerosolbehållaren.

| l) | Om produkten inte antänds i steg j, ska aerosolbehållaren provas i ett annat läge, t.ex. uppochnedvänd om produkten är avsedd att användas upprättstående, för att kontrollera om produkten antänds. |
| --- | --- |

l)

Om produkten inte antänds i steg j, ska aerosolbehållaren provas i ett annat läge, t.ex. uppochnedvänd om produkten är avsedd att användas upprättstående, för att kontrollera om produkten antänds.

| m) | Upprepa steg g–l ytterligare två gånger (totalt tre gånger) för samma behållare på samma avstånd mellan gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke. |
| --- | --- |

m)

Upprepa steg g–l ytterligare två gånger (totalt tre gånger) för samma behållare på samma avstånd mellan gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke.

| n) | Upprepa provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare innehållande samma produkt på samma avstånd mellan gasbrännare och munstycke. |
| --- | --- |

n)

Upprepa provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare innehållande samma produkt på samma avstånd mellan gasbrännare och munstycke.

| o) | Upprepa steg g–n av provningsförfarandet på 15–90 cm avstånd mellan aerosolbehållarens munstycke och gasbrännaren beroende på resultatet av varje provning (se vidare punkterna 6.3.1.3.1.4 och 6.3.1.3.1.5). |
| --- | --- |

o)

Upprepa steg g–n av provningsförfarandet på 15–90 cm avstånd mellan aerosolbehållarens munstycke och gasbrännaren beroende på resultatet av varje provning (se vidare punkterna 6.3.1.3.1.4 och 6.3.1.3.1.5).

| p) | Om produkten inte antänds på 15 cm avstånd är förfarandet avslutat för de behållare som från början var fulla. Förfarandet är även avslutat om produkten antänds och fortsätter att brinna på 90 cm avstånd. Om produkten inte antänds på 15 cm avstånd, ska detta noteras. Det maximala avståndet mellan gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke när produkten antändes och fortsatte brinna noteras i alla övriga fall som ’antändningsavståndet’. |
| --- | --- |

p)

Om produkten inte antänds på 15 cm avstånd är förfarandet avslutat för de behållare som från början var fulla. Förfarandet är även avslutat om produkten antänds och fortsätter att brinna på 90 cm avstånd. Om produkten inte antänds på 15 cm avstånd, ska detta noteras. Det maximala avståndet mellan gasbrännaren och aerosolbehållarens munstycke när produkten antändes och fortsatte brinna noteras i alla övriga fall som ’antändningsavståndet’.

| q) | En provning ska också utföras på tre behållare med 10–12 % av angivet innehåll. Dessa behållare ska provas på ett avstånd mellan aerosolbehållarens munstycke och gasbrännarens låga som är lika med ’antändningsavståndet för fulla behållare + 15 cm’. |
| --- | --- |

q)

En provning ska också utföras på tre behållare med 10–12 % av angivet innehåll. Dessa behållare ska provas på ett avstånd mellan aerosolbehållarens munstycke och gasbrännarens låga som är lika med ’antändningsavståndet för fulla behållare + 15 cm’.

| r) | Avge innehållet i en aerosolbehållare i omgångar om maximalt 30 s tills 10–12 % av angivet innehåll (i viktprocent) återstår. Vänta minst 300 s mellan varje omgång. Under denna tid ska behållarna placeras i vattenbad för konditionering. |
| --- | --- |

r)

Avge innehållet i en aerosolbehållare i omgångar om maximalt 30 s tills 10–12 % av angivet innehåll (i viktprocent) återstår. Vänta minst 300 s mellan varje omgång. Under denna tid ska behållarna placeras i vattenbad för konditionering.

| s) | Upprepa steg g–n för aerosolbehållare med 10–12 % av angivet innehåll, men uteslut steg l och m. Denna provning ska endast göras med aerosolbehållaren i det läge, t.ex. upprättstående eller uppochnedvänd, i vilken produkten eventuellt antänds med full behållare. |
| --- | --- |

s)

Upprepa steg g–n för aerosolbehållare med 10–12 % av angivet innehåll, men uteslut steg l och m. Denna provning ska endast göras med aerosolbehållaren i det läge, t.ex. upprättstående eller uppochnedvänd, i vilken produkten eventuellt antänds med full behållare.

| t) | För in alla resultat i tabell 6.3.1.1 i enlighet med nedanstående. |
| --- | --- |

t)

För in alla resultat i tabell 6.3.1.1 i enlighet med nedanstående.

6.3.1.3.2.1   Utför alla experiment i ett dragskåp i ett utrymme som kan ventileras ordentligt. Dragskåpet och utrymmet kan ventileras under minst tre minuter efter varje provning. Vidta alla nödvändiga säkerhetsåtgärder för att undvika inandning av förbränningsprodukter.

6.3.1.3.2.2   Behållare med 10–12 % av angivet innehåll ska bara provas en gång. I resultattabellerna behöver bara ett resultat per behållare anges.

6.3.1.3.2.3   När provningen i det läge behållaren är avsedd att användas i ger ett negativt resultat, ska provningen upprepas med behållaren i ett läge som mest sannolikt ger ett positivt resultat.

6.3.1.4   Metod för utvärdering av resultaten

6.3.1.4.1   Alla resultat ska registreras. I tabell 6.3.1.1 nedan återfinns förlagan till den resultattabell som ska användas.

Tabell 6.3.1.1

| Datum: | Temperatur: ... °C
  Relativ fuktighet: ... % |
| --- | --- |
| Produktnamn | |
| Nettovolym | | Behållare 1 | Behållare 2 | Behållare 3 |
| Ursprunglig fyllnadsgrad | | % | % | % |
| Avstånd från behållaren | Provning | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 |
| 15 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| 30 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| 45 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| 60 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| 75 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| 90 cm | Antändning?
  Ja eller nej | | | |
| Noteringar, bl.a. behållarens läge | | | | |

Datum:

Temperatur: ... °C

Relativ fuktighet: ... %

Produktnamn

Nettovolym

Behållare 1

Behållare 2

Behållare 3

Ursprunglig fyllnadsgrad

%

%

%

Avstånd från behållaren

Provning

1

2

3

1

2

3

1

2

3

15 cm

Antändning?

Ja eller nej

30 cm

Antändning?

Ja eller nej

45 cm

Antändning?

Ja eller nej

60 cm

Antändning?

Ja eller nej

75 cm

Antändning?

Ja eller nej

90 cm

Antändning?

Ja eller nej

Noteringar, bl.a. behållarens läge

6.3.2   Antändningsprov i slutet utrymme

6.3.2.1   Inledning

Denna provningsstandard beskriver metoden för att bestämma antändligheten för produkter som avges från aerosolbehållare genom mätning av deras antändningsförmåga i ett slutet utrymme. Innehållet i en aerosolbehållare sprejas in i ett cylindriskt testkärl med ett brinnande ljus. Om antändning observeras, noteras den tid som gått och avgiven mängd.

6.3.2.2   Apparatur och reagens

6.3.2.2.1   Följande apparatur behövs:

| Kronometer (stoppur) | med en noggrannhet på ± 0,2 s |
| --- | --- |
| Vattenbad som hålls vid 20 °C | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| Kalibrerad laboratorievåg | med en noggrannhet på ± 0,1 g |
| Termometer | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| Hygrometer | med en noggrannhet på ± 5 % |
| Manometer | med en noggrannhet på ± 0,1 bar |
| Cylindriskt testkärl | i enlighet med nedanstående |

Kronometer (stoppur)

med en noggrannhet på ± 0,2 s

Vattenbad som hålls vid 20 °C

med en noggrannhet på ± 1 °C

Kalibrerad laboratorievåg

med en noggrannhet på ± 0,1 g

Termometer

med en noggrannhet på ± 1 °C

Hygrometer

med en noggrannhet på ± 5 %

Manometer

med en noggrannhet på ± 0,1 bar

Cylindriskt testkärl

i enlighet med nedanstående

6.3.2.2.2   Förberedande av provningsutrustningen

6.3.2.2.2.1   Ett cylindriskt kärl med en volym på ca 200 dm3, ca 600 mm i diameter och ca 720 mm långt, som är öppet i den ena änden ska modifieras på följande sätt:

| a) | En förslutning bestående av ett gångjärnsförsett lock monteras i behållarens öppna ände. |
| --- | --- |

a)

En förslutning bestående av ett gångjärnsförsett lock monteras i behållarens öppna ände.

| b) | Alternativt kan en plastfolie med en tjocklek på 0,01–0,02 mm användas som förslutning. Om testet genomförs med en plastfolie ska denna användas på följandesätt: Spänn folien över behållarens öppna ände och håll den på plats med ett gummiband. Gummibandet ska vara så starkt att det, när det är placerat runt den liggande behållaren, endast förlängs med 25 mm när en massa på 0,45 kg fästs vid dess lägsta punkt. Skär en 25 mm lång skåra i folien med början 50 mm från behållarens kant. Kontrollera att folien är ordentligt sträckt. |
| --- | --- |

b)

Alternativt kan en plastfolie med en tjocklek på 0,01–0,02 mm användas som förslutning. Om testet genomförs med en plastfolie ska denna användas på följandesätt: Spänn folien över behållarens öppna ände och håll den på plats med ett gummiband. Gummibandet ska vara så starkt att det, när det är placerat runt den liggande behållaren, endast förlängs med 25 mm när en massa på 0,45 kg fästs vid dess lägsta punkt. Skär en 25 mm lång skåra i folien med början 50 mm från behållarens kant. Kontrollera att folien är ordentligt sträckt.

| c) | I andra änden av behållaren borras ett hål med 50 mm diameter 100 mm från kanten så att detta hål befinner sig högst upp när behållaren ligger ned och är klar för testet (se figur 6.3.2.1).
  Figur 6.3.2.1 |
| --- | --- |

c)

I andra änden av behållaren borras ett hål med 50 mm diameter 100 mm från kanten så att detta hål befinner sig högst upp när behållaren ligger ned och är klar för testet (se figur 6.3.2.1).

