# Euroopa Liidu L 103/12.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide12. aprill 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide12. aprill 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 – Diiselmootorite ja (maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate) ottomootorite heide | 1 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 – Diiselmootorite ja (maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate) ottomootorite heide

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 12.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

Ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt õiguslik toime. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 – Diiselmootorite ja (maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate) ottomootorite heide

Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis on võetud sõidukite diiselmootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest pärineva gaasiliste saasteainete heite vastu

(4. versioon)

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

05-seeria muudatused – jõustumiskuupäev:

SISUKORD

PEATÜKK

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikaadid ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõidukile paigaldatud mootor |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mootoritüüpkond |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodete nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kinnitatud tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituskatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ning aadressid |
| --- | --- |

14.

| 1. liide – | Toodangu vastavuskatsetuste menetlus rahuldava standardhälbe korral |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Toodangu vastavuskatsetuste menetlus, kui standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik hinnata |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Toodangu vastavuskatsetuste menetlus valmistaja taotluse korral |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Seadme samaväärsuse kindlaksmääramine |
| --- | --- |

4. liide –

LISAD

| 1. lisa – | Teatis |
| --- | --- |

1. lisa –

| 1. liide – | (Alg)mootori põhikarakteristikud ja katsetamisega seotud teave |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Mootoritüüpkonna põhikarakteristikud |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Tüüpkonna mootoritüüpide põhikarakteristikud |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Mootoriga seotud sõidukiosade karakteristikud |
| --- | --- |

4. liide –

| 5. liide – | OBD-seadmega seotud teave |
| --- | --- |

5. liide –

| Lisa 2A – | Teatis diiselmootorile, maagaasi küttel töötavale sisepõlemismootorile või naftagaasi küttel töötavale ottomootorile kui eraldi tehnilisele seadmele tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tüübi tootmise lõpetamise kohta seoses saasteaineheitega vastavalt eeskirjale nr 49 |
| --- | --- |

Lisa 2A –

| 1. liide – | OBD-seadmega seotud teave |
| --- | --- |

1. liide –

| Lisa 2B – | Teatis sõiduki tüübikünnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tüübi tootmise lõpetamise kohta seoses gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheitega vastavalt eeskirjale nr 49 |
| --- | --- |

Lisa 2B –

| 3. lisa – | Tüübikinnitusmärgistuse kujundus |
| --- | --- |

3. lisa –

| Lisa 4A – | Katsemenetlus |
| --- | --- |

Lisa 4A –

| 1. liide – | Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Euroopa siirdekatsetsükkel |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Euroopa siirdekatsetsükli dünamomeetriline graafik |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Mõõtmis- ja proovivõtumenetlused |
| --- | --- |

4. liide –

| 5. liide – | Kalibreerimismenetlus |
| --- | --- |

5. liide –

| 6. liide – | Süsinikuvoolu kontroll |
| --- | --- |

6. liide –

| 7. liide – | Analüüsi- ja proovivõtusüsteemid |
| --- | --- |

7. liide –

| Lisa 4B – | Diiselmootorite ja maagaasi või veeldatud naftagaasi küttel töötavate ottomootorite katsemenetlus, mis sisaldab ülemaailmset ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimist (WHDC, üldine tehniline eeskiri (GTR) nr 4) |
| --- | --- |

Lisa 4B –

| 1. liide – | WHTC mootori dünamomeetriline graafik |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Diiselmootori etalonkütus |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Mõõteseadmed |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

4. liide –

| 5. liide – | Süsinikuvoolu kontroll |
| --- | --- |

5. liide –

| 6. liide – | Arvutamise näide |
| --- | --- |

6. liide –

| 5. lisa – | Tüübikinnituskatseteks ja toodangu nõuetele vastavuse tõendamiseks ettenähtud etalonkütuse tehnilised karakteristikud |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Arvutamise näide |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Heitekontrollisüsteemide vastupidavuskatse menetlus |
| --- | --- |

7. lisa –

| 8. lisa – | Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavus |
| --- | --- |

8. lisa –

| Lisa 9A – | Pardadiagnostikasüsteemid (OBD-süsteemid) |
| --- | --- |

Lisa 9A –

| 1. liide – | Pardadiagnostikaseadme (OBD-süsteemi) tüübikinnituskatsed |
| --- | --- |

1. liide –

| Lisa 9B – | Tehnilised nõuded maanteesõidukite diiselmootorite pardadiagnostikaseadmetele (OBD-süsteemidele) (WWH-OBD, GTR nr 5) |
| --- | --- |

Lisa 9B –

| 1. liide – | OBD-süsteemide paigalduse tüübikinnitus |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Rikked – DTC-oleku illustratsioon – Rikkeindikaatorite ja loendurite aktiveerimisskeemide kirjeldus |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Seirenõuded |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Tehnilise vastavuse aruanne |
| --- | --- |

4. liide –

| 5. liide – | Teave hetkeseisu ja andmevoo kohta |
| --- | --- |

5. liide –

| 6. liide – | Viited standarddokumentidele |
| --- | --- |

6. liide –

| 7. liide – | Dokumendid OBD-seadmega seotud teabe kohta |
| --- | --- |

7. liide –

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse kategooriatesse M ja N 1/ kuuluvate tabelis A esitatud sõidukite ja nende mootorite suhtes nendele mootoritele tabelis B ette nähtud katsete osas. Samuti kohaldatakse seda eeskirja nende mootorite sõidukitele paigaldamise suhtes.
  Tabel A
  Kohaldatavus











  Sõidukikategooria 1/ | Täismass | Ottomootorid | Diiselmootorid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bensiin | NG (1) | LPG (2) | Diislikütus | Etanool |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 või R83 (3)
   (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 või R83 (4) | R49 või R83 (4) | R49 või R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 või R83 (3)
   (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse kategooriatesse M ja N 1/ kuuluvate tabelis A esitatud sõidukite ja nende mootorite suhtes nendele mootoritele tabelis B ette nähtud katsete osas. Samuti kohaldatakse seda eeskirja nende mootorite sõidukitele paigaldamise suhtes.

Tabel A

Kohaldatavus

Sõidukikategooria 1/

Täismass

Ottomootorid

Diiselmootorid

Bensiin

NG (1)

LPG (2)

Diislikütus

Etanool

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 või R83 (3)
   (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 või R83 (4)

R49 või R83 (4)

R49 või R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 või R83 (3)
   (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

Tabel B

Nõuded

| | Ottomootorid | Diiselmootorid |
| --- | --- | --- |
| Bensiin | NG | LPG | Diislikütus | Etanool |
| Heitgaasid | — | Jah | Jah | Jah | Jah |
| Tahked osakesed | — | Jah (5) | Jah (5) | Jah | Jah |
| Suits | — | — | — | Jah | Jah |
| Vastupidavus | — | Jah | Jah | Jah | Jah |
| Kasutuselolevate mootorite vastavus | — | Jah | Jah | Jah | Jah |
| OBD | — | Jah (6) | Jah (6) | Jah | Jah |

Ottomootorid

Diiselmootorid

Bensiin

NG

LPG

Diislikütus

Etanool

Heitgaasid

—

Jah

Jah

Jah

Jah

Tahked osakesed

—

Jah (5)

Jah (5)

Jah

Jah

Suits

—

—

—

Jah

Jah

Vastupidavus

—

Jah

Jah

Jah

Jah

Kasutuselolevate mootorite vastavus

—

Jah

Jah

Jah

Jah

OBD

—

Jah (6)

Jah (6)

Jah

Jah

| 1.2. | Samaväärsed tüübikinnitused
  Järgmised osad ei vaja käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitust, kui nad kujutavad endast vastavalt eeskirjale nr 83 tüübikinnituse saanud sõiduki osa:






  a) | diislikütusel töötavad N1, N2 ja M2 1/ kategooria sõidukitele paigaldatud diiselmootorid; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Samaväärsed tüübikinnitused

Järgmised osad ei vaja käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitust, kui nad kujutavad endast vastavalt eeskirjale nr 83 tüübikinnituse saanud sõiduki osa:

a)

diislikütusel töötavad N1, N2 ja M2 1/ kategooria sõidukitele paigaldatud diiselmootorid;

| b) | maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavad N1 kategooria sõidukitele paigaldatavad ottomootorid; 1/ |
| --- | --- |

b)

maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavad N1 kategooria sõidukitele paigaldatavad ottomootorid; 1/

| c) | kategooriatesse N1, N2 ja M2 1/ kuuluvad sõidukid, millele on paigaldatud diislikütusel töötav diiselmootor, ja kategooriasse N1 1/ kuuluvad sõidukid, millele on paigaldatud maagaasil või veeldatud naftagaasil töötav ottomootor. |
| --- | --- |

c)

kategooriatesse N1, N2 ja M2 1/ kuuluvad sõidukid, millele on paigaldatud diislikütusel töötav diiselmootor, ja kategooriasse N1 1/ kuuluvad sõidukid, millele on paigaldatud maagaasil või veeldatud naftagaasil töötav ottomootor.

2.   MÕISTED

| 2.1. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

  mootoritüübi (mootoritüüpkonna) kinnitus – mootoritüübi (mootoritüüpkonna) kinnitus gaasiliste saasteainete heite ja kübeme- ning suitsuheite taseme ning pardadiagnostika (OBD) süsteemi järgi;

  sõiduki tüübikinnitus – sõidukitüübi kinnitus selle mootori gaasiliste saasteainete heite ja kübeme- ning suitsuheite taseme, samuti pardadiagnostika (OBD) süsteemi ja mootori sõidukile paigalduse järgi;

  täiendav heitekontrollistrateegia (AECS) – heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub või muudab põhilist heitekontrollistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil või teatavatel konkreetsetel eesmärkidel, reageerides ümbritseva keskkonna ja/või töötingimuste teatavale kombinatsioonile, näiteks sõiduki kiirusele, mootori pöörlemiskiirusele, kasutatud käigule, sisselasketorustiku temperatuurile või rõhule;

  põhiline heitekontrollistrateegia (BECS) – heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, kui AECS ei ole aktiveeritud; silmas on peetud järgmisi strateegiaid, kuid nende loetelu ei ole ammendav:






  a) | mootori gaasijaotuse kaardistamine; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

mootoritüübi (mootoritüüpkonna) kinnitus – mootoritüübi (mootoritüüpkonna) kinnitus gaasiliste saasteainete heite ja kübeme- ning suitsuheite taseme ning pardadiagnostika (OBD) süsteemi järgi;

sõiduki tüübikinnitus – sõidukitüübi kinnitus selle mootori gaasiliste saasteainete heite ja kübeme- ning suitsuheite taseme, samuti pardadiagnostika (OBD) süsteemi ja mootori sõidukile paigalduse järgi;

täiendav heitekontrollistrateegia (AECS) – heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub või muudab põhilist heitekontrollistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil või teatavatel konkreetsetel eesmärkidel, reageerides ümbritseva keskkonna ja/või töötingimuste teatavale kombinatsioonile, näiteks sõiduki kiirusele, mootori pöörlemiskiirusele, kasutatud käigule, sisselasketorustiku temperatuurile või rõhule;

põhiline heitekontrollistrateegia (BECS) – heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, kui AECS ei ole aktiveeritud; silmas on peetud järgmisi strateegiaid, kuid nende loetelu ei ole ammendav:

a)

mootori gaasijaotuse kaardistamine;

| b) | heitgaasitagastuse kaardistamine (EGR kaardistus); |
| --- | --- |

b)

heitgaasitagastuse kaardistamine (EGR kaardistus);

| c) | SCR (valikulise katalüütilise redutseerimise) katalüsaatori reaktiivi doseerimise plaan; |
| --- | --- |

c)

SCR (valikulise katalüütilise redutseerimise) katalüsaatori reaktiivi doseerimise plaan;

deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter – heitgaasi järeltöötlussüsteem, mis on konstrueeritud nii, et see vähendab üheaegselt lämmastiku oksiidide (NOx) ja tahkete osakeste (PT) heidet;

pidev regenereerimine – heitgaasi järeltöötlussüsteemi regeneratsiooniprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord Euroopa siirdekatsetsükli jooksul; selline regeneratsiooniprotsess ei nõua spetsiaalset katsemenetlust;

kontrollpiirkond – piirkond mootori pöörlemiskiiruste A ja C ning 25- ja 100protsendilise osakoormuse vahel;

deklareeritud maksimaalne võimsus (Pmax) –valmistaja poolt tüübikinnitustaotluses deklareeritud maksimaalne võimsus EÜ kilovattides (kasulik võimsus);

katkestusstrateegia:

| a) | AECS, mis vähendab BECSi heitekontrolli tõhusust olukorras, mis võib kergesti tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel ja normaaltingimustes kasutamisel; |
| --- | --- |

a)

AECS, mis vähendab BECSi heitekontrolli tõhusust olukorras, mis võib kergesti tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel ja normaaltingimustes kasutamisel;

| b) | BECS, mis eristab töötamist standardiseeritud tüübikatsetuse ajal töötamisest muudes olukordades ning alandab heitekontrolli taset nende tingimuste puhul, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

b)

BECS, mis eristab töötamist standardiseeritud tüübikatsetuse ajal töötamisest muudes olukordades ning alandab heitekontrolli taset nende tingimuste puhul, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse jaoks määrava tähtsusega;

| c) | OBD või heitekontrollistrateegia, mis eristab töötamist standardiseeritud tüübikatsetuse ajal töötamisest muudes olukordades ning vähendab (õigeaegse ja täpse) seiresuutlikkuse taset nende tingimuste puhul, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

c)

OBD või heitekontrollistrateegia, mis eristab töötamist standardiseeritud tüübikatsetuse ajal töötamisest muudes olukordades ning vähendab (õigeaegse ja täpse) seiresuutlikkuse taset nende tingimuste puhul, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse jaoks määrava tähtsusega;

deNOx süsteem – heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastiku oksiidide (NOx) heite vähendamiseks (s.t et siia kuuluvad praegu passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx katalüsaatorid, NOx adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) süsteemid);

viiteaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 10 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t10). Gaasiliste komponentide puhul on see põhiliselt mõõdetava komponendi ülekandmise aeg proovivõtturist detektorisse. Viiteaja jaoks on proovivõttur määratletud võrdluspunktina;

diiselmootor – survesüüte põhimõttel töötav mootor;

Euroopa koormuskatsetsükkel – punkti 5.2 kohaselt rakendatav püsivatel mootori pöörlemiskiirustel sooritatavatest järjestikustest koormusfaasidest koosnev katsetsükkel;

Euroopa statsionaarse katse tsükkel – punkti 5.2 kohaselt rakendatav 13 statsionaarsest faasist koosnev katsetsükkel;

Euroopa siirdekatsetsükkel – punkti 5.2 kohaselt rakendatav igal sekundil vahetuvast1 800st siirdefaasist koosnev katsetsükkel;

konstruktsioonielement – sõiduki või mootori puhul:

| (a) | iga kontrollisüsteem, sealhulgas arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika; |
| --- | --- |

(a)

iga kontrollisüsteem, sealhulgas arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika;

| (b) | mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine; |
| --- | --- |

(b)

mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine;

| (c) | süsteemide vastastikuse toime tulemused või |
| --- | --- |

(c)

süsteemide vastastikuse toime tulemused või

| (d) | mis tahes riistvarakomponendid; |
| --- | --- |

(d)

mis tahes riistvarakomponendid;

heidet mõjutav puudus – mis tahes puudus või kõrvalekalle tavatootmise tolerantsidest seadme, süsteemi või koostu konstruktsiooni, materjalide või töötluse osas, mis mõjutab heitekontrollisüsteemi mis tahes parameetrit, spetsifikaati või komponenti; puuduvat komponenti võib käsitada heidet mõjutava puudusena;

heitekontrollistrateegia (ECS) – konstruktsioonielement või konstruktsioonielementide kogum, mis on sõiduki või mootori üldkonstruktsiooni pandud selleks, et kontrollida heitgaase, ning millesse kuulub üks BECS ja üks AECS komplekt;

heitekontrollisüsteem – heitgaaside järeltöötlussüsteem, mootorisüsteemi elektronjuhtseade (elektronjuhtseadmed) ning kõik heitgaasisüsteemi osad, mille abil antakse teateid kõnealus(t)ele juhtseadme(te)le edasi või võetakse teateid juhtseadm(et)elt vastu, ning vajaduse korral sideliides heite juhtimiseks (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilise kontrollploki (elektrooniliste kontrollplokkide) (EECU) ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme vahel;

heitekontrolli seiresüsteem – süsteem, mis tagab NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise mootorisüsteemis vastavalt punkti 5.5 nõuetele;

heite reguleerimise juhtseadme seisund – AECS, mis aktiveerub OBD-süsteemi poolt avastatud ESC-rikke tõttu, mis aktiveerib MI ja mille puhul ei ole vaja signaale rikkis osalt või süsteemilt;

mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond – valmistaja koostatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on heitgaasi järeltöötlussüsteemi kasutamise alusel jagatud omakorda alarühmadesse, ning mida kasutatakse kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul halvendustegurite kindlaksmääramise katsetes vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisale ning mille abil kontrollitakse kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust, lähtudes käesoleva eeskirja 8. lisast;

mootorisüsteem – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtimisseadis(t)e ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme(te) vahel;

mootoritüüpkond – valmistaja koostatud mootorite rühm, mis on projekteeritud samalaadsete heitgaasikarakteristikutega, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 7; kõik ühe tüüpkonna mootorid peavad vastama kohaldatavatele heite piirnormidele;

mootori käituskiiruste vahemik – käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liites ettenähtud minimaalse ja maksimaalse pöörlemiskiiruse vahemiku osa, mida mootori välikäituses kõige sagedamini kasutatakse;

mootori pöörlemiskiirused A, B ja C – katsekiirused mootori käituskiiruste vahemikus, mida käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liite kohaselt kasutatakse Euroopa statsionaarse katse tsüklis ja Euroopa koormuskatsetsüklis;

mootori seadistus – konkreetne mootori/sõiduki konfiguratsioon, mis hõlmab heitekontrollistrateegiat (ECS), ühe üksikmootori nimivõimsust (tüübikinnitusega täiskoormuse pöördemomendi kõver) ja vajaduse korral ühte komplekti pöördemomendi piirajaid;

mootoritüüp – mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine käesoleva eeskirja 1. lisas kindlaksmääratud oluliste karakteristikute poolest;

heitgaasi järeltöötlussüsteem – katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator või kolmeastmeline katalüsaator), tahkete osakeste filter, deNOx süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heidet vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu; käesolev määratlus ei hõlma heitgaasitagastust, mis, kui see on paigaldatud, on mootorisüsteemi lahutamatu osa;

gaasimootor – maagaasi (NG) või veeldatud naftagaasi küttel (LPG) töötav mootor;

gaasilised saasteained – süsinikmonooksiid, süsivesinikud (eeldatav aatomsuhe on diislikütusel töötava mootori puhul CH1,85, veeldatud naftagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,525, maagaasi küttel töötava mootori puhul (NMHC) CH2,93 ja etanooli küttel töötava diiselmootori puhul CH3O0,5), metaan (eeldatav aatomsuhe on maagaasi küttel töötava mootori puhul CH4) ning lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina väljendatavad lämmastiku oksiidid;

maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi) – suurim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

minimaalne pöörlemiskiirus (nlo) – väikseim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 50 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

oluline talitlushäire
   (7) – mis tahes heitgaaside järeltöötlussüsteemi püsiv või ajutine rike, mis teadaolevalt põhjustab mootorisüsteemi gaasiliste saasteainete heite või kübemeheite viivitamatu või hilisema suurenemise ja mida OBD-süsteemi abil ei ole võimalik nõuetekohaselt hinnata;

rike:

| a) | mis tahes heitekontrollisüsteemi talitluse halvenemine või häire, sealhulgas elektrihäired, mis võivad põhjustada seda, et heide ületab OBD-piirväärtusi, või seda, et kui reguleeritavad saasteained ületavad OBD-piirväärtusi, ei jõua heited heitgaasi järeltöötlussüsteemi tegevusulatusse; |
| --- | --- |

a)

mis tahes heitekontrollisüsteemi talitluse halvenemine või häire, sealhulgas elektrihäired, mis võivad põhjustada seda, et heide ületab OBD-piirväärtusi, või seda, et kui reguleeritavad saasteained ületavad OBD-piirväärtusi, ei jõua heited heitgaasi järeltöötlussüsteemi tegevusulatusse;

| b) | mis tahes juhtumid, mille puhul OBD-süsteem ei suuda täita käesolevas eeskirjas sätestatud seirenõudeid. |
| --- | --- |

b)

mis tahes juhtumid, mille puhul OBD-süsteem ei suuda täita käesolevas eeskirjas sätestatud seirenõudeid.

Valmistaja võib siiski käsitada rikkena ka talitluse halvenemist või häiret, mille tagajärjel tekkinud heited ei ületa OBD-piirväärtusi.

rikkeindikaator (MI) – visuaalne näidik, mis selgelt teatab sõidukijuhile rikkest käesolevas eeskirjas määratletud tähenduses;

mitme seadistusega mootor – mootor, millel on rohkem kui üks mootoriseadistus;

maagaasirühm – 1993. aasta novembri Euroopa standardis EN 437 määratletud H või L rühm;

kasulik võimsus – katsestendi väntvõlli otsas või samaväärsel seadmel saadud võimsus kilovattides, mida mõõdetakse eeskirjas nr 85 sätestatud võimsuse mõõtmise meetodil;

OBD – pardadiagnostikasüsteem heite kontrollimiseks, mis võimaldab avastada rikke olemasolu ning kindlaks määrata rikke oletatava asukoha arvutimällu salvestatud veakoodi abil;

OBD-mootoritüüpkond – valmistaja koostatud mootoriseadmete rühm, millel on käesoleva eeskirja lisas 9A esitatud nõuetele vastavad OBD-süsteemi tüübikinnituseks vajalikud sarnased OBD-süsteemi konstruktsiooniparameetrid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 7.3;

suitsususe mõõtur – mõõteseade suitsuosakestest tingitud läbipaistmatuse mõõtmiseks valguse neeldumise põhimõttel;

algmootor – teatavast mootoritüüpkonnast valitud mootor, mille emissioonikarakteristikud on selle mootoritüüpkonna suhtes representatiivsed;

tahkete osakeste järeltöötlusseade – kübemeheite (PT) vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete osakeste mehaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldusega;

kübemeheide – aine, mis kogutakse kindlaksmääratud filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril kuni 325 K (52 oC);

osakoormus – mootori teataval pöörlemiskiirusel tekkiv suurima võimaliku pöördemomendi osa;

perioodiline regenereerumine – heitekontrolliseadme perioodiline regenereerumisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori normaalsest tööajast; regeneratsioonitsüklite ajal võivad heitenormid olla ületatud;

jõuvõtuseade – mootoriga käivitatav seade, mille abil saab kasutada sõidukile paigutatud lisavarustust;

nominaalne kiirus – suurim pöörlemissageduse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt valmistaja poolt 1. lisa 2. liite 2. punktis esitatavatele andmetele;

reaktiiv – iga aine, mida hoitakse sõidukis asuvas paagis ning mis heitekontrollisüsteemi nõudmisel varustab heitgaasi järeltöötlussüsteemi (kui see on vajalik);

korduskalibreerimine – maagaasi küttel töötava mootori peenreguleerimine samade näitajate (võimsus, kütusekulu) saamiseks maagaasi eri rühmade puhul;

kontrollkiirus (nref) – 100 % pöörlemiskiiruse väärtus, mida vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4A 2. liitele kasutatakse Euroopa siirdekatsetsükli suhtelise kiiruse väärtuste denormaliseerimiseks;

reageeringuaeg– ajavahe võrdluspunktis mõõdetava komponendi kiire vahetamise ja mõõtesüsteemi asjakohase reageeringu vahel, mille puhul mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja see peab toimuma vähem kui 0,1 sekundiga; süsteemi reageeringuaeg (t90) moodustub süsteemi viiteajast ja süsteemi kasvuajast (vt ka ISO 16183);

kasvuaeg –aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks vahemikku 10 %–90 % lõppnäidust (t90 – t10); see on seadme reageerimine pärast seda, kui mõõdetav komponent on seadmeni jõudnud. Kasvuaja jaoks on proovivõttur määratletud võrdluspunktina;

kohastuvus – püsiva õhu ja kütuse suhte hoidmine teatava mootoriseadme abil;

suits – diiselmootori heitgaasivoos hõljuvad osakesed, mis neelavad, peegeldavad või murravad valgust;

katsetsükkel – kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks statsionaarsel režiimil (Euroopa statsionaarse katse tsükkel) või siirderežiimil (Euroopa siirdekatsetsükkel, Euroopa koormuskatsetsükkel);

pöördemomendi piiraja – seade, mis piirab ajutiselt mootori maksimaalset pöördemomenti;

ülekandeaeg – aeg proovivõtturis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 50 %ni reageeringu lõppväärtusest (t50). Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõteinstrumentide signaalide ühtlustamiseks;

kasulik tööiga – käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabeli ridade B1, B2 või C kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukite ja mootorite nõuetekohane kaugus- ja/või ajavahemik, mis on määratletud käesoleva eeskirja punktis 5.3 (heitekontrollisüsteemide vastupidavus), mille vastavuse tagamine asjakohaste gaasiliste saasteainete heite, kübemeheite ja suitsuheite tase on osa tüübikinnitusest;

sõidukitüüp – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine sõiduki ja mootori selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas;

Wobbe'i indeks (alumine W1 või ülemine Wu) – gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades standardtingimustes:

Formula

λ nihketegur (Sλ) – funktsioon, mis iseloomustab mootori juhtimissüsteemi paindlikkust õhu ülejäägi ja kütuse suhte λ muutumisel, kui mootori kütusena kasutatakse puhtast metaanist erineva koostisega gaasisegu (Sλ arvutamise kohta vt 7. lisa).

| 2.2. | Sümbolid, lühendid ja rahvusvahelised standardid |
| --- | --- |

2.2.

Sümbolid, lühendid ja rahvusvahelised standardid

| 2.2.1. | Katseparameetrite tähised:







  Tähis | Ühik | Tähendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Isokineetilise proovisondi ristlõike pindala |
| Ae | m2 | Väljalasketoru ristlõike pindala |
| c | ppm/vol % | Kontsentratsioon |
| Cd | — | SSV-CVS vooluhulgategur |
| C1 | — | Süsivesinike C1-ekvivalent |
| d | m | Diameeter |
| D0 | m3/s | Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt |
| D | — | Lahjendustegur |
| D | — | Besseli konstant |
| E | — | Besseli konstant |
| EE | — | Etaani kasutegur |
| EM | — | Metaani kasutegur |
| EZ | g/kWh | Interpoleeritud NOx heite tase kontrollpunktis |
| f | 1/s | Sagedus |
| fa | — | Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur |
| fc | s-1 | Besseli filtri piirsagedus |
| Fs | — | Stöhhiomeetriline tegur |
| H | MJ/m3 | Kütteväärtus |
| Ha | g/kg | Siseneva õhu absoluutne niiskus |
| Hd | g/kg | Lahjendusõhu absoluutne niiskus |
| i | — | Katsetsükli faasi tähistav alumine indeks |
| K | — | Besseli konstant |
| k | m-1 | Valguse neeldumistegur |
| kf | | Kütusespetsiifiline parandustegur ümberarvutamiseks kuivalt niiskele |
| kh, D | — | Niiskust arvestav NOx taseme parandustegur diiselmootorite puhul |
| kh, G | — | Niiskust arvestav NOx taseme parandustegur gaasimootorite puhul |
| KV | | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon |
| kW, a | — | Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur |
| kW, d | — | Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur |
| kW, e | — | Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| kW, r | — | Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| L | % | Pöördemoment, mida väljendatakse protsentides katsetatava mootori maksimaalsest pöördemomendist |
| La | m | Optilise tee efektiivpikkus |
| Mra | g/mol | Siseneva õhu molekulmass |
| Mre | g/mol | Heitgaasi molekulmass |
| md | kg | Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass |
| med | kg | Tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass |
| medf | kg | Tsükli ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass |
| mew | kg | Tsükli heitgaasi kogumass |
| mf | mg | Kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| mf, d | mg | Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| mgas | g/h või g | Gaasiliste saasteainete heite massivool (massivoolukiirus) |
| mse | kg | Tsükli heitgaasi proovimass |
| msep | kg | Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi proovi mass |
| mset | kg | Kübemeproovifiltrid läbinud kahekordselt lahjendatud heitgaasi proovi mass |
| mssd | kg | Sekundaarse lahjendusõhu mass |
| N | % | Läbipaistmatus |
| NP | — | Mahtpumba pöörete koguarv tsükli jooksul |
| NP, i | — | Mahtpumba pöörete arv teatava ajavahemiku jooksul |
| n | min-1 | Mootori pöörlemiskiirus |
| np | s-1 | Mahtpumba pöörlemiskiirus |
| nhi | min-1 | Maksimaalne mootori pöörlemiskiirus |
| nlo | min-1 | Minimaalne mootori pöörlemiskiirus |
| nref | min-1 | Euroopa siirdekatsetsükli kontrollkiirus |
| pa | kPa | Küllastunud auru rõhk mootorisse sisenevas õhus |
| pb | kPa | Atmosfääri kogurõhk |
| pd | kPa | Küllastunud auru rõhk lahjendusõhus |
| pp | kPa | Absoluutne rõhk |
| pr | kPa | Veeauru rõhk pärast jahutusvanni |
| ps | kPa | Kuiva atmosfääri rõhk |
| p1 | kPa | Rõhu vähenemine pumba sisendil |
| P(a) | kW | Katse tegemiseks paigaldatud abiseadmete poolt tarbitav võimsus |
| P(b) | kW | Katse tegemiseks eemaldatud abiseadmete poolt tarbitav võimsus |
| P(n) | kW | Korrigeerimata kasulik võimsus |
| P(m) | kW | Katsestendil mõõdetud võimsus |
| qmaw | kg/h või kg/s | Niiske siseneva õhu massivoolukiirus |
| qmad | kg/h või kg/s | Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus |
| qmdw | kg/h või kg/s | Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus |
| qmdew | kg/h või kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus |
| qmdew, i | kg/s | Püsimahuproovi (CVS) massivoolu hetkkiirus niiskes heitgaasis |
| qmedf | kg/h või kg/s | Ekvivalentse lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| qmew | kg/h või kg/s | Niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| qmf | kg/h või kg/s | Kütuse massivoolukiirus |
| qmp | kg/h või kg/s | Tahkete osakeste proovimassi voolukiirus |
| qvs | dm3/min | Proovimassi voolukiirus liikumisel analüsaatori stendile |
| qvt | cm3/min | Märgistusgaasi voolukiirus |
| Ω | — | Besseli konstant |
| Qs | m3/s | PDP/CFV- püsimahuproovi mahuvoolukiirus |
| QSSV | m3/s | SSV- CVS mahuvoolukiirus |
| ra | — | Isokineetilise proovisondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe |
| rd | — | Lahjendusaste |
| rD | — | SSV-CVS diameetrite suhe |
| rp | — | SSV-CVS rõhkude suhe |
| rs | — | Proovivõtusuhe |
| Rf | — | Leekionisatsioonidetektori kostetegur |
| ρ | kg/m3 | Tihedus |
| S | kW | Dünamomeetri seadistus |
| S i | m-1 | Suitsususe hetkeväärtus |
| Sλ | — | λ-nihketegur |
| T | K | Absoluutne temperatuur |
| Ta | K | Siseneva õhu absoluutne temperatuur |
| t | s | Mõõtmise aeg |
| te | s | Elektrilise reageeringu aeg |
| tf | s | Besseli funktsioonis esinev filtri reageeringuaeg |
| tp | s | Mehaanilise reageeringu aeg |
| Δt | s | Suitsususe järjestikuste mõõteväärtuste ajavahemik (= 1/proovivõtusagedus) |
| Δti | s | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru abil saadud hetkemõõteväärtuste ajavahemik |
| τ | % | Suitsu läbipaistvus |
| u | — | Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste suhe |
| V0 | m3/rev | Ühele pumbapöördele vastav pumbatava PDP gaasi ruumala |
| Vs | l | Analüsaatori stendi süsteemi ruumala |
| W | — | Wobbe'i indeks |
| Wact | kWh | Euroopa siirdekatse tegeliku tsükli töö |
| Wref | kWh | Euroopa siirdekatse etalontsükli töö |
| Wf | — | Kaalutegur |
| Wfe | — | Efektiivne kaalutegur |
| X0 | m3/rev | Mahtpumba mahuvoolukiiruse kalibreerimisfunktsioon |
| Yi | m-1 | Besseli funktsiooni abil leitud 1 sekundi keskmine suitsususe väärtus |

2.2.1.

Katseparameetrite tähised:

Tähis

Ühik

Tähendus

Ap

m2

Isokineetilise proovisondi ristlõike pindala

Ae

m2

Väljalasketoru ristlõike pindala

c

ppm/vol %

Kontsentratsioon

Cd

—

SSV-CVS vooluhulgategur

C1

—

Süsivesinike C1-ekvivalent

d

m

Diameeter

D0

m3/s

Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt

D

—

Lahjendustegur

D

—

Besseli konstant

E

—

Besseli konstant

EE

—

Etaani kasutegur

EM

—

Metaani kasutegur

EZ

g/kWh

Interpoleeritud NOx heite tase kontrollpunktis

f

1/s

Sagedus

fa

—

Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur

fc

s-1

Besseli filtri piirsagedus

Fs

—

Stöhhiomeetriline tegur

H

MJ/m3

Kütteväärtus

Ha

g/kg

Siseneva õhu absoluutne niiskus

Hd

g/kg

Lahjendusõhu absoluutne niiskus

i

—

Katsetsükli faasi tähistav alumine indeks

K

—

Besseli konstant

k

m-1

Valguse neeldumistegur

kf

Kütusespetsiifiline parandustegur ümberarvutamiseks kuivalt niiskele

kh, D

—

Niiskust arvestav NOx taseme parandustegur diiselmootorite puhul

kh, G

—

Niiskust arvestav NOx taseme parandustegur gaasimootorite puhul

KV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon

kW, a

—

Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur

kW, d

—

Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur

kW, e

—

Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

kW, r

—

Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

L

%

Pöördemoment, mida väljendatakse protsentides katsetatava mootori maksimaalsest pöördemomendist

La

m

Optilise tee efektiivpikkus

Mra

g/mol

Siseneva õhu molekulmass

Mre

g/mol

Heitgaasi molekulmass

md

kg

Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass

med

kg

Tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass

medf

kg

Tsükli ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass

mew

kg

Tsükli heitgaasi kogumass

mf

mg

Kogutud tahkete osakeste proovi mass

mf, d

mg

Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass

mgas

g/h või g

Gaasiliste saasteainete heite massivool (massivoolukiirus)

mse

kg

Tsükli heitgaasi proovimass

msep

kg

Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi proovi mass

mset

kg

Kübemeproovifiltrid läbinud kahekordselt lahjendatud heitgaasi proovi mass

mssd

kg

Sekundaarse lahjendusõhu mass

N

%

Läbipaistmatus

NP

—

Mahtpumba pöörete koguarv tsükli jooksul

NP, i

—

Mahtpumba pöörete arv teatava ajavahemiku jooksul

n

min-1

Mootori pöörlemiskiirus

np

s-1

Mahtpumba pöörlemiskiirus

nhi

min-1

Maksimaalne mootori pöörlemiskiirus

nlo

min-1

Minimaalne mootori pöörlemiskiirus

nref

min-1

Euroopa siirdekatsetsükli kontrollkiirus

pa

kPa

Küllastunud auru rõhk mootorisse sisenevas õhus

pb

kPa

Atmosfääri kogurõhk

pd

kPa

Küllastunud auru rõhk lahjendusõhus

pp

kPa

Absoluutne rõhk

pr

kPa

Veeauru rõhk pärast jahutusvanni

ps

kPa

Kuiva atmosfääri rõhk

p1

kPa

Rõhu vähenemine pumba sisendil

P(a)

kW

Katse tegemiseks paigaldatud abiseadmete poolt tarbitav võimsus

P(b)

kW

Katse tegemiseks eemaldatud abiseadmete poolt tarbitav võimsus

P(n)

kW

Korrigeerimata kasulik võimsus

P(m)

kW

Katsestendil mõõdetud võimsus

qmaw

kg/h või kg/s

Niiske siseneva õhu massivoolukiirus

qmad

kg/h või kg/s

Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus

qmdw

kg/h või kg/s

Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus

qmdew

kg/h või kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus

qmdew, i

kg/s

Püsimahuproovi (CVS) massivoolu hetkkiirus niiskes heitgaasis

qmedf

kg/h või kg/s

Ekvivalentse lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus

qmew

kg/h või kg/s

Niiske heitgaasi massivoolukiirus

qmf

kg/h või kg/s

Kütuse massivoolukiirus

qmp

kg/h või kg/s

Tahkete osakeste proovimassi voolukiirus

qvs

dm3/min

Proovimassi voolukiirus liikumisel analüsaatori stendile

qvt

cm3/min

Märgistusgaasi voolukiirus

Ω

—

Besseli konstant

Qs

m3/s

PDP/CFV- püsimahuproovi mahuvoolukiirus

QSSV

m3/s

SSV- CVS mahuvoolukiirus

ra

—

Isokineetilise proovisondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe

rd

—

Lahjendusaste

rD

—

SSV-CVS diameetrite suhe

rp

—

SSV-CVS rõhkude suhe

rs

—

Proovivõtusuhe

Rf

—

Leekionisatsioonidetektori kostetegur

ρ

kg/m3

Tihedus

S

kW

Dünamomeetri seadistus

S i

m-1

Suitsususe hetkeväärtus

Sλ

—

λ-nihketegur

T

K

Absoluutne temperatuur

Ta

K

Siseneva õhu absoluutne temperatuur

t

s

Mõõtmise aeg

te

s

Elektrilise reageeringu aeg

tf

s

Besseli funktsioonis esinev filtri reageeringuaeg

tp

s

Mehaanilise reageeringu aeg

Δt

s

Suitsususe järjestikuste mõõteväärtuste ajavahemik (= 1/proovivõtusagedus)

Δti

s

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru abil saadud hetkemõõteväärtuste ajavahemik

τ

%

Suitsu läbipaistvus

u

—

Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste suhe

V0

m3/rev

Ühele pumbapöördele vastav pumbatava PDP gaasi ruumala

Vs

l

Analüsaatori stendi süsteemi ruumala

W

—

Wobbe'i indeks

Wact

kWh

Euroopa siirdekatse tegeliku tsükli töö

Wref

kWh

Euroopa siirdekatse etalontsükli töö

Wf

—

Kaalutegur

Wfe

—

Efektiivne kaalutegur

X0

m3/rev

Mahtpumba mahuvoolukiiruse kalibreerimisfunktsioon

Yi

m-1

Besseli funktsiooni abil leitud 1 sekundi keskmine suitsususe väärtus

| 2.2.2. | Keemiliste ühendite tähised






  CH4 | Metaan |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Etaan |
| C2H5OH | Etanool |
| C3H8 | Propaan |
| CO | Süsinikmonooksiid |
| DOP | Dioktüülftalaat |
| CO2 | Süsinikdioksiid |
| HC | Süsivesinikud |
| NMHC | Süsivesinikud, v.a metaan |
| NOx | Lämmastiku oksiidid |
| NO | Lämmastik(II)oksiid |
| NO2 | Lämmastikdioksiid |
| PT | Tahked osakesed |

2.2.2.

Keemiliste ühendite tähised

CH4

Metaan

C2H6

Etaan

C2H5OH

Etanool

C3H8

Propaan

CO

Süsinikmonooksiid

DOP

Dioktüülftalaat

CO2

Süsinikdioksiid

HC

Süsivesinikud

NMHC

Süsivesinikud, v.a metaan

NOx

Lämmastiku oksiidid

NO

Lämmastik(II)oksiid

NO2

Lämmastikdioksiid

PT

Tahked osakesed

| 2.2.3. | Lühendid






  CFV | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru |
| --- | --- | --- |
| CLD | Kemoluminestsentsdetektor |
| ELR | Euroopa koormuskatsetsükkel |
| ESC | Euroopa statsionaarse katse tsükkel |
| ETC | Euroopa siirdekatsetsükkel |
| FID | Leekionisatsioonidetektor |
| GC | Gaasikromatograaf |
| HCLD | Kuumkemoluminestsentsdetektor |
| HFID | Kuumleekionisatsioonidetektor |
| LPG | Veeldatud naftagaas |
| NDIR | Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator |
| NG | Maagaas |
| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |

2.2.3.

Lühendid

CFV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

CLD

Kemoluminestsentsdetektor

ELR

Euroopa koormuskatsetsükkel

ESC

Euroopa statsionaarse katse tsükkel

ETC

Euroopa siirdekatsetsükkel

FID

Leekionisatsioonidetektor

GC

Gaasikromatograaf

HCLD

Kuumkemoluminestsentsdetektor

HFID

Kuumleekionisatsioonidetektor

LPG

Veeldatud naftagaas

NDIR

Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator

NG

Maagaas

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

| 2.2.4. | Kütuse koostise sümbolid






  wALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| --- | --- | --- |
| wBET | kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| wGAM | kütuse väävlisisaldus, massiprotsent |
| wDEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| wEPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| β | süsiniku molaarsuhe (C/C) |
| γ | väävli molaarsuhe (S/C) |
| δ | lämmastiku molaarsuhe (N/C) |
| ε | hapniku molaarsuhe (O/C) |

2.2.4.

Kütuse koostise sümbolid

wALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

wBET

kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

wGAM

kütuse väävlisisaldus, massiprotsent

wDEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

wEPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

vesiniku molaarsuhe (H/C)

β

süsiniku molaarsuhe (C/C)

γ

väävli molaarsuhe (S/C)

δ

lämmastiku molaarsuhe (N/C)

ε

hapniku molaarsuhe (O/C)

kütuse Cβ Hα Oε Nδ Sγ puhul

β = 1 süsinikul põhinevatel kütustel, β = 0 vesinikkütustel

| 2.2.5. | Standardid, millele käesolevas eeskirjas on viidatud






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1: 2001 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 1. osa: Üldandmed” |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF 15031-2: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 2. osa: Mõisted, määratlused, lühendid ja akronüümid” |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 3. osa: Diagnostikaliides ja selle seotud vooluahelad, spetsifikaat ja kasutamine” |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13 „Diagnostika väliliides” |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4.3: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 4. osa: Sõidukivälised katseseadmed” |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73 „Rakenduse kiht – Diagnostika” |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 5. osa: Heidetega seotud diagnostikateenused” |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 6. osa: Diagnostika veakoodide identifitseerimine” |
| SAE J2012 | SAE J2012 „Diagnostika veakoodide definitsioonid, mis on ekvivalentsed ISO/DIS 15031-6-ga”, 30. aprill 2002 |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7: 2001 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 7. osa: Liidese kaitse” |
| SAE J2186 | SAE J2186 „E/E liidese kaitse”, oktoober 1996 |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4: 2001 „Maanteesõidukid – CAN-võrgu (CAN – controller area network – reaalajarakendustes kasutatav jadasiin) diagnostika – 4. osa: Nõuded heidet mõjutavatele seadmetele” |
| SAE J1939 | SAE J1939 „Soovituslikud tegutsemistavad sõidukite seeriakontrolli- ja sidevõrgustiku jaoks” |
| ISO 16185 | ISO 16185: 2000 „Maanteesõidukid – Homologeerimise mootoritüüpkond” |
| ISO 2575 | ISO 2575: 2000 „Maanteesõidukid – Juhtimisseadmete, indikaatorite ja märgulampide sümbolid” |
| ISO 16183 | ISO 16183: 2002 „Raskeveokite mootorid – Toore heitgaasi gaasiliste heidete ja tahkete osakeste mõõtmine katse üleminekutingimustel osavoolulahjendussüsteemide abil” |

2.2.5.

Standardid, millele käesolevas eeskirjas on viidatud

ISO 15031-1

ISO 15031-1: 2001 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 1. osa: Üldandmed”

ISO 15031-2

ISO/PRF 15031-2: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 2. osa: Mõisted, määratlused, lühendid ja akronüümid”

ISO 15031-3

ISO 15031-3: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 3. osa: Diagnostikaliides ja selle seotud vooluahelad, spetsifikaat ja kasutamine”

SAE J1939-13

SAE J1939-13 „Diagnostika väliliides”

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4.3: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 4. osa: Sõidukivälised katseseadmed”

SAE J1939-73

SAE J1939-73 „Rakenduse kiht – Diagnostika”

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 5. osa: Heidetega seotud diagnostikateenused”

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4: 2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 6. osa: Diagnostika veakoodide identifitseerimine”

SAE J2012

SAE J2012 „Diagnostika veakoodide definitsioonid, mis on ekvivalentsed ISO/DIS 15031-6-ga”, 30. aprill 2002

ISO 15031-7

ISO 15031-7: 2001 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 7. osa: Liidese kaitse”

SAE J2186

SAE J2186 „E/E liidese kaitse”, oktoober 1996

ISO 15765-4

ISO 15765-4: 2001 „Maanteesõidukid – CAN-võrgu (CAN – controller area network – reaalajarakendustes kasutatav jadasiin) diagnostika – 4. osa: Nõuded heidet mõjutavatele seadmetele”

SAE J1939

SAE J1939 „Soovituslikud tegutsemistavad sõidukite seeriakontrolli- ja sidevõrgustiku jaoks”

ISO 16185

ISO 16185: 2000 „Maanteesõidukid – Homologeerimise mootoritüüpkond”

ISO 2575

ISO 2575: 2000 „Maanteesõidukid – Juhtimisseadmete, indikaatorite ja märgulampide sümbolid”

ISO 16183

ISO 16183: 2002 „Raskeveokite mootorid – Toore heitgaasi gaasiliste heidete ja tahkete osakeste mõõtmine katse üleminekutingimustel osavoolulahjendussüsteemide abil”

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Tüübikinnituse taotlemine mootoritüübile või mootoritüüpkonnale kui eraldi tehnilisele seadmele

| 3.1.1. | Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitamiseks seoses punkti 1.1 tabelis B loetletud nõuetega esitab mootori valmistaja või valmistaja ametlik esindaja.
  Kui taotlus on esitatud pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteem) varustatud mootori kohta, peavad olema täidetud punktis 3.4 esitatud nõuded. |
| --- | --- |

3.1.1.

Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitamiseks seoses punkti 1.1 tabelis B loetletud nõuetega esitab mootori valmistaja või valmistaja ametlik esindaja.

Kui taotlus on esitatud pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteem) varustatud mootori kohta, peavad olema täidetud punktis 3.4 esitatud nõuded.

| 3.1.2. | Taotlusele lisatakse allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.1.2.

Taotlusele lisatakse allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad:

| 3.1.2.1. | mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus ning vajaduse korral käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud üksikasjad. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus ning vajaduse korral käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud üksikasjad.

| 3.1.3. | 1. lisas ettenähtud mootoritüübi või algmootori karakteristikutele vastav mootor esitatakse jaotises 5 määratletud tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.1.3.

1. lisas ettenähtud mootoritüübi või algmootori karakteristikutele vastav mootor esitatakse jaotises 5 määratletud tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele.

3.2.   Tüübikinnituse taotlemine sõidukile seoses sõiduki mootoriga

| 3.2.1. | Taotluse sõidukitüübi kinnitamiseks seoses punkti 1.1 tabelis B loetletud nõuetega selle mootorile või mootoritüüpkonnale ja seoses mootori paigaldusega sõidukile esitab sõiduki valmistaja või valmistaja ametlik esindaja.
  Kui taotlus on esitatud pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteem) varustatud mootori kohta, peavad olema täidetud punktis 3.4 esitatud nõuded. |
| --- | --- |

3.2.1.

Taotluse sõidukitüübi kinnitamiseks seoses punkti 1.1 tabelis B loetletud nõuetega selle mootorile või mootoritüüpkonnale ja seoses mootori paigaldusega sõidukile esitab sõiduki valmistaja või valmistaja ametlik esindaja.

Kui taotlus on esitatud pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteem) varustatud mootori kohta, peavad olema täidetud punktis 3.4 esitatud nõuded.

| 3.2.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.2.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 3.2.2.1. | sõidukitüübi, sõiduki mootoriga seotud osade ja mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus ning vajaduse korral käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud üksikasjad. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

sõidukitüübi, sõiduki mootoriga seotud osade ja mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus ning vajaduse korral käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud üksikasjad.

| 3.2.3. | Valmistaja esitab rikkeindikaatori (MI) kirjelduse, millega OBD-süsteem teatab sõidukijuhile vea olemasolust.
  Valmistaja esitab indikaatori ja hoiatusrežiimi kirjelduse, millega sõidukijuhile teatatakse nõuetekohase reaktiivi puudumisest. |
| --- | --- |

3.2.3.

Valmistaja esitab rikkeindikaatori (MI) kirjelduse, millega OBD-süsteem teatab sõidukijuhile vea olemasolust.

Valmistaja esitab indikaatori ja hoiatusrežiimi kirjelduse, millega sõidukijuhile teatatakse nõuetekohase reaktiivi puudumisest.

| 3.2.4. | Sõiduk, mis vastab 1. lisas kirjeldatud sõidukitüübi karakteristikutele, esitatakse jaotistes 5 ja 6 määratletud tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.2.4.

Sõiduk, mis vastab 1. lisas kirjeldatud sõidukitüübi karakteristikutele, esitatakse jaotistes 5 ja 6 määratletud tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele.

3.3.   Tüübikinnituse taotlemine kinnitatud mootoritüübiga sõidukile

| 3.3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses tüübikinnituse saanud mootori paigaldamisega esitab sõiduki valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses tüübikinnituse saanud mootori paigaldamisega esitab sõiduki valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.3.2. | Taotlusele lisatakse allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

3.3.2.

Taotlusele lisatakse allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad:

| 3.3.2.1. | sõidukitüübi ja vajaduse korral 1. lisas üksikasjadena esitatud mootoriga seotud sõidukiosade kirjeldus ning vajaduse korral mootoritüübi või tüüpkonna kui sõidukitüübile paigaldatud eraldi tehnilise seadme kinnitamist tõendava vormikohase teatise koopia (lisa 2A). |
| --- | --- |

3.3.2.1.

sõidukitüübi ja vajaduse korral 1. lisas üksikasjadena esitatud mootoriga seotud sõidukiosade kirjeldus ning vajaduse korral mootoritüübi või tüüpkonna kui sõidukitüübile paigaldatud eraldi tehnilise seadme kinnitamist tõendava vormikohase teatise koopia (lisa 2A).

| 3.3.3. | Valmistaja esitab rikkeindikaatori (MI) kirjelduse, millega OBD-süsteem teatab sõidukijuhile vea olemasolust.
  Valmistaja esitab indikaatori ja hoiatusrežiimi kirjelduse, millega sõidukijuhile teatatakse nõuetekohase reaktiivi puudumisest. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistaja esitab rikkeindikaatori (MI) kirjelduse, millega OBD-süsteem teatab sõidukijuhile vea olemasolust.

Valmistaja esitab indikaatori ja hoiatusrežiimi kirjelduse, millega sõidukijuhile teatatakse nõuetekohase reaktiivi puudumisest.

| 3.3.4. | Sõiduk, mis vastab 1. lisas kirjeldatud sõidukitüübi karakteristikutele, esitatakse jaotises 6 määratletud tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.3.4.

Sõiduk, mis vastab 1. lisas kirjeldatud sõidukitüübi karakteristikutele, esitatakse jaotises 6 määratletud tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele.

3.4.   Pardadiagnostikasüsteemid

| 3.4.1. | Pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteemiga) varustatud mootori (mootoritüüpkonna) kinnitamise taotlusele tuleb lisada 1. lisa 1. liite jaotises 9 nõutud teave ((alg)mootori kirjeldus) ja/või 1. lisa 3. liite jaotises 6 nõutud teave (tüüpkonda kuuluva mootoritüübi kirjeldus) ning lisaks: |
| --- | --- |

3.4.1.

Pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteemiga) varustatud mootori (mootoritüüpkonna) kinnitamise taotlusele tuleb lisada 1. lisa 1. liite jaotises 9 nõutud teave ((alg)mootori kirjeldus) ja/või 1. lisa 3. liite jaotises 6 nõutud teave (tüüpkonda kuuluva mootoritüübi kirjeldus) ning lisaks:

| 3.4.1.1. | üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad OBD-süsteemi töökarakteristikute täielikku kirjeldust koos sõiduki heitekontrollisüsteemi kõigi asjakohaste osade loeteluga, st sensorite, ajamite ja osadega, mille seire toimub OBD-süsteemi abil; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad OBD-süsteemi töökarakteristikute täielikku kirjeldust koos sõiduki heitekontrollisüsteemi kõigi asjakohaste osade loeteluga, st sensorite, ajamite ja osadega, mille seire toimub OBD-süsteemi abil;

| 3.4.1.2. | vajaduse korral valmistaja avaldus parameetrite kohta, mis võetakse aluseks suuremate talituslike rikete seirel, ning lisaks sellele: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

vajaduse korral valmistaja avaldus parameetrite kohta, mis võetakse aluseks suuremate talituslike rikete seirel, ning lisaks sellele:

| 3.4.1.2.1. | esitab valmistaja tehnilisele teenistusele heiteid mõjutava heitekontrollisüsteemi võimalike rikete kirjelduse. Tehniline teenistus ja sõiduki valmistaja peavad kõnealust teavet arutama ja selles kokku leppima; |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

esitab valmistaja tehnilisele teenistusele heiteid mõjutava heitekontrollisüsteemi võimalike rikete kirjelduse. Tehniline teenistus ja sõiduki valmistaja peavad kõnealust teavet arutama ja selles kokku leppima;

| 3.4.1.3. | vajaduse korral mootorisüsteemi elektroonilise kontrollploki (EECU) ja kõikide muude jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahelise sideliidese kirjeldus (riistvara ja sõnumid), kui vahetatav teave mõjutab heitekontrollisüsteemi tõrgeteta toimimist; |
| --- | --- |

3.4.1.3.

vajaduse korral mootorisüsteemi elektroonilise kontrollploki (EECU) ja kõikide muude jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahelise sideliidese kirjeldus (riistvara ja sõnumid), kui vahetatav teave mõjutab heitekontrollisüsteemi tõrgeteta toimimist;

| 3.4.1.4. | kui on asjakohane, siis muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnituste laiendamist võimaldavaid andmeid; |
| --- | --- |

3.4.1.4.

kui on asjakohane, siis muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnituste laiendamist võimaldavaid andmeid;

| 3.4.1.5. | vajaduse korral käesoleva eeskirja jaotises 7 osutatud üksikasjad mootoritüüpkonna kohta. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

vajaduse korral käesoleva eeskirja jaotises 7 osutatud üksikasjad mootoritüüpkonna kohta.

| 3.4.1.6. | Valmistaja peab kirjeldama meetmeid, mida on rakendatud, et takistada EECU või mõne muu punktis 3.4.1.3 käsitletud liidese parameetri võltsimist või muutmist. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

Valmistaja peab kirjeldama meetmeid, mida on rakendatud, et takistada EECU või mõne muu punktis 3.4.1.3 käsitletud liidese parameetri võltsimist või muutmist.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Tüübikinnituse andmine universaalse kütusekasutuse korral

Universaalse kütusekasutuse korral antakse tüübikinnitus juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| 4.1.1. | Diisli- või etanoolikütusel töötav algmootor peab vastama 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuse kasutamise käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.1.

Diisli- või etanoolikütusel töötav algmootor peab vastama 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuse kasutamise käesoleva eeskirja nõuetele.

| 4.1.2. | Maagaasil töötav algmootor peab suutma kohanduda igasuguse koostisega müügilolevate kütustega. Üldiselt esineb kaks maagaas-kütuse tüüpi, kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja madala kütteväärtusega kütus (L-gaas), mille kütteväärtus mõlemas rühmas kõigub märkimisväärselt; nende kütuste energiasisaldused, mida kajastab Wobbe'i indeks, ning λ-nihketegurid (Sλ) erinevad oluliselt. Wobbe'i indeksi ja Sλ arvutamise valemid on esitatud punktis 2.1. Maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 0,89 ja 1,08 vahele (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), peetakse H-gaasiks; maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 1,08 ja 1,19 vahele (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), peetakse L-gaasiks. Olenevalt etalonkütuste koostisest varieeruvad nende Sλ väärtused laiades piirides.
  5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.2.

Maagaasil töötav algmootor peab suutma kohanduda igasuguse koostisega müügilolevate kütustega. Üldiselt esineb kaks maagaas-kütuse tüüpi, kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja madala kütteväärtusega kütus (L-gaas), mille kütteväärtus mõlemas rühmas kõigub märkimisväärselt; nende kütuste energiasisaldused, mida kajastab Wobbe'i indeks, ning λ-nihketegurid (Sλ) erinevad oluliselt. Wobbe'i indeksi ja Sλ arvutamise valemid on esitatud punktis 2.1. Maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 0,89 ja 1,08 vahele (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), peetakse H-gaasiks; maagaasi, mille λ-nihketegur jääb 1,08 ja 1,19 vahele (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), peetakse L-gaasiks. Olenevalt etalonkütuste koostisest varieeruvad nende Sλ väärtused laiades piirides.

5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt.

| 4.1.2.1. | Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta toodangu nõuetele vastavuse hindamise aluseks. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada ka kolmanda kütusega (kütus 3), mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta toodangu nõuetele vastavuse hindamise aluseks.

| 4.1.3. | Maagaasil töötava mootori puhul, mis kohastub nii H-gaaside kui ka L-gaasidega ning mille ümberlülitamine H-gaasilt L-gaasile toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit etalonkütuse lüliti kõikides asendites, mis vastavad 5. lisas kindlaksmääratud asjakohastele etalonkütustele. H-gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele lüliti mõlemas asendis tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt |
| --- | --- |

4.1.3.

Maagaasil töötava mootori puhul, mis kohastub nii H-gaaside kui ka L-gaasidega ning mille ümberlülitamine H-gaasilt L-gaasile toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit etalonkütuse lüliti kõikides asendites, mis vastavad 5. lisas kindlaksmääratud asjakohastele etalonkütustele. H-gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütusega GR (kütus 1) ja kütusega G23 (kütus 3), L-gaasidele vastavas asendis aga kütusega G25 (kütus 2) ja kütusega G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele lüliti mõlemas asendis tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt

| 4.1.3.1. | Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada kütuse G23 (kütus 3) asemel ka mõne muu kolmanda kütusega, mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu nõuetele vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada kütuse G23 (kütus 3) asemel ka mõne muu kolmanda kütusega, mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav ülemine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu nõuetele vastavuse hindamisel.

| 4.1.4. | Maagaasil töötava mootori puhul määratakse iga saasteaine heitetaseme suhe r kindlaks järgmiselt:



  või



  ja |
| --- | --- |

4.1.4.

Maagaasil töötava mootori puhul määratakse iga saasteaine heitetaseme suhe r kindlaks järgmiselt:

Formula

või

Formula

ja

Formula

| 4.1.5. | Veeldatud naftagaasil töötava algmootori puhul tuleb näidata, et algmootor suudab kohanduda igasuguse koostisega müügilolevate kütustega. Veeldatud naftagaaside C3 ja/või C4 sisaldus varieerub. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuste A ja B kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada 4A. lisa 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.5.

Veeldatud naftagaasil töötava algmootori puhul tuleb näidata, et algmootor suudab kohanduda igasuguse koostisega müügilolevate kütustega. Veeldatud naftagaaside C3 ja/või C4 sisaldus varieerub. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuste A ja B kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada 4A. lisa 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt.

| 4.1.5.1. | Iga saasteaine heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Iga saasteaine heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt:

Formula

4.2.   Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus

Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus antakse järgmistel tingimustel.

| 4.2.1. | Heitgaasis esinevate saasteainetega seotud tüübikinnitus maagaasil töötava H-gaasidele või L-gaasidele reguleeritud mootori puhul.
  Algmootorit katsetatakse asjakohasse kütuserühma kuuluva 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütusega. Vajalikud H-gaaside hulka kuuluvad kütused on GR (kütus 1) ja G23 (kütus 3), vajalikud L-gaaside hulka kuuluvad kütused on G25 (kütus 2) ja G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

4.2.1.

Heitgaasis esinevate saasteainetega seotud tüübikinnitus maagaasil töötava H-gaasidele või L-gaasidele reguleeritud mootori puhul.

Algmootorit katsetatakse asjakohasse kütuserühma kuuluva 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütusega. Vajalikud H-gaaside hulka kuuluvad kütused on GR (kütus 1) ja G23 (kütus 3), vajalikud L-gaaside hulka kuuluvad kütused on G25 (kütus 2) ja G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva eeskirja nõuetele tingimusel, et mootori kütusetoidet kahe katse vahel ei reguleerita. Pärast kütusevahetust on siiski lubatud üks mõõtmisteta kohanduskatse ühe Euroopa siirdekatsetsükli kohta. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse töötada lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt.

| 4.2.1.1. | Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada kütuse G23 (kütus 3) asemel ka mõne muu kolmanda kütusega, mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav alumine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta toodangu nõuetele vastavuse hindamise aluseks. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada kütuse G23 (kütus 3) asemel ka mõne muu kolmanda kütusega, mille λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (kütusele GR vastav alumine piirväärtus) ja 1,19 (kütusele G25 vastav alumine piirväärtus) vahele, näiteks juhul, kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta toodangu nõuetele vastavuse hindamise aluseks.

| 4.2.1.2. | Iga saasteaine heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt:



  või



  ja |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Iga saasteaine heitetaseme suhe r määratakse järgmiselt:

Formula

või

Formula

ja

Formula

| 4.2.1.3. | Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vt punkt 4.11) selle kohta, millisesse gaasiderühma kuuluvate kütuste kasutamiseks on mootoritüüp kinnitatud. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vt punkt 4.11) selle kohta, millisesse gaasiderühma kuuluvate kütuste kasutamiseks on mootoritüüp kinnitatud.

| 4.2.2. | Heitgaasis esinevate saasteainetega seotud tüübikinnitus maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava ühele kindla koostisega kütusele reguleeritud mootori puhul. |
| --- | --- |

4.2.2.

Heitgaasis esinevate saasteainetega seotud tüübikinnitus maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava ühele kindla koostisega kütusele reguleeritud mootori puhul.

| 4.2.2.1. | Maagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G25 puhul heitele esitatavatele nõuetele, veeldatud naftagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B puhul heitele esitatavatele nõuetele, nagu on ette nähtud 5. lisas. Kütusetoitesüsteemi võib katsete vahel peenreguleerida. Peenreguleerimine seisneb kütusetoitesüsteemi andmebaasi korduskalibreerimises, kusjuures ei muudeta andmebaasi juhtimise põhistrateegiat ega andmebaasi põhistruktuuri. Vajaduse korral võib asendada vahetult kütusevooluga seotud osad (näiteks pihustusotsakud). |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Maagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G25 puhul heitele esitatavatele nõuetele, veeldatud naftagaasil töötav algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B puhul heitele esitatavatele nõuetele, nagu on ette nähtud 5. lisas. Kütusetoitesüsteemi võib katsete vahel peenreguleerida. Peenreguleerimine seisneb kütusetoitesüsteemi andmebaasi korduskalibreerimises, kusjuures ei muudeta andmebaasi juhtimise põhistrateegiat ega andmebaasi põhistruktuuri. Vajaduse korral võib asendada vahetult kütusevooluga seotud osad (näiteks pihustusotsakud).

| 4.2.2.2. | Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada etalonkütustega GR ja G25 või G23 ja G25, sellisel juhul kehtib tüübikinnitus ainult vastavalt H-gaaside või L-gaaside puhul. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada etalonkütustega GR ja G25 või G23 ja G25, sellisel juhul kehtib tüübikinnitus ainult vastavalt H-gaaside või L-gaaside puhul.

| 4.2.2.3. | Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vt punkt 4.11) selle kohta, millise koostisega kütuste kasutamiseks on mootoritüüp kalibreeritud.
  Maagaasil töötava mootori tüübikinnitus | Punkt 4.1. Tüübikinnituse andmine universaalse kütusekasutuse korral | Katsete arv | r arvutamise valem | Punkt 4.2. Kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse andmine | Katsete arv | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.1.2. Maagaasil töötav mootor, mis kohandub mis tahes koostisega kütusele | GR (1) ja G25 (2)
  Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (maksimaalselt 3) | Katsetamise puhul täiendava kütusega:



  ja | | | |
| Vt punkt 4.1.3. Maagaasil töötav mootor, mis kohandub ümberlülitumise abil | H-gaaside puhul GR (1) ja G23 (3)
  ning
  L-gaaside puhul G25 (2) ja G23 (3)
  Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19 | H-gaaside puhul 2 ja
  L-gaaside puhul 2
  vastavates lüliti asendites

  4 | ja | | | |
| Vt punkt 4.2.1. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-gaasidele või L-gaasidele | | | | H-gaaside puhul GR (1) ja G23 (3) või
  L-gaaside puhul G25 (2) ja G23 (3)
  Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19 | H-gaaside puhul 2
  või
  L-gaaside puhul 2

  2 | H-gaaside puhul
  või



  L-gaaside puhul |
| Vt punkt 4.2.2. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühele kindla koostisega kütusele | | | | GR (1) ja G25 (2),
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine
  Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada:
  H-gaasidega GR (1) ja G23 (3) või
  L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3) | 2

  või
  H-gaaside puhul 2
  või
  L-gaaside puhul

  2 | |
| kütus 2 (G25) =
  kütus 1 (GR) =
  kütus 3 (müügilolev kütus) =
  kütus 3 (G23 või müügilolev kütus) = |

4.2.2.3.

Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vt punkt 4.11) selle kohta, millise koostisega kütuste kasutamiseks on mootoritüüp kalibreeritud.

Maagaasil töötava mootori tüübikinnitus

Punkt 4.1. Tüübikinnituse andmine universaalse kütusekasutuse korral

Katsete arv

r arvutamise valem

Punkt 4.2. Kütuserühmade piiranguga tüübikinnituse andmine

Katsete arv

r arvutamise valem

Vt punkt 4.1.2. Maagaasil töötav mootor, mis kohandub mis tahes koostisega kütusele

GR (1) ja G25 (2)

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada täiendava müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19

2

(maksimaalselt 3)

Formula

Katsetamise puhul täiendava kütusega:

Formula

ja

Formula

Vt punkt 4.1.3. Maagaasil töötav mootor, mis kohandub ümberlülitumise abil

H-gaaside puhul GR (1) ja G23 (3)

ning

L-gaaside puhul G25 (2) ja G23 (3)

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19

H-gaaside puhul 2 ja

L-gaaside puhul 2

vastavates lüliti asendites

4

Formula

ja

Formula

Vt punkt 4.2.1. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud H-gaasidele või L-gaasidele

H-gaaside puhul GR (1) ja G23 (3) või

L-gaaside puhul G25 (2) ja G23 (3)

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada G23 asemel mõne muu müügil oleva kütusega (3), kui Sλ = 0,89 – 1,19

H-gaaside puhul 2

või

L-gaaside puhul 2

2

Formula

H-gaaside puhul

või

Formula

L-gaaside puhul

Vt punkt 4.2.2. Maagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühele kindla koostisega kütusele

GR (1) ja G25 (2),

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine

Valmistaja taotlusel võib mootorit katsetada:

H-gaasidega GR (1) ja G23 (3) või

L-gaasidega G25 (2) ja G23 (3)

2

või

H-gaaside puhul 2

või

L-gaaside puhul

2

kütus 2 (G25) =

kütus 1 (GR) =

kütus 3 (müügilolev kütus) =

kütus 3 (G23 või müügilolev kütus) =

Veeldatud naftagaasil töötava mootori tüübikinnitus

| | Punkt 4.1. Tüübikinnituse andmine universaalse kütusekasutuse korral | Katsete arv | r arvutamise valem | Punkt 4.2. Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus | Katsete arv | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vt punkt 4.1.5.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis kohandub mis tahes koostisega kütusele | Kütus A ja kütus B | 2 | | | | |
| Vt punkt 4.2.2.
  Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühele kindla koostisega kütusele | | | | Kütus A ja kütus B,
  katsete vahel on lubatud peenreguleerimine | 2 | |

Punkt 4.1. Tüübikinnituse andmine universaalse kütusekasutuse korral

Katsete arv

r arvutamise valem

Punkt 4.2. Kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus

Katsete arv

r arvutamise valem

Vt punkt 4.1.5.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis kohandub mis tahes koostisega kütusele

Kütus A ja kütus B

2

Formula

Vt punkt 4.2.2.

Veeldatud naftagaasil töötav mootor, mis on reguleeritud ühele kindla koostisega kütusele

Kütus A ja kütus B,

katsete vahel on lubatud peenreguleerimine

2

4.3.   Tüüpkonda kuuluva mootoritüübi kinnitamine seoses heitgaasis esinevate saasteainetega

| 4.3.1. | Algmootori tüübikinnitust laiendatakse edasiste katsetusteta kõikidele asjakohasesse tüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele mis tahes koostisega kütuse puhul, mis kuulub algmootori tüübi kinnitamisel kasutatud kütuserühma (punktis 4.2.2 kirjeldatud mootorid), või algmootori tüübi kinnitamisel kasutatud kütuserühma puhul (punktis 4.1 või 4.2 kirjeldatud mootorid), välja arvatud punktis 4.3.2 mainitud juhtum. |
| --- | --- |

4.3.1.

Algmootori tüübikinnitust laiendatakse edasiste katsetusteta kõikidele asjakohasesse tüüpkonda kuuluvatele mootoritüüpidele mis tahes koostisega kütuse puhul, mis kuulub algmootori tüübi kinnitamisel kasutatud kütuserühma (punktis 4.2.2 kirjeldatud mootorid), või algmootori tüübi kinnitamisel kasutatud kütuserühma puhul (punktis 4.1 või 4.2 kirjeldatud mootorid), välja arvatud punktis 4.3.2 mainitud juhtum.

| 4.3.2. | Teisene katsemootor
  Kui teatavasse tüüpkonda kuuluva mootori tüübikinnituse taotlemise puhul või sõidukile seoses mootoriga tüübikinnituse taotlemise puhul teeb tehniline teenistus kindlaks, et valitud algmootor ei esinda 1. lisa 2. liites kindlaksmääratud mootoritüüpkonda täielikult, võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks mõne teise katsemootori või teha vajaduse korral lisakatse uue katsemootoriga. |
| --- | --- |

4.3.2.