Figur 6.3.2.1

Image

| d) | Placera ett 100 mm långt stearinljus med 20–40 mm i diameter på en stödplatta av metall med måtten 200 × 200 mm. Ljuset ska bytas när längden underskrider 80 mm. Ljuslågan skyddas från sprejningen av en skärm med en bredd på 150 mm och en höjd på 200 mm. Detta inkluderar det 45° lutande planet på 150 mm avstånd från skärmens nedre del (se figur 6.3.2.2).
  Figur 6.3.2.2 |
| --- | --- |

d)

Placera ett 100 mm långt stearinljus med 20–40 mm i diameter på en stödplatta av metall med måtten 200 × 200 mm. Ljuset ska bytas när längden underskrider 80 mm. Ljuslågan skyddas från sprejningen av en skärm med en bredd på 150 mm och en höjd på 200 mm. Detta inkluderar det 45° lutande planet på 150 mm avstånd från skärmens nedre del (se figur 6.3.2.2).

Figur 6.3.2.2

Image

| e) | Placera ljuset på stödplattan i mitten av behållaren (figur 6.3.2.3).
  Figur 6.3.2.3 |
| --- | --- |

e)

Placera ljuset på stödplattan i mitten av behållaren (figur 6.3.2.3).

Figur 6.3.2.3

Image

| f) | Lägg behållaren på golvet eller på ett annat underlag, i ett utrymme där temperaturen ligger mellan 15 °C och 25 °C. Den produkt som ska testas sprejas in i behållaren på ca 200 dm3 där antändningskällan befinner sig. |
| --- | --- |

f)

Lägg behållaren på golvet eller på ett annat underlag, i ett utrymme där temperaturen ligger mellan 15 °C och 25 °C. Den produkt som ska testas sprejas in i behållaren på ca 200 dm3 där antändningskällan befinner sig.

6.3.2.2.2.2   Vanligen avges produkten från aerosolbehållaren med 90° vinkel i förhållande till behållarens vertikala axel. Figurerna och förfarandet ovan gäller denna typ av aerosolprodukt. När det gäller aerosolbehållare som fungerar annorlunda (t.ex. aerosolbehållare med vertikal spridning) är det nödvändigt att registrera förändringar i utrustning och förfaranden i enlighet med god laboratoriesed, t.ex. ISO/IEC 17025:1999 (Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier).

6.3.2.3   Förfarande

6.3.2.3.1   Allmänna krav

| 6.3.2.3.1.1 | Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.1

Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret.

| 6.3.2.3.1.2 | Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren ska användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren måste skakas, ska den skakas omedelbart före provningen. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.2

Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren ska användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren måste skakas, ska den skakas omedelbart före provningen.

| 6.3.2.3.1.3 | Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.3

Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %.

6.3.2.3.2   Provningsförfarande

| a) | Minst tre fulla aerosolbehållare per produkt konditioneras till 20 °C ± 1 °C i ett vattenbad med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter (om behållaren sänks ned helt räcker det med 30 minuters konditionering). |
| --- | --- |

a)

Minst tre fulla aerosolbehållare per produkt konditioneras till 20 °C ± 1 °C i ett vattenbad med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter (om behållaren sänks ned helt räcker det med 30 minuters konditionering).

| b) | Mät eller beräkna den cylindriska behållarens verkliga volym i dm3. |
| --- | --- |

b)

Mät eller beräkna den cylindriska behållarens verkliga volym i dm3.

| c) | ”Allmänna krav” ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet. |
| --- | --- |

c)

”Allmänna krav” ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet.

| d) | Bestäm det inre trycket och tömningshastighet vid 20 °C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare). |
| --- | --- |

d)

Bestäm det inre trycket och tömningshastighet vid 20 °C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare).

| e) | Väg en aerosolbehållare och notera massan. |
| --- | --- |

e)

Väg en aerosolbehållare och notera massan.

| f) | Tänd ljuset och montera förslutningen (lock eller plastfolie). |
| --- | --- |

f)

Tänd ljuset och montera förslutningen (lock eller plastfolie).

| g) | Placera aerosolbehållarens munstycke 35 mm, eller närmare om det är en produkt med bred spridning, från centrum av det borrade hålet i den cylindriska behållaren. Starta kronometern (stoppuret) och rikta sprejen, i enlighet med bruksanvisningen för produkten, mot den motstående ändens mitt (lock eller plastfolie). Behållaren ska provas i det läge den är avsedd att provas i, dvs. upprättstående eller uppochnedvänd. |
| --- | --- |

g)

Placera aerosolbehållarens munstycke 35 mm, eller närmare om det är en produkt med bred spridning, från centrum av det borrade hålet i den cylindriska behållaren. Starta kronometern (stoppuret) och rikta sprejen, i enlighet med bruksanvisningen för produkten, mot den motstående ändens mitt (lock eller plastfolie). Behållaren ska provas i det läge den är avsedd att provas i, dvs. upprättstående eller uppochnedvänd.

| h) | Spreja tills produkten antänds. Stoppa kronometern och notera hur lång tid det tog. Väg aerosolbehållaren en gång till och notera massan. |
| --- | --- |

h)

Spreja tills produkten antänds. Stoppa kronometern och notera hur lång tid det tog. Väg aerosolbehållaren en gång till och notera massan.

| i) | Ventilera och rengör den cylindriska behållaren och avlägsna alla rester som kan komma att påverka efterföljande provningar. Låt vid behov den cylindriska behållaren kallna. |
| --- | --- |

i)

Ventilera och rengör den cylindriska behållaren och avlägsna alla rester som kan komma att påverka efterföljande provningar. Låt vid behov den cylindriska behållaren kallna.

| j) | Upprepa steg d–i av provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare av samma produkt (tre sammanlagt, observera att varje behållare ska testas bara en gång). |
| --- | --- |

j)

Upprepa steg d–i av provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare av samma produkt (tre sammanlagt, observera att varje behållare ska testas bara en gång).

6.3.2.4   Metod för utvärdering av resultaten

6.3.2.4.1   För varje provning ska en rapport sammanställas med följande information:

| a) | Den testade produkten och dess referens. |
| --- | --- |

a)

Den testade produkten och dess referens.

| b) | Aerosolbehållarens inre tryck och tömningshastighet. |
| --- | --- |

b)

Aerosolbehållarens inre tryck och tömningshastighet.

| c) | Temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet. |
| --- | --- |

c)

Temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet.

| d) | Den urladdningstid (i sekunder) som erfordras vid varje försök innan produkten antänds. (Om produkten inte antänds ska detta anges.) |
| --- | --- |

d)

Den urladdningstid (i sekunder) som erfordras vid varje försök innan produkten antänds. (Om produkten inte antänds ska detta anges.)

| e) | Den sprejade produktens massa vid varje provning, uttryckt i g. |
| --- | --- |

e)

Den sprejade produktens massa vid varje provning, uttryckt i g.

| f) | Den cylindriska behållarens faktiska volym (uttryckt i dm3). |
| --- | --- |

f)

Den cylindriska behållarens faktiska volym (uttryckt i dm3).

6.3.2.4.2   Ekvivalent tid (teq) som behövs för att uppnå antändning i en kubikmeter kan beräknas enligt följande:

Formula

6.3.2.4.3   Nedre brännbarhetsgränsen (Ddef) vid vilken produkten antänds under provningen kan beräknas som

Formula

6.3.3   Antändlighetsprov av aerosolprodukter i form av lödder

6.3.3.1   Inledning

6.3.3.1.1   Denna provningsstandard beskriver metoden för bestämning av antändligheten för en aerosol som avges i form av lödder, mousse, gel eller kräm. En aerosol som avger lödder, mousse, gel eller kräm (ca 5 gram) sprejas på ett urglas och en antändningskälla (ljus, vaxstapel, tändsticka eller tändare) förs mot urglasets nedre del i syfte att observera om löddret, moussen, gelen eller krämen antänds och fortsätter att brinna. Antändning definieras som en stabil låga brinner under minst 2 s och är minst 4 cm hög.

6.3.3.2   Apparatur och reagens

6.3.3.2.1   Följande utrustning behövs:

| Graderad linjal, stativ och klämma | graderad i cm |
| --- | --- |
| Eldfast urglas med ca 150 mm diameter | |
| Kronometer (stoppur) | med en noggrannhet på ± 0,2 s |
| Ljus, vaxstapel, tändsticka eller tändare | |
| Kalibrerad laboratorievåg | med en noggrannhet på ± 0,1 g |
| Vattenbad som hålls vid 20 °C | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| Termometer | med en noggrannhet på ± 1 °C |
| Hygrometer | med en noggrannhet på ± 5 % |
| Manometer | med en noggrannhet på ± 0,1 bar |

Graderad linjal, stativ och klämma

graderad i cm

Eldfast urglas med ca 150 mm diameter

Kronometer (stoppur)

med en noggrannhet på ± 0,2 s

Ljus, vaxstapel, tändsticka eller tändare

Kalibrerad laboratorievåg

med en noggrannhet på ± 0,1 g

Vattenbad som hålls vid 20 °C

med en noggrannhet på ± 1 °C

Termometer

med en noggrannhet på ± 1 °C

Hygrometer

med en noggrannhet på ± 5 %

Manometer

med en noggrannhet på ± 0,1 bar

6.3.3.2.2   Urglaset placeras på en eldfast yta i ett dragfritt utrymme som kan ventileras efter varje provning. Den graderade linjalen placeras exakt bakom urglaset och fixeras vertikalt med hjälp av ett stativ och en klämma.