Teisene katsemootor

Kui teatavasse tüüpkonda kuuluva mootori tüübikinnituse taotlemise puhul või sõidukile seoses mootoriga tüübikinnituse taotlemise puhul teeb tehniline teenistus kindlaks, et valitud algmootor ei esinda 1. lisa 2. liites kindlaksmääratud mootoritüüpkonda täielikult, võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks mõne teise katsemootori või teha vajaduse korral lisakatse uue katsemootoriga.

| 4.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle esimesed kaks kohta (05, kui on tegemist käesoleva 05-seeria muudatustega) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seerianumbrit. Üks ja seesama kokkuleppe osapool ei või anda sama numbrit teisele mootori- või sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle esimesed kaks kohta (05, kui on tegemist käesoleva 05-seeria muudatustega) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seerianumbrit. Üks ja seesama kokkuleppe osapool ei või anda sama numbrit teisele mootori- või sõidukitüübile.

| 4.5. | Teade mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidiste kohasel vormil. Esitatakse ka tüübikatsetuste käigus mõõdetud parameetrite väärtused. |
| --- | --- |

4.5.

Teade mootori- või sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidiste kohasel vormil. Esitatakse ka tüübikatsetuste käigus mõõdetud parameetrite väärtused.

| 4.6. | Igale mootorile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile, ja igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb kinnitada hästi juurdepääsetavas kohas hästi märgatav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: |
| --- | --- |

4.6.

Igale mootorile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile, ja igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb kinnitada hästi juurdepääsetavas kohas hästi märgatav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 4.6.1. | ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8); |
| --- | --- |

4.6.1.

ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8);

| 4.6.2. | käesoleva eeskirja numbrist (punktis 4.6.1 ettenähtud ringist paremal), millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.6.2.

käesoleva eeskirja numbrist (punktis 4.6.1 ettenähtud ringist paremal), millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.6.3. | Tüübikinnitusmärgil peab R-tähe järel olema veel lisatähis, mis osutab tüübikinnituse andmisel kohaldatud heiteetappidele (heite piirnormid, OBD jne) vastavalt järgmisele tabelile:










  Tähis | Rida (9) | OBD I etapp (10) | OBD II etapp | Kulumis-kindlus ja kasutuselolek | NOx kontroll

   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1(2005) | JAH | — | JAH | — |
| C | B1(2005) | JAH | — | JAH | JAH |
| D | B2(2008) | JAH | — | JAH | — |
| E | B2(2008) | JAH | — | JAH | JAH |
| F | B2(2008) | — | JAH | JAH | — |
| G | B2(2008) | — | JAH | JAH | JAH |
| H | C | JAH | — | JAH | — |
| I | C | JAH | — | JAH | JAH |
| J | C | — | JAH | JAH | — |
| K | C | — | JAH | JAH | JAH |

4.6.3.

Tüübikinnitusmärgil peab R-tähe järel olema veel lisatähis, mis osutab tüübikinnituse andmisel kohaldatud heiteetappidele (heite piirnormid, OBD jne) vastavalt järgmisele tabelile:

Tähis

Rida (9)

OBD I etapp (10)

OBD II etapp

Kulumis-kindlus ja kasutuselolek

NOx kontroll

(11)

B

B1(2005)

JAH

—

JAH

—

C

B1(2005)

JAH

—

JAH

JAH

D

B2(2008)

JAH

—

JAH

—

E

B2(2008)

JAH

—

JAH

JAH

F

B2(2008)

—

JAH

JAH

—

G

B2(2008)

—

JAH

JAH

JAH

H

C

JAH

—

JAH

—

I

C

JAH

—

JAH

JAH

J

C

—

JAH

JAH

—

K

C

—

JAH

JAH

JAH

| 4.6.3.1. | Maagaasi küttel töötava mootori puhul peab tüübikinnitusmärgil riigi tähisele järgnema liide, mis näitab, millise gaasirühma suhtes on tüübikinnitus antud. See järelliide on järgmine: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Maagaasi küttel töötava mootori puhul peab tüübikinnitusmärgil riigi tähisele järgnema liide, mis näitab, millise gaasirühma suhtes on tüübikinnitus antud. See järelliide on järgmine:

| 4.6.3.1.1. | H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

H, kui mootor on saanud tüübikinnituse H-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud;

| 4.6.3.1.2. | L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L, kui mootor on saanud tüübikinnituse L-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud;

| 4.6.3.1.3. | HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud; |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL, kui mootor on saanud tüübikinnituse nii H- kui ka L-gaasi kütte suhtes ja on vastavalt kalibreeritud;

| 4.6.3.1.4. | Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H-gaaside segu kasutamiseks;

| 4.6.3.1.5. | Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks; |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega L-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega L-gaaside segu kasutamiseks;

| 4.6.3.1.6. | HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt, kui mootor on saanud tüübikinnituse teatava erikoostisega H- või L-gaaside segu suhtes ja on vastavalt kalibreeritud, kusjuures mootorit on võimalik kohandada kütusetoite peenreguleerimise abil ka mõne muu erikoostisega H- või L-gaaside segu kasutamiseks.

| 4.7. | Punktis 4.6.1 ettenähtud tähist ei korrata, kui sõiduk või mootor vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis kinnitatud tüübile ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel. Sellisel juhul märgitakse punktis 4.6.1 ettenähtud tähisest paremale vertikaalsete veergudena eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ja kõigi selliste eeskirjade lisatähised, mille alusel tüübikinnitus käesoleva eeskirja kohaselt anti. |
| --- | --- |

4.7.

Punktis 4.6.1 ettenähtud tähist ei korrata, kui sõiduk või mootor vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis kinnitatud tüübile ka ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja alusel. Sellisel juhul märgitakse punktis 4.6.1 ettenähtud tähisest paremale vertikaalsete veergudena eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ja kõigi selliste eeskirjade lisatähised, mille alusel tüübikinnitus käesoleva eeskirja kohaselt anti.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärk kinnitatakse valmistaja poolt paigaldatud andmeplaadile või selle lähedale. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärk kinnitatakse valmistaja poolt paigaldatud andmeplaadile või selle lähedale.

| 4.9. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

4.9.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

| 4.10. | Mootoril, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi tehnilisele seadmele, peavad lisaks tüübikinnitusmärgile olema veel: |
| --- | --- |

4.10.

Mootoril, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi tehnilisele seadmele, peavad lisaks tüübikinnitusmärgile olema veel:

| 4.10.1. | mootori valmistaja kaubamärk või ärinimi; |
| --- | --- |

4.10.1.

mootori valmistaja kaubamärk või ärinimi;

| 4.10.2. | valmistaja poolt antud kaubanduslik kirjeldus. |
| --- | --- |

4.10.2.

valmistaja poolt antud kaubanduslik kirjeldus.

| 4.11. | Märgistus
  Maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul, millel on kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus, kasutatakse järgmisi märgiseid: |
| --- | --- |

4.11.

Märgistus

Maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul, millel on kütuserühmade piiranguga tüübikinnitus, kasutatakse järgmisi märgiseid:

| 4.11.1. | Märgiste sisu
  Esitatakse järgmine teave:
  Punkti 4.2.1.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI”. Vajaduse korral asendatakse H-täht L-tähega.
  Punkti 4.2.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI” või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI”. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid.
  Tähtede ja numbrite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.








  Märkus | : | Kui selline märgistamine ei ole ruumipuudusel võimalik, võib kasutada lihtsustatud koodi. Sellisel juhul peavad kogu eespool nimetatud teavet sisaldavad selgitused olema kergesti kättesaadavad igale isikule, kes täidab kütusepaaki või tegeleb mootori ning selle lisaseadmete hooldus- või remonditöödega, ning asjaomastele asutustele. Nende selgitavate märkuste asukoht ja sisu määratakse kindlaks mootori valmistaja ning tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

Märgiste sisu

Esitatakse järgmine teave:

Punkti 4.2.1.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT H-RÜHMA MAAGAASI”. Vajaduse korral asendatakse H-täht L-tähega.

Punkti 4.2.2.3 kohaldamisel peab märgisel olema lause „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT MAAGAASI” või „KÜTUSENA KASUTADA AINULT SPETSIFIKAADILE ... VASTAVAT VEELDATUD NAFTAGAASI”. Esitada tuleb kogu 5. lisa asjakohases tabelis (asjakohastes tabelites) märgitud teave ning mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud koostisained ja piirnormid.

Tähtede ja numbrite kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

Märkus

:

Kui selline märgistamine ei ole ruumipuudusel võimalik, võib kasutada lihtsustatud koodi. Sellisel juhul peavad kogu eespool nimetatud teavet sisaldavad selgitused olema kergesti kättesaadavad igale isikule, kes täidab kütusepaaki või tegeleb mootori ning selle lisaseadmete hooldus- või remonditöödega, ning asjaomastele asutustele. Nende selgitavate märkuste asukoht ja sisu määratakse kindlaks mootori valmistaja ning tüübikinnitusasutuse vastastikusel kokkuleppel.

| 4.11.2. | Omadused
  Märgised peavad püsima kogu mootori kasuliku tööea jooksul. Märgised peavad olema selgesti loetavad ning tähed ja numbrid peavad olema kustumiskindlad. Peale selle peavad märgised olema kinnitatud nii, et kinnitus peab vastu mootori kogu kasuliku tööea jooksul, ning märgised ei tohi olla eemaldatavad ilma nende purustamise või rikkumiseta. |
| --- | --- |

4.11.2.

Omadused

Märgised peavad püsima kogu mootori kasuliku tööea jooksul. Märgised peavad olema selgesti loetavad ning tähed ja numbrid peavad olema kustumiskindlad. Peale selle peavad märgised olema kinnitatud nii, et kinnitus peab vastu mootori kogu kasuliku tööea jooksul, ning märgised ei tohi olla eemaldatavad ilma nende purustamise või rikkumiseta.

| 4.11.3. | Märgiste kinnitamine
  Märgised kinnitatakse mootori osale, mis on vajalik mootori normaalseks tööks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult ei asendata. Lisaks sellele tuleb märgised paigutada selliselt, et pärast mootori tööks vajalike abiseadmete paigaldamist oleksid need keskmist kasvu inimesele kergesti nähtavad. |
| --- | --- |

4.11.3.

Märgiste kinnitamine

Märgised kinnitatakse mootori osale, mis on vajalik mootori normaalseks tööks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult ei asendata. Lisaks sellele tuleb märgised paigutada selliselt, et pärast mootori tööks vajalike abiseadmete paigaldamist oleksid need keskmist kasvu inimesele kergesti nähtavad.

| 4.12. | Sõidukile mootoriga seotud tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.11 kindlaksmääratud märgistus paigutada ka kütuse tankimisava lähedusse. |
| --- | --- |

4.12.

Sõidukile mootoriga seotud tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.11 kindlaksmääratud märgistus paigutada ka kütuse tankimisava lähedusse.

| 4.13. | Kinnitatud tüüpi mootoriga sõidukile tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.11 kindlaksmääratud märgistus paigutada ka tankimisava lähedusse. |
| --- | --- |

4.13.

Kinnitatud tüüpi mootoriga sõidukile tüübikinnituse taotlemise korral tuleb punktis 4.11 kindlaksmääratud märgistus paigutada ka tankimisava lähedusse.

5.   SPETSIFIKAADID JA KATSED

5.1.   Üldnõuded

| 5.1.1. | Heitekontrolli seadmed |
| --- | --- |

5.1.1.

Heitekontrolli seadmed

| 5.1.1.1. | Osad, mille ülesanne on vajaduse korral mõjutada diisel- ja gaasimootorist pärinevat gaasiliste saasteainete heidet ja kübemeheidet, peavad olema projekteeritud, valmistatud, koostatud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Osad, mille ülesanne on vajaduse korral mõjutada diisel- ja gaasimootorist pärinevat gaasiliste saasteainete heidet ja kübemeheidet, peavad olema projekteeritud, valmistatud, koostatud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele.

| 5.1.2. | Katkestusstrateegia kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

5.1.2.

Katkestusstrateegia kasutamine on keelatud.

| 5.1.2.1. | Mitme seadistusega mootori kasutamine on keelatud seni, kuni käesoleva eeskirjaga nähakse ette asjakohased ja jõulised sätted mitme seadistusega mootorite kohta. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Mitme seadistusega mootori kasutamine on keelatud seni, kuni käesoleva eeskirjaga nähakse ette asjakohased ja jõulised sätted mitme seadistusega mootorite kohta.

| 5.1.3. | Heitekontrollistrateegia |
| --- | --- |

5.1.3.

Heitekontrollistrateegia

| 5.1.3.1. | Konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegia (ECS), mis võivad mõjutada diiselmootorite gaasiliste saasteainete heidet ja kübemeheidet ning gaasimootorist pärinevat gaasiliste saasteainete heidet, peavad olema projekteeritud, valmistatud, koostatud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele. ECS hõlmab põhilist heitekontrollistrateegiat (BECS) ja tavaliselt ühte või mitut täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegia (ECS), mis võivad mõjutada diiselmootorite gaasiliste saasteainete heidet ja kübemeheidet ning gaasimootorist pärinevat gaasiliste saasteainete heidet, peavad olema projekteeritud, valmistatud, koostatud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele. ECS hõlmab põhilist heitekontrollistrateegiat (BECS) ja tavaliselt ühte või mitut täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS).

| 5.1.4. | Nõuded põhilisele heitekontrollistrateegiale |
| --- | --- |

5.1.4.

Nõuded põhilisele heitekontrollistrateegiale

| 5.1.4.1. | Põhiline heitekontrollistrateegia (BECS) kavandatakse nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele. Normaaltingimustes kasutus ei piirdu punktis 5.1.5.4 kindlaksmääratud kasutustingimustega. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Põhiline heitekontrollistrateegia (BECS) kavandatakse nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva eeskirja sätetele. Normaaltingimustes kasutus ei piirdu punktis 5.1.5.4 kindlaksmääratud kasutustingimustega.

| 5.1.5. | Nõuded täiendavale heitekontrollistrateegiale |
| --- | --- |

5.1.5.

Nõuded täiendavale heitekontrollistrateegiale

| 5.1.5.1. | Täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS) võib rakendada mootori või sõiduki puhul juhul, kui:






  a) | ei strateegiat ei kasutata punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes punktis 5.1.5.5 kindlaksmääratud eesmärkidel või |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

Täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS) võib rakendada mootori või sõiduki puhul juhul, kui:

a)

ei strateegiat ei kasutata punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes punktis 5.1.5.5 kindlaksmääratud eesmärkidel või

| b) | punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes rakendatakse strateegiat üksnes erandina punktis 5.1.5.6 kindlaksmääratud eesmärkidel ja mitte kauemaks, kui on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes rakendatakse strateegiat üksnes erandina punktis 5.1.5.6 kindlaksmääratud eesmärkidel ja mitte kauemaks, kui on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

| 5.1.5.2. | Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS), mida rakendatakse punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes ning mille tulemuseks on kohaldatava heite katsetsükli ajal tavaliselt kasutatava heitekontrollistrateegiaga (ECS) võrreldes erinev või muudetud strateegia, on lubatud juhul, kui kooskõlas punkti 5.1.7 nõuetega tõestatakse täielikult, et meede ei vähenda jäädavalt heitekontrollisüsteemi tõhusust. Kõigil muudel juhtudel käsitatakse sellist strateegiat katkestusstrateegiana. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS), mida rakendatakse punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes ning mille tulemuseks on kohaldatava heite katsetsükli ajal tavaliselt kasutatava heitekontrollistrateegiaga (ECS) võrreldes erinev või muudetud strateegia, on lubatud juhul, kui kooskõlas punkti 5.1.7 nõuetega tõestatakse täielikult, et meede ei vähenda jäädavalt heitekontrollisüsteemi tõhusust. Kõigil muudel juhtudel käsitatakse sellist strateegiat katkestusstrateegiana.

| 5.1.5.3. | Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS), mida ei rakendata punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes, on lubatud juhul, kui kooskõlas punkti 5.1.7 nõuetega tõestatakse täielikult, et meede on vajalik kui miinimumstrateegia punkti 5.1.5.6 kohaldamiseks keskkonnakaitse ja muude tehniliste aspektide suhtes. Kõigil muudel juhtudel käsitatakse sellist strateegiat katkestusstrateegiana. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS), mida ei rakendata punktis 5.1.5.4 nimetatud kasutustingimustes, on lubatud juhul, kui kooskõlas punkti 5.1.7 nõuetega tõestatakse täielikult, et meede on vajalik kui miinimumstrateegia punkti 5.1.5.6 kohaldamiseks keskkonnakaitse ja muude tehniliste aspektide suhtes. Kõigil muudel juhtudel käsitatakse sellist strateegiat katkestusstrateegiana.

| 5.1.5.4. | Vastavalt punktis 5.1.5.1 sätestatule rakendatakse püsiseisundis ja mootori muutuvates töötingimustes järgmisi kasutustingimusi:






  (a) | maksimaalne kõrgus 1 000 meetrit (või samaväärne õhurõhk 90 kPa) ja |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Vastavalt punktis 5.1.5.1 sätestatule rakendatakse püsiseisundis ja mootori muutuvates töötingimustes järgmisi kasutustingimusi:

(a)

maksimaalne kõrgus 1 000 meetrit (või samaväärne õhurõhk 90 kPa) ja

| (b) | välistemperatuur 275–303 K (2–30 oC) (12)
   (13) ja |
| --- | --- |

(b)

välistemperatuur 275–303 K (2–30 oC) (12)
   (13) ja

| (c) | mootori jahutusvedeliku temperatuur 343–373 K (70–100 oC). |
| --- | --- |

(c)

mootori jahutusvedeliku temperatuur 343–373 K (70–100 oC).

| 5.1.5.5. | Täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS) võib rakendada mootori või sõiduki puhul tingimusel, et AECS töö on hõlmatud kohaldatavas tüübikinnituskatses ning aktiveeritakse vastavalt punktile 5.1.5.6. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

Täiendavat heitekontrollistrateegiat (AECS) võib rakendada mootori või sõiduki puhul tingimusel, et AECS töö on hõlmatud kohaldatavas tüübikinnituskatses ning aktiveeritakse vastavalt punktile 5.1.5.6.

| 5.1.5.6. | AECS aktiveeritakse:






  a) | ainult pardasignaalide toimel mootori (kaasa arvatud õhukäitlusseadme) ja/või sõiduki kaitsmiseks kahjustuste eest; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

AECS aktiveeritakse:

a)

ainult pardasignaalide toimel mootori (kaasa arvatud õhukäitlusseadme) ja/või sõiduki kaitsmiseks kahjustuste eest;

| b) | ohutu töö tagamiseks, heite reguleerimise juhtseadme seisundi ja mitterežiimse strateegia rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

ohutu töö tagamiseks, heite reguleerimise juhtseadme seisundi ja mitterežiimse strateegia rakendamiseks;

| c) | ülemäärase heite vältimiseks, külmkäivituseks või soojenduseks; |
| --- | --- |

c)

ülemäärase heite vältimiseks, külmkäivituseks või soojenduseks;

| d) | kui seda kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi konkreetsetel ümbritsevatel tingimustel või töötingimustel ühe reguleeritava saasteaine kontrolli osas, eesmärgiga säilitada kontroll muude reguleeritavate saasteainete üle heite piirnormide raames, mis on kohased asjaomasele mootorile. Sellise AECSi eesmärk on kompenseerida loomulikult esinevaid nähtusi ning teha seda viisil, mis tagab piisava kontrolli heite kõikide komponentide üle. |
| --- | --- |

d)

kui seda kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi konkreetsetel ümbritsevatel tingimustel või töötingimustel ühe reguleeritava saasteaine kontrolli osas, eesmärgiga säilitada kontroll muude reguleeritavate saasteainete üle heite piirnormide raames, mis on kohased asjaomasele mootorile. Sellise AECSi eesmärk on kompenseerida loomulikult esinevaid nähtusi ning teha seda viisil, mis tagab piisava kontrolli heite kõikide komponentide üle.

| 5.1.6. | Nõuded pöördemomendi piirajatele |
| --- | --- |

5.1.6.

Nõuded pöördemomendi piirajatele

| 5.1.6.1. | Pöördemomendi piirajat lubatakse, kui see vastab punktis 5.1.6.2 või 5.5.5 esitatud nõuetele. Kõigil muudel juhtudel käsitletakse pöördemomendi piirajat katkestusstrateegiana. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Pöördemomendi piirajat lubatakse, kui see vastab punktis 5.1.6.2 või 5.5.5 esitatud nõuetele. Kõigil muudel juhtudel käsitletakse pöördemomendi piirajat katkestusstrateegiana.

| 5.1.6.2. | Pöördemomendi piiraja võib paigaldada mootorile või sõidukile tingimusel, et:






  a) | pöördemomendi piiraja aktiveeritakse ainult pardasignaalide toimel mootorisüsteemi või sõiduki konstruktsioonide kaitsmiseks kahjustuste eest ja/või sõiduki ohutuse tagamiseks või jõuvõtuseadme aktiveerimiseks, kui sõiduk on paigal, või meetmete rakendamiseks, millega tagatakse deNOx süsteemi nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

Pöördemomendi piiraja võib paigaldada mootorile või sõidukile tingimusel, et:

a)

pöördemomendi piiraja aktiveeritakse ainult pardasignaalide toimel mootorisüsteemi või sõiduki konstruktsioonide kaitsmiseks kahjustuste eest ja/või sõiduki ohutuse tagamiseks või jõuvõtuseadme aktiveerimiseks, kui sõiduk on paigal, või meetmete rakendamiseks, millega tagatakse deNOx süsteemi nõuetekohane toimimine;

| b) | pöördemomendi piiraja aktiveeritakse ainult ajutiselt; |
| --- | --- |

b)

pöördemomendi piiraja aktiveeritakse ainult ajutiselt;

| c) | pöördemomendi piiraja ei muuda heitekontrollistrateegiat (ECS); |
| --- | --- |

c)

pöördemomendi piiraja ei muuda heitekontrollistrateegiat (ECS);

| d) | jõuvõtuseadme või jõuseadme kaitsmise puhul piirdub pöördemoment konstantse piirväärtusega, mis ei sõltu mootori pöörlemiskiirusest ega ületa kunagi täiskoormuse pöördemomenti; |
| --- | --- |

d)

jõuvõtuseadme või jõuseadme kaitsmise puhul piirdub pöördemoment konstantse piirväärtusega, mis ei sõltu mootori pöörlemiskiirusest ega ületa kunagi täiskoormuse pöördemomenti;

| e) | see aktiveeritakse samal viisil, et piirata sõiduki töötamist eesmärgiga julgustada juhti rakendama vajalikke meetmeid, et tagada NOx kontrollimeetmete nõuetekohane toimimine mootorisüsteemis. |
| --- | --- |

e)

see aktiveeritakse samal viisil, et piirata sõiduki töötamist eesmärgiga julgustada juhti rakendama vajalikke meetmeid, et tagada NOx kontrollimeetmete nõuetekohane toimimine mootorisüsteemis.

| 5.1.7. | Erinõuded elektroonilistele heitekontrollisüsteemidele |
| --- | --- |

5.1.7.

Erinõuded elektroonilistele heitekontrollisüsteemidele

| 5.1.7.1. | Nõuded dokumentidele
  Valmistaja esitab dokumentatsiooni, mis võimaldab tutvuda konstruktsioonielementidega, heitekontrollistrateegiaga (ECS), mootorisüsteemi pöördemomendi piirajaga ja sellega, kuidas toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine. Dokumentatsioon koosneb kahest osast:






  a) | tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse esitamisel üleantav vormikohaste dokumentide pakett, mis sisaldab ECSi ja vajaduse korral pöördemomendi piiraja täielikku kirjeldust. Andmed võib esitada lühidalt juhul, kui nendest ilmneb, et on identifitseeritud kõik väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel. See teave lisatakse käesoleva eeskirja punktis 3 nõutud dokumentatsioonile; |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Nõuded dokumentidele

Valmistaja esitab dokumentatsiooni, mis võimaldab tutvuda konstruktsioonielementidega, heitekontrollistrateegiaga (ECS), mootorisüsteemi pöördemomendi piirajaga ja sellega, kuidas toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine. Dokumentatsioon koosneb kahest osast:

a)

tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse esitamisel üleantav vormikohaste dokumentide pakett, mis sisaldab ECSi ja vajaduse korral pöördemomendi piiraja täielikku kirjeldust. Andmed võib esitada lühidalt juhul, kui nendest ilmneb, et on identifitseeritud kõik väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel. See teave lisatakse käesoleva eeskirja punktis 3 nõutud dokumentatsioonile;

| b) | täiendav materjal, milles esitatakse täiendava heitekontrollistrateegia (AECS) poolt muudetavad parameetrid, ja täiendava heitekontrollistrateegia töö piirtingimused. Täiendav materjal peab sisaldama toitesüsteemi juhtimise loogikasüsteemi, ajastamisstrateegiate ja kõikide kasutusrežiimide lülituspunktide kirjeldusi. Lisaks peab see sisaldama käesoleva eeskirja punktis 5.5.5 kirjeldatud pöördemomendi piiraja kirjeldust. |
| --- | --- |

b)

täiendav materjal, milles esitatakse täiendava heitekontrollistrateegia (AECS) poolt muudetavad parameetrid, ja täiendava heitekontrollistrateegia töö piirtingimused. Täiendav materjal peab sisaldama toitesüsteemi juhtimise loogikasüsteemi, ajastamisstrateegiate ja kõikide kasutusrežiimide lülituspunktide kirjeldusi. Lisaks peab see sisaldama käesoleva eeskirja punktis 5.5.5 kirjeldatud pöördemomendi piiraja kirjeldust.

Lisadokumentide pakett peab sisaldama ka mis tahes täiendava heitekontrollistrateegia kasutamise põhjendust ning täiendavat materjali ja katseandmeid, mis näitavad mootorile või sõidukile paigaldatud mis tahes täiendava heitekontrollistrateegia mõju heitgaaside tasemele. Täiendava heitekontrollistrateegia kasutamist võib põhjendada katseandmete ja/või usaldusväärse tehnilise analüüsiga.

Lisamaterjal on rangelt konfidentsiaalne ning tehakse taotluse korral kättesaadavaks tüübikinnitusasutusele. Tüübikinnitusasutus hoiab nimetatud materjalid konfidentsiaalsetena.

| 5.1.8. | Punktis 5.2.1 esitatud tabelite A-reas kirjeldatud mootorite tüübikinnitus (mootorid, mida tavaliselt ei kontrollita Euroopa siirdekatsetsükli abil). |
| --- | --- |

5.1.8.

Punktis 5.2.1 esitatud tabelite A-reas kirjeldatud mootorite tüübikinnitus (mootorid, mida tavaliselt ei kontrollita Euroopa siirdekatsetsükli abil).

| 5.1.8.1. | Selleks et kindlaks teha, kas teatavat strateegiat või abinõu tuleb lugeda punkti 2 määratluste kohaselt katkestusstrateegiaks, võib tüübikinnitusasutus ja/või tehniline teenistus nõuda täiendavate NOx sõeluuringute tegemist Euroopa siirdekatsetsükli abil, mida võib läbi viia seoses tüübikinnituskatsetega või tootmise vastavuskontrolli menetlusega. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

Selleks et kindlaks teha, kas teatavat strateegiat või abinõu tuleb lugeda punkti 2 määratluste kohaselt katkestusstrateegiaks, võib tüübikinnitusasutus ja/või tehniline teenistus nõuda täiendavate NOx sõeluuringute tegemist Euroopa siirdekatsetsükli abil, mida võib läbi viia seoses tüübikinnituskatsetega või tootmise vastavuskontrolli menetlusega.

| 5.1.8.2. | Otsustamisel, kas teatav strateegia või abinõu tuleb lugeda punkti 2 määratluste kohaselt katkestusstrateegiaks, aktsepteeritakse asjakohase NOx piirnormi 10 %list lisamarginaali. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

Otsustamisel, kas teatav strateegia või abinõu tuleb lugeda punkti 2 määratluste kohaselt katkestusstrateegiaks, aktsepteeritakse asjakohase NOx piirnormi 10 %list lisamarginaali.

| 5.1.9. | Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted |
| --- | --- |

5.1.9.

Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted

| 5.1.9.1. | Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud valmistaja lubatud juhtudel. Valmistaja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, tehnohoolduseks, ülevaatuseks, moderniseerimiseks või remondiks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema võltsimiskindlad ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardile ISO DIS 15031-7 (SAE J2186) tingimusel, et turvalisusega seotud teabevahetus toimub diagnostikaliidese abil käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 6 kohaselt. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad erivahendeid või -meetodeid kasutamata. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud valmistaja lubatud juhtudel. Valmistaja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, tehnohoolduseks, ülevaatuseks, moderniseerimiseks või remondiks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema võltsimiskindlad ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardile ISO DIS 15031-7 (SAE J2186) tingimusel, et turvalisusega seotud teabevahetus toimub diagnostikaliidese abil käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 6 kohaselt. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad erivahendeid või -meetodeid kasutamata.

| 5.1.9.2. | Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad erivahendeid või -meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad erivahendeid või -meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused).

| 5.1.9.3. | Valmistajad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Valmistajad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.

| 5.1.9.4. | Valmistajad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit seoses ühe kõnealuse nõudega nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mis ei tarvitse olla ainsad, mida tüübikinnitusasutus erandi kaalumisel arvesse võtab, on järgmised: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ning sõiduki kavandatud müügimaht. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Valmistajad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit seoses ühe kõnealuse nõudega nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mis ei tarvitse olla ainsad, mida tüübikinnitusasutus erandi kaalumisel arvesse võtab, on järgmised: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ning sõiduki kavandatud müügimaht.

| 5.1.9.5. | Valmistajad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (näiteks programmeeritav elekterkustutusega püsimälu, EEPROM), peavad tõkestama loata ümberprogrammeerimist. Valmistajad peavad kasutama tugevdatud võltsimisvastaseid strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu valmistaja välisarvutile. Ametiasutused võivad heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kaitse võltsimise vastu. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Valmistajad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (näiteks programmeeritav elekterkustutusega püsimälu, EEPROM), peavad tõkestama loata ümberprogrammeerimist. Valmistajad peavad kasutama tugevdatud võltsimisvastaseid strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu valmistaja välisarvutile. Ametiasutused võivad heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kaitse võltsimise vastu.

5.2.   Spetsifikaadid seoses gaasiliste saasteainete heite ja kübeme- ning suitsuheitega

Punkti 5.2.1 tabelite ridade B1, B2 või C seotud tüübikinnituskatsete puhul määratakse heite piirnormid Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa koormuskatsetsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil.

Gaasimootorite puhul määratakse gaasiliste saasteainete heited Euroopa siirdekatsetsükli abil.

Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli protseduure on kirjeldatud lisa 4A 1. liites, Euroopa siirdekatsetsükli protseduuri on kirjeldatud lisa 4A 2. ja 3. liites.

Katsetamiseks esitatud mootorist pärinevat gaasiliste saasteainete heidet ja kübeme- ning suitsuheidet mõõdetakse vastavalt vajadusele lisa 4A 4. liites kirjeldatud meetodite abil. Lisa 4A 7. liites on kirjeldatud soovitatavat gaasiliste saasteainete heite analüüsimise seadet, soovitatavat kübemeproovi võtmise seadet ja soovitatavat suitsumõõteseadet.

Tehniline teenistus võib tunnustada muud ka muid katseseadmeid või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab vastavates katsetsüklites samaväärseid tulemusi. Katseseadmete samaväärsuse kindlaksmääramise aluseks on seitset või enamat näidistepaari hõlmav korrelatsiooniuuring vaatlusaluse katseseadme ja ühe käesolevale eeskirjale vastava etalonseadme vahel. Kübemeheite puhul peetakse etalonseadmeks ainult standardi ISO 16183 nõuetele vastavat täisvoolulahjendussüsteemiga või osavoolulahjendussüsteemiga katseseadet. Tulemused viitavad konkreetse tsükli heitetasemele. Korrelatsioonikatsetus tuleb teha samas laboris, katsekambris ja samal katsemootoril ning peab eelistatavalt toimuma samal ajal. Näidisepaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks käesoleva eeskirja 4. liites kirjeldatud F- ja t-katsete andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja katsemootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt standardile ISO 5725 ning jäetakse andmebaasist välja. Uue katseseadme lisamiseks käesolevasse eeskirja tuleb selle samaväärsus määrata võrdluskatsete korratavuse ja korduvteostatavuse arvutuste alusel vastavalt standardile ISO 5725.

| 5.2.1. | Piirnormid
  Euroopa statsionaarse katse tsükliga kindlaks tehtud süsinikmonooksiidi, summeeritud süsivesinike, lämmastiku oksiidide heite ja kübemeheite erimassid ning Euroopa koormuskatsetsükliga kindlaks tehtud suitsusus ei tohi ületada tabelis 1 esitatud piirnorme
  Euroopa siirdekatsetsüklis kindlaks tehtud süsinikmonooksiidi, metaanist erinevate süsivesinike, metaani, lämmastiku oksiidide heite ja kübemeheite erimassid ei tohi ületada tabelis 2 esitatud piirnorme.
  Tabel 1
  Piirnormid – Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel










  Rida | Süsinikmonooksiidi mass
  (CO) g/kWh | Süsivesinike mass
  (HC) g/kWh | Lämmastiku oksiidide mass
  (NOx) g/kWh | Tahkete osakeste mass
  (PT) g/kWh | Suits
  m-
  1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EKS) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Piirnormid

Euroopa statsionaarse katse tsükliga kindlaks tehtud süsinikmonooksiidi, summeeritud süsivesinike, lämmastiku oksiidide heite ja kübemeheite erimassid ning Euroopa koormuskatsetsükliga kindlaks tehtud suitsusus ei tohi ületada tabelis 1 esitatud piirnorme

Euroopa siirdekatsetsüklis kindlaks tehtud süsinikmonooksiidi, metaanist erinevate süsivesinike, metaani, lämmastiku oksiidide heite ja kübemeheite erimassid ei tohi ületada tabelis 2 esitatud piirnorme.

Tabel 1

Piirnormid – Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel

Rida

Süsinikmonooksiidi mass

(CO) g/kWh

Süsivesinike mass

(HC) g/kWh

Lämmastiku oksiidide mass

(NOx) g/kWh

Tahkete osakeste mass

(PT) g/kWh

Suits

m-
  1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EKS)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Tabel 2

Piirnormid – Euroopa siirdekatsetsükkel

| Rida | Süsinikmonooksiidi mass
  (CO) g/kWh | Metaanist erinevate süsivesinike mass
  (NMHC) g/kWh | Metaani mass
  (CH4) (15)

  g/kWh | Lämmastiku oksiidide mass
  (NOx) g/kWh | Tahkete osakeste mass

   (16)g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EKS) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Rida

Süsinikmonooksiidi mass

(CO) g/kWh

Metaanist erinevate süsivesinike mass

(NMHC) g/kWh

Metaani mass

(CH4) (15)

g/kWh

Lämmastiku oksiidide mass

(NOx) g/kWh

Tahkete osakeste mass

(16)g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EKS)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Süsivesinike kontsentratsiooni mõõtmine diisel- ja gaasimootorite puhul |
| --- | --- |

5.2.2.

Süsivesinike kontsentratsiooni mõõtmine diisel- ja gaasimootorite puhul

| 5.2.2.1. | Euroopa siirdekatsetsüklis võib valmistaja valikul metaanist erinevate süsivesinike massi asemel määrata süsivesinike üldmassi. Sellisel juhul on süsivesinike massi üldnorm samasugune, nagu on kehtestatud tabelis 2 metaanist erinevate süsivesinike jaoks. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Euroopa siirdekatsetsüklis võib valmistaja valikul metaanist erinevate süsivesinike massi asemel määrata süsivesinike üldmassi. Sellisel juhul on süsivesinike massi üldnorm samasugune, nagu on kehtestatud tabelis 2 metaanist erinevate süsivesinike jaoks.

| 5.2.3. | Erinõuded diiselmootoritele |
| --- | --- |

5.2.3.

Erinõuded diiselmootoritele

| 5.2.3.1. | Euroopa statsionaarse katse tsükli kontrollala juhuslikes punktides mõõdetud lämmastiku oksiidide heite erimass ei tohi ületada kõrvuti sooritatud katsetsükli etappide tulemuste interpoleerimisel saadud väärtusi enam kui 10 % võrra (vt lisa 4A, 1. liide, punktid 5.6.2 ja 5.6.3). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Euroopa statsionaarse katse tsükli kontrollala juhuslikes punktides mõõdetud lämmastiku oksiidide heite erimass ei tohi ületada kõrvuti sooritatud katsetsükli etappide tulemuste interpoleerimisel saadud väärtusi enam kui 10 % võrra (vt lisa 4A, 1. liide, punktid 5.6.2 ja 5.6.3).

| 5.2.3.2. | Euroopa koormuskatsetsüklis juhuslikult valitud pöörlemiskiirusel mõõdetud suitsususe tase ei tohi ületada kõrvuti sooritatud mõõtmistel saadud suurimat suitsususe taset enam kui 20 % võrra või suitsususe piirnormi enam kui 5 % võrra, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Euroopa koormuskatsetsüklis juhuslikult valitud pöörlemiskiirusel mõõdetud suitsususe tase ei tohi ületada kõrvuti sooritatud mõõtmistel saadud suurimat suitsususe taset enam kui 20 % võrra või suitsususe piirnormi enam kui 5 % võrra, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem.

5.3.   Vastupidavus- ja halvendustegurid

| 5.3.1. | Valmistaja peab tõestama, et punkti 5.2.1 tabelite ridades B1, B2 või C toodud piirnormidega seoses tüübikinnituse saanud diisel- või gaasimootor vastab nendele heite piirnormidele järgmise kasuliku tööea jooksul: |
| --- | --- |

5.3.1.

Valmistaja peab tõestama, et punkti 5.2.1 tabelite ridades B1, B2 või C toodud piirnormidega seoses tüübikinnituse saanud diisel- või gaasimootor vastab nendele heite piirnormidele järgmise kasuliku tööea jooksul:

| 5.3.1.1. | kas 100 000 km või viis aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N1-, M1- > 3,5t ja M2-kategooria sõidukitele; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

kas 100 000 km või viis aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N1-, M1- > 3,5t ja M2-kategooria sõidukitele;

| 5.3.1.2. | kas 200 000 km või kuus aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N2-kategooria sõidukitele, N3-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 16 tonni, ja M3-kategooriasse kuuluvatele I, II ja A klassi sõidukitele ning B klassi sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

kas 200 000 km või kuus aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N2-kategooria sõidukitele, N3-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 16 tonni, ja M3-kategooriasse kuuluvatele I, II ja A klassi sõidukitele ning B klassi sõidukitele, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni;

| 5.3.1.3. | kas 500 000 km või seitse aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N3-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 16 tonni, ja M3-kategooriasse kuuluvatele III ja B klassi sõidukitele, mille registrimass ületab 7,5 tonni. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

kas 500 000 km või seitse aastat, sõltuvalt sellest, kumb täitub varem, kui mootorid paigaldatakse N3-kategooria sõidukitele, mille registrimass ei ületa 16 tonni, ja M3-kategooriasse kuuluvatele III ja B klassi sõidukitele, mille registrimass ületab 7,5 tonni.

| 5.3.2. | Käesoleva eeskirja kohaldamisel määrab valmistaja kindlaks halvendustegurid, mille abil tõestatakse, et mootoritüüpkonna või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide vastavad punkti 5.2.1 tabelites esitatud heite piirnormidele punktis 5.3.1 sätestatud vastupidavusaja vältel. |
| --- | --- |

5.3.2.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel määrab valmistaja kindlaks halvendustegurid, mille abil tõestatakse, et mootoritüüpkonna või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide vastavad punkti 5.2.1 tabelites esitatud heite piirnormidele punktis 5.3.1 sätestatud vastupidavusaja vältel.

| 5.3.3. | Mootori või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna asjaomastele heite piirnormidele asjakohase vastupidavusaja jooksul vastavust tõendavad menetlused on esitatud käesoleva eeskirja lisas 7. |
| --- | --- |

5.3.3.

Mootori või mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna asjaomastele heite piirnormidele asjakohase vastupidavusaja jooksul vastavust tõendavad menetlused on esitatud käesoleva eeskirja lisas 7.

5.4.   Pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem)

| 5.4.1. | Diiselmootorile, mille tüübikinnituses on osutatud punkti 5.2.1 tabelite reas B1 või C esitatud heite piirnormidele, või sellise mootoriga käitatavale sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem), mille abil antakse sõiduki juhile rikkest märku, kui punkti 5.4.4 tabeli reas B1 või C esitatud OBD lubatud piirnorme on ületatud. Heitekontrolli OBD-süsteem peab vastama käesoleva eeskirja lisa 9A nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.1.

Diiselmootorile, mille tüübikinnituses on osutatud punkti 5.2.1 tabelite reas B1 või C esitatud heite piirnormidele, või sellise mootoriga käitatavale sõidukile tuleb paigaldada pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem), mille abil antakse sõiduki juhile rikkest märku, kui punkti 5.4.4 tabeli reas B1 või C esitatud OBD lubatud piirnorme on ületatud. Heitekontrolli OBD-süsteem peab vastama käesoleva eeskirja lisa 9A nõuetele.

| 5.4.1.1. | Heitgaasi järeltöötlussüsteemide puhul võib OBD-süsteem teostada järgmiste osade oluliste talitlushäirete seiret:






  a) | katalüsaator, kui see on paigaldatud eraldi tehnilise seadmena, olenemata sellest, kas see on lämmastiku oksiidide eemaldamise süsteemi (deNOx süsteemi) või diiselmootori kübemeheite filtri osa või mitte; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemide puhul võib OBD-süsteem teostada järgmiste osade oluliste talitlushäirete seiret:

a)

katalüsaator, kui see on paigaldatud eraldi tehnilise seadmena, olenemata sellest, kas see on lämmastiku oksiidide eemaldamise süsteemi (deNOx süsteemi) või diiselmootori kübemeheite filtri osa või mitte;

| b) | deNOx süsteem, kui see on paigaldatud; |
| --- | --- |

b)

deNOx süsteem, kui see on paigaldatud;

| c) | diiselmootori kübemeheite filtris, kui see on paigaldatud; |
| --- | --- |

c)

diiselmootori kübemeheite filtris, kui see on paigaldatud;

| d) | deNOx süsteemi ja diiselmootori kübemeheite filtri ühendatud süsteem. |
| --- | --- |

d)

deNOx süsteemi ja diiselmootori kübemeheite filtri ühendatud süsteem.

| 5.4.2. | Alates 1. oktoobrist 2008 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. oktoobrist 2009 kõigi tüübikinnituste puhul tuleb diisel- ja gaasimootorile, mille tüübikinnituses on osutatud punkti 5.2.1 tabelite reas B2 või C esitatud heite piirnormidele, või sellise mootoriga käitatavale sõidukile paigaldada pardadiagnostikasüsteem, mille abil teatatakse sõiduki juhile rikkest, kui punkti 5.4.4 tabeli reas B2 või C esitatud OBD lubatud piirnorme ületatakse. Heitekontrolli pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem) peab vastama käesoleva eeskirja lisa 9A nõuetele. |
| --- | --- |

5.4.2.

Alates 1. oktoobrist 2008 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. oktoobrist 2009 kõigi tüübikinnituste puhul tuleb diisel- ja gaasimootorile, mille tüübikinnituses on osutatud punkti 5.2.1 tabelite reas B2 või C esitatud heite piirnormidele, või sellise mootoriga käitatavale sõidukile paigaldada pardadiagnostikasüsteem, mille abil teatatakse sõiduki juhile rikkest, kui punkti 5.4.4 tabeli reas B2 või C esitatud OBD lubatud piirnorme ületatakse. Heitekontrolli pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem) peab vastama käesoleva eeskirja lisa 9A nõuetele.

| 5.4.3. | OBD-süsteem sisaldab ka ühilduvaid seadmeid mootori elektroonilise juhtimisploki ning mootori või sõiduki muude elektriliste või elektrooniliste süsteemide vahel, mille abil võetakse vastu teateid mootori elektrooniliselt juhtimisplokilt ning antakse sellele edasi ning mis mõjutavad heitekontrollsüsteemi nõuetekohast talitlust, näiteks ühilduvaid seadmeid mootori elektroonilise juhtimisploki ja ülekande elektroonilise juhtimisploki vahel. |
| --- | --- |

5.4.3.

OBD-süsteem sisaldab ka ühilduvaid seadmeid mootori elektroonilise juhtimisploki ning mootori või sõiduki muude elektriliste või elektrooniliste süsteemide vahel, mille abil võetakse vastu teateid mootori elektrooniliselt juhtimisplokilt ning antakse sellele edasi ning mis mõjutavad heitekontrollsüsteemi nõuetekohast talitlust, näiteks ühilduvaid seadmeid mootori elektroonilise juhtimisploki ja ülekande elektroonilise juhtimisploki vahel.

| 5.4.4. | OBD lubatud piirnormid on järgmised:







  Rida | Diiselmootorid |
| --- | --- | --- |
| Lämmastiku oksiidide mass
  (NOx) g/kWh | Tahkete osakeste mass
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EKS) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

OBD lubatud piirnormid on järgmised:

Rida

Diiselmootorid

Lämmastiku oksiidide mass

(NOx) g/kWh

Tahkete osakeste mass

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EKS)

7,0

0,1

| 5.4.5. | Katsetamise, diagnostika ning hooldus- ja remonditööde tegemiseks tuleb tagada täielik ja ühtne juurdepääs OBD-alasele teabele kooskõlas Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 asjakohaste sätetega ja OBD-süsteemidele vastavust tagavaid varuosi käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

5.4.5.

Katsetamise, diagnostika ning hooldus- ja remonditööde tegemiseks tuleb tagada täielik ja ühtne juurdepääs OBD-alasele teabele kooskõlas Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 asjakohaste sätetega ja OBD-süsteemidele vastavust tagavaid varuosi käsitlevate sätetega.

| 5.4.6. | Mootorite tootmine väikeste partiidena
  Alternatiivina käesolevas punktis esitatud nõuetele võivad mootorivalmistajad, kelle ühe OBD-mootoritüüpkonda kuuluva mootoritüübi ülemaailmne aastatoodang on:






  a) | alla 500 ühiku, saada tüübikinnituse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui mootori puhul jälgitakse ainult toiteahela katkematust ja järeltöötlussüsteemi puhul olulisi talitlushäireid; |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Mootorite tootmine väikeste partiidena

Alternatiivina käesolevas punktis esitatud nõuetele võivad mootorivalmistajad, kelle ühe OBD-mootoritüüpkonda kuuluva mootoritüübi ülemaailmne aastatoodang on:

a)

alla 500 ühiku, saada tüübikinnituse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui mootori puhul jälgitakse ainult toiteahela katkematust ja järeltöötlussüsteemi puhul olulisi talitlushäireid;

| b) | alla 50 ühiku, saada tüübikinnituse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui kogu heitekontrollisüsteemi (s.t mootori ja järeltöötlussüsteemi) puhul jälgitakse ainult toiteahela katkematust. |
| --- | --- |

b)

alla 50 ühiku, saada tüübikinnituse käesoleva eeskirja nõuete kohaselt, kui kogu heitekontrollisüsteemi (s.t mootori ja järeltöötlussüsteemi) puhul jälgitakse ainult toiteahela katkematust.

Tüübikinnitusasutus peab teatama teistele lepinguosalistele kõikidest käesoleva sätte alusel antud tüübikinnitusega seotud asjaoludest.

5.5.   Nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks

| 5.5.1. | Üldosa |
| --- | --- |

5.5.1.

Üldosa

| 5.5.1.1. | Käesolevat punkti kohaldatakse kõikide diiselmootorisüsteemide suhtes, hoolimata tehnoloogiast, mida kasutatakse punkti 5.2.1 tabelites esitatud heite piirnormidest kinnipidamiseks. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Käesolevat punkti kohaldatakse kõikide diiselmootorisüsteemide suhtes, hoolimata tehnoloogiast, mida kasutatakse punkti 5.2.1 tabelites esitatud heite piirnormidest kinnipidamiseks.

| 5.5.1.2. | Kohaldamiskuupäevad
  Kohaldamiskuupäevad kehtivad vastavalt käesoleva eeskirja punktile 13. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Kohaldamiskuupäevad

Kohaldamiskuupäevad kehtivad vastavalt käesoleva eeskirja punktile 13.

| 5.5.1.3. | Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et need vastaksid nõuetele mootori kogu kasuliku tööea jooksul. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et need vastaksid nõuetele mootori kogu kasuliku tööea jooksul.

| 5.5.1.4. | Valmistaja esitab 1. lisas käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemi talituslikke kasutusomadusi ammendavalt kirjeldava teabe. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Valmistaja esitab 1. lisas käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemi talituslikke kasutusomadusi ammendavalt kirjeldava teabe.

| 5.5.1.5. | Kui mootorisüsteemis on vaja kasutada reaktiive, peab valmistaja märkima tüübikinnitustaotluses kõikide heitgaasi järeltöötlussüsteemis kasutatavate reaktiivide omadused, nagu liik ja kontsentratsioon, töötemperatuuritingimused, viited rahvusvahelistele standarditele jms. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Kui mootorisüsteemis on vaja kasutada reaktiive, peab valmistaja märkima tüübikinnitustaotluses kõikide heitgaasi järeltöötlussüsteemis kasutatavate reaktiivide omadused, nagu liik ja kontsentratsioon, töötemperatuuritingimused, viited rahvusvahelistele standarditele jms.

| 5.5.1.6. | Punktis 5.1 esitatud nõuete kohaselt peavad kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid säilitama heitekontrollifunktsiooni kõikide lepinguosaliste territooriumil üldjuhul valitsevate tingimuste puhul, eriti atmosfääriõhu madalate temperatuuride puhul. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

Punktis 5.1 esitatud nõuete kohaselt peavad kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid säilitama heitekontrollifunktsiooni kõikide lepinguosaliste territooriumil üldjuhul valitsevate tingimuste puhul, eriti atmosfääriõhu madalate temperatuuride puhul.

| 5.5.1.7. | Tüübikinnituse jaoks tõestab valmistaja tehnilisele teenistusele, et reaktiivi vajavate mootorisüsteemide puhul ei ületa ammoniaagi heide kohaldatava heidete katsetsükli ajal keskmist väärtust 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

Tüübikinnituse jaoks tõestab valmistaja tehnilisele teenistusele, et reaktiivi vajavate mootorisüsteemide puhul ei ületa ammoniaagi heide kohaldatava heidete katsetsükli ajal keskmist väärtust 25 ppm.

| 5.5.1.8. | Reaktiivi vajavate mootorisüsteemide puhul on iga sõidukile eraldi paigaldatud reaktiivipaagi juures ka vedelikuproovi võtmiseks vajalikud vahendid. Proovivõtukoht peab olema kergesti juurdepääsetav ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

Reaktiivi vajavate mootorisüsteemide puhul on iga sõidukile eraldi paigaldatud reaktiivipaagi juures ka vedelikuproovi võtmiseks vajalikud vahendid. Proovivõtukoht peab olema kergesti juurdepääsetav ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata.

| 5.5.2. | Hooldusnõuded |
| --- | --- |

5.5.2.

Hooldusnõuded

| 5.5.2.1. | Valmistaja annab uute raskeveokite või raskeveokite mootorite omanikele kirjaliku juhendi või korraldab sellise juhendi edastamise, milles on märgitud, et kui sõiduki heitekontrollisüsteem ei tööta korralikult, annab rikkeindikaator (MI) sellest juhile märku ning mootor hakkab seejärel töötama alatalitlusel. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Valmistaja annab uute raskeveokite või raskeveokite mootorite omanikele kirjaliku juhendi või korraldab sellise juhendi edastamise, milles on märgitud, et kui sõiduki heitekontrollisüsteem ei tööta korralikult, annab rikkeindikaator (MI) sellest juhile märku ning mootor hakkab seejärel töötama alatalitlusel.

| 5.5.2.2. | Juhendis on kirjas sõiduki nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded, sealhulgas ka vajaduse korral tarbitavate reaktiivide kasutamise nõuded. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Juhendis on kirjas sõiduki nõuetekohase kasutamise ja hoolduse nõuded, sealhulgas ka vajaduse korral tarbitavate reaktiivide kasutamise nõuded.

| 5.5.2.3. | Juhendid peavad olema kirjutatud arusaadavas ja mittetehnilises keeles ning selle riigi keeles, kus raskeveokit või raskeveokite mootorit müüakse või registreeritakse. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Juhendid peavad olema kirjutatud arusaadavas ja mittetehnilises keeles ning selle riigi keeles, kus raskeveokit või raskeveokite mootorit müüakse või registreeritakse.

| 5.5.2.4. | Juhendites täpsustatakse, kas sõiduki käitaja peab reaktiive lisama tavapäraste hoolduskordade vahel, ning esitatakse vastava raskesõiduki tüübi tõenäoline reaktiivikulu. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Juhendites täpsustatakse, kas sõiduki käitaja peab reaktiive lisama tavapäraste hoolduskordade vahel, ning esitatakse vastava raskesõiduki tüübi tõenäoline reaktiivikulu.

| 5.5.2.5. | Juhendites nähakse ette, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine ja nende lisamine näidustuste olemasolul on kohustuslik, et sõiduk vastaks asjaomase sõiduki- või mootoritüübile välja antud vastavustunnistusele. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Juhendites nähakse ette, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine ja nende lisamine näidustuste olemasolul on kohustuslik, et sõiduk vastaks asjaomase sõiduki- või mootoritüübile välja antud vastavustunnistusele.

| 5.5.2.6. | Juhendites on kirjas, et sellise sõiduki kasutamine, mis ei tarbi ühtegi reaktiivi, kuigi see on saasteainete heite vähendamise seisukohalt nõutav, võib olla kriminaalkorras karistatav, ning et selle tõttu võivad sõiduki registreerinud riigis või mõnes teises riigis, kus sõidukit kasutatakse, muutuda kehtetuks sõidukite ostmiseks või kasutamiseks kehtestatud soodustingimused. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Juhendites on kirjas, et sellise sõiduki kasutamine, mis ei tarbi ühtegi reaktiivi, kuigi see on saasteainete heite vähendamise seisukohalt nõutav, võib olla kriminaalkorras karistatav, ning et selle tõttu võivad sõiduki registreerinud riigis või mõnes teises riigis, kus sõidukit kasutatakse, muutuda kehtetuks sõidukite ostmiseks või kasutamiseks kehtestatud soodustingimused.

| 5.5.3. | Mootorisüsteemi NOx heite kontroll |
| --- | --- |

5.5.3.

Mootorisüsteemi NOx heite kontroll

| 5.5.3.1. | Mootorisüsteemi mittenõuetekohane töötamine seoses NOx heite kontrolliga (näiteks nõutava reaktiivi puudumise, heitgaasi mittenõuetekohase tagastusvoolu või heitgaasitagastuse deaktiveerimise tõttu) tehakse kindlaks, jälgides heitgaasivoogu paigutatud sensorite abil NOx taset. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Mootorisüsteemi mittenõuetekohane töötamine seoses NOx heite kontrolliga (näiteks nõutava reaktiivi puudumise, heitgaasi mittenõuetekohase tagastusvoolu või heitgaasitagastuse deaktiveerimise tõttu) tehakse kindlaks, jälgides heitgaasivoogu paigutatud sensorite abil NOx taset.

| 5.5.3.2. | Kui NOx tase ületab punkti 5.2.1 tabelites esitatud kohaldatava piirnormi rohkem kui 1,5 g/kWh, antakse sõidukijuhile sellest teada MI aktiveerumisega, nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 3.6.5. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Kui NOx tase ületab punkti 5.2.1 tabelites esitatud kohaldatava piirnormi rohkem kui 1,5 g/kWh, antakse sõidukijuhile sellest teada MI aktiveerumisega, nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 3.6.5.

| 5.5.3.3. | Lisaks sellele salvestatakse vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 arvutimällu vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks kustutamiskindel veakood, mis aitab tuvastada, miks NOx tase ületas punktis 5.5.3.2 nimetatud taseme.
  NOx taseme ületamise põhjustest peab vajaduse korral olema võimalik kindlaks teha vähemalt järgmisi: tühi reaktiivipaak, reaktiivi doseerimise katkemine, reaktiivi halb kvaliteet, liiga väike reaktiivikulu, heitgaasi mittenõuetekohane tagastusvool või heitgaasitagastuse deaktiveerumine. Muudel juhtudel annavad veakoodid teate: „kõrge NOx tase – põhjus teadmata”. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

Lisaks sellele salvestatakse vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 arvutimällu vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks kustutamiskindel veakood, mis aitab tuvastada, miks NOx tase ületas punktis 5.5.3.2 nimetatud taseme.

NOx taseme ületamise põhjustest peab vajaduse korral olema võimalik kindlaks teha vähemalt järgmisi: tühi reaktiivipaak, reaktiivi doseerimise katkemine, reaktiivi halb kvaliteet, liiga väike reaktiivikulu, heitgaasi mittenõuetekohane tagastusvool või heitgaasitagastuse deaktiveerumine. Muudel juhtudel annavad veakoodid teate: „kõrge NOx tase – põhjus teadmata”.

| 5.5.3.4. | Kui NOx tase ületab punkti 5.4.4 tabelis antud OBD-piirnormid, vähendab pöördemomendi piiraja mootori talitlust vastavalt punkti 5.5.5 nõuetele nii, et sõidukijuht seda kindlasti märkab. Kui pöördemomendi piiraja on aktiveerunud, jätkub juhi teavitamine vastavalt punkti 5.5.3.2 nõuetele ja kustutamiskindel veakood salvestatakse vastavalt punktile 5.5.3.3. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Kui NOx tase ületab punkti 5.4.4 tabelis antud OBD-piirnormid, vähendab pöördemomendi piiraja mootori talitlust vastavalt punkti 5.5.5 nõuetele nii, et sõidukijuht seda kindlasti märkab. Kui pöördemomendi piiraja on aktiveerunud, jätkub juhi teavitamine vastavalt punkti 5.5.3.2 nõuetele ja kustutamiskindel veakood salvestatakse vastavalt punktile 5.5.3.3.

| 5.5.3.5 | Üksnes heitgaasitagastust ja mitte ühtegi muud NOx heitgaasi järeltöötlussüsteemi kasutavate mootorisüsteemide puhul võib valmistaja kasutada punkti 5.5.3.1 nõuete kohaseks NOx taseme kindlaksmääramiseks alternatiivset meetodit. Tüübikinnituse ajal tõestab valmistaja, et NOx taseme kindlaksmääramise alternatiivne meetod on punktis 5.5.3.1 esitatud nõuetega võrreldes sama õigeaegne ja täpne ning toob kaasa punktides 5.5.3.2, 5.5.3.3 ja 5.5.3.4 kirjeldatud tagajärjed. |
| --- | --- |

5.5.3.5

Üksnes heitgaasitagastust ja mitte ühtegi muud NOx heitgaasi järeltöötlussüsteemi kasutavate mootorisüsteemide puhul võib valmistaja kasutada punkti 5.5.3.1 nõuete kohaseks NOx taseme kindlaksmääramiseks alternatiivset meetodit. Tüübikinnituse ajal tõestab valmistaja, et NOx taseme kindlaksmääramise alternatiivne meetod on punktis 5.5.3.1 esitatud nõuetega võrreldes sama õigeaegne ja täpne ning toob kaasa punktides 5.5.3.2, 5.5.3.3 ja 5.5.3.4 kirjeldatud tagajärjed.

| 5.5.4. | Reaktiivide kontroll |
| --- | --- |

5.5.4.

Reaktiivide kontroll

| 5.5.4.1. | Sõidukite puhul, milles on reaktiivide kasutamine käesoleva punkti nõuete täitmiseks nõutav, teavitatakse juhti reaktiivi hulgast sõidukile paigaldatud reaktiivipaagis spetsiaalse, sõiduki armatuurlaual asuva mehaanilise või elektroonilise näidiku abil. Hoiatus antakse ka juhul, kui reaktiivi on:






  a) | vähem kui 10 % – valmistaja valikul võib see protsent olla suurem – paagi mahust või |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

Sõidukite puhul, milles on reaktiivide kasutamine käesoleva punkti nõuete täitmiseks nõutav, teavitatakse juhti reaktiivi hulgast sõidukile paigaldatud reaktiivipaagis spetsiaalse, sõiduki armatuurlaual asuva mehaanilise või elektroonilise näidiku abil. Hoiatus antakse ka juhul, kui reaktiivi on:

a)

vähem kui 10 % – valmistaja valikul võib see protsent olla suurem – paagi mahust või

| b) | vähem kogusest, mis vastab teekonna pikkusele, mida on võimalik läbida valmistaja poolt määratud kütusetagavaraga. |
| --- | --- |

b)

vähem kogusest, mis vastab teekonna pikkusele, mida on võimalik läbida valmistaja poolt määratud kütusetagavaraga.

Reaktiivi näidik paigaldatakse kütusenäidiku vahetusse lähedusse.

| 5.5.4.2. | Juhti teavitatakse vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.6.5, kui reaktiivipaak on tühi. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

Juhti teavitatakse vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.6.5, kui reaktiivipaak on tühi.

| 5.5.4.3. | Niipea kui reaktiivipaak saab tühjaks, kohaldatakse lisaks punkti 5.5.4.2 nõuetele ka punkti 5.5.5 nõudeid. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Niipea kui reaktiivipaak saab tühjaks, kohaldatakse lisaks punkti 5.5.4.2 nõuetele ka punkti 5.5.5 nõudeid.

| 5.5.4.4. | Valmistaja võib alternatiivina punkti 5.5.3 nõuete täitmisele otsustada täita punktide 5.5.4.5–5.5.4.12 nõudeid. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Valmistaja võib alternatiivina punkti 5.5.3 nõuete täitmisele otsustada täita punktide 5.5.4.5–5.5.4.12 nõudeid.

| 5.5.4.5. | Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks, kas sõidukis on valmistaja poolt kinnitatud ja käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud reaktiivi omadustele vastav vedelik. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks, kas sõidukis on valmistaja poolt kinnitatud ja käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud reaktiivi omadustele vastav vedelik.

| 5.5.4.6. | Kui reaktiivipaagis olev vedelik ei vasta valmistaja poolt kinnitatud ja käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud miinimumnõuetele, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 esitatud lisanõudeid. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Kui reaktiivipaagis olev vedelik ei vasta valmistaja poolt kinnitatud ja käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud miinimumnõuetele, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 esitatud lisanõudeid.

| 5.5.4.7. | Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks reaktiivi kulu ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks reaktiivi kulu ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele.

| 5.5.4.8. | Nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 6.8.3, peab standardse diagnostikaliidese jadapordi kaudu olema võimalik teada saada reaktiivi keskmist kulu ja keskmist nõutavat reaktiivikulu mootorisüsteemis kas mootori eelneva 48tunnise tööaja jooksul või aja jooksul, mis kulus vähemalt 15liitrise tarbimise saavutamiseks, olenevalt sellest, kumb periood on pikem. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 6.8.3, peab standardse diagnostikaliidese jadapordi kaudu olema võimalik teada saada reaktiivi keskmist kulu ja keskmist nõutavat reaktiivikulu mootorisüsteemis kas mootori eelneva 48tunnise tööaja jooksul või aja jooksul, mis kulus vähemalt 15liitrise tarbimise saavutamiseks, olenevalt sellest, kumb periood on pikem.

| 5.5.4.9. | Reaktiivikulu jälgimiseks tuleb jälgida vähemalt järgmisi mootori parameetreid:






  a) | reaktiivi kogus sõidukil asuvas paagis; |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

Reaktiivikulu jälgimiseks tuleb jälgida vähemalt järgmisi mootori parameetreid:

a)

reaktiivi kogus sõidukil asuvas paagis;

| b) | reaktiivivool või reaktiivi sissepritse heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedalt kui see on tehniliselt võimalik. |
| --- | --- |

b)

reaktiivivool või reaktiivi sissepritse heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedalt kui see on tehniliselt võimalik.

| 5.5.4.10. | Kui punktis 5.5.4.8 määratletud perioodi jooksul on reaktiivi keskmise kulu ja keskmise nõutava reaktiivikulu kõrvalekalle rohkem kui 50 %, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Kui punktis 5.5.4.8 määratletud perioodi jooksul on reaktiivi keskmise kulu ja keskmise nõutava reaktiivikulu kõrvalekalle rohkem kui 50 %, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 sätestatud meetmeid.

| 5.5.4.11. | Kui reaktiivi doseerimine katkeb, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 sätestatud meetmeid. Meetmeid ei kohaldata, kui katkestuse kutsub esile mootori elektronjuhtseade, kuna mootori töötingimused on sellised, et reaktiivi doseerimine pole mootori heitetaset silmas pidades nõutav, tingimusel et valmistaja on tüübikinnitusasutust selgesõnaliselt teavitanud, millal sellised töötingimusi kohaldatakse. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

Kui reaktiivi doseerimine katkeb, kohaldatakse punktis 5.5.4.12 sätestatud meetmeid. Meetmeid ei kohaldata, kui katkestuse kutsub esile mootori elektronjuhtseade, kuna mootori töötingimused on sellised, et reaktiivi doseerimine pole mootori heitetaset silmas pidades nõutav, tingimusel et valmistaja on tüübikinnitusasutust selgesõnaliselt teavitanud, millal sellised töötingimusi kohaldatakse.

| 5.5.4.12. | Kõik punktis 5.5.4.6, 5.5.4.10 või 5.5.4.11 osutatud rikked peavad kaasa tooma samas järjekorras samad tagajärjed, millele on viidatud punktis 5.5.3.2, 5.5.3.3 või 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Kõik punktis 5.5.4.6, 5.5.4.10 või 5.5.4.11 osutatud rikked peavad kaasa tooma samas järjekorras samad tagajärjed, millele on viidatud punktis 5.5.3.2, 5.5.3.3 või 5.5.3.4.

| 5.5.5. | Meetmed heite järelkontrollisüsteemi loata muutmise vältimiseks |
| --- | --- |

5.5.5.

Meetmed heite järelkontrollisüsteemi loata muutmise vältimiseks

| 5.5.5.1. | Käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema varustatud pöördemomendi piirajaga, mis hoiatab sõidukijuhti, kui mootorisüsteem ei tööta nõuetekohaselt või sõidukit käitatakse nõuetele mittevastavalt, ning julgustab seega viga(vigu) viivitamata kõrvaldama. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema varustatud pöördemomendi piirajaga, mis hoiatab sõidukijuhti, kui mootorisüsteem ei tööta nõuetekohaselt või sõidukit käitatakse nõuetele mittevastavalt, ning julgustab seega viga(vigu) viivitamata kõrvaldama.

| 5.5.5.2. | Pöördemomendi piiraja aktiveerub, kui sõiduk peatub esimest korda pärast seda, kui on ilmnenud punktis 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 või 5.5.4.11 kirjeldatud tingimused. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Pöördemomendi piiraja aktiveerub, kui sõiduk peatub esimest korda pärast seda, kui on ilmnenud punktis 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 või 5.5.4.11 kirjeldatud tingimused.

| 5.5.5.3. | Kui pöördemomendi piiraja aktiveerub, ei tohi mootori pöördemoment ühelgi juhul ületada konstantset väärtust, milleks on:






  a) | sõidukikategooriate N3 > 16 tonni, M1 > 7,5 tonni, M3/III ja M3/B > 7,5 tonni puhul 60 % täiskoormuse pöördemomendist; |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Kui pöördemomendi piiraja aktiveerub, ei tohi mootori pöördemoment ühelgi juhul ületada konstantset väärtust, milleks on:

a)

sõidukikategooriate N3 > 16 tonni, M1 > 7,5 tonni, M3/III ja M3/B > 7,5 tonni puhul 60 % täiskoormuse pöördemomendist;

| b) | sõidukikategooriate N1, N2, N3 ≤ 16 tonni, 3,5 tonni < M1 ≤ 7,5 tonni, M2, M3/I, M3/II, M3/A ja M3/B ≤ 7,5 tonni puhul 75 % mootori maksimaalsest pöördemomendist. |
| --- | --- |

b)

sõidukikategooriate N1, N2, N3 ≤ 16 tonni, 3,5 tonni < M1 ≤ 7,5 tonni, M2, M3/I, M3/II, M3/A ja M3/B ≤ 7,5 tonni puhul 75 % mootori maksimaalsest pöördemomendist.

| 5.5.5.4. | Dokumentide ja pöördemomendi piiraja suhtes kehtivad nõuded on esitatud punktides 5.5.5.5–5.5.5.8. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Dokumentide ja pöördemomendi piiraja suhtes kehtivad nõuded on esitatud punktides 5.5.5.5–5.5.5.8.

| 5.5.5.5. | Üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad heitekontrolli seiresüsteemi ja pöördemomendi piiraja töökarakteristikute täielikku kirjeldust, esitatakse vastavalt punkti 5.1.7.1 lõike b dokumente käsitlevatele nõuetele. Täpsemalt peab valmistaja esitama teabe mootori elektronjuhtseadmes kasutatavate algoritmide kohta, mille abil vastavalt punktile 5.5.6.5 seostatakse Euroopa siirdekatsetsüklis NOx kontsentratsioon konkreetse NOx heitega (g/kWh). |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad heitekontrolli seiresüsteemi ja pöördemomendi piiraja töökarakteristikute täielikku kirjeldust, esitatakse vastavalt punkti 5.1.7.1 lõike b dokumente käsitlevatele nõuetele. Täpsemalt peab valmistaja esitama teabe mootori elektronjuhtseadmes kasutatavate algoritmide kohta, mille abil vastavalt punktile 5.5.6.5 seostatakse Euroopa siirdekatsetsüklis NOx kontsentratsioon konkreetse NOx heitega (g/kWh).

| 5.5.5.6. | Pöördemomendi piiraja deaktiveeritakse mootori tühikäigul, kui selle aktiveerimise esile kutsunud tingimused on lakanud eksisteerimast. Pöördemomendi piirajat ei deaktiveerita automaatselt, kui selle aktiveerumise põhjused pole kõrvaldatud. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Pöördemomendi piiraja deaktiveeritakse mootori tühikäigul, kui selle aktiveerimise esile kutsunud tingimused on lakanud eksisteerimast. Pöördemomendi piirajat ei deaktiveerita automaatselt, kui selle aktiveerumise põhjused pole kõrvaldatud.

| 5.5.5.7. | Pöördemomendi piirajat ei ole võimalik deaktiveerida lüliti või hooldustööriista abil. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Pöördemomendi piirajat ei ole võimalik deaktiveerida lüliti või hooldustööriista abil.

| 5.5.5.8. | Pöördemomendi piirajat ei kasutata kaitseväes, päästeteenistuses ja tuletõrjeteenistuses kasutatavate sõidukite ja kiirabiautode puhul. Pöördemomendi võib püsivalt deaktiveerida ainult mootori või sõiduki valmistaja ning nõuetekohaseks identifitseerimiseks määratakse samasse mootoritüüpkonda kuuluv spetsiaalne mootoritüüp. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Pöördemomendi piirajat ei kasutata kaitseväes, päästeteenistuses ja tuletõrjeteenistuses kasutatavate sõidukite ja kiirabiautode puhul. Pöördemomendi võib püsivalt deaktiveerida ainult mootori või sõiduki valmistaja ning nõuetekohaseks identifitseerimiseks määratakse samasse mootoritüüpkonda kuuluv spetsiaalne mootoritüüp.

| 5.5.6. | Heitekontrolli seiresüsteemi töötingimused |
| --- | --- |

5.5.6.