6.3.3.2.3   Linjalen ska placeras så att graderingens början är i jämnhöjd med urglasets botten i horisontalled.

6.3.3.3   Förfarande

6.3.3.3.1   Allmänna krav

| 6.3.3.3.1.1 | Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.1

Före provningen ska varje aerosolbehållare konditioneras och sedan förberedas genom att den töms i ca 1 sekund. Syftet med detta är att avlägsna främmande material från stigröret.

| 6.3.3.3.1.2 | Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren är avsedd att användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren måste skakas, ska detta göras omedelbart före provningen. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.2

Följ bruksanvisningen noga. Kontrollera särskilt om behållaren är avsedd att användas upprättstående eller uppochnedvänd. Om behållaren måste skakas, ska detta göras omedelbart före provningen.

| 6.3.3.3.1.3 | Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.3

Provningen ska utföras i ett dragfritt utrymme som kan ventileras, vid en kontrollerad temperatur på 20 °C ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 30–80 %.

6.3.3.3.2   Provningsförfarande

| a) | Minst fyra fulla aerosolbehållare per produkt ska konditioneras till 20 °C ± 1 °C med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter före varje provning (om behållaren sänks ned helt, räcker det med 30 minuters konditionering). |
| --- | --- |

a)

Minst fyra fulla aerosolbehållare per produkt ska konditioneras till 20 °C ± 1 °C med minst 95 % av behållaren nedsänkt i vattnet under minst 30 minuter före varje provning (om behållaren sänks ned helt, räcker det med 30 minuters konditionering).

| b) | ”Allmänna krav” ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet. |
| --- | --- |

b)

”Allmänna krav” ska vara uppfyllda. Registrera temperatur och relativ luftfuktighet i utrymmet.

| c) | Bestäm det inre trycket vid 20°C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare). |
| --- | --- |

c)

Bestäm det inre trycket vid 20°C ± 1 °C (för att eliminera defekta eller bara delvis fyllda aerosolbehållare).

| d) | Mät tömningshastighet eller strömningshastighet för den aerosolbehållare som ska undersökas, så att avgiven mängd från testprodukten kan mätas på ett mer noggrant sätt. |
| --- | --- |

d)

Mät tömningshastighet eller strömningshastighet för den aerosolbehållare som ska undersökas, så att avgiven mängd från testprodukten kan mätas på ett mer noggrant sätt.

| e) | Väg en aerosolbehållare och notera massan. |
| --- | --- |

e)

Väg en aerosolbehållare och notera massan.

| f) | På grundval av den uppmätta tömningshastigheten eller strömningshastigheten och enligt tillverkarens bruksanvisning, applicera ca 5 g av produkten mitt på det rena urglaset till en klick som inte får vara högre än 25 mm. |
| --- | --- |

f)

På grundval av den uppmätta tömningshastigheten eller strömningshastigheten och enligt tillverkarens bruksanvisning, applicera ca 5 g av produkten mitt på det rena urglaset till en klick som inte får vara högre än 25 mm.

| g) | För därefter inom 5 s efter det att produkten applicerats på urglaset antändningskällan till kanten av provet vid dess bas och starta samtidigt kronometern (stoppuret). Vid behov ska antändningskällan flyttas från kanten av provet efter cirka 2 s, så att det tydligt går att se om produktenhar antänts. Om ingen antändning syns, ska antändningskällan återigen föras till kanten av provet. |
| --- | --- |

g)

För därefter inom 5 s efter det att produkten applicerats på urglaset antändningskällan till kanten av provet vid dess bas och starta samtidigt kronometern (stoppuret). Vid behov ska antändningskällan flyttas från kanten av provet efter cirka 2 s, så att det tydligt går att se om produktenhar antänts. Om ingen antändning syns, ska antändningskällan återigen föras till kanten av provet.

| h) | Om produkten antänds notera följande:






  i) | Lågans maximala höjd i cm ovanför urglasets botten. |
| --- | --- | --- |

h)

Om produkten antänds notera följande:

i)

Lågans maximala höjd i cm ovanför urglasets botten.

| ii) | Lågans varaktighet i sekunder. |
| --- | --- |

ii)

Lågans varaktighet i sekunder.

| iii) | Torka och väg aerosolbehållaren på nytt och beräkna den avgivna produktens massa. |
| --- | --- |

iii)

Torka och väg aerosolbehållaren på nytt och beräkna den avgivna produktens massa.

| i) | Ventilera provningsutrymmet omedelbart efter varje provning. |
| --- | --- |

i)

Ventilera provningsutrymmet omedelbart efter varje provning.

| j) | Om produkten inte antänds och den avgivna produkten uppträder i form av lödder eller kräm under hela användningstiden ska steg e–i upprepas. Låt produkten vila under 30 sekunder, 1 minut, 2 minuter och 4 minuter innan antändningskällan åter förs till produkten. |
| --- | --- |

j)

Om produkten inte antänds och den avgivna produkten uppträder i form av lödder eller kräm under hela användningstiden ska steg e–i upprepas. Låt produkten vila under 30 sekunder, 1 minut, 2 minuter och 4 minuter innan antändningskällan åter förs till produkten.

| k) | Upprepa steg e–j av provningsförfarandet två gånger till (totalt tre gånger) för samma behållare. |
| --- | --- |

k)

Upprepa steg e–j av provningsförfarandet två gånger till (totalt tre gånger) för samma behållare.

| l) | Upprepa steg e–k av provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare (tre behållare totalt) av samma produkt. |
| --- | --- |

l)

Upprepa steg e–k av provningsförfarandet med ytterligare två aerosolbehållare (tre behållare totalt) av samma produkt.

6.3.3.4   Metod för utvärdering av resultaten

6.3.3.4.1   För varje provning ska en rapport sammanställas med följande information:

| a) | Huruvida produkten antänds. |
| --- | --- |

a)

Huruvida produkten antänds.

| b) | Lågans maximala höjd i cm. |
| --- | --- |

b)

Lågans maximala höjd i cm.

| c) | Lågans varaktighet i sekunder. |
| --- | --- |

c)

Lågans varaktighet i sekunder.

| d) | Den testade produktens massa.” |
| --- | --- |

d)

Den testade produktens massa.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/29

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 april 2008

om nödåtgärder avseende den icke-godkända genetiskt modifierade organismen ”Bt63” i risprodukter

[delgivet med nr K(2008) 1208]

(Text av betydelse för EES)

(2008/289/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1, och

av följande skäl:

| (1) | I artiklarna 4.2 och 16.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2) fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får släppas ut på gemenskapsmarknaden annat än om de omfattas av ett godkännande som beviljats i enlighet med den förordningen. I artiklarna 4.3 och 16.3 i samma förordning anges att genetiskt modifierade livsmedel och foder får godkännas endast om det på ett godtagbart sätt har visats att de inte har negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, att de inte vilseleder konsumenten eller användaren och att de inte avviker så mycket från de livsmedel eller foder som de är avsedda att ersätta att en normal konsumtion av dem skulle vara näringsmässigt ofördelaktig för djur eller människor. |
| --- | --- |

(1)

I artiklarna 4.2 och 16.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2) fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får släppas ut på gemenskapsmarknaden annat än om de omfattas av ett godkännande som beviljats i enlighet med den förordningen. I artiklarna 4.3 och 16.3 i samma förordning anges att genetiskt modifierade livsmedel och foder får godkännas endast om det på ett godtagbart sätt har visats att de inte har negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, att de inte vilseleder konsumenten eller användaren och att de inte avviker så mycket från de livsmedel eller foder som de är avsedda att ersätta att en normal konsumtion av dem skulle vara näringsmässigt ofördelaktig för djur eller människor.

| (2) | I september 2006 upptäcktes risprodukter med ursprung i Kina kontaminerade med det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland, vilket anmäldes till systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF). |
| --- | --- |

(2)

I september 2006 upptäcktes risprodukter med ursprung i Kina kontaminerade med det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland, vilket anmäldes till systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF).

| (3) | De kinesiska behöriga myndigheterna ombads omedelbart att lämna utförliga uppgifter om den genetiska sammansättnigen av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63”. De ombads även förklara var det genetiskt modifierade riset på den kinesiska marknaden hade sitt ursprung och hur de ämnade säkerställa att exporterade produkter uppfyller gemenskapens krav. Som svar på detta kontrollerade de kinesiska myndigheterna de fall som anmälts tilll systemet för snabb varning för livsmedel och foder och stoppade de berörda företagens export. De beslöt även att testa exporterat ris och exporterade risprodukter och kräva att exporterande företag stärker sina kontroller av inköp av råvaror. Vidare lämnades information till kommissionen om den allmänna situationen på den kinesiska marknaden för genetiskt modifierat ris och den berörda genetiskt modifierade Bt-konstruktionen, vilket bekräftade att det genetiskt modifierade riset ”Bt63” inte godkänts på den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

(3)