Heitekontrolli seiresüsteemi töötingimused

| 5.5.6.1. | Heitekontrolli seiresüsteem peab töötama, kui






  a) | ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266–308 K (– 7–35 oC); |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Heitekontrolli seiresüsteem peab töötama, kui

a)

ümbritseva keskkonna temperatuur on vahemikus 266–308 K (– 7–35 oC);

| b) | ta asub kuni 1 600 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- |

b)

ta asub kuni 1 600 m kõrgusel merepinnast;

| c) | mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

c)

mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 oC).

Käesolevat punkti ei kohaldata reaktiivipaagi reaktiivitaseme seire puhul, mida teostatakse igasuguste kasutustingimuste korral.

| 5.5.6.2. | Heitekontrolli seiresüsteemi võib deaktiveerida, kui mitterežiimne strateegia on aktiivne ja tulemuseks on pöördemomendi vähenemine madalama tasemeni kui punktis 5.5.5.3 vastavale sõidukikategooriale määratud tasemed. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Heitekontrolli seiresüsteemi võib deaktiveerida, kui mitterežiimne strateegia on aktiivne ja tulemuseks on pöördemomendi vähenemine madalama tasemeni kui punktis 5.5.5.3 vastavale sõidukikategooriale määratud tasemed.

| 5.5.6.3. | Kui heite reguleerimise juhtseadme seisund on aktiivne, jätkab heitekontrolli seiresüsteem tööd ja vastab punkti 5.5 sätetele. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Kui heite reguleerimise juhtseadme seisund on aktiivne, jätkab heitekontrolli seiresüsteem tööd ja vastab punkti 5.5 sätetele.

| 5.5.6.4. | NOx kontrollimeetmete nõuetele mittevastav toimimine tuvastatakse nelja OBD-katsetsükli käigus, nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liite punktis 6.1 esitatud määratluses. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

NOx kontrollimeetmete nõuetele mittevastav toimimine tuvastatakse nelja OBD-katsetsükli käigus, nagu on viidatud käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liite punktis 6.1 esitatud määratluses.

| 5.5.6.5. | Algoritme, mida kasutatakse elektronjuhtseadmes NOx kontsentratsiooni konkreetse NOx heitega seostamiseks (g/kWh) Euroopa siirdekatsetsüklis, ei käsitata katkestusstrateegiana. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

Algoritme, mida kasutatakse elektronjuhtseadmes NOx kontsentratsiooni konkreetse NOx heitega seostamiseks (g/kWh) Euroopa siirdekatsetsüklis, ei käsitata katkestusstrateegiana.

| 5.5.6.6. | Kui käivitub AECS, mis on tüübikinnitusasutuselt saanud punkti 5.1.5 kohase tüübikinnituse, kohaldatakse igasuguse AECS tööst tingitud NOx taseme tõusu suhtes punktis 5.5.3.2 osutatud asjaomast piirtaset. Kõigil sellistel juhtudel kirjeldatakse AECSi mõju NOx tasemele vastavalt punktile 5.5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Kui käivitub AECS, mis on tüübikinnitusasutuselt saanud punkti 5.1.5 kohase tüübikinnituse, kohaldatakse igasuguse AECS tööst tingitud NOx taseme tõusu suhtes punktis 5.5.3.2 osutatud asjaomast piirtaset. Kõigil sellistel juhtudel kirjeldatakse AECSi mõju NOx tasemele vastavalt punktile 5.5.5.5.

| 5.5.7. | Heitekontrollisüsteemi häire |
| --- | --- |

5.5.7.

Heitekontrollisüsteemi häire

| 5.5.7.1. | Heitekontrolli seiresüsteemi puhul seiratakse elektrihäireid ja mis tahes sensorite eemaldamist või deaktiveerumist, mis takistavad süsteemil punktide 5.5.3.2 ja 5.5.3.4 kohaselt heite suurenemist tuvastada.
  Diagnostikavõimet mõjutavad sensorid on näiteks sensorid, mis mõõdavad otseselt NOx kontsentratsiooni, karbamiidi kvaliteedi sensorid ja sensorid, mida kasutatakse reaktiivi doseerimise, reaktiivitaseme, reaktiivikulu või heitgaasitagastuse määra seireks. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Heitekontrolli seiresüsteemi puhul seiratakse elektrihäireid ja mis tahes sensorite eemaldamist või deaktiveerumist, mis takistavad süsteemil punktide 5.5.3.2 ja 5.5.3.4 kohaselt heite suurenemist tuvastada.

Diagnostikavõimet mõjutavad sensorid on näiteks sensorid, mis mõõdavad otseselt NOx kontsentratsiooni, karbamiidi kvaliteedi sensorid ja sensorid, mida kasutatakse reaktiivi doseerimise, reaktiivitaseme, reaktiivikulu või heitgaasitagastuse määra seireks.

| 5.5.7.2. | Kui heitekontrolli seiresüsteemi häire on kindlaks tehtud, teavitatakse juhti viivitamata hoiatussignaali aktiveerimisega vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.6.5. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Kui heitekontrolli seiresüsteemi häire on kindlaks tehtud, teavitatakse juhti viivitamata hoiatussignaali aktiveerimisega vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.6.5.

| 5.5.7.3. | Pöördemomendi piiraja aktiveeritakse vastavalt punktile 5.5.5, kui häiret ei kõrvaldata 50 mootori töötunni jooksul.
  Esimeses alalõigus sätestatud aega vähendatakse 36 tunnile alates punktides 13.2.3 ja 13.3.3 nimetatud kuupäevadest. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Pöördemomendi piiraja aktiveeritakse vastavalt punktile 5.5.5, kui häiret ei kõrvaldata 50 mootori töötunni jooksul.

Esimeses alalõigus sätestatud aega vähendatakse 36 tunnile alates punktides 13.2.3 ja 13.3.3 nimetatud kuupäevadest.

| 5.5.7.4. | Kui heitekontrolli seiresüsteem on teinud kindlaks, et häire on kõrvaldatud, võib kõnealuse häirega seotud veakoodi süsteemi mälust kustutada, välja arvatud punktis 5.5.7.5 osutatud juhtudel, ning vajaduse korral deaktiveeritakse pöördemomendi piiraja vastavalt punktile 5.5.5.6.
  Heitekontrolli seiresüsteemi häirega seotud veakoodi või -koode ei ole võimalik skänneri abil süsteemi mälust kustutada. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Kui heitekontrolli seiresüsteem on teinud kindlaks, et häire on kõrvaldatud, võib kõnealuse häirega seotud veakoodi süsteemi mälust kustutada, välja arvatud punktis 5.5.7.5 osutatud juhtudel, ning vajaduse korral deaktiveeritakse pöördemomendi piiraja vastavalt punktile 5.5.5.6.

Heitekontrolli seiresüsteemi häirega seotud veakoodi või -koode ei ole võimalik skänneri abil süsteemi mälust kustutada.

| 5.5.7.5. | Heitekontrolli seiresüsteemi osade eemaldamise või deaktiveerumise korral vastavalt punktile 5.5.7.1 salvestatakse arvuti mällu vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks kustutamiskindel veakood. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

Heitekontrolli seiresüsteemi osade eemaldamise või deaktiveerumise korral vastavalt punktile 5.5.7.1 salvestatakse arvuti mällu vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks kustutamiskindel veakood.

| 5.5.8. | Heitekontrolli seiresüsteemi töö demonstreerimine |
| --- | --- |

5.5.8.

Heitekontrolli seiresüsteemi töö demonstreerimine

| 5.5.8.1. | Punktiga 3 ettenähtud tüübikinnituse taotluse osana tõestab valmistaja vastavust nimetatud punkti sätetele mootori dünamomeetril läbiviidavate katsetega vastavalt punktidele 5.5.8.2–5.5.8.7. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Punktiga 3 ettenähtud tüübikinnituse taotluse osana tõestab valmistaja vastavust nimetatud punkti sätetele mootori dünamomeetril läbiviidavate katsetega vastavalt punktidele 5.5.8.2–5.5.8.7.

| 5.5.8.2. | Mootoritüüpkonna või OBD-mootoritüüpkonna vastavust nimetatud punkti nõuetele võib tõestada tüüpkonna ühe mootori (algmootori) heitekontrolli seiresüsteemi katsetega, tingimusel et valmistaja tõestab tüübikinnitusasutusele, et kogu mootoritüüpkonna heitekontrolli seiresüsteemid on samasugused.
  Tõestamisel võib esitada tüübikinnitusasutusele näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse jms.
  Algmootori valib valmistaja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

Mootoritüüpkonna või OBD-mootoritüüpkonna vastavust nimetatud punkti nõuetele võib tõestada tüüpkonna ühe mootori (algmootori) heitekontrolli seiresüsteemi katsetega, tingimusel et valmistaja tõestab tüübikinnitusasutusele, et kogu mootoritüüpkonna heitekontrolli seiresüsteemid on samasugused.

Tõestamisel võib esitada tüübikinnitusasutusele näiteks algoritme, funktsionaalseid analüüse jms.

Algmootori valib valmistaja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

| 5.5.8.3. | Heitekontrolli seiresüsteemi katsetamine koosneb järgmisest kolmest etapist:






  a) | Valik:
  asutus valib valmistaja esitatud toimimisvigade nimekirjast NOx kontrollimeetmete toimimisvea või heitekontrolli seiresüsteemi häire. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Heitekontrolli seiresüsteemi katsetamine koosneb järgmisest kolmest etapist:

a)

Valik:

asutus valib valmistaja esitatud toimimisvigade nimekirjast NOx kontrollimeetmete toimimisvea või heitekontrolli seiresüsteemi häire.

| b) | Kvalifikatsioon:
  toimimisvea mõju kontrollitakse, mõõtes NOx taset Euroopa siirdekatsetsükliga mootori katsestendil. |
| --- | --- |

b)

Kvalifikatsioon:

toimimisvea mõju kontrollitakse, mõõtes NOx taset Euroopa siirdekatsetsükliga mootori katsestendil.

| c) | Demonstreerimine:
  süsteemi reaktsiooni (pöördemomendi vähenemine, hoiatussignaal jne) demonstreeritakse, katsetades mootorit nelja OBD-katsetsükli abil. |
| --- | --- |

c)

Demonstreerimine:

süsteemi reaktsiooni (pöördemomendi vähenemine, hoiatussignaal jne) demonstreeritakse, katsetades mootorit nelja OBD-katsetsükli abil.

| 5.5.8.3.1. | Valikuetapi jaoks esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele nende seirestrateegiate kirjelduse, mida kasutatakse, et kindlaks teha mis tahes NOx kontrollimeetme võimalik toimimisviga või heitekontrolli seiresüsteemi võimalik häire, mille tagajärjel aktiveeruks pöördemomendi piiraja või üksnes hoiatussignaal.
  Kõnealusesse nimekirja kuuluvate toimimisvigade tüüpilised näited on tühi reaktiivipaak, toimimisviga, mille tagajärjeks on reaktiivi doseerimise katkemine, ebapiisav reaktiivi kvaliteet, liiga väike reaktiivikulu, heitgaasi mittenõuetekohane tagastusvool või heitgaasitagastuse deaktiveerumine.
  Tüübikinnitusasutus valib antud nimekirjast vähemalt kaks ja maksimaalselt kolm NOx kontrollisüsteemi toimimisviga või heitekontrolli seiresüsteemi häiret. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

Valikuetapi jaoks esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele nende seirestrateegiate kirjelduse, mida kasutatakse, et kindlaks teha mis tahes NOx kontrollimeetme võimalik toimimisviga või heitekontrolli seiresüsteemi võimalik häire, mille tagajärjel aktiveeruks pöördemomendi piiraja või üksnes hoiatussignaal.

Kõnealusesse nimekirja kuuluvate toimimisvigade tüüpilised näited on tühi reaktiivipaak, toimimisviga, mille tagajärjeks on reaktiivi doseerimise katkemine, ebapiisav reaktiivi kvaliteet, liiga väike reaktiivikulu, heitgaasi mittenõuetekohane tagastusvool või heitgaasitagastuse deaktiveerumine.

Tüübikinnitusasutus valib antud nimekirjast vähemalt kaks ja maksimaalselt kolm NOx kontrollisüsteemi toimimisviga või heitekontrolli seiresüsteemi häiret.

| 5.5.8.3.2. | Kvalifikatsioonietapi jaoks mõõdetakse NOx heidet Euroopa siirdekatsetsükli abil vastavalt lisa 4A 2. liite sätetele. Euroopa siirdekatsetsükli tulemust kasutatakse, et määrata kindlaks, milline on NOx kontrollisüsteemi eeldatav reaktsioon demonstratsiooni käigus (pöördemomendi vähenemine ja/või hoiatussignaal). Häire simuleeritakse nii, et NOx tase ei ületaks ühtki punktis 5.5.3.2 või 5.5.3.4 antud piirtaset rohkem kui 1 g/kWh võrra.
  Heidete kvalifikatsioon ei ole nõutav tühja reaktiivipaagi korral või kui demonstreeritakse heitekontrolli seiresüsteemi häiret.
  Pöördemomendi piiraja deaktiveeritakse kvalifikatsiooniprotsessi käigus. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

Kvalifikatsioonietapi jaoks mõõdetakse NOx heidet Euroopa siirdekatsetsükli abil vastavalt lisa 4A 2. liite sätetele. Euroopa siirdekatsetsükli tulemust kasutatakse, et määrata kindlaks, milline on NOx kontrollisüsteemi eeldatav reaktsioon demonstratsiooni käigus (pöördemomendi vähenemine ja/või hoiatussignaal). Häire simuleeritakse nii, et NOx tase ei ületaks ühtki punktis 5.5.3.2 või 5.5.3.4 antud piirtaset rohkem kui 1 g/kWh võrra.

Heidete kvalifikatsioon ei ole nõutav tühja reaktiivipaagi korral või kui demonstreeritakse heitekontrolli seiresüsteemi häiret.

Pöördemomendi piiraja deaktiveeritakse kvalifikatsiooniprotsessi käigus.

| 5.5.8.3.3. | Demonstreerimisetapi jaoks katsetatakse mootorit maksimaalselt nelja OBD-katsetsükli abil.
  Võivad esineda ainult demonstratsiooniks valitud häired. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

Demonstreerimisetapi jaoks katsetatakse mootorit maksimaalselt nelja OBD-katsetsükli abil.

Võivad esineda ainult demonstratsiooniks valitud häired.

| 5.5.8.3.4. | Enne punktis 5.5.8.3.3 nimetatud katseseeria käivitamist seatakse heitekontrolli seiresüsteem seisundisse „häired puuduvad”. |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Enne punktis 5.5.8.3.3 nimetatud katseseeria käivitamist seatakse heitekontrolli seiresüsteem seisundisse „häired puuduvad”.

| 5.5.8.3.5. | Olenevalt valitud NOx tasemest aktiveerib seade hoiatussignaali ja vajaduse korral lisaks pöördemomendi piiraja mis tahes ajahetkel enne katseseeria lõppu. Katseseeria võib peatada, kui NOx kontrolli seiresüsteem on nõuetekohaselt reageerinud. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

Olenevalt valitud NOx tasemest aktiveerib seade hoiatussignaali ja vajaduse korral lisaks pöördemomendi piiraja mis tahes ajahetkel enne katseseeria lõppu. Katseseeria võib peatada, kui NOx kontrolli seiresüsteem on nõuetekohaselt reageerinud.

| 5.5.8.4. | Heitekontrolli seiresüsteemi puhul, mis põhineb peamiselt heitevoos paiknevate sensorite abil NOx taseme seirel, võib valmistaja nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks otsustada teatavate süsteemi funktsioonide (nt doseerimise katkemine, suletud tagastusvooluklapp) otsese seire kasuks. Sel juhul demonstreeritakse valitud süsteemi funktsioone. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

Heitekontrolli seiresüsteemi puhul, mis põhineb peamiselt heitevoos paiknevate sensorite abil NOx taseme seirel, võib valmistaja nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks otsustada teatavate süsteemi funktsioonide (nt doseerimise katkemine, suletud tagastusvooluklapp) otsese seire kasuks. Sel juhul demonstreeritakse valitud süsteemi funktsioone.

| 5.5.8.5. | Punktis 5.5.5.3 ettenähtud tase, mille pöördemomendi piiraja peab pöördemomendi vähendamisel saavutama, kinnitatakse koos mootori üldise talitluse kinnitamisega vastavalt eeskirjale nr 85. Demonstreerimisel tõestab valmistaja tüübikinnitusasutusele, et mootori elektronjuhtseadmesse on lisatud nõuetekohane pöördemomendi piiraja. Eraldi pöördemomendi mõõtmine demonstreerimise ajal ei ole nõutav. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Punktis 5.5.5.3 ettenähtud tase, mille pöördemomendi piiraja peab pöördemomendi vähendamisel saavutama, kinnitatakse koos mootori üldise talitluse kinnitamisega vastavalt eeskirjale nr 85. Demonstreerimisel tõestab valmistaja tüübikinnitusasutusele, et mootori elektronjuhtseadmesse on lisatud nõuetekohane pöördemomendi piiraja. Eraldi pöördemomendi mõõtmine demonstreerimise ajal ei ole nõutav.

| 5.5.8.6. | Alternatiivina punktidele 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 võib heitekontrolli seiresüsteemi ja pöördemomendi piiraja tööd demonstreerida sõidukit katsetades. Sõidukiga sõidetakse teel või katserajal, kusjuures heitekontrolli seiresüsteemi valitud toimimisvead või häired aitavad demonstreerida, et hoiatussignaali ja pöördemomendi piiraja aktiveerimine toimub vastavalt punkti 5.5 ja eriti punktide 5.5.5.2. ja 5.5.5.3 nõuetele. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Alternatiivina punktidele 5.5.8.3.3–5.5.8.3.5 võib heitekontrolli seiresüsteemi ja pöördemomendi piiraja tööd demonstreerida sõidukit katsetades. Sõidukiga sõidetakse teel või katserajal, kusjuures heitekontrolli seiresüsteemi valitud toimimisvead või häired aitavad demonstreerida, et hoiatussignaali ja pöördemomendi piiraja aktiveerimine toimub vastavalt punkti 5.5 ja eriti punktide 5.5.5.2. ja 5.5.5.3 nõuetele.

| 5.5.8.7. | Kui punkti 5.5 nõuete täitmiseks on vajalik kustutamiskindla veakoodi salvestamine arvutimällu, peavad demonstratsiooniseeria lõpuks olema täidetud järgmised kolm tingimust:






  a) | OBD skänneri abil on võimalik kinnitada punktis 5.5.3.3 kirjeldatud sobiva kustutamiskindla veakoodi olemasolu OBD arvutimälus ning tüübikinnitusasutusele on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada; |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Kui punkti 5.5 nõuete täitmiseks on vajalik kustutamiskindla veakoodi salvestamine arvutimällu, peavad demonstratsiooniseeria lõpuks olema täidetud järgmised kolm tingimust:

a)

OBD skänneri abil on võimalik kinnitada punktis 5.5.3.3 kirjeldatud sobiva kustutamiskindla veakoodi olemasolu OBD arvutimälus ning tüübikinnitusasutusele on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada;

| b) | käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 3.9.2 nimetatud kustutamiskindla loendaja abil on võimalik kindlaks määrata aeg, mille jooksul hoiatussignaal oli katseseeria ajal aktiivne, ning tüübikinnitusasutusele on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada; |
| --- | --- |

b)

käesoleva eeskirja lisa 9A punktis 3.9.2 nimetatud kustutamiskindla loendaja abil on võimalik kindlaks määrata aeg, mille jooksul hoiatussignaal oli katseseeria ajal aktiivne, ning tüübikinnitusasutusele on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada;

| c) | tüübikinnitusasutus on kinnitanud konstruktsioonielemendid, mis näitavad, et kõnealused kustutamiskindlad andmed on salvestatud arvutimällu vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks. |
| --- | --- |

c)

tüübikinnitusasutus on kinnitanud konstruktsioonielemendid, mis näitavad, et kõnealused kustutamiskindlad andmed on salvestatud arvutimällu vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9 600 mootori töötunniks.

6.   SÕIDUKILE PAIGALDATUD MOOTOR

| 6.1. | Sõidukile paigaldatud mootor peab vastama järgmistele kinnitatud mootoritüübile kehtestatud nõuetele: |
| --- | --- |

6.1.

Sõidukile paigaldatud mootor peab vastama järgmistele kinnitatud mootoritüübile kehtestatud nõuetele:

| 6.1.1. | alarõhk sisselasketorustikus ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust; |
| --- | --- |

6.1.1.

alarõhk sisselasketorustikus ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust;

| 6.1.2. | ülerõhk väljalasketorustikus ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust; |
| --- | --- |

6.1.2.

ülerõhk väljalasketorustikus ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust;

| 6.1.3. | mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust. |
| --- | --- |

6.1.3.

mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve ei tohi ületada kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtust.

| 6.1.4. | heitgaasisüsteemi maht ei tohi erineda rohkem kui 40 % võrra kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtusest. |
| --- | --- |

6.1.4.

heitgaasisüsteemi maht ei tohi erineda rohkem kui 40 % võrra kinnitatud mootoritüübile lisas 2A ettenähtud väärtusest.

7.   MOOTORITÜÜPKOND

7.1.   Mootoritüüpkonna parameetrid

Mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud mootoritüüpkond peab vastama standardi ISO 16185 sätetele.

7.2.   Algmootori valik

| 7.2.1. | Diiselmootorid
  Tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium on suurim kütusekulu ühe töötsükli kohta deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastaval pöörlemiskiirusel. Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu ühe töötsükli kohta nominaalsel pöörlemiskiirusel. Teatavatel asjaoludel võib tüübikinnitusasutus otsustada, et tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks on parim viis katsetada teist mootorit. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks veel ühe mootori tunnuste põhjal, mis viitavad selle võimalikule kõrgeimale heitetasemele tüüpkonna mootorite hulgas.
  Kui tüüpkonna mootoritel on ka muid iseärasusi, mida võiks pidada heitgaasi taset mõjutavateks, tuleb need iseärasused kindlaks teha ja neid arvestada algmootori valimisel. |
| --- | --- |

7.2.1.

Diiselmootorid

Tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium on suurim kütusekulu ühe töötsükli kohta deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastaval pöörlemiskiirusel. Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu ühe töötsükli kohta nominaalsel pöörlemiskiirusel. Teatavatel asjaoludel võib tüübikinnitusasutus otsustada, et tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks on parim viis katsetada teist mootorit. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks veel ühe mootori tunnuste põhjal, mis viitavad selle võimalikule kõrgeimale heitetasemele tüüpkonna mootorite hulgas.

Kui tüüpkonna mootoritel on ka muid iseärasusi, mida võiks pidada heitgaasi taset mõjutavateks, tuleb need iseärasused kindlaks teha ja neid arvestada algmootori valimisel.

| 7.2.2. | Gaasimootorid
  Tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium on suurim töömaht. Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teiseseid kriteeriume järgmises järjekorras:






  a) | suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nominaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Gaasimootorid

Tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium on suurim töömaht. Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teiseseid kriteeriume järgmises järjekorras:

a)

suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nominaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel;

| b) | kõige varasem süüteajastus; |
| --- | --- |

b)

kõige varasem süüteajastus;

| c) | kõige madalam heitgaasitagastuse määr; |
| --- | --- |

c)

kõige madalam heitgaasitagastuse määr;

| d) | õhupumba puudumine või kõige nõrgema tegeliku õhuvooluga pump. |
| --- | --- |

d)

õhupumba puudumine või kõige nõrgema tegeliku õhuvooluga pump.

Teatavatel asjaoludel võib tüübikinnitusasutus otsustada, et tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks on parim viis katsetada teist mootorit. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks veel ühe mootori tunnuste põhjal, mis viitavad selle võimalikule kõrgeimale heitetasemele tüüpkonna mootorite hulgas.

7.3.   OBD-mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

OBD-mootoritüüpkonda võib määratleda põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis peavad olema ühised kõigil tüüpkonna mootoritel.

Mootorisüsteemide ühte ja samasse OBD-mootoritüüpkonda kuulumist peavad näitama järgmised ühised põhiparameetrid:

| a) | OBD seire meetodid; |
| --- | --- |

a)

OBD seire meetodid;

| b) | rikete avastamise meetodid;
  välja arvatud juhul, kui valmistaja on tehnilise või muu vastava menetlusega tõestanud nende meetodite samaväärsust. |
| --- | --- |

b)

rikete avastamise meetodid;

välja arvatud juhul, kui valmistaja on tehnilise või muu vastava menetlusega tõestanud nende meetodite samaväärsust.

| Märkus | : | mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, võivad kuuluda samasse OBD-mootoritüüpkonda, tingimusel et eespool nimetatud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, võivad kuuluda samasse OBD-mootoritüüpkonda, tingimusel et eespool nimetatud kriteeriumid on täidetud.

8.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavusega seotud menetluste korral tuleb järgida kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud korda, milles nähakse ette järgmised nõuded.

| 8.1. | Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitusmärgiga tähistatud mootor või sõiduk peab olema valmistatud selliselt, et ta vastaks tüübikinnitusvormil ja selle lisades kirjeldatud kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

8.1.

Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitusmärgiga tähistatud mootor või sõiduk peab olema valmistatud selliselt, et ta vastaks tüübikinnitusvormil ja selle lisades kirjeldatud kinnitatud tüübile.

| 8.2. | Üldreeglina kontrollitakse tootmise vastavust seoses heite piirangutega teatise vormil ja selle lisades esitatud kirjelduse alusel. |
| --- | --- |

8.2.

Üldreeglina kontrollitakse tootmise vastavust seoses heite piirangutega teatise vormil ja selle lisades esitatud kirjelduse alusel.

| 8.3. | Kui mootori tüübikinnitust on üks kord või korduvalt laiendatud, tehakse saasteainete heite mõõtmiseks vajalikud katsed asjakohase laienduse puhul koostatud infopaketis kirjeldatud mootoriga (mootoritega). |
| --- | --- |

8.3.

Kui mootori tüübikinnitust on üks kord või korduvalt laiendatud, tehakse saasteainete heite mõõtmiseks vajalikud katsed asjakohase laienduse puhul koostatud infopaketis kirjeldatud mootoriga (mootoritega).

| 8.3.1. | Saasteainete määramise katses kasutatava mootori vastavus nõuetele.
  Pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi valmistaja valitud mootorit enam reguleerida. |
| --- | --- |

8.3.1.

Saasteainete määramise katses kasutatava mootori vastavus nõuetele.

Pärast mootori esitamist tüübikinnitusasutusele ei tohi valmistaja valitud mootorit enam reguleerida.

| 8.3.1.1. | Partiist võetakse juhusliku valimi alusel kolm mootorit. Kui punkti 5.2.1 tabelite ridade A järgse tüübikinnituse andmiseks mootorile on vajalikud ainult Euroopa statsionaarsed katsed ja Euroopa koormuskatsed või ainult Euroopa siirdekatsed, tuleb toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutada samu katseid. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul rakendatakse kõikide teiste punkti 5.2.1 tabelite ridade A, B1, B2 või C järgse tüübikinnituse saanud mootorite puhul toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks kas Euroopa statsionaarse katse tsüklit ja Euroopa koormuskatsetsüklit või Euroopa siirdekatsetsüklit. Vastavad piirnormid on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.1. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Partiist võetakse juhusliku valimi alusel kolm mootorit. Kui punkti 5.2.1 tabelite ridade A järgse tüübikinnituse andmiseks mootorile on vajalikud ainult Euroopa statsionaarsed katsed ja Euroopa koormuskatsed või ainult Euroopa siirdekatsed, tuleb toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutada samu katseid. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul rakendatakse kõikide teiste punkti 5.2.1 tabelite ridade A, B1, B2 või C järgse tüübikinnituse saanud mootorite puhul toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks kas Euroopa statsionaarse katse tsüklit ja Euroopa koormuskatsetsüklit või Euroopa siirdekatsetsüklit. Vastavad piirnormid on esitatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.

| 8.3.1.2. | Kui pädev asutus tunnistab valmistaja poolt esitatud toodangut iseloomustava standardhälbe vastuvõetavaks, tehakse katsed käesoleva eeskirja 1. liite kohaselt.
  Kui pädev asutus leiab, et valmistaja poolt esitatud toodangut iseloomustav standardhälve ei ole vastuvõetav, tehakse katsed käesoleva eeskirja 2. liite kohaselt.
  Valmistaja taotlusel võib katsed teha ka käesoleva eeskirja 3. liite kohaselt. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Kui pädev asutus tunnistab valmistaja poolt esitatud toodangut iseloomustava standardhälbe vastuvõetavaks, tehakse katsed käesoleva eeskirja 1. liite kohaselt.

Kui pädev asutus leiab, et valmistaja poolt esitatud toodangut iseloomustav standardhälve ei ole vastuvõetav, tehakse katsed käesoleva eeskirja 2. liite kohaselt.

Valmistaja taotlusel võib katsed teha ka käesoleva eeskirja 3. liite kohaselt.

| 8.3.1.3. | Mootoripartii valimi katsetamise põhjal loetakse partii nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt otsustatakse, et valim läbis katsed kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui vähemalt ühe saasteaine suhtes valim katseid ei läbinud.
  Kui muude saasteainete suhtes otsuse tegemiseks korraldatakse täiendavaid katseid, ei muudeta varasemat otsust katsete läbimise kohta teatava saasteaine suhtes.
  Juhul, kui kõikide saasteainete suhtes ei ole tehtud katsete läbimise otsust ja vähemalt ühe saasteaine suhtes ei ole tehtud katsete mitteläbimise otsust, tehakse katsed lisamootoriga (vt joonis 2).
  Kuni otsust ei ole tehtud, võib valmistaja igal ajal otsustada katsetamise peatada. Sellisel juhul registreeritakse otsus katsete mitteläbimise kohta. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Mootoripartii valimi katsetamise põhjal loetakse partii nõuetele vastavaks juhul, kui asjakohases liites kehtestatud kriteeriumide kohaselt otsustatakse, et valim läbis katsed kõikide saasteainete suhtes, ning mittevastavaks juhul, kui vähemalt ühe saasteaine suhtes valim katseid ei läbinud.

Kui muude saasteainete suhtes otsuse tegemiseks korraldatakse täiendavaid katseid, ei muudeta varasemat otsust katsete läbimise kohta teatava saasteaine suhtes.

Juhul, kui kõikide saasteainete suhtes ei ole tehtud katsete läbimise otsust ja vähemalt ühe saasteaine suhtes ei ole tehtud katsete mitteläbimise otsust, tehakse katsed lisamootoriga (vt joonis 2).

Kuni otsust ei ole tehtud, võib valmistaja igal ajal otsustada katsetamise peatada. Sellisel juhul registreeritakse otsus katsete mitteläbimise kohta.

| 8.3.2. | Katsed tehakse uute mootoritega. Gaasimootorid tuleb sisse sõita lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

8.3.2.

Katsed tehakse uute mootoritega. Gaasimootorid tuleb sisse sõita lisa 4A 2. liite punktis 3 kirjeldatud menetluse kohaselt.

| 8.3.2.1. | Valmistaja taotlusel võib katsed teha siiski ka diisel- või gaasimootoritega, mille sissetöötamise aeg on pikem kui punktis 8.3.2 osutatud ajavahemik, kuid mitte üle 100 tunni. Sellisel juhul töötab mootori sisse valmistaja, kes kohustub hoiduma mootori mis tahes viisil reguleerimisest. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Valmistaja taotlusel võib katsed teha siiski ka diisel- või gaasimootoritega, mille sissetöötamise aeg on pikem kui punktis 8.3.2 osutatud ajavahemik, kuid mitte üle 100 tunni. Sellisel juhul töötab mootori sisse valmistaja, kes kohustub hoiduma mootori mis tahes viisil reguleerimisest.

| 8.3.2.2. | Kui valmistaja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.2.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:






  a) | kõik katsetatavad mootorid või |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Kui valmistaja esitab taotluse mootori sissetöötamiseks punktis 8.3.2.1 ettenähtud korras, võib sisse töötada:

a)

kõik katsetatavad mootorid või

| b) | ainult esimese katsetatava mootori ja määrata heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:






  i) | esimese katsetatava mootori puhul mõõdetakse saasteainete heitetasemed 0-ajal ja x tunni möödumisel katse alguses; |
| --- | --- | --- |

b)

ainult esimese katsetatava mootori ja määrata heitetaseme muutumisteguri järgmiselt:

i)

esimese katsetatava mootori puhul mõõdetakse saasteainete heitetasemed 0-ajal ja x tunni möödumisel katse alguses;

| ii) | iga saasteaine heitetaseme muutumistegur ajavahemikul 0–x arvutatakse järgmiselt:






  a. | heitetase hetkel x/heitetase hetkel 0; |
| --- | --- | --- |

ii)

iga saasteaine heitetaseme muutumistegur ajavahemikul 0–x arvutatakse järgmiselt:

a.

heitetase hetkel x/heitetase hetkel 0;

| b. | heitetaseme muutumistegur võib olla väiksem kui 1. |
| --- | --- |

b.

heitetaseme muutumistegur võib olla väiksem kui 1.

Järgmisi katsetatavaid mootoreid ei töötata sisse ja nende puhul korrigeeritakse 0-ajal mõõdetud heitetasemeid muutumisteguriga.