De kinesiska behöriga myndigheterna ombads omedelbart att lämna utförliga uppgifter om den genetiska sammansättnigen av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63”. De ombads även förklara var det genetiskt modifierade riset på den kinesiska marknaden hade sitt ursprung och hur de ämnade säkerställa att exporterade produkter uppfyller gemenskapens krav. Som svar på detta kontrollerade de kinesiska myndigheterna de fall som anmälts tilll systemet för snabb varning för livsmedel och foder och stoppade de berörda företagens export. De beslöt även att testa exporterat ris och exporterade risprodukter och kräva att exporterande företag stärker sina kontroller av inköp av råvaror. Vidare lämnades information till kommissionen om den allmänna situationen på den kinesiska marknaden för genetiskt modifierat ris och den berörda genetiskt modifierade Bt-konstruktionen, vilket bekräftade att det genetiskt modifierade riset ”Bt63” inte godkänts på den kinesiska marknaden.

| (4) | Medlemsstaterna underrättades omedelbart om situationen vid möten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 11 september och den 23 oktober 2006. Medlemsstaterna och företagarna påmindes också skriftligen om sina skyldigheter att se till att icke-godkända genetiskt modifierade organismer inte får släppas ut på marknaden i EU. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna underrättades omedelbart om situationen vid möten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 11 september och den 23 oktober 2006. Medlemsstaterna och företagarna påmindes också skriftligen om sina skyldigheter att se till att icke-godkända genetiskt modifierade organismer inte får släppas ut på marknaden i EU.

| (5) | Efter flera anmälningar om fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” till systemet för snabb varning för livsmedel och foder i september och oktober 2006 upphörde flödet av snabba varningar, vilket stödde antagandet att de kinesiska myndigheternas åtgärder varit effektiva. |
| --- | --- |

(5)

Efter flera anmälningar om fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” till systemet för snabb varning för livsmedel och foder i september och oktober 2006 upphörde flödet av snabba varningar, vilket stödde antagandet att de kinesiska myndigheternas åtgärder varit effektiva.

| (6) | I februari 2007 anmäldes igen ett fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” till systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Denna nya varning gällde en sändning av risproteinkoncentrat för foder som anlände till Grekland via Nederländerna. Den berörda leveransen sändes från Kina den 20 december 2006, dvs. efter införandet av de kinesiska myndigheternas kontrollåtgärder. Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna om detta och bad dem lämna ytterligare garantier. Myndigheterna beslöt att förbättra provtagning och testning av risprodukter genom att kräva att risprodukter åtföljs av ett intyg över officiell kinesisk kontroll och karantän. Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa underrättades om detta den 2 mars 2007. |
| --- | --- |

(6)

I februari 2007 anmäldes igen ett fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” till systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Denna nya varning gällde en sändning av risproteinkoncentrat för foder som anlände till Grekland via Nederländerna. Den berörda leveransen sändes från Kina den 20 december 2006, dvs. efter införandet av de kinesiska myndigheternas kontrollåtgärder. Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna om detta och bad dem lämna ytterligare garantier. Myndigheterna beslöt att förbättra provtagning och testning av risprodukter genom att kräva att risprodukter åtföljs av ett intyg över officiell kinesisk kontroll och karantän. Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa underrättades om detta den 2 mars 2007.

| (7) | Trots de kinesiska myndigheternas åtgärder inkom senare flera varningar om fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63”. |
| --- | --- |

(7)

Trots de kinesiska myndigheternas åtgärder inkom senare flera varningar om fall av det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63”.

| (8) | Trots upprepade uppmaningar från kommissionen kunde de kinesiska myndigheterna inte lämna kontrollprover till kommissionens gemensamma forskningscentrum med ett protokoll över en detektionsmetod som skulle vara kvalitativt och kvantitativt lämplig så att det gemensamma forskningscentret skulle kunna validera den detektionsmetod som använts av de kinesiska tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Trots upprepade uppmaningar från kommissionen kunde de kinesiska myndigheterna inte lämna kontrollprover till kommissionens gemensamma forskningscentrum med ett protokoll över en detektionsmetod som skulle vara kvalitativt och kvantitativt lämplig så att det gemensamma forskningscentret skulle kunna validera den detektionsmetod som använts av de kinesiska tillsynsmyndigheterna.

| (9) | Eftersom de kinesiska myndigheterna inte kunde lämna tillräckliga garantier för att risprodukter med ursprung i Kina inte innehåller det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” och utan att det utesluter medlemsstaternas skyldigheter att genomföra kontroller bör åtgärder antas som möjliggör snabba och effektiva insatser och motverkar att situationen hanteras olika i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom de kinesiska myndigheterna inte kunde lämna tillräckliga garantier för att risprodukter med ursprung i Kina inte innehåller det icke-godkända genetiskt modifierade riset ”Bt63” och utan att det utesluter medlemsstaternas skyldigheter att genomföra kontroller bör åtgärder antas som möjliggör snabba och effektiva insatser och motverkar att situationen hanteras olika i olika medlemsstater.

| (10) | Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges möjlighet att inom gemenskapen vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importerats från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom åtgärder som vidtas av de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges möjlighet att inom gemenskapen vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importerats från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom åtgärder som vidtas av de berörda medlemsstaterna.

| (11) | Eftersom det genetiskt modifierade riset ”Bt63” inte godkänts enligt gemenskapslagstiftningen och med tanke på den risk som kan vara förbunden med produkter som inte har godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003, som beaktar den försiktighetsprincip som fastställs i artikel 7 i förordning (EG) nr 178/2002, bör nödåtgärder vidtas för att förhindra att de kontaminerade produkterna släpps ut på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det genetiskt modifierade riset ”Bt63” inte godkänts enligt gemenskapslagstiftningen och med tanke på den risk som kan vara förbunden med produkter som inte har godkänts enligt förordning (EG) nr 1829/2003, som beaktar den försiktighetsprincip som fastställs i artikel 7 i förordning (EG) nr 178/2002, bör nödåtgärder vidtas för att förhindra att de kontaminerade produkterna släpps ut på gemenskapsmarknaden.

| (12) | Enligt de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002 har livsmedelsföretagare och foderföretagare det primära juridiska ansvaret för att i sina respektive företag se till att livsmedel och foder uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Skyldigheten att bevisa att inga kontaminerade produkter släppts ut på marknaden bör således åligga det företag som var först med att släppa ut en viss livsmedelsprodukt eller foderprodukt på marknaden. De åtgärder som fastställs i detta beslut bör därför medföra att sändningar med särskilda produkter med ursprung i Kina får släppas ut på marknaden endast om sändningen åtföljs av en analysrapport som visar att produkterna inte är kontaminerade med det genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Analysrapporten bör vara utfärdad av ett ackrediterat eller officiellt laboratorium enligt internationellt erkända standarder. Om analysrapporten utfärdats av ett ackrediterat laboratorium förefaller det lämpligt att förutsätta att rapporten godkänns av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(12)

Enligt de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002 har livsmedelsföretagare och foderföretagare det primära juridiska ansvaret för att i sina respektive företag se till att livsmedel och foder uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Skyldigheten att bevisa att inga kontaminerade produkter släppts ut på marknaden bör således åligga det företag som var först med att släppa ut en viss livsmedelsprodukt eller foderprodukt på marknaden. De åtgärder som fastställs i detta beslut bör därför medföra att sändningar med särskilda produkter med ursprung i Kina får släppas ut på marknaden endast om sändningen åtföljs av en analysrapport som visar att produkterna inte är kontaminerade med det genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Analysrapporten bör vara utfärdad av ett ackrediterat eller officiellt laboratorium enligt internationellt erkända standarder. Om analysrapporten utfärdats av ett ackrediterat laboratorium förefaller det lämpligt att förutsätta att rapporten godkänns av den behöriga myndigheten.

| (13) | Eftersom det inte finns någon validerad detektionsmetod eller kontrollprover av lämplig kvalitet och kvantitet – och för att underlätta kontrollerna – bör analysrapporten sammanställas enligt den konstruktionsspecifika metod som utformats av D. Mäde et al. (2006) (3). Gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierade livsmedel och foder (CRL-GMFF) vid gemensamma forskningscentret bedömde att detta för närvarande är den lämpligaste metoden. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom det inte finns någon validerad detektionsmetod eller kontrollprover av lämplig kvalitet och kvantitet – och för att underlätta kontrollerna – bör analysrapporten sammanställas enligt den konstruktionsspecifika metod som utformats av D. Mäde et al. (2006) (3). Gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierade livsmedel och foder (CRL-GMFF) vid gemensamma forskningscentret bedömde att detta för närvarande är den lämpligaste metoden.

| (14) | För den provtagnings- och påvisningsverksamhet som behövs för att hindra att produkter som kontaminerats med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” släpps ut på marknaden bör hänsyn tas till kommissionens rekommendation av den 4 oktober 2004 om tekniska riktlinjer för provtagning och detektion av genetiskt modifierade organismer och råvaror framställda av genetiskt modifierade organismer som utgör eller ingår i produkter, inom ramen för förordning (EG) nr 1830/2003 (4). |
| --- | --- |

(14)

För den provtagnings- och påvisningsverksamhet som behövs för att hindra att produkter som kontaminerats med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” släpps ut på marknaden bör hänsyn tas till kommissionens rekommendation av den 4 oktober 2004 om tekniska riktlinjer för provtagning och detektion av genetiskt modifierade organismer och råvaror framställda av genetiskt modifierade organismer som utgör eller ingår i produkter, inom ramen för förordning (EG) nr 1830/2003 (4).

| (15) | De åtgärder som fastställs i detta beslut måste stå i proportion till målet och får inte begränsa handeln mer än vad som är nödvändigt och de bör därför endast omfatta produkter med ursprung i Kina eller som sänds från Kina till gemenskapen och som sannolikt är kontaminerade med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Eftersom en väldigt stor mängd produkter kan kontamineras med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” är det lämpligt att sammanställa en lång förteckning över produkter som kan innehålla, bestå av eller framställas av ris. Vissa av de angivna produkterna kanske dock inte innehåller, består av eller har sammanställts av ris. Därför verkar det proportionerligt att låta företagarna utfärda en enkel förklaring om produkten innehåller, består av eller har framställts av ris, för att undvika obligatorisk analys och certifiering. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som fastställs i detta beslut måste stå i proportion till målet och får inte begränsa handeln mer än vad som är nödvändigt och de bör därför endast omfatta produkter med ursprung i Kina eller som sänds från Kina till gemenskapen och som sannolikt är kontaminerade med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Eftersom en väldigt stor mängd produkter kan kontamineras med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” är det lämpligt att sammanställa en lång förteckning över produkter som kan innehålla, bestå av eller framställas av ris. Vissa av de angivna produkterna kanske dock inte innehåller, består av eller har sammanställts av ris. Därför verkar det proportionerligt att låta företagarna utfärda en enkel förklaring om produkten innehåller, består av eller har framställts av ris, för att undvika obligatorisk analys och certifiering.

| (16) | En översyn av om risprodukter eventuellt kontaminerats med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” bör göras inom sex månader för att bedöma om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut fortfarande är nödvändiga. |
| --- | --- |

(16)

En översyn av om risprodukter eventuellt kontaminerats med det otillåtna genetiskt modifierade riset ”Bt63” bör göras inom sex månader för att bedöma om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut fortfarande är nödvändiga.

| (17) | Det är lämpligt att fastställa en rimlig period mellan den dag detta beslut träder i kraft och den dag det börjar tillämpas så att medlemsstaterna kan vidta nödvändiga åtgärder för genomförandet av beslutet. |
| --- | --- |

(17)

Det är lämpligt att fastställa en rimlig period mellan den dag detta beslut träder i kraft och den dag det börjar tillämpas så att medlemsstaterna kan vidta nödvändiga åtgärder för genomförandet av beslutet.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Detta beslut ska tillämpas på de livsmedels- och foderprodukter som förtecknas i bilagan, med ursprung i Kina eller som sänds från Kina.

Artikel 2

Villkor för första utsläppandet på marknaden

1.   Medlemsstaterna ska tillåta att de produkter som avses i artikel 1 släpps ut på marknaden för första gången endast om sändningen åtföljs av en analysrapport som bygger på den konstruktionsspecifika metod som utformats av D. Mäde et al. för det genetiskt modifierade riset ”Bt63” och utfärdad av ett ackrediterat laboratorium, som styrker att produkten inte innehåller, består av eller framställts av det genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Om en analysrapport utfärdats av ett kinesiskt ackrediterat laboratorium ska analysrapporten vara godkänd av berörda behöriga myndighet (5).

2.   Om en sändning sådana produkter som avses i artikel 1 delas upp, ska en kopia av analysrapporten åtfölja varje del av den uppdelade sändningen. Om det inte finns någon analysrapport enligt punkt 1 ska det företag som är etablerat i gemenskapen och som släppte ut produkten på marknaden första gången låta testa de produkter som avses i artikel 1 för att visa att de inte innehåller det genetiskt modifierade riset ”Bt63”. Innan analysrapporten färdigställts får partiet inte släppas ut på gemenskapsmarknaden.

3.   Om en produkt som avses i bilaga 1 inte innehåller, består av eller framställts av ris får den ursprungliga analysrapporten ersättas av en förklaring (6) av företaget med ansvar för partiet där man anger att livsmedlet inte innehåller, består av eller framställts av ris.

Artikel 3

Kontrollåtgärder

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder, bl.a. stickprov och analyser som utförs med den metod som avses i artikel 2, med avseende på sådana produkter i artikel 1 som är avsedda att importeras eller som redan finns på marknaden för att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i detta beslut. De ska informera kommissionen om positiva (oacceptabla) resultat genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Negativa (acceptabla) resultat ska rapporteras till kommissionen var tredje månad.

Artikel 4

Kontaminerade partier

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att de produkter som avses i artikel 1 och som visar sig innehålla, bestå av eller vara framställda av det genetiskt modifierade riset ”Bt 63” inte släpps ut på marknaden.

Artikel 5

Kostnadstäckning

Medlemsstaterna ska se till att de företag som först släppte ut produkten på marknaden står för de kostnader som uppstår i samband med tillämpningen av artiklarna 2 och 4.

Artikel 6

Förnyad bedömning av åtgärderna

En förnyad bedömning av situationen ska göras senast den 15 oktober 2008.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas från och med den 15 april 2008.

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 april 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 202/2008 (EUT L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1981/2006 (EUT L 368, 23.12.2006, s. 99).

2

(3)  European Food Research and. Technology, 224:271–278 (2006).

3

European Food Research and. Technology

(4)  EUT L 348, 24.11.2004, s. 18.

4

(5)  Analysrapporten ska utfärdas på ett språk som intygsgivaren förstår, så att intygsgivaren alltid är medveten om innebörden i varje intyg han skriver under, och på ett språk som kontrollanten i importlandet förstår.

5

(6)  Förklaringen ska utfärdas på ett språk som företagaren förstår, så att företagaren alltid är medveten om innebörden i varje förklaring han skriver under, och på ett språk som kontrollanten i importlandet förstår.

6

---

BILAGA

| Produkt | KN-nummer |
| --- | --- |
| Ris med ytterskal (paddy) | 1006 10 |
| Råris | 1006 20 |
| Helt eller delvis slipat ris, även polerat eller glaserat | 1006 30 |
| Brutet ris | 1006 40 00 |
| Rismjöl | 1102 90 50 |
| Krossgryn samt grovt mjöl av ris (inbegripet fingryn) | 1103 19 50 |
| Pelletar av ris | 1103 20 50 |
| Ris, bearbetat till flingor | 1104 19 91 |
| Spannmål, bearbetat till pärlgryn eller flingor (utom spannmål av havre, vete, råg, majs och korn, och ris, bearbetad till flingor) | 1104 19 99 |
| Risstärkelse | 1108 19 10 |
| Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar | 1901 10 00 |
| Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, innehållande ägg | 1902 11 00 |
| Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, inte innehållande ägg | 1902 19 |
| Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda | 1902 20 |
| Andra pastaprodukter (andra än okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, och andra än fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda) | 1902 30 |
| Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter baserade på ris | 1904 10 30 |
| Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor | 1904 20 10 |
| Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål, framställda av ris (inte beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor) | 1904 20 95 |
| Ris, förkokt eller på annat sätt berett, inte nämnt eller inbegripet någon annanstans (exkl. mjöl och krossgryn, livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning eller av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål) | 1904 90 10 |
| Rispapper | ex 1905 90 20 |
| Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter, med ett stärkelseinnehåll av högst 35 viktprocent | 2302 40 02 |
| Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter, med ett stärkelseinnehåll av högst 35 viktprocent | 2302 40 08 |
| Peptoner och peptonderivat; andra proteinämnen samt derivat av sådana ämnen, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; hudpulver, även behandlat med kromsalt | 3504 00 00 |

Produkt

KN-nummer

Ris med ytterskal (paddy)

1006 10

Råris

1006 20

Helt eller delvis slipat ris, även polerat eller glaserat

1006 30

Brutet ris

1006 40 00

Rismjöl

1102 90 50

Krossgryn samt grovt mjöl av ris (inbegripet fingryn)

1103 19 50

Pelletar av ris

1103 20 50

Ris, bearbetat till flingor

1104 19 91

Spannmål, bearbetat till pärlgryn eller flingor (utom spannmål av havre, vete, råg, majs och korn, och ris, bearbetad till flingor)

1104 19 99

Risstärkelse

1108 19 10

Beredningar avsedda för barn, i detaljhandelsförpackningar

1901 10 00

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, innehållande ägg

1902 11 00

Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, inte innehållande ägg

1902 19

Fyllda pastaprodukter; även kokta eller på annat sätt beredda

1902 20

Andra pastaprodukter (andra än okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda, och andra än fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda)

1902 30

Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning av spannmål eller spannmålsprodukter baserade på ris

1904 10 30

Beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor

1904 20 10

Livsmedelsberedningar erhållna av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål, framställda av ris (inte beredningar av müsli-typ baserade på orostade spannmålsflingor)

1904 20 95

Ris, förkokt eller på annat sätt berett, inte nämnt eller inbegripet någon annanstans (exkl. mjöl och krossgryn, livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning eller av orostade spannmålsflingor eller av blandningar av orostade och rostade spannmålsflingor eller svällning av spannmål)

1904 90 10

Rispapper

ex 1905 90 20

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter, med ett stärkelseinnehåll av högst 35 viktprocent

2302 40 02

Kli, fodermjöl och andra återstoder, även i form av pelletar, erhållna vid siktning, malning eller annan bearbetning av spannmål eller baljväxter, med ett stärkelseinnehåll av högst 35 viktprocent

2302 40 08

Peptoner och peptonderivat; andra proteinämnen samt derivat av sådana ämnen, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; hudpulver, även behandlat med kromsalt

3504 00 00

---

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2008

om ändring av beslut 2007/716/EG när det gäller vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien

[delgivet med nr K(2008) 1230]

(Text av betydelse för EES)