Sellisel juhul määratakse järgmised väärtused:

| a) | esimese mootori heitetasemed hetkel x; |
| --- | --- |

a)

esimese mootori heitetasemed hetkel x;

| b) | järgmiste mootorite heitetasemed 0-hetkel, mis korrutatakse muutumisteguriga. |
| --- | --- |

b)

järgmiste mootorite heitetasemed 0-hetkel, mis korrutatakse muutumisteguriga.

| 8.3.2.3. | Diislikütusel ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite katsetamisel võib kasutada müügilolevat kütust. Valmistaja taotlusel võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. Sellisel juhul rakendatakse käesoleva eeskirja jaotises 4 kirjeldatud katseid, kasutades iga gaasimootori puhul vähemalt kaht etalonkütust. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

Diislikütusel ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite katsetamisel võib kasutada müügilolevat kütust. Valmistaja taotlusel võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. Sellisel juhul rakendatakse käesoleva eeskirja jaotises 4 kirjeldatud katseid, kasutades iga gaasimootori puhul vähemalt kaht etalonkütust.

| 8.3.2.4. | Maagaasi küttel töötavate mootorite puhul tehakse kõik katsed järgmiste müügilolevate kütustega:






  a) | H-märgisega mootorite puhul müügiloleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00), |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

Maagaasi küttel töötavate mootorite puhul tehakse kõik katsed järgmiste müügilolevate kütustega:

a)

H-märgisega mootorite puhul müügiloleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00),

| b) | L-märgisega mootorite puhul müügiloleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19), |
| --- | --- |

b)

L-märgisega mootorite puhul müügiloleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19),

| c) | HL-märgisega mootorite puhul müügiloleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb piiridesse (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

HL-märgisega mootorite puhul müügiloleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb piiridesse (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Valmistaja taotlusel võib siiski kasutada ka 5. lisas kirjeldatud etalonkütuseid. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva eeskirja 4. punktis kirjeldatud katseid.

| 8.3.2.5. | Kui gaasimootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, tuleb katsed teha etalonkütusega, mida kasutati algmootori katsetamisel, või punktides 4.1.3.1. ja 4.2.1.1 osutatud võimaliku täiendava kütusega 3, millega oli lubatud katsetada algmootorit. Seejärel arvutatakse katsetulemused ümber, kasutades vastavalt vajadusele punktides 4.1.4, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2 kirjeldatud tegureid r, ra või rb. Tulemusi ei korrigeerita, kui r, ra või rb on väiksem kui üks. Mõõdetud ja arvutatud tulemused peavad näitama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (gaasimootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kütus 3, veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kütused A ja B). |
| --- | --- |

8.3.2.5.

Kui gaasimootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, tuleb katsed teha etalonkütusega, mida kasutati algmootori katsetamisel, või punktides 4.1.3.1. ja 4.2.1.1 osutatud võimaliku täiendava kütusega 3, millega oli lubatud katsetada algmootorit. Seejärel arvutatakse katsetulemused ümber, kasutades vastavalt vajadusele punktides 4.1.4, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2 kirjeldatud tegureid r, ra või rb. Tulemusi ei korrigeerita, kui r, ra või rb on väiksem kui üks. Mõõdetud ja arvutatud tulemused peavad näitama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (gaasimootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kütus 3, veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kütused A ja B).

| 8.3.2.6. | Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks mõeldud gaasimootori vastavuskatsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud.
  Joonis 2
  Toodangu vastavuskatsetuste skeem |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Ühe kindla koostisega kütusel töötamiseks mõeldud gaasimootori vastavuskatsed tehakse selle kütusega, mille jaoks mootor on kalibreeritud.

Joonis 2

Toodangu vastavuskatsetuste skeem

Image

8.4.   Pardadiagnostika (OBD)

| 8.4.1. | OBD-süsteemi toodete nõuetele vastavuse kontrollimine tuleb teha vastavalt järgmistele tingimustele. |
| --- | --- |

8.4.1.

OBD-süsteemi toodete nõuetele vastavuse kontrollimine tuleb teha vastavalt järgmistele tingimustele.

| 8.4.2. | Kui tüübikinnitusasutuse arvates ei ole toodangu kvaliteet rahuldav, siis võetakse seeriast üks juhuslikult valitud mootor ning katsetatakse seda käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 100 tundi. |
| --- | --- |

8.4.2.

Kui tüübikinnitusasutuse arvates ei ole toodangu kvaliteet rahuldav, siis võetakse seeriast üks juhuslikult valitud mootor ning katsetatakse seda käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 100 tundi.

| 8.4.3. | Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui kõnealune mootor vastab käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.3.

Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui kõnealune mootor vastab käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.

| 8.4.4 | Kui seeriast valitud mootor ei vasta punkti 8.4.2 nõuetele, siis võetakse seeriast neljast mootorist koosnev juhuslik valim, millega tehakse käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 100 tundi. |
| --- | --- |

8.4.4

Kui seeriast valitud mootor ei vasta punkti 8.4.2 nõuetele, siis võetakse seeriast neljast mootorist koosnev juhuslik valim, millega tehakse käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsed. Katseid võib teha mootoritega, mille sissetöötamisaeg ei ületa 100 tundi.

| 8.4.5. | Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui neljast mootorist koosneva juhusliku valimi vähemalt kolm mootorit vastavad käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.5.

Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui neljast mootorist koosneva juhusliku valimi vähemalt kolm mootorit vastavad käesoleva eeskirja lisa 9A 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.

9.   KASUTUSELOLEVATE SÕIDUKITE/MOOTORITE NÕUETELE VASTAVUS

| 9.1. | Käesoleva eeskirja kohaldamisel tuleb kasutuselolevate sõidukite/mootorite nõuetele vastavust kontrollida perioodiliselt kogu sõidukile paigaldatud mootori kasuliku tööea jooksul. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel tuleb kasutuselolevate sõidukite/mootorite nõuetele vastavust kontrollida perioodiliselt kogu sõidukile paigaldatud mootori kasuliku tööea jooksul.

| 9.2. | Heidetega seoses antud tüübikinnitusega hõlmatavad lisameetmed peavad tagama ka heitekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukile paigaldatud normaaltingimustes kasutatav mootori kasuliku tööea jooksul. |
| --- | --- |

9.2.

Heidetega seoses antud tüübikinnitusega hõlmatavad lisameetmed peavad tagama ka heitekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukile paigaldatud normaaltingimustes kasutatav mootori kasuliku tööea jooksul.

| 9.3. | Menetlused, mida tuleb järgida seoses kasutuselolevate sõidukite/mootorite nõuetele vastavusega, on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisas. |
| --- | --- |

9.3.

Menetlused, mida tuleb järgida seoses kasutuselolevate sõidukite/mootorite nõuetele vastavusega, on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisas.

10.   KARISTUSED TOODETE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Kui punktis 8.1 kehtestatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootorile või sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

10.1.

Kui punktis 8.1 kehtestatud nõudeid ei järgita või valitud mootor(id) või sõiduk(id) ei läbi punktis 8.3 ettenähtud katseid, võib mootorile või sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppe osapool tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppe osapooltele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidiste kohast vormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppe osapool tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppe osapooltele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidiste kohast vormi.

11.   KINNITATUD TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 11.1. | Igast kinnitatud tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud asutusele. See asutus võib: |
| --- | --- |

11.1.

Igast kinnitatud tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud asutusele. See asutus võib:

| 11.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et muudetud tüüp vastab jätkuvalt nõuetele, või |
| --- | --- |

11.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et muudetud tüüp vastab jätkuvalt nõuetele, või

| 11.1.2. | nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli. |
| --- | --- |

11.1.2.

nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli.

| 11.2. | Muudetud tüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 4.5 kindlaksmääratud korras, täpsustades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

11.2.

Muudetud tüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 4.5 kindlaksmääratud korras, täpsustades tehtud muudatused.

| 11.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele selle kohta teate käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidise kohasel vormil. |
| --- | --- |

11.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele selle kohta teate käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidise kohasel vormil.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 2A või 2B esitatud näidiste kohast vormi.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

13.1.   Üldsätted

| 13.1.1. | Alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja rakendav kokkleppeosaline keelduda EMK tüübikinnituse andmisest 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel. |
| --- | --- |

13.1.1.

Alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja rakendav kokkleppeosaline keelduda EMK tüübikinnituse andmisest 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel.

| 13.1.2. | Alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.
  Mootoriga tuleb teha jaotises 5 ettenähtud asjakohased katsed ning mootor peab vastama punktide 13.2.1, 13.2.2 ja 13.2.3 nõuetele. |
| --- | --- |

13.1.2.

Alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

Mootoriga tuleb teha jaotises 5 ettenähtud asjakohased katsed ning mootor peab vastama punktide 13.2.1, 13.2.2 ja 13.2.3 nõuetele.

13.2.   Uued tüübikinnitused

| 13.2.1. | Olenemata punktide 13.4 ja 13.5 sätetest annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab:






  a) | asjakohastele käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite ridades B1, B2 või C märgitud heite piirnormidele; |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Olenemata punktide 13.4 ja 13.5 sätetest annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates käesoleva eeskirja 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab:

a)

asjakohastele käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite ridades B1, B2 või C märgitud heite piirnormidele;

| b) | punktis 5.3 ettenähtud vastupidavusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

punktis 5.3 ettenähtud vastupidavusnõuetele;

| c) | punktis 5.4 ettenähtud pardadiagnostika nõuetele; |
| --- | --- |

c)

punktis 5.4 ettenähtud pardadiagnostika nõuetele;

| d) | punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele. |
| --- | --- |

d)

punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele.

| Tähis | Kuupäev
  Uued tüübid – kõik tüübid | Rida (18) | OBD
  I etapp (19) | OBD
  II etapp | Vastupidavus ja kasutuselolek | NOx kontroll

   (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | JAH | — | JAH | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | JAH | — | JAH | JAH |
| D | | B2(2008) | JAH | — | JAH | — |
| E | | B2(2008) | — | — | JAH | JAH |
| F | | B2(2008) | — | JAH | JAH | — |
| G | | B2(2008) | — | JAH | JAH | JAH |
| H | | C | JAH | — | JAH | — |
| I | | C | JAH | — | JAH | JAH |
| J | | C | — | JAH | JAH | — |
| K | | C | — | JAH | JAH | JAH |

Tähis

Kuupäev

Uued tüübid – kõik tüübid

Rida (18)

OBD

I etapp (19)

OBD

II etapp

Vastupidavus ja kasutuselolek

NOx kontroll

(20)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

JAH

—

JAH

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

JAH

—

JAH

JAH

D

B2(2008)

JAH

—

JAH

—

E

B2(2008)

—

—

JAH

JAH

F

B2(2008)

—

JAH

JAH

—

G

B2(2008)

—

JAH

JAH

JAH

H

C

JAH

—

JAH

—

I

C

JAH

—

JAH

JAH

J

C

—

JAH

JAH

—

K

C

—

JAH

JAH

JAH

| 13.2.2. | Olenemata punktide 13.4 ja 13.5 sätetest, annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates 9. novembrist 2006 mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab kõigile käesoleva eeskirja punktis 13.2.1 ettenähtud tingimustele ja punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele. |
| --- | --- |

13.2.2.

Olenemata punktide 13.4 ja 13.5 sätetest, annavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates 9. novembrist 2006 mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab kõigile käesoleva eeskirja punktis 13.2.1 ettenähtud tingimustele ja punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele.

| 13.2.3. | Olenemata punktide 13.4.1 ja 13.5 sätetest, peavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates 1. oktoobrist 2008 andma mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab:






  a) | asjakohastele punkti 5.2.1 tabelite ridades B2 või C märgitud heite piirnormidele; |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Olenemata punktide 13.4.1 ja 13.5 sätetest, peavad käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled alates 1. oktoobrist 2008 andma mootorile EMK tüübikinnituse ainult juhul, kui mootor vastab:

a)

asjakohastele punkti 5.2.1 tabelite ridades B2 või C märgitud heite piirnormidele;

| b) | punktis 5.3 ettenähtud vastupidavusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

punktis 5.3 ettenähtud vastupidavusnõuetele;

| c) | punktis 5.4 ettenähtud pardadiagnostika nõuetele (OBD 2. etapp); |
| --- | --- |

c)

punktis 5.4 ettenähtud pardadiagnostika nõuetele (OBD 2. etapp);

| d) | punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele. |
| --- | --- |

d)

punktis 5.5 ettenähtud lisasätetele.

13.3.   Vanade tüübikinnituste kehtivusaeg

| 13.3.1. | 04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused kaotavad kehtivuse alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast. |
| --- | --- |

13.3.1.

04-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused kaotavad kehtivuse alates 05-seeria muudatuste jõustumise ametlikust kuupäevast.

| 13.3.2. | Alates 1. oktoobrist 2007 kaotavad kehtivuse 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused, mis ei vasta punktis 13.2.2 esitatud nõudele. |
| --- | --- |

13.3.2.

Alates 1. oktoobrist 2007 kaotavad kehtivuse 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused, mis ei vasta punktis 13.2.2 esitatud nõudele.

| 13.3.3. | Alates 1. oktoobrist 2009 kaotavad kehtivuse 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused, mis ei vasta punktis 13.2.3 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

13.3.3.

Alates 1. oktoobrist 2009 kaotavad kehtivuse 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitused, mis ei vasta punktis 13.2.3 esitatud nõuetele.

13.4.   Gaasimootorid

| 13.4.1. | Gaasimootorid ei pea vastama punktis 5.5 ettenähtud sätetele. |
| --- | --- |

13.4.1.

Gaasimootorid ei pea vastama punktis 5.5 ettenähtud sätetele.

| 13.4.2. | Gaasimootorid ei pea vastama punktis 5.4.1 ettenähtud sätetele (OBD 1.etapp). |
| --- | --- |

13.4.2.

Gaasimootorid ei pea vastama punktis 5.4.1 ettenähtud sätetele (OBD 1.etapp).

13.5.   Kasutuselolevate sõidukite asendusmootorid

| 13.5.1. | Käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled võivad jätkata tüübikinnituse andmist mootoritele, mis vastavad eelnevate muudatuste seeriatega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele või 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirjaga ettenähtud tasemetele, kui need mootorid on mõeldud kasutamiseks kasutusel oleva sõiduki asendusmootorina ning kui sõiduki kasutuselevõtu kuupäeval oli nende mootorite suhtes kohaldatav varasem standard. |
| --- | --- |

13.5.1.

Käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppe osapooled võivad jätkata tüübikinnituse andmist mootoritele, mis vastavad eelnevate muudatuste seeriatega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele või 05-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirjaga ettenähtud tasemetele, kui need mootorid on mõeldud kasutamiseks kasutusel oleva sõiduki asendusmootorina ning kui sõiduki kasutuselevõtu kuupäeval oli nende mootorite suhtes kohaldatav varasem standard.

14.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED NING AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled esitavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljaantud vormikohased tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

---

(1)  Maagaas.

(2)  Veeldatud naftagaas.

(3)  Eeskirja nr 83 kohaldatakse ainult sõidukite suhtes, mille tuletatud mass on ≤ 2 840 kg, laiendusena kategooriasse M1 või N1 kuuluvale sõidukile antud tüübikinnitusele.

(4)  „R49 või R83” tähendab, et valmistajad võivad saada tüübikinnituse käesoleva eeskirja või eeskirja nr 83 kohaselt, vt punkt 1.2.

(5)  Kohaldatav ainult punkti 5.2.1 tabeli 2 etapi C suhtes.

(6)  Kohaldamiskuupäevad vastavalt punktile 5.4.2.

(7)  Käesoleva eeskirja punktis 5.4.1 nähakse heitgaasi järeltöötlussüsteemide katalüütilise/filtri efektiivsuse kao või halvenemise seire asemel ette olulise talitlushäire seire. Olulise talitlushäire näited on esitatud käesoleva eeskirja lisa 9A punktides 3.2.3.2 ja 3.2.3.3.

(8)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai ja 56 – Montenegro. Edasised numbrid antakse muudele riikidele kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega; Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osapooltele nendele riikidele antud numbritest.

(9)  Vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelitele.

(10)  Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4 jäetakse OBD I etapis välja gaasimootorid.

(11)  Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.5.

(12)  Kuni 1. oktoobrini 2008 kehtib järgmine: „ümbritsev temperatuur vahemikus 279–303 K (6–30 oC)”.

(13)  Temperatuurivahemik kuulub läbivaatamisele vastavalt käesoleva eeskirjale, pöörates erilist tähelepanu alumise temperatuuripiiri asjakohasusele.

(14)  Mootorite puhul, mille silindri töömaht on alla 0,75 dm3 ja nominaalne pöörlemiskiirus üle 3 000 min-1.

(15)  Ainult maagaasi küttel töötavate mootorite puhul.

(16)  Ei kohaldata gaasimootorite puhul etappides B1 ja B2.

(17)  Mootorite puhul, mille silindri töömaht on alla 0,75 dm3 ja nominaalne pöörlemiskiirus üle 3 000 min-1.

(18)  Vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelitele.

(19)  Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4 jäetakse OBD I etapis välja gaasimootorid.

(20)  Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.5.

---

1. liide

Toodangu vastavuskatsetuste menetlus rahuldava standardhälbe korral

| 1. | Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega juhul, kui valmistaja toodangu standardhälve on rahuldav. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega juhul, kui valmistaja toodangu standardhälve on rahuldav.

| 2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %).

| 3. | Iga käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 märgitud saasteaine puhul rakendatakse järgmist protseduuri (vt joonis 2).
  Kasutatakse järgmisi tähiseid:







  L | = | saasteaine piirnormi naturaallogaritm; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm; |
| s | = | toodangu standardhälbe hinnang (pärast mõõteväärtuste naturaallogaritmi võtmist); |
| n | = | uuritava valimi maht. |

3.

Iga käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 märgitud saasteaine puhul rakendatakse järgmist protseduuri (vt joonis 2).

Kasutatakse järgmisi tähiseid:

L

=

saasteaine piirnormi naturaallogaritm;

xi

=

valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm;

s

=

toodangu standardhälbe hinnang (pärast mõõteväärtuste naturaallogaritmi võtmist);

n

=

uuritava valimi maht.

| 4. | Iga valimi puhul arvutatakse piirnormi standardhälvete summa, kasutades järgmist valemit: |
| --- | --- |

4.

Iga valimi puhul arvutatakse piirnormi standardhälvete summa, kasutades järgmist valemit:

Formula

| 5. | Seejärel toimitakse järgmiselt:






  a) | kui testitulemuse statistiline väärtus on suurem kui vastava valimimahu puhul tabelis 3 kehtestatud katse läbimise kriteeriumi arvväärtus, võetakse vastu otsus katsete läbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes; |
| --- | --- | --- |

5.

Seejärel toimitakse järgmiselt:

a)

kui testitulemuse statistiline väärtus on suurem kui vastava valimimahu puhul tabelis 3 kehtestatud katse läbimise kriteeriumi arvväärtus, võetakse vastu otsus katsete läbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes;

| b) | kui testitulemuse statistiline väärtus on väiksem kui vastava valimimahu puhul tabelis 3 kehtestatud tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus, võetakse vastu otsus katsete mitteläbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes; |
| --- | --- |

b)

kui testitulemuse statistiline väärtus on väiksem kui vastava valimimahu puhul tabelis 3 kehtestatud tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus, võetakse vastu otsus katsete mitteläbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.1 ja arvutusi korratakse ühe elemendi võrra suurema valimi puhul. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt punktile 8.3.1 ja arvutusi korratakse ühe elemendi võrra suurema valimi puhul.

Tabel 3

Vastuvõtmise ja tagasilükkamise kriteeriumide arvväärtused 1. liite kohase valimiplaani puhul

Minimaalne valimi maht: 3

| Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht) | Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus An | Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht)

Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus An

Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

2. liide

Toodangu vastavuskatsetuste menetlus juhul, kui standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik hinnata

| 1. | Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega juhul, kui valmistaja toodangu standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik määrata. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega juhul, kui valmistaja toodangu standardhälve on mitterahuldav või seda ei ole võimalik määrata.

| 2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 40 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,95 (valmistaja risk = 5 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %).

| 3. | Käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 käsitletud saasteainete väärtusi pärast vastava halvendusteguri rakendamist loetakse normaalselt jaotunuteks ja sellepärast võetakse igast vastavast väärtusest naturaallogaritm. Olgu valimi minimaalse ja maksimaalse mahu tähised vastavalt m0 ja m (m0 = 3 ja m = 32) ning uuritava valimi mahu tähis n. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 käsitletud saasteainete väärtusi pärast vastava halvendusteguri rakendamist loetakse normaalselt jaotunuteks ja sellepärast võetakse igast vastavast väärtusest naturaallogaritm. Olgu valimi minimaalse ja maksimaalse mahu tähised vastavalt m0 ja m (m0 = 3 ja m = 32) ning uuritava valimi mahu tähis n.

| 4. | Kui partii puhul mõõdetud teatava saasteaine heitetasemete naturaallogaritmid (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) on x1, x2, ... xi ja heitetaseme piirnormi naturaallogaritm on L, võib määratleda järgmised suurused:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Kui partii puhul mõõdetud teatava saasteaine heitetasemete naturaallogaritmid (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) on x1, x2, ... xi ja heitetaseme piirnormi naturaallogaritm on L, võib määratleda järgmised suurused:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | Tabelis 4 on esitatud vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtused (An) ja tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtused (Bn) olenevalt uuritava valimi mahust. Otsus selle kohta, kas partii on või ei ole katsed läbinud, võetakse vastu katsestatistiku

  abil järgmiselt:Eeldades, et m0 ≤ n ≤ m:






  a) | partii võetakse vastu, kui

  , |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

Eeldades, et m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | partii lükatakse tagasi, kui

  , |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | tehakse mõõtmised lisamootoriga, kui

  . |
| --- | --- |

c)

Formula

| 6. | Märkus
  Katsestatistiku järjestikuste väärtuste arvutamiseks kasutatakse järgmisi rekursiivseid valemeid:






  (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
  Tabel 4
  Vastuvõtmise ja tagasilükkamise kriteeriumide arvväärtused 2. liite kohase valimiplaani puhul

  Minimaalne valimi maht: 3








  Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht) | Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus An | Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Märkus

Katsestatistiku järjestikuste väärtuste arvutamiseks kasutatakse järgmisi rekursiivseid valemeid:

Formula

Formula

(n = 2,3,...; Formula; v1 = 0)

Tabel 4

Vastuvõtmise ja tagasilükkamise kriteeriumide arvväärtused 2. liite kohase valimiplaani puhul

Minimaalne valimi maht: 3

Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht)

Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus An

Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. liide

Toodangu vastavuskatsetuste menetlus valmistaja taotluse korral

| 1. | Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega valmistaja taotluse korral. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites kirjeldatakse katseprotseduuri, mida kasutatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses saasteainete heitega valmistaja taotluse korral.

| 2. | Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 30 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,90 (valmistaja risk = 10 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %). |
| --- | --- |

2.

Vähemalt kolmest mootorist koosnev valim moodustatakse selliselt, et partii puhul, mille mootoritest 30 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,90 (valmistaja risk = 10 %), ning partii puhul, mille mootoritest 65 % on defektsed, on tõenäosus, et partii läbib katsed, 0,1 (tarbija risk = 10 %).

| 3. | Iga käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 märgitud saasteaine puhul rakendatakse järgmist menetlust (vt joonis 2).
  Kasutatakse järgmisi tähiseid:







  L | = | saasteaine piirnorm naturaallogaritm; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm; |
| s | = | toodangu standardhälbe hinnang (pärast mõõteväärtuste naturaallogaritmi võtmist); |
| n | = | uuritava valimi maht. |

3.

Iga käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 märgitud saasteaine puhul rakendatakse järgmist menetlust (vt joonis 2).

Kasutatakse järgmisi tähiseid:

L

=

saasteaine piirnorm naturaallogaritm;

xi

=

valimi i-nda mootori puhul saadud mõõteväärtuse (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) naturaallogaritm;

s

=

toodangu standardhälbe hinnang (pärast mõõteväärtuste naturaallogaritmi võtmist);

n

=

uuritava valimi maht.

| 4. | Arvutatakse valimit iseloomustav katsestatistik, mis võimaldab hinnata nõuetele mittevastavate mootorite arvu, mille puhul xi ≥ L: |
| --- | --- |

4.

Arvutatakse valimit iseloomustav katsestatistik, mis võimaldab hinnata nõuetele mittevastavate mootorite arvu, mille puhul xi ≥ L:

| 5. | Seejärel toimitakse järgmiselt:






  a) | kui katsestatistiku väärtus on väiksem kui vastava valimimahu puhul tabelis 5 kehtestatud vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus või sellega võrdne, võetakse vastu otsus katsete läbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes; |
| --- | --- | --- |

5.

Seejärel toimitakse järgmiselt:

a)

kui katsestatistiku väärtus on väiksem kui vastava valimimahu puhul tabelis 5 kehtestatud vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus või sellega võrdne, võetakse vastu otsus katsete läbimise kohta asjakohase saasteaine suhtes;

| b) | kui katsestatistiku väärtus on suurem kui vastava valimimahu puhul tabelis 5 kehtestatud tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus või sellega võrdne, võetakse vastu otsus katsete mitteläbimise kohta vastava saasteaine suhtes; |
| --- | --- |

b)

kui katsestatistiku väärtus on suurem kui vastava valimimahu puhul tabelis 5 kehtestatud tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus või sellega võrdne, võetakse vastu otsus katsete mitteläbimise kohta vastava saasteaine suhtes;

| c) | kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.1 ja arvutusi korratakse ühe elemendi võrra suurema valimi puhul. |
| --- | --- |

c)

kui kumbagi otsust ei saa teha, katsetatakse lisamootorit vastavalt käesoleva eeskirja punktile 8.3.1 ja arvutusi korratakse ühe elemendi võrra suurema valimi puhul.

Tabelis 5 esitatud vastuvõtmise ja tagasilükkamise kriteeriumide arvväärtused on arvutatud rahvusvahelise standardi ISO 8422/1991 kohaselt.

Tabel 5

Vastuvõtmise ja tagasilükkamise kriteeriumide arvväärtused 3. liite kohase valimiplaani puhul

Minimaalne valimimaht: 3

| Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht) | Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus | Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Katsetatud mootorite üldarv (valimi maht)

Vastuvõtmise kriteeriumi arvväärtus

Tagasilükkamise kriteeriumi arvväärtus

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

4. liide

Seadme samaväärsuse kindlaksmääramine

Seadme samaväärsuse määramise aluseks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.2 on vähemalt seitset näidisepaari hõlmav korrelatsiooniuuring vaatlusaluse seadme ja ühe käesolevale eeskirjale vastava etalonseadme vahel, kusjuures kasutatakse sobivat katsetsüklit (sobivaid katsetsükleid). Kohaldatavateks samaväärsuse kriteeriumideks on F-test ja kahepoolne Studenti t-test.

Kõnealuse statistilise meetodiga uuritakse hüpoteesi, et valimi heite standardhälve ja keskväärtus, mis määratakse vaatlusaluse seadme puhul, ei erine etalonseadme standardhälbest ja mõõdetud heidete valimi keskväärtusest. Hüpoteesi tõesust kontrollitakse F ja t väärtuste 5 % olulisusastme põhjal. 7–10 näidisepaari F ja t kriitilised väärtused on esitatud allpool olevas tabelis. Kui allpool esitatud valemite põhjal arvutatud F ja t väärtused on suuremad kui F ja t kriitilised väärtused, ei ole vaatlusalune seade samaväärne.

Tuleb järgida järgmist menetlust. Alumised indeksid R ja C tähistavad vastavalt etalonseadet ja vaatlusalust seadet.

| a) | Teostada etalonseadme ja vaatlusaluse seadmega vähemalt 7 katset, eelistatavalt üheaegselt. Katsete arvu tähistatakse vastavalt nR ja nC. |
| --- | --- |

a)

Teostada etalonseadme ja vaatlusaluse seadmega vähemalt 7 katset, eelistatavalt üheaegselt. Katsete arvu tähistatakse vastavalt nR ja nC.

| b) | Arvutada keskmised väärtused xR ja xC ning standardhälbed sR ja sC. |
| --- | --- |

b)

Arvutada keskmised väärtused xR ja xC ning standardhälbed sR ja sC.

| c) | Arvutada F väärtus järgmise valemi abil:

  (Murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet SR või SC olenevalt sellest, kumb on suurem.) |
| --- | --- |

c)

Arvutada F väärtus järgmise valemi abil:

(Murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet SR või SC olenevalt sellest, kumb on suurem.)

| d) | Arvutada t väärtus järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

d)

Arvutada t väärtus järgmise valemi abil:

| e) | Võrrelda F ja t arvutatud väärtusi allpool olevas tabelis esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valimi maht on suurem, tuleb vaadata 5 % olulisusastme (95 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid. |
| --- | --- |

e)

Võrrelda F ja t arvutatud väärtusi allpool olevas tabelis esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valimi maht on suurem, tuleb vaadata 5 % olulisusastme (95 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid.

| f) | Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:






  F-katse puhul: | df = nR - 1/nC - 1 |
| --- | --- | --- |
| t-katse puhul: | df = nC + nR - 2 |

f)

Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:

F-katse puhul:

df = nR - 1/nC - 1

t-katse puhul:

df = nC + nR - 2

Valimi suurusele vastavad F ja t väärtused:

| Valimi suurus | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Valimi suurus

F-test

t-test

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| g) | Määrata kindlaks samaväärsus järgmiselt:






  i) | kui F < Fcrit ja t < tcrit, siis on vaatlusalune seade samaväärne käesoleva eeskirja etalonseadmega; |
| --- | --- | --- |

g)

Määrata kindlaks samaväärsus järgmiselt:

i)

kui F < Fcrit ja t < tcrit, siis on vaatlusalune seade samaväärne käesoleva eeskirja etalonseadmega;

| ii) | kui F ≥ Fcrit ja t ≥ tcrit, siis ei ole vaatlusalune seade samaväärne käesoleva eeskirja etalonseadmega. |
| --- | --- |

ii)

kui F ≥ Fcrit ja t ≥ tcrit, siis ei ole vaatlusalune seade samaväärne käesoleva eeskirja etalonseadmega.

---

1. LISA

TEATIS

Käesolev teatis on seotud eeskirja nr 49 kohase tüübikinnitusega. Selles viidatakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite ning sõidukite maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste saasteainete heite vastu võetavatele meetmetele.

Sõiduki tüüp/algmootor/mootori tüüp (1) ...

0.   ÜLDOSA

| 0.1. | Mark (ettevõtte nimi): ... |
| --- | --- |

0.1.

Mark (ettevõtte nimi): ...

| 0.2. | Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (nimetada kõik variandid): ... |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (nimetada kõik variandid): ...

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile, ning nende asukoht: ... |
| --- | --- |

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile, ning nende asukoht: ...

| 0.4. | Sõiduki liik (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

0.4.

Sõiduki liik (vajaduse korral): ...

| 0.5. | Mootori liik: diiselmootor/maagaasil töötav/veeldatud naftagaasil töötav/etanoolil töötav (1) ... |
| --- | --- |

0.5.

Mootori liik: diiselmootor/maagaasil töötav/veeldatud naftagaasil töötav/etanoolil töötav (1) ...

| 0.6. | Valmistaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

0.6.

Valmistaja nimi ja aadress: ...

| 0.7. | Andmesiltide ja pealdiste asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

0.7.

Andmesiltide ja pealdiste asukoht ja kinnitusviis: ...

| 0.8. | Osade ja eraldi tehniliste seadmete puhul EMK tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

0.8.

Osade ja eraldi tehniliste seadmete puhul EMK tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

| 0.9. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

0.9.

Koostetehas(t)e aadress(id): ...

Lisatud dokumendid:

| 1. | (Alg)mootori põhikarakteristikud ja katsetamisega seotud teave (vt 1. liide). |
| --- | --- |

1.

(Alg)mootori põhikarakteristikud ja katsetamisega seotud teave (vt 1. liide).

| 2. | Mootoritüüpkonna põhikarakteristikud (vt 2. liide). |
| --- | --- |

2.

Mootoritüüpkonna põhikarakteristikud (vt 2. liide).

| 3. | Mootoritüüpkonna mootoritüüpide põhikarakteristikud (vt 3. liide). |
| --- | --- |

3.

Mootoritüüpkonna mootoritüüpide põhikarakteristikud (vt 3. liide).

| 4. | Vajaduse korral mootoriga seotud sõidukiosade karakteristikud (vt 4. liide). |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral mootoriga seotud sõidukiosade karakteristikud (vt 4. liide).

| 5. | Algmootori tüübi ning vajaduse korral mootoriruumi fotod ja/või joonised. |
| --- | --- |

5.

Algmootori tüübi ning vajaduse korral mootoriruumi fotod ja/või joonised.

| 6. | Olemasolu korral muude lisade nimekiri. |
| --- | --- |

6.

Olemasolu korral muude lisade nimekiri.

Koht ja kuupäev

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

1. liide

(Alg)mootori põhikarakteristikud ja katsetamisega soetud teave (1)

1.   Mootori kirjeldus

| 1.1. | Valmistaja: ... |
| --- | --- |

1.1.

Valmistaja: ...

| 1.2. | Valmistaja mootorikood: ... |
| --- | --- |

1.2.

Valmistaja mootorikood: ...

| 1.3. | Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2): |
| --- | --- |

1.3.

Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2):

| 1.4. | Silindrite arv ja paigutus: ... |
| --- | --- |

1.4.

Silindrite arv ja paigutus: ...

| 1.4.1. | Silindri läbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Silindri läbimõõt: ... mm

| 1.4.2. | Kolvi käik: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Kolvi käik: ... mm

| 1.4.3. | Tööjärjestus: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tööjärjestus: ...

| 1.5. | Mootori töömaht: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Mootori töömaht: ... cm3

| 1.6. | Surveaste mahu järgi (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Surveaste mahu järgi (3): ...

| 1.7. | Põlemiskambri ja kolvipea joonis (joonised): ... |
| --- | --- |

1.7.

Põlemiskambri ja kolvipea joonis (joonised): ...

| 1.8. | Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ... cm2

| 1.9. | Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 1.10. | Maksimaalne kasulik võimsus: ... kW pöörlemiskiirusel ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Maksimaalne kasulik võimsus: ... kW pöörlemiskiirusel ... min-1

| 1.11. | Mootori suurim lubatud pöörlemiskiirus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Mootori suurim lubatud pöörlemiskiirus: ... min-1

| 1.12. | Maksimaalne kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemiskiirusel ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Maksimaalne kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemiskiirusel ... min-1

| 1.13. | Põlemissüsteem: survesüüde/sädesüüde (2) |
| --- | --- |

1.13.

Põlemissüsteem: survesüüde/sädesüüde (2)

| 1.14. | Kütus: diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2) |
| --- | --- |

1.14.

Kütus: diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2)

| 1.15. | Jahutussüsteem |
| --- | --- |

1.15.

Jahutussüsteem

| 1.15.1. | Vedelikjahutus |
| --- | --- |

1.15.1.

Vedelikjahutus

| 1.15.1.1. | Jahutusvedeliku tüüp: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Jahutusvedeliku tüüp: ...

| 1.15.1.2. | Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (2)

| 1.15.1.3. | Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

| 1.15.1.4. | Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

| 1.15.2. | Õhkjahutus |
| --- | --- |

1.15.2.

Õhkjahutus

| 1.15.2.1. | Ülelaadekompressor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Ülelaadekompressor: jah/ei (2)

| 1.15.2.2. | Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

| 1.15.2.3. | Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

| 1.16. | Valmistaja poolt lubatud temperatuur |
| --- | --- |

1.16.

Valmistaja poolt lubatud temperatuur

| 1.16.1. | Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundil: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundil: ... K

| 1.16.2. | Õhkjahutus: referentspunkt: ...
  Maksimaalne temperatuur referentspunktis: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Õhkjahutus: referentspunkt: ...

Maksimaalne temperatuur referentspunktis: ... K

| 1.16.3. | Laaditud õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundil (vajaduse korral) ... |
| --- | --- |

1.16.3.

Laaditud õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundil (vajaduse korral) ...

| 1.16.4. | Maksimaalne heitgaasi temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Maksimaalne heitgaasi temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures: ... K

| 1.16.5. | Kütuse temperatuur: minimaalne ... K, maksimaalne ... K
  diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel |
| --- | --- |

1.16.5.

Kütuse temperatuur: minimaalne ... K, maksimaalne ... K

diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel

| 1.16.6. | Kütuse rõhk: minimaalne ... kPa, maksimaalne ... kPa
  rõhuregulaatori viimasel astmel, ainult maagaasil töötavate mootorite puhul. |
| --- | --- |

1.16.6.

Kütuse rõhk: minimaalne ... kPa, maksimaalne ... kPa

rõhuregulaatori viimasel astmel, ainult maagaasil töötavate mootorite puhul.

| 1.16.7. | Määrdeõli temperatuur: minimaalne...K, maksimaalne...K |
| --- | --- |

1.16.7.

Määrdeõli temperatuur: minimaalne...K, maksimaalne...K

| 1.17. | Ülelaadekompressor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.

Ülelaadekompressor: jah/ei (2)

| 1.17.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Mark: ...

| 1.17.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tüüp: ...

| 1.17.3. | Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ...

| 1.17.4. | Vahejahuti: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Vahejahuti: jah/ei (2)

| 1.18. | Sisselaskesüsteem
  Maksimaalne lubatud sisselaske alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele:
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Sisselaskesüsteem

Maksimaalne lubatud sisselaske alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele:

... kPa

| 1.19. | Heitgaasisüsteem
  Maksimaalne lubatud väljalaske ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele:
  ... kPa
  Heitgaasisüsteemi maht: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Heitgaasisüsteem

Maksimaalne lubatud väljalaske ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele:

... kPa

Heitgaasisüsteemi maht: ... dm3

| 1.20. | Mootorisüsteemi elektrooniline kontrollplokk (EECU) (kõik mootoritüübid): |
| --- | --- |

1.20.

Mootorisüsteemi elektrooniline kontrollplokk (EECU) (kõik mootoritüübid):

| 1.20.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Mark: ...

| 1.20.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tüüp: ...

| 1.20.3. | Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): ...

2.   Õhusaastevastased meetmed

| 2.1. | Karterigaaside ringlussevõtuseade (kirjeldus ja joonised): ... |
| --- | --- |

2.1.

Karterigaaside ringlussevõtuseade (kirjeldus ja joonised): ...

| 2.2. | Õhusaastevastane lisaseade
  (olemasolu korral ning kui seda ei mainita muudes punktides) ... |
| --- | --- |

2.2.

Õhusaastevastane lisaseade

(olemasolu korral ning kui seda ei mainita muudes punktides) ...

| 2.2.1. | Katalüüsneutralisaator: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalüüsneutralisaator: jah/ei (2)

| 2.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 2.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 2.2.1.3. | Katalüüsneutralisaatorite ja elementide arv: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Katalüüsneutralisaatorite ja elementide arv: ...

| 2.2.1.4. | Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 2.2.1.5. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ...

| 2.2.1.6. | Väärismetallide üldkogus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Väärismetallide üldkogus: ...

| 2.2.1.7. | Suhteline kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Suhteline kontsentratsioon: ...

| 2.2.1.8. | Substraat (struktuur ja materjal): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substraat (struktuur ja materjal): ...

| 2.2.1.9. | Elementide tihedus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Elementide tihedus: ...

| 2.2.1.10. | Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: ...

| 2.2.1.11. | Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht heitgaasitorustikus ja referentskaugus): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht heitgaasitorustikus ja referentskaugus): ...

| 2.2.1.12. | Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K): ...

| 2.2.1.13. | Kasutatavad reaktiivid (vajaduse korral): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Kasutatavad reaktiivid (vajaduse korral):

| 2.2.1.13.1. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

| 2.2.1.13.2. | Reaktiivi normaalsete töötemperatuuride vahemik: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reaktiivi normaalsete töötemperatuuride vahemik: ...

| 2.2.1.13.3. | Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

| 2.2.1.13.4. | Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (4): ...

| 2.2.2. | Hapnikusensor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Hapnikusensor: jah/ei (2)

| 2.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 2.2.2.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tüüp: ...

| 2.2.2.3. | Paigutus: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Paigutus: ...

| 2.2.3. | Õhu sissepuhe: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Õhu sissepuhe: jah/ei (2)

| 2.2.3.1. | Tüüp (õhuimpulss, õhupump jne): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tüüp (õhuimpulss, õhupump jne): ...

| 2.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei (2)

| 2.2.4.1. | Karakteristikud (mark, tüüp, vool jne): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Karakteristikud (mark, tüüp, vool jne): ...

| 2.2.5. | Kübemepüüdur: jah/ei (2): |
| --- | --- |

2.2.5.

Kübemepüüdur: jah/ei (2):

| 2.2.5.1. | Kübemepüüduri mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Kübemepüüduri mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 2.2.5.2. | Kübemepüüduri tüüp ja ehitus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Kübemepüüduri tüüp ja ehitus: ...

| 2.2.5.3. | Paigutus (referentskaugus heitgaasitorustikus): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Paigutus (referentskaugus heitgaasitorustikus): ...

| 2.2.5.4. | Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonised: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonised: ...

| 2.2.5.5. | Normaalse töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ..." |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normaalse töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ..."

| 2.2.5.6. | Perioodilise regeneratsiooni puhul:






  a) | Euroopa siirdekatsetsüklite arv 2 regeneratsiooni vahel (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Perioodilise regeneratsiooni puhul:

a)

Euroopa siirdekatsetsüklite arv 2 regeneratsiooni vahel (n1): ...

| b) | Euroopa siirdekatsetsüklite arv regeneratsiooni vältel (n2): ... |
| --- | --- |

b)

Euroopa siirdekatsetsüklite arv regeneratsiooni vältel (n2): ...

| 2.2.6. | Muud süsteemid: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Muud süsteemid: jah/ei (2)

| 2.2.6.1. | Kirjeldus ja töö: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Kirjeldus ja töö: ...

3.   Kütusetoitesüsteem

| 3.1. | Diiselmootorid |
| --- | --- |

3.1.

Diiselmootorid

| 3.1.1. | Kütusepump
  Rõhk (3): ... kPa või diagrammkarakteristik (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Kütusepump

Rõhk (3): ... kPa või diagrammkarakteristik (2): ...

| 3.1.2. | Sissepritsesüsteem |
| --- | --- |

3.1.2.

Sissepritsesüsteem

| 3.1.2.1. | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pump

| 3.1.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.1.3. | Tootlikkus: ... mm3
   (3) töötsükli kohta mootori pöörlemiskiirusel min-1

  pumba täiskoormuse puhul või diagrammkarakteristik (2)
   (3) ...
  Märkida kasutatud meetod: mootoristendil ja/või pumbastendil (2)

  Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Tootlikkus: ... mm3
   (3) töötsükli kohta mootori pöörlemiskiirusel min-1

pumba täiskoormuse puhul või diagrammkarakteristik (2)
   (3) ...

Märkida kasutatud meetod: mootoristendil ja/või pumbastendil (2)

Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest.

| 3.1.2.1.4. | Eelsissepritse |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Eelsissepritse

| 3.1.2.1.4.1. | Eelsissepritse kõver (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Eelsissepritse kõver (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Sissepritse püsiajastus (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Sissepritse püsiajastus (3): ...

| 3.1.2.2. | Sissepritsetorustik |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Sissepritsetorustik

| 3.1.2.2.1. | Pikkus: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Pikkus: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Siseläbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Siseläbimõõt: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: ...

| 3.1.2.3. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Pihusti(d)

| 3.1.2.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.3.3. | Avanemisrõhk: ... kPa (3)

  või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Avanemisrõhk: ... kPa (3)

või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Pöörlemiskiiruse regulaator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Pöörlemiskiiruse regulaator

| 3.1.2.4.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.4.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.4.3. | Kiirus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Kiirus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 3.1.3. | Külmkäivitussüsteem |
| --- | --- |

3.1.3.

Külmkäivitussüsteem

| 3.1.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.3.3. | Kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Kirjeldus: ...

| 3.1.3.4. | Abikäivitusseade: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Abikäivitusseade: ...

| 3.1.3.4.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Mark: ...

| 3.1.3.4.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tüüp: ...

| 3.2. | Gaasimootorid (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gaasimootorid (5)

| 3.2.1. | Kütus: maagaas/veeldatud naftagaas (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Kütus: maagaas/veeldatud naftagaas (2)

| 3.2.2. | Rõhuregulaator(id) või aurusti(d)/rõhuregulaator(id) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Rõhuregulaator(id) või aurusti(d)/rõhuregulaator(id) (3)

| 3.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.2.3. | Rõhualandusastmete arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Rõhualandusastmete arv: ...

| 3.2.2.4. | Rõhk viimasel astmel: minimaalne kPa, maksimaalne kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Rõhk viimasel astmel: minimaalne kPa, maksimaalne kPa

| 3.2.2.5. | Põhireguleerimispunktide arv: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Põhireguleerimispunktide arv:

| 3.2.2.6. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv: ...

| 3.2.2.7. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.3. | Kütusetoitesüsteem: segamisseade/gaasipritse/vedelikupritse/otsepritse (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Kütusetoitesüsteem: segamisseade/gaasipritse/vedelikupritse/otsepritse (2)

| 3.2.3.1. | Kütusesegu reguleerimine: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Kütusesegu reguleerimine: ...

| 3.2.3.2. | Süsteemi kirjeldus ja/või diagramm ning joonised: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Süsteemi kirjeldus ja/või diagramm ning joonised: ...

| 3.2.3.3. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.4. | Segamisseade |
| --- | --- |

3.2.4.

Segamisseade

| 3.2.4.1. | Arv: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Arv: ...

| 3.2.4.2. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Mark (margid): ...

| 3.2.4.3. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.4.4. | Paigutus: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Paigutus: ...

| 3.2.4.5. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.4.6. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5. | Sissepritse sisselasketorustikku |
| --- | --- |

3.2.5.

Sissepritse sisselasketorustikku

| 3.2.5.1. | Sissepritse ajastus: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Sissepritse ajastus: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (2)

| 3.2.5.2. | Sissepritse ajastus: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Sissepritse ajastus: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (2)

| 3.2.5.3. | Sissepritseseadmed |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Sissepritseseadmed

| 3.2.5.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.3.3. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.5.3.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5.4. | Toitepump (vajaduse korral): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Toitepump (vajaduse korral):

| 3.2.5.4.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.4.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.4.3 | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5.5. | Pihusti(d): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Pihusti(d):

| 3.2.5.5.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.5.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.5.3. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.6. | Otsesissepritse |
| --- | --- |

3.2.6.

Otsesissepritse

| 3.2.6.1. | Pritsepump/rõhuregulaator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Pritsepump/rõhuregulaator (2)

| 3.2.6.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.6.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.6.1.3. | Sissepritse ajastus: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Sissepritse ajastus: ...

| 3.2.6.1.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.6.2. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Pihusti(d)

| 3.2.6.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.6.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.6.2.3. | Avanemisrõhk või diagrammkarakteristik (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Avanemisrõhk või diagrammkarakteristik (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.7. | Elektrooniline kontrollplokk |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektrooniline kontrollplokk

| 3.2.7.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.7.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.7.3. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.8. | Maagaasi eriseade |
| --- | --- |

3.2.8.

Maagaasi eriseade

| 3.2.8.1. | Variant 1
  (ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötavate mootorite tüübikinnituse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1

(ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötavate mootorite tüübikinnituse korral)

| 3.2.8.1.1. | Kütuse koostis:








  metaan (CH4): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etaan (C2H6): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| propaan (C3H8): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| butaan (C4H10): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| C5/C5 +: | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| hapnik (O2): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| inertsed gaasid (N2, He jne): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |

3.2.8.1.1.

Kütuse koostis:

metaan (CH4):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

etaan (C2H6):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

propaan (C3H8):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

butaan (C4H10):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

C5/C5 +:

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

hapnik (O2):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

inertsed gaasid (N2, He jne):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

| 3.2.8.1.2. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Pihusti(d)

| 3.2.8.1.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.8.1.3. | Muud (vajaduse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Muud (vajaduse korral)

| 3.2.8.2. | Variant 2
  (ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötava mootori tüübikinnituse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2

(ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötava mootori tüübikinnituse korral)

4.   Kütusejaotusfaasid

| 4.1. | Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide või samaväärsete näitajate suhtes: ... |
| --- | --- |

4.1.

Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide või samaväärsete näitajate suhtes: ...

| 4.2. | Lävilõtk ja/või seadistuspiirkond (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Lävilõtk ja/või seadistuspiirkond (2): ...

5.   Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)

| 5.1. | Süütesüsteemi tüüp: komplektne süütepool ja -küünlad/eraldi süütepool ja -küünlad/süütepoolküünlad/muud (täpsustada) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Süütesüsteemi tüüp: komplektne süütepool ja -küünlad/eraldi süütepool ja -küünlad/süütepoolküünlad/muud (täpsustada) (2)

| 5.2. | Süütekontrolliplokk |
| --- | --- |

5.2.

Süütekontrolliplokk

| 5.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Mark (margid): ...

| 5.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 5.3. | Eelsissepritse kõver/eelsissepritse kaart (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Eelsissepritse kõver/eelsissepritse kaart (2)
   (3): ...

| 5.4. | Süüte ajastus (3): ... kraadi enne ülemist surnud punkti pöörlemiskiirusel ... min-1

  ja maksimaalsel atmosfäärirõhul ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Süüte ajastus (3): ... kraadi enne ülemist surnud punkti pöörlemiskiirusel ... min-1

ja maksimaalsel atmosfäärirõhul ... kPa

| 5.5. | Süüteküünlad |
| --- | --- |

5.5.

Süüteküünlad

| 5.5.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Mark (margid): ...

| 5.5.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 5.5.3. | Vahe seadistus: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Vahe seadistus: ... mm

| 5.6. | Süütepool(id) |
| --- | --- |

5.6.

Süütepool(id)

| 5.6.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Mark (margid): ...

| 5.6.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tüüp (tüübid): ...

6.   Mootori lisaseadmed

Mootor esitatakse katsetamiseks koos mootori tööks vajalike lisaseadmetega (näiteks ventilaator, veepump jne), vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirja nr 24 kümnenda lisa punktis 5.1.1 kindlaksmääratud kasutamistingimustele.

| 6.1. | Katse ajaks paigaldatavad lisaseadmed
  Kui lisaseadmete paigaldamine katsestendil ei ole võimalik või ei ole asjakohane, määratakse kindlaks nende energiatarve ning lahutatakse see katsetsükli (katsetsüklite) ajal mõõdetud mootori üldvõimsusest. |
| --- | --- |

6.1.

Katse ajaks paigaldatavad lisaseadmed

Kui lisaseadmete paigaldamine katsestendil ei ole võimalik või ei ole asjakohane, määratakse kindlaks nende energiatarve ning lahutatakse see katsetsükli (katsetsüklite) ajal mõõdetud mootori üldvõimsusest.

| 6.2. | Katse ajaks eemaldatavad lisaseadmed
  Katse ajaks eemaldatakse seadmed, mis on vajalikud ainult sõiduki tööks (näiteks õhukompressor, kliimaseade jne). Kui lisaseadmeid ei saa eemaldada, määratakse nende energiatarve ning liidetakse see katsetsükli (katsetsüklite) ajal mõõdetud mootori üldvõimsusele. |
| --- | --- |

6.2.

Katse ajaks eemaldatavad lisaseadmed

Katse ajaks eemaldatakse seadmed, mis on vajalikud ainult sõiduki tööks (näiteks õhukompressor, kliimaseade jne). Kui lisaseadmeid ei saa eemaldada, määratakse nende energiatarve ning liidetakse see katsetsükli (katsetsüklite) ajal mõõdetud mootori üldvõimsusele.

7.   Lisateave katsetingimuste kohta

| 7.1. | Kasutatud määrdeõli |
| --- | --- |

7.1.

Kasutatud määrdeõli

| 7.1.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Mark: ...

| 7.1.2. | Tüüp: ...
  Õli ja kütuse segu puhul märkida õli protsent segus): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Tüüp: ...

Õli ja kütuse segu puhul märkida õli protsent segus): ...

| 7.2. | Mootori lisaseadmed (vajaduse korral)
  Lisaseadmete energiatarve määratakse ainult juhul, kui:






  a) | mootorile ei ole paigaldatud mootori töötamiseks vajalikke lisaseadmeid ja/või |
| --- | --- | --- |

7.2.

Mootori lisaseadmed (vajaduse korral)

Lisaseadmete energiatarve määratakse ainult juhul, kui:

a)

mootorile ei ole paigaldatud mootori töötamiseks vajalikke lisaseadmeid ja/või

| b) | mootorile on paigaldatud lisaseadmed, mis ei ole mootori töötamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

b)

mootorile on paigaldatud lisaseadmed, mis ei ole mootori töötamiseks vajalikud.

| 7.2.1. | Loetelu ja identifitseerimisandmed: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Loetelu ja identifitseerimisandmed: ...

| 7.2.2. | Energiatarve mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel:












  Seadmed | Energiatarve (kW) mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel |
| --- | --- | --- |
| | Pöörlemis-kiirus tühi-käigul | Minimaal-ne pöörlemis-kiirus | Maksi-maalne pöörlemis-kiirus | Pöörlemis-kiirus A (6) | Pöörlemis-kiirus B (6) | Pöörlemis-kiirus C (6) | Referents-kiirus (7) |
| P(a)
  Mootori tööks vajalikud lisaseadmed (lahutatakse mootori mõõdetud võimsusest), vt eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.1 | | | | | | | |
| P(b)
  Mootori tööks mittevajalikud lisaseadmed (liidetakse mootori mõõdetud võimsusele) vt eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.2 | | | | | | | |

7.2.2.

Energiatarve mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel:

Seadmed

Energiatarve (kW) mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel

Pöörlemis-kiirus tühi-käigul

Minimaal-ne pöörlemis-kiirus

Maksi-maalne pöörlemis-kiirus

Pöörlemis-kiirus A (6)

Pöörlemis-kiirus B (6)

Pöörlemis-kiirus C (6)

Referents-kiirus (7)

P(a)

Mootori tööks vajalikud lisaseadmed (lahutatakse mootori mõõdetud võimsusest), vt eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.1

P(b)

Mootori tööks mittevajalikud lisaseadmed (liidetakse mootori mõõdetud võimsusele) vt eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.2

8.   Mootori jõudlus

| 8.1. | Mootori pöörlemiskiirused (8)

  Minimaalne pöörlemiskiirus (nlo): ... min-1

  Maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi): ... min-1

  Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli puhul | Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Mootori pöörlemiskiirused (8)

Minimaalne pöörlemiskiirus (nlo): ... min-1

Maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi): ... min-1

Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli puhul

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| | Pöörlemiskiirus A: ... min-1 |
| --- | --- |

Pöörlemiskiirus A: ... min-1

| | Pöörlemiskiirus B: ... min-1 |
| --- | --- |

Pöörlemiskiirus B: ... min-1

| | Pöörlemiskiirus C: ... min-1 |
| --- | --- |

Pöörlemiskiirus C: ... min-1

Euroopa siirdekatsetsükli puhul

| | Referentskiirus: ... min-1 |
| --- | --- |

Referentskiirus: ... min-1

| 8.2. | Mootori võimsus (mõõdetakse vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjale nr 24), kW | Mootori pöörlemiskiirus |
| --- | --- | --- |
| Pöörlemis-kiirustühikäigul | Pöörlemis-kiirus A (9) | Pöörlemis-kiirus B (9) | Pöörlemis-kiirus C (9) | Referents-kiirus (10) |
| P(m)
  Katsestendil mõõdetud võimsus | | | | | |
| P(a)
  Katse ajaks paigaldatavate lisaseadmete energiatarve (eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.1) | | | | | |
| a) | paigaldatud |

8.2.

Mootori võimsus (mõõdetakse vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjale nr 24), kW

Mootori pöörlemiskiirus

Pöörlemis-kiirustühikäigul

Pöörlemis-kiirus A (9)

Pöörlemis-kiirus B (9)

Pöörlemis-kiirus C (9)

Referents-kiirus (10)

P(m)

Katsestendil mõõdetud võimsus

P(a)

Katse ajaks paigaldatavate lisaseadmete energiatarve (eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.1)

a)

paigaldatud

| b) | paigaldamata |
| --- | --- |

b)

paigaldamata

0

0

0

0

0

P(b)

Katse ajaks eemaldatavate lisaseadmete energiatarve (eeskirja nr 24/02 10. lisa punkt 5.1.2)

| a) | paigaldatud |
| --- | --- |

a)

paigaldatud

| b) | paigaldamata |
| --- | --- |

b)

paigaldamata

0

0

0

0

0

P(n)

Mootori kasulik võimsus = P(m)-P(a)+P(b)

| 8.3. | Dünamomeetri seadistus (kW)
  Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa koormuskatsetsükli ja Euroopa siirdekatsetsüklile vastava referentstsükli puhul peab dünamomeetri seadistus põhinema punktis 8.2 osutatud mootori kasulikul võimsusel P(n). Mootor on soovitatav katsestendile paigaldada netoseisundis. Sellisel juhul on P(m) ja P(n) identsed. Kui mootorit ei ole võimalik või otstarbekohane katsetada netoseisundis, korrigeeritakse dünamomeetri seadistust vastavalt netoseisundile eespool esitatud valemi abil. |
| --- | --- |

8.3.

Dünamomeetri seadistus (kW)

Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa koormuskatsetsükli ja Euroopa siirdekatsetsüklile vastava referentstsükli puhul peab dünamomeetri seadistus põhinema punktis 8.2 osutatud mootori kasulikul võimsusel P(n). Mootor on soovitatav katsestendile paigaldada netoseisundis. Sellisel juhul on P(m) ja P(n) identsed. Kui mootorit ei ole võimalik või otstarbekohane katsetada netoseisundis, korrigeeritakse dünamomeetri seadistust vastavalt netoseisundile eespool esitatud valemi abil.

| 8.3.1. | Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel
  Dünamomeetri seadistus arvutatakse lisa 4A 1. liite punktis 1.2 esitatud valemi abil.









  Koormus protsentides | Mootori pöörlemiskiirus |
| --- | --- | --- |
| | Pöörlemis-kiirustühikäigul | Pöörlemis-kiirus A | Pöörlemis-kiirus B | Pöörlemis-kiirus C |
| 10 | –– | | | |
| 25 | –– | | | |
| 50 | –– | | | |
| 75 | –– | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel

Dünamomeetri seadistus arvutatakse lisa 4A 1. liite punktis 1.2 esitatud valemi abil.

Koormus protsentides

Mootori pöörlemiskiirus

Pöörlemis-kiirustühikäigul

Pöörlemis-kiirus A

Pöörlemis-kiirus B

Pöörlemis-kiirus C

10

––

25

––

50

––

75

––

100

| 8.3.2. | Euroopa siirdekatsetsükkel
  Kui mootorit ei katsetata netoseisundis, arvutatakse mõõdetud võimsus või mõõdetud tsüklitöö lisa 4A 2. liite punktis 2 kindlaksmääratud viisil ümber kasulikuks võimsuseks või kasulikuks tsüklitööks mootori valmistaja poolt kogu tsükli katseala kohta esitatud valemi abil, mille on kinnitanud tehniline teenistus. |
| --- | --- |

8.3.2.

Euroopa siirdekatsetsükkel

Kui mootorit ei katsetata netoseisundis, arvutatakse mõõdetud võimsus või mõõdetud tsüklitöö lisa 4A 2. liite punktis 2 kindlaksmääratud viisil ümber kasulikuks võimsuseks või kasulikuks tsüklitööks mootori valmistaja poolt kogu tsükli katseala kohta esitatud valemi abil, mille on kinnitanud tehniline teenistus.

9.   Pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem)

| 9.1. | Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis 4: |
| --- | --- |

9.1.

Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis 4:

| 9.2. | Kõigi OBD-süsteemiga kontrollitavate osade loetelu ja otstarve: ... |
| --- | --- |

9.2.

Kõigi OBD-süsteemiga kontrollitavate osade loetelu ja otstarve: ...

| 9.3. | Kirjalik kirjeldus (OBD töö üldpõhimõtted): |
| --- | --- |

9.3.

Kirjalik kirjeldus (OBD töö üldpõhimõtted):

| 9.3.1. | Diisli-/gaasimootorid : |
| --- | --- |

9.3.1.

Diisli-/gaasimootorid :

| 9.3.1.1. | Katalüsaatori seire... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Katalüsaatori seire...

| 9.3.1.2. | deNOx süsteemi seire ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

deNOx süsteemi seire ...

| 9.3.1.3. | Diislikütuse tahkete osakeste filtri seire ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Diislikütuse tahkete osakeste filtri seire ...

| 9.3.1.4. | Elektroonilise kütusesüsteemi seire ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Elektroonilise kütusesüsteemi seire ...

| 9.3.1.5. | Muud OBD-süsteemi abil kontrollitavad osad ... |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Muud OBD-süsteemi abil kontrollitavad osad ...

| 9.4. | Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ... |
| --- | --- |

9.4.

Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ...

| 9.5. | Loetelu kõikidest OBD väljundkoodidest ja vormingutest (koos selgitustega): ... |
| --- | --- |

9.5.

Loetelu kõikidest OBD väljundkoodidest ja vormingutest (koos selgitustega): ...

10.   Pöördemomendi piiraja

| 10.1. | Pöördemomendi piiraja aktiveerimise kirjeldus |
| --- | --- |

10.1.

Pöördemomendi piiraja aktiveerimise kirjeldus

| 10.2. | Täiskoormuskõvera piiramise kirjeldus |
| --- | --- |

10.2.

Täiskoormuskõvera piiramise kirjeldus

---

(1)  Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide käesolevate andmetega samaväärsed andmed esitab valmistaja.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Määrata kindlaks tolerants.

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

(6)  Euroopa siirdekatsetsükkel

(7)  Ainult Euroopa siirdekatsetsükkel

(8)  Määratakse kindlaks tolerants: hälve võib olla ± 3 % valmistaja poolt kindlaksmääratud väärtustest.

(9)  Euroopa siirdekatsetsükkel

(10)  Ainult Euroopa siirdekatsetsükkel

2. liide

Mootoritüüpkonna põhikarakteristikud

1.   Üldised parameetrid

| 1.1. | Töötsükkel: ... |
| --- | --- |

1.1.

Töötsükkel: ...

| 1.2. | Jahutusvahend: ... |
| --- | --- |

1.2.

Jahutusvahend: ...

| 1.3. | Silindrite arv (1) : ... |
| --- | --- |

1.3.

Silindrite arv (1) : ...

| 1.4. | Üksiku silindri töömaht: ... |
| --- | --- |

1.4.

Üksiku silindri töömaht: ...

| 1.5. | Õhu sisselaskeviis: ... |
| --- | --- |

1.5.

Õhu sisselaskeviis: ...

| 1.6. | Põlemiskambri tüüp/ehitus: ... |
| --- | --- |

1.6.

Põlemiskambri tüüp/ehitus: ...

| 1.7. | Ventiilid ning sisse- ja väljalaskeaknad, paigutus, mõõtmed ja arv: ... |
| --- | --- |

1.7.

Ventiilid ning sisse- ja väljalaskeaknad, paigutus, mõõtmed ja arv: ...

| 1.8. | Toitesüsteem: ... |
| --- | --- |

1.8.

Toitesüsteem: ...

| 1.9. | Süütesüsteem (gaasimootorid): ... |
| --- | --- |

1.9.

Süütesüsteem (gaasimootorid): ...

| 1.10. | Muud omadused:






  a) | õhu vahejahuti (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Muud omadused:

a)

õhu vahejahuti (1): ...

| b) | heitgaasitagastus (1): ... |
| --- | --- |

b)

heitgaasitagastus (1): ...

| c) | vee pihustamine/emulgeerimine (1): ... |
| --- | --- |

c)

vee pihustamine/emulgeerimine (1): ...

| d) | õhu sissepuhe (1): ... |
| --- | --- |

d)

õhu sissepuhe (1): ...

| 1.11. | Heitgaasi järeltöötlus: (1): ...
  Identse (algmootori puhul madalaima) suhte tõestus: süsteemi maht/kütusekulu töötsükli kohta vastavalt diagrammi (diagrammide) numbrile (numbritele): |
| --- | --- |

1.11.

Heitgaasi järeltöötlus: (1): ...

Identse (algmootori puhul madalaima) suhte tõestus: süsteemi maht/kütusekulu töötsükli kohta vastavalt diagrammi (diagrammide) numbrile (numbritele):

2.   Tüüpkonna mootorite nimekiri

| 2.1. | Diiselmootorite tüüpkonna nimetus: ... |
| --- | --- |

2.1.

Diiselmootorite tüüpkonna nimetus: ...

| 2.1.1. | Tüüpkonna mootorite spetsifikaat: | Algmootor |
| --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Nominaalne kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Maksimaalne pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Minimaalne kiirus tühikäigul (min-1) | | | | | |
| Silindri töömaht (protsentides algmootori silindri töömahust) | | | | | 100 |

2.1.1.

Tüüpkonna mootorite spetsifikaat:

Algmootor

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1)

Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3)

Nominaalne kasulik võimsus (kW)

Maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus (min-1)

Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3)

Maksimaalne pöördemoment (Nm)

Minimaalne kiirus tühikäigul (min-1)

Silindri töömaht (protsentides algmootori silindri töömahust)

100

| 2.2. | Gaasimootori tüüpkonna nimetus: ... |
| --- | --- |

2.2.

Gaasimootori tüüpkonna nimetus: ...

| 2.2.1. | Tüüpkonna mootorite spetsifikaat: | Algmootor |
| --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Nominaalne kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Maksimaalne pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Minimaalne kiirus tühikäigul (min-1) | | | | | |
| Silindri töömaht (protsentides algmootori silindri töömahust) | | | | | 100 |
| Süüteajastus | | | | | |
| Heitgaasi tagastusvool | | | | | |
| Õhupump jah/ei | | | | | |
| Õhupumba tegelik vool | | | | | |

2.2.1.

Tüüpkonna mootorite spetsifikaat:

Algmootor

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nominaalne pöörlemiskiirus (min-1)

Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3)

Nominaalne kasulik võimsus (kW)

Maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus (min-1)

Kütusekulu ühe töötsükli kohta (mm3)

Maksimaalne pöördemoment (Nm)

Minimaalne kiirus tühikäigul (min-1)

Silindri töömaht (protsentides algmootori silindri töömahust)

100

Süüteajastus

Heitgaasi tagastusvool

Õhupump jah/ei

Õhupumba tegelik vool

---

(1)  Kui ei kohaldata, märkida „ei kohaldata”.

3. liide

Tüüpkonna mootoritüüpide põhikarakteristikud
   (1)

1.   Mootori kirjeldus

| 1.1. | Valmistaja: ... ... |
| --- | --- |

1.1.

Valmistaja: ... ...

| 1.2. | Valmistaja mootorikood: ... |
| --- | --- |

1.2.

Valmistaja mootorikood: ...

| 1.3. | Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2): |
| --- | --- |

1.3.

Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2):

| 1.4. | Silindrite arv ja paigutus: ... |
| --- | --- |

1.4.

Silindrite arv ja paigutus: ...

| 1.4.1. | Silindri läbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Silindri läbimõõt: ... mm

| 1.4.2. | Kolvi käik: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Kolvi käik: ... mm

| 1.4.3. | Tööjärjestus: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Tööjärjestus: ...

| 1.5. | Mootori töömaht: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Mootori töömaht: ... cm3

| 1.6. | Surveaste mahu järgi (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Surveaste mahu järgi (3): ...

| 1.7. | Põlemiskambri ja kolvipea joonis (joonised): ... |
| --- | --- |

1.7.

Põlemiskambri ja kolvipea joonis (joonised): ...

| 1.8. | Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ... cm2

| 1.9. | Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 1.10. | Maksimaalne kasulik võimsus:... kW pöörlemiskiirusel ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Maksimaalne kasulik võimsus:... kW pöörlemiskiirusel ... min-1

| 1.11. | Mootori suurim lubatud pöörlemiskiirus: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Mootori suurim lubatud pöörlemiskiirus: ... min-1

| 1.12. | Maksimaalne üldpöördemoment: ... Nm pöörlemiskiirusel ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Maksimaalne üldpöördemoment: ... Nm pöörlemiskiirusel ... min-1

| 1.13. | Põlemissüsteem: survesüüde/sädesüüde (2) |
| --- | --- |

1.13.

Põlemissüsteem: survesüüde/sädesüüde (2)

| 1.14. | Kütus: ... diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2) |
| --- | --- |

1.14.

Kütus: ... diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2)

| 1.15. | Jahutussüsteem |
| --- | --- |

1.15.

Jahutussüsteem

| 1.15.1. | Vedelikjahutus |
| --- | --- |

1.15.1.

Vedelikjahutus

| 1.15.1.1. | Jahutusvedeliku tüüp: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Jahutusvedeliku tüüp: ...

| 1.15.1.2. | Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Tsirkulatsioonipump (tsirkulatsioonipumbad): jah/ei (2)

| 1.15.1.3. | Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

| 1.15.1.4. | Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

| 1.15.2. | Õhkjahutus |
| --- | --- |

1.15.2.

Õhkjahutus

| 1.15.2.1. | Ülelaadekompressor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Ülelaadekompressor: jah/ei (2)

| 1.15.2.2. | Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

| 1.15.2.3. | Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

| 1.16. | Valmistaja poolt lubatud temperatuur |
| --- | --- |

1.16.

Valmistaja poolt lubatud temperatuur

| 1.16.1. | Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundil: ... K |
| --- | --- |

1.16.1.

Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundil: ... K

| 1.16.2. | Õhkjahutus: referentspunkt: ...
  Maksimaalne temperatuur referentspunktis: ... K |
| --- | --- |

1.16.2.

Õhkjahutus: referentspunkt: ...

Maksimaalne temperatuur referentspunktis: ... K

| 1.16.3. | Laaditud õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundil ... (vajaduse korral) ... K |
| --- | --- |

1.16.3.

Laaditud õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundil ... (vajaduse korral) ... K

| 1.16.4. | Maksimaalne heitgaasi temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures: ... K |
| --- | --- |

1.16.4.

Maksimaalne heitgaasi temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri(te) juures: ... K

| 1.16.5. | Kütuse temperatuur: ... minimaalne K, maksimaalne ... K
  diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel |
| --- | --- |

1.16.5.

Kütuse temperatuur: ... minimaalne K, maksimaalne ... K

diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel

| 1.16.6. | Kütuse rõhk: ... minimaalne ... kPa,
  maksimaalne ... kPa
  rõhuregulaatori viimasel astmel, ainult maagaasil töötavate mootorite puhul. |
| --- | --- |

1.16.6.

Kütuse rõhk: ... minimaalne ... kPa,

maksimaalne ... kPa

rõhuregulaatori viimasel astmel, ainult maagaasil töötavate mootorite puhul.

| 1.16.7. | Määrdeõli temperatuur: ... minimaalne K, maksimaalne ... K |
| --- | --- |

1.16.7.

Määrdeõli temperatuur: ... minimaalne K, maksimaalne ... K

| 1.17. | Ülelaadekompressor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.

Ülelaadekompressor: jah/ei (2)

| 1.17.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Mark: ...

| 1.17.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Tüüp: ...

| 1.17.3. | Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ...

| 1.17.4. | Vahejahuti: jah/ei (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Vahejahuti: jah/ei (2)

| 1.18. | Sisselaskesüsteem
  Maksimaalne lubatud sisselaske alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Sisselaskesüsteem

Maksimaalne lubatud sisselaske alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele: ... kPa

| 1.19. | Heitgaasisüsteem
  Maksimaalne lubatud väljalaske ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele: ... kPa
  Heitgaasisüsteemi maht: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Heitgaasisüsteem

Maksimaalne lubatud väljalaske ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ja 100 % koormusel vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 24 kindlaksmääratud kasutamistingimustele: ... kPa

Heitgaasisüsteemi maht: ... dm3

| 1.20. | Mootorisüsteemi elektrooniline kontrollplokk (EECU) (kõik mootoritüübid): |
| --- | --- |

1.20.