(2008/290/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 42,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/716/EG av den 30 oktober 2007 om fastställande av övergångsåtgärder för de strukturella kraven för vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004 (2) fastställs övergångsåtgärder för vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien. Så länge som dessa anläggningar omfattas av övergångsbestämmelser bör produkter med ursprung i dessa anläggningar endast släppas ut på den inhemska marknaden eller användas för ytterligare bearbetning i anläggningar i Bulgarien som omfattas av övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/716/EG av den 30 oktober 2007 om fastställande av övergångsåtgärder för de strukturella kraven för vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004 (2) fastställs övergångsåtgärder för vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorerna i Bulgarien. Så länge som dessa anläggningar omfattas av övergångsbestämmelser bör produkter med ursprung i dessa anläggningar endast släppas ut på den inhemska marknaden eller användas för ytterligare bearbetning i anläggningar i Bulgarien som omfattas av övergångsbestämmelser.

| (2) | Enligt en officiell förklaring från den behöriga bulgariska myndigheten har vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorn avslutat sin uppgradering och uppfyller nu alla krav som ställs i gemenskapslagstiftningen. Dessa anläggningar bör därför utgå ur förteckningen över anläggningar som omfattas av övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Enligt en officiell förklaring från den behöriga bulgariska myndigheten har vissa anläggningar inom kött- och mjölksektorn avslutat sin uppgradering och uppfyller nu alla krav som ställs i gemenskapslagstiftningen. Dessa anläggningar bör därför utgå ur förteckningen över anläggningar som omfattas av övergångsbestämmelser.

| (3) | Bilagan till beslut 2007/716/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2007/716/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anläggningar som förtecknas i bilagan till detta beslut ska utgå ur bilagan till beslut 2007/716/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 289, 7.11.2007, s. 14.

2

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR SOM SKA UTGÅ UR BILAGAN TILL BESLUT 2007/716/EG

Köttproduktionsanläggningar

| Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 26 | BG 0801003 | ”PE-EM” OOD | s. Senokos |
| obl. Dobrich |

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

26

BG 0801003

”PE-EM” OOD

s. Senokos

obl. Dobrich

46

BG 1501008

”Evrones” OOD

gr. Levski

79

BG 2501014

”Mesni produkti” OOD

| s. Zdravets |
| --- |
| obsht. Targovishte |

s. Zdravets

obsht. Targovishte

84

BG 2701013

”Rodopa Shumen 1884” AD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

85

BG 2701013

”Rodopa miyt” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

86

BG 2701013

”Rodopa konserv” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

93

BG 0302007

ET ”Edi-Valya Ivanova”

| gr. Varna |
| --- |
| ul. ”Mladezhka” 38 |

gr. Varna

ul. ”Mladezhka” 38

114

BG 1202004

”Agentsiya Bulsay” EOOD

| gr. Berkovitsa |
| --- |
| ul. ”Kazanite” 1 |

gr. Berkovitsa

ul. ”Kazanite” 1

118

BG 1602002

”Ter–M” EOOD

| gr. Parvomay |
| --- |
| kv. Debar |

gr. Parvomay

kv. Debar

119

BG 1702001

”Pilko” EOOD

| gr. Razgrad |
| --- |
| Industrialna zona |

gr. Razgrad

Industrialna zona

131

BG 2302004

”Galus Treid” OOD

gr. Kostinbrod

136

BG 0105002

”Primo Treyd” EOOD

| gr. Sandanski |
| --- |
| Glaven pat E79, Mestnost ”Druma” |

gr. Sandanski

Glaven pat E79, Mestnost ”Druma”

195

BG 2205087

AD ”Evrofrigo”

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. ”Malashevska” 1 |

gr. Sofia

ul. ”Malashevska” 1

196

BG 2205088

”Maksimum-69” OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. ”Obikolna” |

gr. Sofia

ul. ”Obikolna”

223

BG 0304034

”Pikant” OOD

| gr. Varna |
| --- |
| ul. ”Hristo Smirnenski” 33 |

gr. Varna

ul. ”Hristo Smirnenski” 33

224

BG 0304035

”Emil Iliev” EOOD

| s. Topoli |
| --- |
| obl. Varna |

s. Topoli

obl. Varna

238

BG 0604001

”Lalov i Vachev” EOOD

| gr. Vratza |
| --- |
| Hranitelnovkusova zona, partsel 14 |

gr. Vratza

Hranitelnovkusova zona, partsel 14

248

BG 0804022

”Orehite G” OOD

gr. Dobrich

263

BG 120415

”Gala” EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ul. ”21 vek” 10 |

gr. Montana

ul. ”21 vek” 10

292

BG 1604037

”Dil TUR” AD

| gr. Plovdiv kv. Proslav |
| --- |
| ul. ”Elena” 3 |

gr. Plovdiv kv. Proslav

ul. ”Elena” 3

299

BG 1604047

EOOD ”Dimitar Madzharov”

| gr. Plovdiv |
| --- |
| ul. ”Golyamo Konarsko shoes” |

gr. Plovdiv

ul. ”Golyamo Konarsko shoes”

Mjölkproduktionsanläggningar

| Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 | BG 0812009 | ”Serdika – 90” AD | gr. Dobrich |
| ul. ”25 septemvri” 100 |

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

7

BG 0812009

”Serdika – 90” AD

gr. Dobrich

ul. ”25 septemvri” 100

8

BG 0812019

”Filipopolis-RK” OOD

s. Zheglartsi

14

BG 1312011

”Eko-F” EAD

s. Karabunar

17

BG 1612009

”D. Madzharov-2” EOOD

| gr. Stamboliyski |
| --- |
| ul. ”Grobarska” 3 |

gr. Stamboliyski

ul. ”Grobarska” 3

51

BG 1612040

”Mlechni produkti” OOD

s. Manole

56

BG 2112001

”Rodopeya – Belev” EOOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. ”Trakya” 15 |

gr. Smolyan

ul. ”Trakya” 15

59

BG 2512017

”YUES-Komers” OOD

| s. Golyamo Gradishte |
| --- |
| ul. ”Radetski” 2 |

s. Golyamo Gradishte

ul. ”Radetski” 2

61

BG 2812025

”Sakarela” OOD

| gr. Yambol |
| --- |
| ul. ”Preslav” 269 |

gr. Yambol

ul. ”Preslav” 269

70

BG 212047

”Komplektstroy” EOOD

s. Veselie

---

Rättelser

| 9.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 96/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 96/38

---

Tillägg

I område 3, volym 45, av den svenska specialutgåvan av år 1994 ska följande förordning (EEG) nr 3149/92 läggas till:

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 3149/92

av den 29 oktober 1992

om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3730/87 av den 10 december 1987 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen (1), särskilt artikel 6,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1676/85 av den 11 juni 1985 om beräkningsenhetens värde och de omräkningskurser som skall tillämpas i den gemensamma jordbrukspolitiken (2), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2205/90 (3), särskilt artiklarna 2.4 och 12, och

av följande skäl:

Med tanke på att man har några års erfarenhet av förvaltningen av det system som inrättades genom förordning (EEG) nr 3730/87 är det lämpligt att ändra de tillämpningsföreskrifter som fastställdes genom kommissionens förordning (EEG) nr 3744/87 (4), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 583/91 (5). Av tydlighets- och bekvämlighetsskäl är det lämpligt att ersätta denna sistnämnda förordning med den här förordningen.

Förfarandet och reglerna för upprättandet av den årsplan för distribution av produkter från interventionslagren som kommissionen utarbetar på grundval av medlemsstaternas uppgifter bör förenklas. Tidsplanen bör ändras med hänsyn till behovet av distribution till mottagarna och av finansiell förvaltning av de offentliga interventionslagren.

De jordbruksprodukter och livsmedel som levereras till de sämst ställda i gemenskapen utgörs normalt av produkter uttagna från gemenskapens interventionslager som bearbetats eller emballerats. Målet kan emellertid också uppnås genom leverans av jordbruksprodukter och livsmedel tillhörande samma produktkategori som saluförs på gemenskapens marknad. I sådana fall kan betalning för leveransen ske genom avyttring av de produkter som tas ut från interventionslagren.

För att säkerställa en god förvaltning av ordningen bör en anbudsinfordran ske för att fastställa de mest gynnsamma villkoren när leveransen avser bearbetade produkter eller produkter som har emballerats på ett särskilt sätt.

Villkor bör fastställas för ersättning av välgörenhetsorganisationers kostnader för transport av produkter och, i förekommande fall, även för administrativa kostnader inom ramen för de disponibla medlen. Transportkostnader bör ersättas på grundval av schablonbelopp. Det bör emellertid vara möjligt att fastställa dessa transportkostnader genom anbudsinfordran. Vidare bör regler fastställas för bokföringen av uttagna interventionsprodukters värde som en utgift för garantisektionen vid EUGFJ, samt bestämmelser för överföring av lager från en medlemsstat till en annan.

De kurser som skall tillämpas för, å ena sidan, omräkning av produkternas bokföringsvärde och, å andra sidan, omräkning av transport- och administrationskostnader bör fastställas. Beträffande dessa kostnader bör en kurs användas som ligger närmare den ekonomiska verkligheten än jordbruksomräkningskursen för att undvika valutasnedvridning, samtidigt som den korrektionsfaktor som avses i artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 1676/85 tillämpas. I enlighet med artikel 3a i kommissionens förordning (EEG) nr 3152/85 (6) om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1676/85, senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3237/90 (7), skall en sådan kurs offentliggöras.

Syftet med denna ordning och typen av överföring av interventionsprodukter motiverar att de monetära utjämningsbeloppen inte tillämpas och, i förekommande fall, inte heller den kompletterande handelsmekanismen, som fastställs i anslutningsakten för Spanien och Portugal.

Denna förordning bör tillämpas från och med början av genomförandeperioden för utdelningsplanen, dvs. den 1 oktober 1992.

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandena från samtliga berörda förvaltningskommittéer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De medlemsstater som önskar tillämpa de åtgärder som infördes genom förordning (EEG) nr 3730/87 för de sämst ställda i gemenskapen skall underrätta kommissionen om detta senast den 15 februari varje år före genomförandeperioden för den årsplan som avses i artikel 2.

2.   De berörda medlemsstaterna skall senast den 31 maj meddela kommissionen följande:

| a) | Vilka kvantiteter av varje typ av produkt (uttryckt i ton) som krävs för att genomföra planen inom deras territorium för året i fråga. |
| --- | --- |

a)

Vilka kvantiteter av varje typ av produkt (uttryckt i ton) som krävs för att genomföra planen inom deras territorium för året i fråga.

| b) | I vilken form produkterna skall delas ut till mottagarna. |
| --- | --- |

b)

I vilken form produkterna skall delas ut till mottagarna.

| c) | Vilka kriterier som mottagarna skall uppfylla. |
| --- | --- |

c)

Vilka kriterier som mottagarna skall uppfylla.

| d) | I förekommande fall, vilka avgiftsnivåer som kan åläggas mottagarna i enlighet med artikel 1 i förordning (EEG) nr 3730/87. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, vilka avgiftsnivåer som kan åläggas mottagarna i enlighet med artikel 1 i förordning (EEG) nr 3730/87.

Artikel 2

1.   Före den 30 september varje år skall kommissionen anta en årsplan för distribution av produkter från interventionslagren, fördelad på de berörda medlemsstaterna. Vid fördelningen av resurser mellan medlemsstaterna skall kommissionen ta hänsyn till de mest tillförlitliga uppskattningarna av antalet sämst ställda personer i de berörda medlemsstaterna samt till erfarenheter av hur resurserna använts tidigare år.

2.   Innan årsplanen upprättas skall kommissionen rådfråga de viktigaste organisationer som har kunskaper om de sämst ställda personernas problem i gemenskapen.

3.   Planen skall särskilt omfatta följande:

| a) | Vilken kvantitet av varje typ av produkt som får tas från interventionslagren för att delas ut i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Vilken kvantitet av varje typ av produkt som får tas från interventionslagren för att delas ut i varje medlemsstat.

| b) | Vilka ekonomiska resurser som har gjorts tillgängliga för att verkställa planen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Vilka ekonomiska resurser som har gjorts tillgängliga för att verkställa planen i varje medlemsstat.

| c) | Vilka anslag som behövs för att täcka kostnader för överföring inom gemenskapen av de interventionsprodukter som avses i artikel 7. |
| --- | --- |

c)

Vilka anslag som behövs för att täcka kostnader för överföring inom gemenskapen av de interventionsprodukter som avses i artikel 7.

4.   Kommissionen skall offentliggöra planen snarast möjligt.

Artikel 3

1.   Planens genomförandeperiod skall löpa från den 1 oktober till den 30 september påföljande år. Den skall omfatta uttag av produkter från interventionslager från och med den 1 oktober till och med den 31 augusti påföljande år.

2.   Under planens genomförandeperiod skall medlemsstaterna meddela kommissionen eventuella ändringar i genomförandet som emellertid inte får innebära en ökning av de planerade utgifterna. Meddelandet skall åtföljas av andra relevanta upplysningar.

3.   Medlemsstaterna skall snarast, och senast den sista april under genomförandeperioden, underrätta kommissionen om förutsedda utgiftsbesparingar under planens tillämpning.

Kommissionen får omfördela outnyttjade resurser till andra medlemsstater.

Artikel 4

1.   Genomförandet av planen skall avse leverans av produkter som tagits ut från interventionslagren.

2.   Beträffande leveranser av bearbetade eller emballerade produkter skall den behöriga myndigheten i varje medlemsstat anordna en anbudsinfordran för att uppnå de mest fördelaktiga leveransvillkoren. Minst tre anbudsgivare skall delta.

Anbudsinfordran skall avse

| — | kostnader för bearbetning eller emballering av produkterna från interventionslagren, eller |
| --- | --- |

—

kostnader för bearbetning eller emballering av produkterna från interventionslagren, eller

| — | kvantiteten bearbetade eller emballerade jordbruksprodukter, eller livsmedel som kan framställas av produkterna från interventionslagren mot leverans av interventionsprodukter av samma typ som betalning, eller |
| --- | --- |

—

kvantiteten bearbetade eller emballerade jordbruksprodukter, eller livsmedel som kan framställas av produkterna från interventionslagren mot leverans av interventionsprodukter av samma typ som betalning, eller

| — | kvantiteten bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan erhållas på marknaden mot leverans av produkter av samma typ från interventionslagren. |
| --- | --- |

—

kvantiteten bearbetade jordbruksprodukter eller livsmedel som är tillgängliga eller kan erhållas på marknaden mot leverans av produkter av samma typ från interventionslagren.

3.   Medlemsstaterna får fastställa att leveransen också skall omfatta transport av produkterna till välgörenhetsorganisationens lager och, vid behov, distribution till mottagarna. I sådana fall skall kontrakt ingås efter anbudsinfordran i vilken minst tre anbudsgivare skall delta.

Artikel 5

1.   Vid EUGFJ:s garantisektions redovisning skall bokföringsvärdet för de interventionsprodukter som gjorts tillgängliga genom denna förordning vara det interventionspris som tillämpas den 1 oktober varje räkenskapsår, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 1883/78 (8).

Omräkning till nationell valuta skall göras med hjälp av den jordbruksomräkningskurs som tillämpas den 1 oktober.

Beträffande nötkött skall interventionspriset multipliceras med de koefficienter som fastställs i bilaga I.

2.   Vid överföring av interventionsprodukter från en medlemsstat till en annan, skall den levererande medlemsstaten redovisa den levererade produkten till värdet noll i bokföringen och bestämmelsemedlemsstaten bokföra den som en intäkt den månad den avsänds till ett pris och enligt den kurs som fastställs i enlighet med punkt 1.

Artikel 6

1.   Efter en motiverad begäran till den behöriga myndigheten i varje medlemsstat, skall de organisationer som utsetts för att distribuera produkterna ersättas för transportkostnader inom medlemsstatens territorium, dels mellan interventionsorganens lager och framställningsplatsen eller emballeringsplatsen, dels mellan de senare och välgörenhetsorganisationernas lager, på grundval av de ersättningssatser som fastställs i bilaga II.

2.   När artikel 4.3 tillämpas skall medlemsstaten få ersättning för leveranskostnader, inklusive transportkostnader och, i förekommande fall, distributionskostnader, på grundval av det mest fördelaktiga anbud som fastställts genom anbudsinfordran.

3.   Efter en motiverad begäran från organisationerna får den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ersätta administrativa kostnader i samband med de leveranser som föreskrivs i denna förordning upp till 1 % av värdet av de produkter som ställs till deras förfogande, vilket skall beräknas i enlighet med artikel 5.1.

4.   Medlemsstaterna skall ersättas för de kostnader som avses i punkterna 1, 2 och 3 inom ramen för de tillgängliga ekonomiska resurser som avses i artikel 2.3 b.

Artikel 7

1.   När produkter som ingår i planen inte finns tillgängliga på interventionslager i den medlemsstat där dessa produkter behövs, skall medlemsstaten i fråga till kommissionen lämna in en ansökan om överföring, vilken skall innehålla alla nödvändiga upplysningar om lagrens belägenhet, om avstånd och om kvantiteter. Om en ansökan inte är berättigad skall kommissionen motivera sitt avslag.

2.   Vid överföring skall transportkostnaderna betalas av gemenskapen och ersättas medlemsstaten på grundval av de satser som fastställs i bilaga II. Kostnaderna skall avräknas mot de anslag som avses i artikel 2.3 c. Om alla anslag har tilldelats skall eventuell ytterligare gemenskapsfinansiering av transportkostnader inom gemenskapen ske i enlighet med artikel 6.4.

Transportkostnader får inte betalas in natura eller genom utbyte av produkter.

Den behöriga myndigheten skall fastställa villkoren för ställande och frisläppande av den säkerhet som transportören skall ställa. Myndigheten skall säkerställa att varorna är försäkrade på lämpligt sätt.

3.   Överförda produkter skall inte omfattas av systemet med ”anslutningsutjämningsbelopp” eller av den kompletterande handelsmekanismen.

4.   Bestämmelsestaten skall underrätta den levererande medlemsstaten om namnet på den person som tilldelats kontrakt för att transportera produkterna. När leverantören tar över ansvaret för produkterna skall denne förplikta sig till att framlägga bevis för att de har överförts till bestämmelsestaten.

Framläggande av ett övertagandedokument som utfärdats av interventionsorganet i bestämmelsestaten skall anses vara bevis för överföring av produkterna.

Den leveransdeklaration som utfärdas av interventionsorganet i den levererande medlemsstaten skall innehålla någon av följande uppgifter:

| — | Transferencia de productos de intervención — Aplicación del apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 3149/92 y del apartado 3 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transferencia de productos de intervención — Aplicación del apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 3149/92 y del apartado 3 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3154/85

| — | Overførsel af interventionsprodukter — anvendelse af artikel 7, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3149/92 og artikel 21, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Overførsel af interventionsprodukter — anvendelse af artikel 7, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3149/92 og artikel 21, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3154/85

| — | Transfer von Interventionserzeugnissen — Anwendung von Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3149/92 und Artikel 21 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfer von Interventionserzeugnissen — Anwendung von Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3149/92 und Artikel 21 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 3154/85

| — | Mεταφορά προϊόντων παρεμβάσεως — εφαρμογή του άρθρου 7 παράγραφος 4 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3149/92 και του άρθρου 21 παράγραφος 3 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Mεταφορά προϊόντων παρεμβάσεως — εφαρμογή του άρθρου 7 παράγραφος 4 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3149/92 και του άρθρου 21 παράγραφος 3 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3154/85

| — | Transfer of intervention products — Application of Article 7(4) of Regulation (EEC) No 3149/92 and Article 21(3) of Regulation (EEC) No 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfer of intervention products — Application of Article 7(4) of Regulation (EEC) No 3149/92 and Article 21(3) of Regulation (EEC) No 3154/85

| — | Transfert de produits d'intervention — Application de l'article 7 paragraphe 4 du règlement (CEE) no 3149/92 et de l'article 21 paragraphe 3 du règlement (CEE) no 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfert de produits d'intervention — Application de l'article 7 paragraphe 4 du règlement (CEE) no 3149/92 et de l'article 21 paragraphe 3 du règlement (CEE) no 3154/85

| — | Trasferimento di prodotti d'intervento — Applicazione dell'articolo 7, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 3149/92 e dell'articolo 21, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Trasferimento di prodotti d'intervento — Applicazione dell'articolo 7, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 3149/92 e dell'articolo 21, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 3154/85

| — | Overdracht van interventieprodukten — toepassing van artikel 7, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 3149/92 en van artikel 21, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Overdracht van interventieprodukten — toepassing van artikel 7, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 3149/92 en van artikel 21, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 3154/85

| — | Transferência de produtos de intervenção — aplicação do n.o 4 do artigo 7.o do Regulamento (CEE) n.o 3149/92 e do n.o 3 do artigo 21.o do Regulamento (CEE) n.o 3154/85. |
| --- | --- |

—

Transferência de produtos de intervenção — aplicação do n.o 4 do artigo 7.o do Regulamento (CEE) n.o 3149/92 e do n.o 3 do artigo 21.o do Regulamento (CEE) n.o 3154/85.

5.   Transportkostnaderna skall betalas av bestämmelsestaten på grundval av de kvantiteter som faktiskt anländer dit.

6.   Eventuella förluster skall bokföras i enlighet med artikel 2.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 3597/90 (9).

Artikel 8

Med avvikelse från artikel 2 i förordning (EEG) nr 1676/85 skall de belopp som fastställs i artiklarna 6.1 och 7 omräknas till nationell valuta med hjälp av den representativa marknadskurs som avses i artikel 3a i förordning (EEG) nr 3152/85 och som tillämpas den 1 oktober det år planen genomförs.

Artikel 9

Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| — | de interventionsprodukter som ställts till förfogande används på de sätt och för de ändamål som fastställs i artikel 1 i förordning (EEG) nr 3730/87, |
| --- | --- |

—

de interventionsprodukter som ställts till förfogande används på de sätt och för de ändamål som fastställs i artikel 1 i förordning (EEG) nr 3730/87,

| — | de varor som inte levereras i lös vikt till mottagarna bär följande text på förpackningen: EEG-bistånd, |
| --- | --- |

—

de varor som inte levereras i lös vikt till mottagarna bär följande text på förpackningen: EEG-bistånd,

| — | de organisationer som utsetts för genomförandet upprätthåller en korrekt redovisning och styrkande dokument samt ger de behöriga myndigheterna tillgång till dessa för att utföra de kontroller som de anser nödvändiga. |
| --- | --- |

—

de organisationer som utsetts för genomförandet upprätthåller en korrekt redovisning och styrkande dokument samt ger de behöriga myndigheterna tillgång till dessa för att utföra de kontroller som de anser nödvändiga.

Artikel 10

Medlemsstaterna skall före utgången av mars månad varje år sända en rapport till kommissionen om genomförandet av planen inom deras territorium under det föregående året. Rapporten skall ange

| — | vilka kvantiteter av de olika produkterna som tagits ut ur interventionslagren, |
| --- | --- |

—

vilka kvantiteter av de olika produkterna som tagits ut ur interventionslagren,

| — | vilken typ och vilken kvantitet av varor som delats ut till mottagarna, uppdelat på bearbetade och obearbetade produkter, |
| --- | --- |

—

vilken typ och vilken kvantitet av varor som delats ut till mottagarna, uppdelat på bearbetade och obearbetade produkter,

| — | antalet mottagare under året i fråga. |
| --- | --- |

—

antalet mottagare under året i fråga.

Rapporten skall ange vilka kontrollåtgärder som har vidtagits för att säkerställa att varorna har uppfyllt det avsedda syftet.

Artikel 11

Förordning (EEG) nr 3744/87 skall upphöra att gälla.

Artikel 12

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 oktober 1992.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 1992.

På kommissionens vägnar

Ray MAC SHARRY

Ledamot av kommissionen

BILAGA I

| A. | De koefficienter som avses i artikel 5 – interventionslager av nötkött med ben






  — | framkvartsparter: 0,775, |
| --- | --- | --- |

A.

De koefficienter som avses i artikel 5 – interventionslager av nötkött med ben

—

framkvartsparter: 0,775,

| — | bakkvartsparter: 1,225. |
| --- | --- |

—

bakkvartsparter: 1,225.

| B. | De koefficienter som avses i artikel 5 – interventionslager av benfritt nötkött.












  Koefficient | Medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| Danmark | Tyskland | Frankrike | Irland | Italien | Nederländerna | Förenade kungariket |
| 4,1 | Moerbrod | Filet | Filet | Fillet | Filetto | Haas | Fillet |
| 2,4 | Fillet | Roastbeef | Faux-filet | Striploin | Roastbeef | — | Striploin |
| 1,4 | Inderlaar | Oberschalen | Tende de tranche | Insides | Fesa interna | — | Topsides |
| 1,4 | Tykstegsfilet | Unterschalen | Tranche grasse | Outsides | Girello | — | Silversides |
| 1,4 | Klump | Kugeln | Rumpsteak | Knuckles | Fesa esterna | — | Thick flank |
| 1,4 | Yderlaar | Hüfte | Entrecôte | Rumps | Scamone | — | Rumps |
| 1,4 | — | — | Gite à la noix | Cube rolls | Noce | — | — |
| 1,1 | Annat | Annat | Annat | Annat | Annat | Annat | Annat |

B.

De koefficienter som avses i artikel 5 – interventionslager av benfritt nötkött.

Koefficient

Medlemsstat

Danmark

Tyskland

Frankrike

Irland

Italien

Nederländerna

Förenade kungariket

4,1

Moerbrod

Filet

Filet

Fillet

Filetto

Haas

Fillet

2,4

Fillet

Roastbeef

Faux-filet

Striploin

Roastbeef

—

Striploin

1,4

Inderlaar

Oberschalen

Tende de tranche

Insides

Fesa interna

—

Topsides

1,4

Tykstegsfilet

Unterschalen

Tranche grasse

Outsides

Girello

—

Silversides

1,4

Klump

Kugeln

Rumpsteak

Knuckles

Fesa esterna

—

Thick flank

1,4

Yderlaar

Hüfte

Entrecôte

Rumps

Scamone

—

Rumps

1,4

—

—

Gite à la noix

Cube rolls

Noce

—

—

1,1

Annat

Annat

Annat

Annat

Annat

Annat

Annat

BILAGA II

TRANSPORTKOSTNADER

Nötkött och smör:

| — | för de första 200 km: 20,00 ecu/ton, |
| --- | --- |

—

för de första 200 km: 20,00 ecu/ton,

| — | för varje ytterligare kilometer: 0,05 ecu/ton. |
| --- | --- |

—

för varje ytterligare kilometer: 0,05 ecu/ton.

Spannmål och ris:

| — | för de första 200 km: 5,50 ecu/ton, |
| --- | --- |

—

för de första 200 km: 5,50 ecu/ton,

| — | för varje ytterligare kilometer: 0,02 ecu/ton. |
| --- | --- |

—

för varje ytterligare kilometer: 0,02 ecu/ton.

Olivolja:

| — | för de första 200 km: 20,00 ecu/ton, |
| --- | --- |

—

för de första 200 km: 20,00 ecu/ton,

| — | för varje ytterligare kilometer: 0,04 ecu/ton. |
| --- | --- |

—

för varje ytterligare kilometer: 0,04 ecu/ton.

Mjölkpulver:

| — | för de första 200 km: 10,00 ecu/ton, |
| --- | --- |

—

för de första 200 km: 10,00 ecu/ton,

| — | för varje ytterligare kilometer: 0,04 ecu/ton. |
| --- | --- |

—

för varje ytterligare kilometer: 0,04 ecu/ton.

---

(1)  EGT L 352, 15.12.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 164, 24.6.1985, s. 1.

2

(3)  EGT L 201, 31.7.1990, s. 9.

3

(4)  EGT L 352, 15.12.1987, s. 33.

4

(5)  EGT L 65, 12.3.1991, s. 32.

5

(6)  EGT L 310, 21.11.1985, s. 1.

6

(7)  EGT L 310, 9.11.1990, s. 18.

7

(8)  EGT L 216, 5.8.1978, s. 1.

8

(9)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 43.

9

---