Mootorisüsteemi elektrooniline kontrollplokk (EECU) (kõik mootoritüübid):

| 1.20.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Mark: ...

| 1.20.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Tüüp: ...

| 1.20.3. | Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Tarkvara kalibreerimise number (numbrid): ...

2.   Õhusaastevastased meetmed

| 2.1. | Karterigaaside ringlussevõtuseade (kirjeldus ja joonised): ... |
| --- | --- |

2.1.

Karterigaaside ringlussevõtuseade (kirjeldus ja joonised): ...

| 2.2. | Õhusaastevastane lisaseade (olemasolu korral ning kui seda ei mainita muudes punktides) |
| --- | --- |

2.2.

Õhusaastevastane lisaseade (olemasolu korral ning kui seda ei mainita muudes punktides)

| 2.2.1. | Katalüüsneutralisaator: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Katalüüsneutralisaator: jah/ei (2)

| 2.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 2.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 2.2.1.3. | Katalüüsneutralisaatorite ja elementide arv: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Katalüüsneutralisaatorite ja elementide arv: ...

| 2.2.1.4. | Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 2.2.1.5. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ...

| 2.2.1.6. | Väärismetallide üldkogus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Väärismetallide üldkogus: ...

| 2.2.1.7. | Suhteline kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Suhteline kontsentratsioon: ...

| 2.2.1.8. | Substraat (struktuur ja materjal): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Substraat (struktuur ja materjal): ...

| 2.2.1.9. | Elementide tihedus: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Elementide tihedus: ...

| 2.2.1.10. | Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: ...

| 2.2.1.11. | Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht heitgaasitorustikus ja referentskaugus): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht heitgaasitorustikus ja referentskaugus): ...

| 2.2.1.12. | Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K): ...

| 2.2.1.13. | Kasutatavad reaktiivid (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Kasutatavad reaktiivid (vajaduse korral): ...

| 2.2.1.13.1. | Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

| 2.2.1.13.2. | Reaktiivi normaalsete töötemperatuuride vahemik: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Reaktiivi normaalsete töötemperatuuride vahemik: ...

| 2.2.1.13.3. | Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

| 2.2.1.13.4. | Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (4): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (4): ...

| 2.2.2. | Hapnikusensor: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Hapnikusensor: jah/ei (2)

| 2.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 2.2.2.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Tüüp: ...

| 2.2.2.3. | Paigutus: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Paigutus: ...

| 2.2.3. | Õhu sissepuhe: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Õhu sissepuhe: jah/ei (2)

| 2.2.3.1. | Tüüp (õhuimpulss, õhupump jne): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Tüüp (õhuimpulss, õhupump jne): ...

| 2.2.4. | Heitgaasitagastus: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Heitgaasitagastus: jah/ei (2)

| 2.2.4.1. | Karakteristikud (mark, tüüp, vool jne): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Karakteristikud (mark, tüüp, vool jne): ...

| 2.2.5. | Kübemepüüdur: jah/ei (2): ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Kübemepüüdur: jah/ei (2): ...

| 2.2.5.1. | Kübemepüüduri mõõtmed, kuju ja maht: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Kübemepüüduri mõõtmed, kuju ja maht: ...

| 2.2.5.2. | Kübemepüüduri tüüp ja ehitus: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Kübemepüüduri tüüp ja ehitus: ...

| 2.2.5.3. | Paigutus (referentskaugus heitgaasitorustikus): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Paigutus (referentskaugus heitgaasitorustikus): ...

| 2.2.5.4. | Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonised: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonised: ...

| 2.2.5.5. | Normaalse töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Normaalse töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

| 2.2.5.6. | Perioodilise regeneratsiooni puhul:






  a) | Euroopa siirdekatsetsüklite arv 2 regeneratsiooni vahel (n1) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

Perioodilise regeneratsiooni puhul:

a)

Euroopa siirdekatsetsüklite arv 2 regeneratsiooni vahel (n1)

| b) | Euroopa siirdekatsetsüklite arv regeneratsiooni vältel (n2) |
| --- | --- |

b)

Euroopa siirdekatsetsüklite arv regeneratsiooni vältel (n2)

| 2.2.6. | Muud süsteemid: jah/ei (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Muud süsteemid: jah/ei (2)

| 2.2.6.1. | Kirjeldus ja töö: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Kirjeldus ja töö: ...

3.   Kütusetoitesüsteem

| 3.1. | Diiselmootorid |
| --- | --- |

3.1.

Diiselmootorid

| 3.1.1. | Kütusepump
  Rõhk (3): ... kPa või diagrammkarakteristik (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Kütusepump

Rõhk (3): ... kPa või diagrammkarakteristik (2): ...

| 3.1.2. | Sissepritsesüsteem |
| --- | --- |

3.1.2.

Sissepritsesüsteem

| 3.1.2.1. | Pump |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Pump

| 3.1.2.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.1.3. | Tootlikkus: ... mm3
   (3) töötsükli kohta mootori pöörlemiskiirusel ... min-1 pumba täiskoormuse puhul või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ...
  Märkida kasutatud meetod: mootoristendil ja/või pumbastendil (2)

  Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Tootlikkus: ... mm3
   (3) töötsükli kohta mootori pöörlemiskiirusel ... min-1 pumba täiskoormuse puhul või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ...

Märkida kasutatud meetod: mootoristendil ja/või pumbastendil (2)

Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörlemiskiirusest.

| 3.1.2.1.4. | Eelsissepritse |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Eelsissepritse

| 3.1.2.1.4.1. | Eelsissepritse kõver (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Eelsissepritse kõver (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Sissepritse püsiajastus (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Sissepritse püsiajastus (3): ...

| 3.1.2.2. | Sissepritsetorustik |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Sissepritsetorustik

| 3.1.2.2.1. | Pikkus: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Pikkus: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Siseläbimõõt: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Siseläbimõõt: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: ...

| 3.1.2.3. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Pihusti(d)

| 3.1.2.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.3.3. | Avanemisrõhk ... kPa (3) või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Avanemisrõhk ... kPa (3) või diagrammkarakteristik (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Pöörlemiskiiruse regulaator |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Pöörlemiskiiruse regulaator

| 3.1.2.4.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.2.4.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.2.4.3. | Kiirus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Kiirus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Maksimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Pöörlemiskiirus tühikäigul: ... min-1

| 3.1.3. | Külmkäivitussüsteem |
| --- | --- |

3.1.3.

Külmkäivitussüsteem

| 3.1.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.1.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.1.3.3. | Kirjeldus: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Kirjeldus: ...

| 3.1.3.4. | Abikäivitusseade: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Abikäivitusseade: ...

| 3.1.3.4.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Mark: ...

| 3.1.3.4.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Tüüp: ...

| 3.2. | Gaasimootorid (5) |
| --- | --- |

3.2.

Gaasimootorid (5)

| 3.2.1. | Kütus: aagaas/veeldatud naftagaas (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Kütus: aagaas/veeldatud naftagaas (2)

| 3.2.2. | Rõhuregulaator(id) või aurusti(d)/rõhuregulaator(id) (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Rõhuregulaator(id) või aurusti(d)/rõhuregulaator(id) (3)

| 3.2.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.2.3. | Rõhualandusastmete arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Rõhualandusastmete arv: ...

| 3.2.2.4. | Rõhk viimasel astmel: ... minimaalne kPa, maksimaalne ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Rõhk viimasel astmel: ... minimaalne kPa, maksimaalne ... kPa

| 3.2.2.5. | Põhireguleerimispunktide arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Põhireguleerimispunktide arv: ...

| 3.2.2.6. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv: ...

| 3.2.2.7. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.3. | Kütusetoitesüsteem: segamisseade/gaasipritse/vedelikupritse/otsepritse (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Kütusetoitesüsteem: segamisseade/gaasipritse/vedelikupritse/otsepritse (2)

| 3.2.3.1. | Kütusesegu reguleerimine: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Kütusesegu reguleerimine: ...

| 3.2.3.2. | Süsteemi kirjeldus ja/või diagramm ning joonised: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Süsteemi kirjeldus ja/või diagramm ning joonised: ...

| 3.2.3.3. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.4. | Segamisseade |
| --- | --- |

3.2.4.

Segamisseade

| 3.2.4.1. | Arv: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Arv: ...

| 3.2.4.2. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Mark (margid): ...

| 3.2.4.3. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.4.4. | Paigutus: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Paigutus: ...

| 3.2.4.5. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.4.6. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5. | Sissepritse sisselasketorustikku |
| --- | --- |

3.2.5.

Sissepritse sisselasketorustikku

| 3.2.5.1. | Sissepritse: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Sissepritse: ühepunktipritse/mitmepunktipritse (2)

| 3.2.5.2. | Sissepritse: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Sissepritse: pidev/samaaegne/järjestikune sissepritse (2)

| 3.2.5.3. | Sissepritseseadmed |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Sissepritseseadmed

| 3.2.5.3.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.3.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.3.3. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.5.3.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5.4. | Toitepump (vajaduse korral): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Toitepump (vajaduse korral):

| 3.2.5.4.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.4.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.4.3. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.5.5. | Pihusti(d): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Pihusti(d):

| 3.2.5.5.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.5.5.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.5.5.3. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.6. | Otsesissepritse |
| --- | --- |

3.2.6.

Otsesissepritse

| 3.2.6.1. | Pritsepump/rõhuregulaator (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Pritsepump/rõhuregulaator (2)

| 3.2.6.1.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.6.1.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.6.1.3. | Sissepritse ajastus: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Sissepritse ajastus: ...

| 3.2.6.1.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.6.2. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Pihusti(d)

| 3.2.6.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.6.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.6.2.3. | Avanemisrõhk või diagrammkarakteristik (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Avanemisrõhk või diagrammkarakteristik (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Sertifikaadi number: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Sertifikaadi number: ...

| 3.2.7. | Elektrooniline kontrollplokk |
| --- | --- |

3.2.7.

Elektrooniline kontrollplokk

| 3.2.7.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Mark (margid): ...

| 3.2.7.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.7.3. | Reguleerimisvõimalused: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Reguleerimisvõimalused: ...

| 3.2.8. | Maagaasi eriseade |
| --- | --- |

3.2.8.

Maagaasi eriseade

| 3.2.8.1. | Variant 1
  (ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötavate mootorite tüübikinnituse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Variant 1

(ainult teatavatel kindla koostisega kütustel töötavate mootorite tüübikinnituse korral)

| 3.2.8.1.1. | Kütuse koostis:








  metaan (CH4): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| etaan (C2H6): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| propaan (C3H8): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| butaan (C4H10): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| C5/C5+: | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| hapnik (O2): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |
| inertsed gaasid (N2, He jne): | baassisaldus: ... mool % | minimaalne sisaldus ... mool % | maksimaalne sisaldus ... mool % |

3.2.8.1.1.

Kütuse koostis:

metaan (CH4):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

etaan (C2H6):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

propaan (C3H8):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

butaan (C4H10):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

C5/C5+:

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

hapnik (O2):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

inertsed gaasid (N2, He jne):

baassisaldus: ... mool %

minimaalne sisaldus ... mool %

maksimaalne sisaldus ... mool %

| 3.2.8.1.2. | Pihusti(d) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Pihusti(d)

| 3.2.8.1.2.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Mark: ...

| 3.2.8.1.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 3.2.8.1.3. | Muud (vajaduse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Muud (vajaduse korral)

| 3.2.8.2. | Variant 2
  (ainult mitmel konkreetsel kütusesegul töötava mootori tüübikinnituse korral) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Variant 2

(ainult mitmel konkreetsel kütusesegul töötava mootori tüübikinnituse korral)

4.   Kütusejaotusfaasid

| 4.1. | Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide või samaväärsete näitajate suhtes: ... |
| --- | --- |

4.1.

Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide või samaväärsete näitajate suhtes: ...

| 4.2. | Lävilõtk ja/või seadistuspiirkond (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Lävilõtk ja/või seadistuspiirkond (2): ...

5.   Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)

| 5.1. | Süütesüsteemi tüüp: komplektne süütepool ja –küünlad/eraldi süütepool ja –küünlad/süütepoolküünlad/muud (täpsustada) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Süütesüsteemi tüüp: komplektne süütepool ja –küünlad/eraldi süütepool ja –küünlad/süütepoolküünlad/muud (täpsustada) (2)

| 5.2. | Süütekontrolliplokk |
| --- | --- |

5.2.

Süütekontrolliplokk

| 5.2.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Mark (margid): ...

| 5.2.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 5.3. | Eelsissepritse kõver/eelsissepritse kaart (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Eelsissepritse kõver/eelsissepritse kaart (2)
   (3): ...

| 5.4. | Süüteajastus (3): ... kraadi enne ülemist surnud punkti pöörlemiskiirusel ... min-1

  ja maksimaalsel atmosfäärirõhul ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Süüteajastus (3): ... kraadi enne ülemist surnud punkti pöörlemiskiirusel ... min-1

ja maksimaalsel atmosfäärirõhul ... kPa

| 5.5. | Süüteküünlad |
| --- | --- |

5.5.

Süüteküünlad

| 5.5.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Mark (margid): ...

| 5.5.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Tüüp (tüübid): ...

| 5.5.3. | Vahe seadistus: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Vahe seadistus: ... mm

| 5.6. | Süütepool(id) |
| --- | --- |

5.6.

Süütepool(id)

| 5.6.1. | Mark (margid): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Mark (margid): ...

| 5.6.2. | Tüüp (tüübid): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Tüüp (tüübid): ...

6.   Pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem)

| 6.1. | Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis (4): |
| --- | --- |

6.1.

Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis (4):

| 6.2. | Kõigi OBD-süsteemiga kontrollitavate osade loetelu ja otstarve: ... |
| --- | --- |

6.2.

Kõigi OBD-süsteemiga kontrollitavate osade loetelu ja otstarve: ...

| 6.3. | Kirjalik kirjeldus (OBD töö üldpõhimõtted): ... |
| --- | --- |

6.3.

Kirjalik kirjeldus (OBD töö üldpõhimõtted): ...

| 6.3.1. | Diisel-/gaasimootorid (4): |
| --- | --- |

6.3.1.

Diisel-/gaasimootorid (4):

| 6.3.1.1. | Katalüsaatori seire (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Katalüsaatori seire (4): ...

| 6.3.1.2. | deNOx süsteemi seire (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

deNOx süsteemi seire (4): ...

| 6.3.1.3. | Diislikütuse tahkete osakeste filtri seire (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Diislikütuse tahkete osakeste filtri seire (4): ...

| 6.3.1.4. | Elektroonilise kütusesüsteemi seire (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Elektroonilise kütusesüsteemi seire (4): ...

| 6.3.1.5. | Muud OBD-süsteemi abil kontrollitavad osad (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Muud OBD-süsteemi abil kontrollitavad osad (4): ...

| 6.4. | Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ... |
| --- | --- |

6.4.

Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ...

| 6.5. | Loetelu kõikidest OBD väljundkoodidest ja vormingutest (koos selgitustega): ... |
| --- | --- |

6.5.

Loetelu kõikidest OBD väljundkoodidest ja vormingutest (koos selgitustega): ...

7.   Pöördemomendi piiraja

| 7.1. | Pöördemomendi piiraja aktiveerimise kirjeldus |
| --- | --- |

7.1.

Pöördemomendi piiraja aktiveerimise kirjeldus

| 7.2. | Täiskoormuskõvera piiramise kirjeldus |
| --- | --- |

7.2.

Täiskoormuskõvera piiramise kirjeldus

---

(1)  Esitada iga tüüpkonna mootori kohta.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata

(3)  Määrata kindlaks tolerants

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

(5)  Teistsugusel viisil koostatud süsteemide kohta tuleb esitada samaväärsed andmed (vaata punkt 3.2).

4. liide

Mootoriga seotud sõidukiosade karakteristikud

| 1. | Sisselaskesüsteemi alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ning 100 % koormuse juures: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Sisselaskesüsteemi alarõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ning 100 % koormuse juures: ... kPa

| 2. | Heitgaasisüsteemi ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ning 100 % koormuse juures: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Heitgaasisüsteemi ülerõhk nominaalsel mootori pöörlemiskiirusel ning 100 % koormuse juures: ... kPa

| 3. | Heitgaasisüsteemi maht: ...cm3 |
| --- | --- |

3.

Heitgaasisüsteemi maht: ...cm3

| 4. | Mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirja nr 24 kümnenda lisa punktis 5.1.1 kindlaksmääratud kasutamistingimustele. (1).












  Seadmed | Energiatarve (kW) mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel |
| --- | --- | --- |
| | Pöörlemis-kiirus tühi-käigul | Minimaalne pöörlemis-kiirus | Maksi-maalne pöörlemis-kiirus | Pöörlemis-kiirus A (2) | Pöörlemis-kiirus B (2) | Pöörlemis-kiirus C (2) | Referents- kiirus (3) |
| Mootoriga käitatavad abiseadmed | | | | | | | |
| (vt eeskirja nr 24/03 10. lisa punkt 5.1.1) | | | | | | | |

4.

Mootoriga käitatavate abiseadmete energiatarve vastavalt 03-seeria muudatustega eeskirja nr 24 kümnenda lisa punktis 5.1.1 kindlaksmääratud kasutamistingimustele. (1).

Seadmed

Energiatarve (kW) mitmesugustel mootori pöörlemiskiirustel

Pöörlemis-kiirus tühi-käigul

Minimaalne pöörlemis-kiirus

Maksi-maalne pöörlemis-kiirus

Pöörlemis-kiirus A (2)

Pöörlemis-kiirus B (2)

Pöörlemis-kiirus C (2)

Referents- kiirus (3)

Mootoriga käitatavad abiseadmed

(vt eeskirja nr 24/03 10. lisa punkt 5.1.1)

---

(1)  Andmed tuleb esitada tüüpkonna kõigi liikmete kohta.

(2)  Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul.

(3)  Ainult Euroopa siirdekatsetsükli puhul.

5. liide

OBD-seadmega seotud teave

| 1. | Vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5 sätetele peab sõiduki valmistaja OBD-seadmega ühildatavate varu- ja talitlusosade, diagnostikavahendite ning katseseadmete tootmise võimaldamiseks esitama järgmise lisateabe, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või kui see on valmistajate või originaalseadmete valmistaja(te)ga seotud tarnijate oskusteabe osa. Käesolevas punktis esitatud teavet tuleb korrata käesoleva eeskirja lisas 2A. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5 sätetele peab sõiduki valmistaja OBD-seadmega ühildatavate varu- ja talitlusosade, diagnostikavahendite ning katseseadmete tootmise võimaldamiseks esitama järgmise lisateabe, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või kui see on valmistajate või originaalseadmete valmistaja(te)ga seotud tarnijate oskusteabe osa. Käesolevas punktis esitatud teavet tuleb korrata käesoleva eeskirja lisas 2A.

| 1.1. | Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite liigi ja arvu kirjeldus. |
| --- | --- |

1.1.

Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite liigi ja arvu kirjeldus.

| 1.2. | Sõiduki OBD-seadme abil jälgitava osaga seotud algse tüübikinnituse andmisel kasutatud OBD-demonstratsioonitsüklite liigi kirjeldus. |
| --- | --- |

1.2.

Sõiduki OBD-seadme abil jälgitava osaga seotud algse tüübikinnituse andmisel kasutatud OBD-demonstratsioonitsüklite liigi kirjeldus.

| 1.3. | Põhjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga OBD-seadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu. Kõigi kasutatud OBD-väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) heidet mõjutavate jõuseadme osade ja heidet mittemõjutavate üksikosade puhul, juhul kui rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel kasutatakse nende osade seiret. |
| --- | --- |

1.3.

Põhjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga OBD-seadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu. Kõigi kasutatud OBD-väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) heidet mõjutavate jõuseadme osade ja heidet mittemõjutavate üksikosade puhul, juhul kui rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel kasutatakse nende osade seiret.

| 1.3.1. | Selles punktis nõutud teabe võib näiteks kindlaks määrata, täites allpool esitatud tabeli, mis lisatakse käesolevale lisale.












  Osa | Vea-kood | Seire strateegia | Vea avastamise kriteeriumid | Rikke-indikaatori aktiveeru-mise kriteeriumid | Teisesed parameetrid | Eel-konditsionee-rimine | Näidiskatse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR katalüsaator | Pxxxx | NOx sensorite 1 ja 2 signaalid | Sensorite 1 ja 2 signaalide erinevus | 3. tsükkel | Mootori pöörlemis-kiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi mõju | Kolm OBD katsetsüklit (3 lühikest Euroopa statsionaarse katse tsüklit) | OBD katsetsükkel (lühike Euroopa statsionaarse katse tsükkel) |

1.3.1.

Selles punktis nõutud teabe võib näiteks kindlaks määrata, täites allpool esitatud tabeli, mis lisatakse käesolevale lisale.

Osa

Vea-kood

Seire strateegia

Vea avastamise kriteeriumid

Rikke-indikaatori aktiveeru-mise kriteeriumid

Teisesed parameetrid

Eel-konditsionee-rimine

Näidiskatse

SCR katalüsaator

Pxxxx

NOx sensorite 1 ja 2 signaalid

Sensorite 1 ja 2 signaalide erinevus

3. tsükkel

Mootori pöörlemis-kiirus, mootori koormus, katalüsaatori temperatuur, reaktiivi mõju

Kolm OBD katsetsüklit (3 lühikest Euroopa statsionaarse katse tsüklit)

OBD katsetsükkel (lühike Euroopa statsionaarse katse tsükkel)

| 1.3.2. | Käesoleva liite alusel nõutav teave võib piirduda OBD-süsteemi talletatud veakoodide täieliku loeteluga, kui ei kohaldata käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5.1.2.1, näiteks varu- ja talitlusosade puhul. Kõnealuse teabe võib määratleda näiteks punktis 1.3.1 esitatud tabeli kahe esimese veeru täitmisega.
  Kogu teabepakett peab olema tüübikinnitusasutusele kättesaadav koos käesoleva eeskirja punktis 5.1.7.1 „Nõuded dokumentidele” nõutud lisamaterjalidega. |
| --- | --- |

1.3.2.

Käesoleva liite alusel nõutav teave võib piirduda OBD-süsteemi talletatud veakoodide täieliku loeteluga, kui ei kohaldata käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5.1.2.1, näiteks varu- ja talitlusosade puhul. Kõnealuse teabe võib määratleda näiteks punktis 1.3.1 esitatud tabeli kahe esimese veeru täitmisega.

Kogu teabepakett peab olema tüübikinnitusasutusele kättesaadav koos käesoleva eeskirja punktis 5.1.7.1 „Nõuded dokumentidele” nõutud lisamaterjalidega.

| 1.3.3. | Käesolevas punkti alusel nõutavat teavet tuleb korrata käesoleva eeskirja lisas 2A.
  Kui varu- ja talitlusosade puhul ei kohaldata käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5.1.2.1, võib lisas 2A esitatud teave piirduda punktis 1.3.2 nimetatuga. |
| --- | --- |

1.3.3.

Käesolevas punkti alusel nõutavat teavet tuleb korrata käesoleva eeskirja lisas 2A.

Kui varu- ja talitlusosade puhul ei kohaldata käesoleva eeskirja lisa 9A punkti 5.1.2.1, võib lisas 2A esitatud teave piirduda punktis 1.3.2 nimetatuga.

---

LISA 2A

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

1. liide

OBD-seadmega seotud teave

Vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisa 4. liite sätetele esitab mootori/sõiduki valmistaja käesolevas liites esitatud teabe, et võimaldada OBD-seadmega ühildatavate varu- ja talitlusosade, diagnostikavahendite ning katseseadmete valmistamist. Mootori/sõiduki valmistaja ei pea sellist teavet esitama, kui see on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või kui see on valmistajate või originaalseadmete valmistaja(te)ga seotud tarnijate oskusteabe osa.

Käesolev liide on taotluse korral võrdsetel alustel kättesaadav kõikidele osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete huvitatud valmistajatele.

Vastavalt 1. lisa 4. liite punkti 1.3.3 sätetele on käesoleva punktiga nõutav teave identne nimetatud liites esitatud teabega.

| 1. | Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite liigi ja arvu kirjeldus. |
| --- | --- |

1.

Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite liigi ja arvu kirjeldus.

| 2. | Sõiduki OBD-seadme abil jälgitava osaga seotud algse tüübikinnituse andmisel kasutatud OBD-tsüklite liigi kirjeldus. |
| --- | --- |

2.

Sõiduki OBD-seadme abil jälgitava osaga seotud algse tüübikinnituse andmisel kasutatud OBD-tsüklite liigi kirjeldus.

| 3. | Põhjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga OBD-seadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu. Kõigi kasutatud OBD-väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) heidet mõjutavate jõuseadme osade ja heidet mittemõjutavate üksikosade puhul, juhul kui rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel kasutatakse nende osade seiret. |
| --- | --- |

3.

Põhjalik dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga OBD-seadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate teiseste parameetrite loetelu. Kõigi kasutatud OBD-väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) heidet mõjutavate jõuseadme osade ja heidet mittemõjutavate üksikosade puhul, juhul kui rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel kasutatakse nende osade seiret.

---

LISA 2B

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGISTUSE KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punktis 4.6.3 esitatud tabel)

I.   TÜÜBIKINNITUS B (rida B1, OBD 1. etapp, ilma NOx kontrollita).

NÄIDIS 1

Diiselmootorid:

Image

NÄIDIS 2

Maagaasi küttel töötavad mootorid:

Riigi tähisele järgnev liide näitab käesoleva eeskirja punkti 4.6.3.1 kohaselt määratletud kütuserühma.

Image

Kui mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 ja on saanud tüübikinnitusnumbri 052439. Märk näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt 05-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nr 49 nõuetele, järgides selle eeskirja punktis 4.6.3 kindlaksmääratud asjakohaseid heiteetappe.

II.   TÜÜBIKINNITUS C (rida B1, OBD 1. etapp, koos NOx kontrolliga).

NÄIDIS 3

Diiselmootorid:

Image

Kui mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 ja on saanud tüübikinnitusnumbri 052439. Märk näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt 05-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nr 49 nõuetele, järgides selle eeskirja punktis 4.6.3 kindlaksmääratud asjakohaseid heiteetappe.

III.   TÜÜBIKINNITUS F (rida B2, OBD 2. etapp, ilma NOx kontrollita).

NÄIDIS 4

Veeldatud naftagaasil töötavad mootorid:

Image

Kui mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 ja on saanud tüübikinnitusnumbri 052439. Märk näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt 05-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nr 49 nõuetele, järgides selle eeskirja punktis 4.6.3 kindlaksmääratud asjakohaseid heitetappe.

IV.   TÜÜBIKINNITUS G (rida B2, OBD 2. etapp, koos NOx kontrolliga).

NÄIDIS 5

Diiselmootor:

Image

Kui mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 ja on saanud tüübikinnitusnumbri 052439. Märk näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt 05-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nr 49 nõuetele, järgides selle eeskirja punktis 4.6.3 kindlaksmääratud asjakohaseid heiteetappe.

V.   TÜÜBIKINNITUS J (rida C, OBD 2. etapp, ilma NOx kontrollita).

NÄIDIS 6

Veeldatud naftagaasil töötav mootor:

Image

Kui mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 ja on saanud tüübikinnitusnumbri 052439. Märk näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt 05-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nr 49 nõuetele, järgides selle eeskirja punktis 4.6.3 kindlaksmääratud asjakohaseid heiteetappe.

VI.   MOOTOR/SÕIDUK, MILLELE ON ANTUD ÜHE VÕI MITME TÄIENDAVA EESKIRJA JÄRGNE TÜÜBIKINNITUS (vt käesolev eeskiri, punkt 4.7)

NÄIDIS 7

Image

Kui HL-rühma maagaasil töötaval mootoril/sõidukil on ülalkujutatud märk, tähendab see, et vastav mootori/sõiduki tüüp on kinnitatud Ühendkuningriigis (E11) vastavalt eeskirjale nr 49 (heiteetapp G) ja eeskirjale nr 24 (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et vastava tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 49 05-seeria muudatusi ja eeskiri nr 24 sisaldas 03-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine eeskirjanumber on esitatud üksnes näiteks.

---

LISA 4A

Katsemenetlus

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse katsetatavatest mootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ning kübeme- ja suitsuheite määramise meetodeid. Kirjeldatakse kolme katsetsüklit, mida tuleb rakendada vastavalt punktile 5.2:






  a) | Euroopa statsionaarse katse tsükkel, mis koosneb 13 statsionaarsest faasist; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kirjeldatakse katsetatavatest mootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ning kübeme- ja suitsuheite määramise meetodeid. Kirjeldatakse kolme katsetsüklit, mida tuleb rakendada vastavalt punktile 5.2:

a)

Euroopa statsionaarse katse tsükkel, mis koosneb 13 statsionaarsest faasist;

| b) | Euroopa koormuskatsetsükkel, mis koosneb erinevatel mootori pöörlemiskiirusel sooritatavatest järjestikustest siirdekoormusfaasidest, mis on katseprotseduuri lahutamatud osad; |
| --- | --- |

b)

Euroopa koormuskatsetsükkel, mis koosneb erinevatel mootori pöörlemiskiirusel sooritatavatest järjestikustest siirdekoormusfaasidest, mis on katseprotseduuri lahutamatud osad;

| c) | Euroopa siirdekatsetsükkel, mis koosneb igal sekundil vahetuvatest siirdefaasidest. |
| --- | --- |

c)

Euroopa siirdekatsetsükkel, mis koosneb igal sekundil vahetuvatest siirdefaasidest.

| 1.2. | Katsed tehakse katsestendile kinnitatud ning dünamomeetriga ühendatud mootoriga. |
| --- | --- |

1.2.

Katsed tehakse katsestendile kinnitatud ning dünamomeetriga ühendatud mootoriga.

1.3.   Mõõtmise põhimõte

Mootori heitgaasis esineva mõõdetava heite hulka kuuluvad gaasilised saasteained (süsinikmonooksiid, summeeritud süsivesinikud ainult diiselmootoriga sooritatava Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul, süsivesinikud, v.a metaan, ainult diisel- või gaasimootoriga sooritatava Euroopa siirdekatsetsükli puhul, metaan ainult gaasimootoriga sooritatava Euroopa siirdekatsetsükli puhul, lämmastiku oksiidid), tahked osakesed (ainult diiselmootorid) ja suits (ainult diiselmootoriga sooritatava Euroopa koormuskatsetsükli puhul). Peale selle kasutatakse sageli süsinikdioksiidi märgistusgaasina lahjenduse kindlakstegemiseks osa- ja täisvoolulahjendussüsteemide puhul. Heade inseneritavade kohaselt soovitatakse määramisvigade avastamiseks mõõta katse ajal süsinikdioksiidi üldtaset.

| 1.3.1. | Euroopa statsionaarse katse tsükkel
  Heitgaasis esinevate saasteainete taset jälgitakse eelnevalt soojendatud mootori sätestatud järjestikuste tööetappide jooksul pidevalt, võttes proove lahjendamata või lahjendatud heitgaasist. Katsetsükkel koosneb reast kiirus- ja võimsusfaasidest, mis hõlmavad diiselmootorite tüüpilise töövahemiku. Iga faasi jooksul määratakse kõikide saasteainete kontsentratsioonid, heitgaasivool ja kasulik võimsus ning mõõdetud väärtused kaalutakse. Tahkete osakeste mõõtmiseks lahjendatakse heitgaasi konditsioneeritud välisõhuga, kasutades osavoolu- või täisvoolulahjendussüsteemi. Tahked osakesed kogutakse ühele nõuetekohastele filtrile proportsionaalselt iga režiimi kaaluteguritega. Arvutatakse iga saasteaine kogus grammides ühe kilovatt-tunni kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. Peale selle mõõdetakse lämmastiku oksiidide sisaldus tehnilise teenistuse poolt valitud kolmes kontrollpiirkonnas asuvas punktis ning mõõdetud väärtusi võrreldakse väärtustega, mis on arvutatud valitud kontrollpunkte hõlmavate katsetsükli faaside alusel. Lämmastiku oksiidide kontrollimisega tagatakse mootorist pärineva heite kontrolli efektiivsus mootori tavapärases tööpiirkonnas. |
| --- | --- |

1.3.1.

Euroopa statsionaarse katse tsükkel

Heitgaasis esinevate saasteainete taset jälgitakse eelnevalt soojendatud mootori sätestatud järjestikuste tööetappide jooksul pidevalt, võttes proove lahjendamata või lahjendatud heitgaasist. Katsetsükkel koosneb reast kiirus- ja võimsusfaasidest, mis hõlmavad diiselmootorite tüüpilise töövahemiku. Iga faasi jooksul määratakse kõikide saasteainete kontsentratsioonid, heitgaasivool ja kasulik võimsus ning mõõdetud väärtused kaalutakse. Tahkete osakeste mõõtmiseks lahjendatakse heitgaasi konditsioneeritud välisõhuga, kasutades osavoolu- või täisvoolulahjendussüsteemi. Tahked osakesed kogutakse ühele nõuetekohastele filtrile proportsionaalselt iga režiimi kaaluteguritega. Arvutatakse iga saasteaine kogus grammides ühe kilovatt-tunni kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. Peale selle mõõdetakse lämmastiku oksiidide sisaldus tehnilise teenistuse poolt valitud kolmes kontrollpiirkonnas asuvas punktis ning mõõdetud väärtusi võrreldakse väärtustega, mis on arvutatud valitud kontrollpunkte hõlmavate katsetsükli faaside alusel. Lämmastiku oksiidide kontrollimisega tagatakse mootorist pärineva heite kontrolli efektiivsus mootori tavapärases tööpiirkonnas.

| 1.3.2. | Euroopa koormuskatsetsükkel
  Eelnevalt soojendatud mootorist lähtuv suitsusus määratakse sätestatud koormuskatses suitsususe mõõturi abil. Katses tõstetakse mootori koormust püsikiirusel 10 %lisest 100 %lise koormuseni kolmel erineval mootori pöörlemiskiirusel. Lisaks sooritatakse katse tehnilise teenistuse (1) /poolt valitud neljandal koormusastmel ning võrreldakse saadud väärtust eelmistel koormusastmetel leitud väärtustega. Suitsususe maksimaalne tase määratakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud keskmistamisalgoritmi abil. |
| --- | --- |

1.3.2.

Euroopa koormuskatsetsükkel

Eelnevalt soojendatud mootorist lähtuv suitsusus määratakse sätestatud koormuskatses suitsususe mõõturi abil. Katses tõstetakse mootori koormust püsikiirusel 10 %lisest 100 %lise koormuseni kolmel erineval mootori pöörlemiskiirusel. Lisaks sooritatakse katse tehnilise teenistuse (1) /poolt valitud neljandal koormusastmel ning võrreldakse saadud väärtust eelmistel koormusastmetel leitud väärtustega. Suitsususe maksimaalne tase määratakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud keskmistamisalgoritmi abil.

| 1.3.3. | Euroopa siirdekatsetsükkel
  Eespool nimetatud saasteainete taset mõõdetakse eelnevalt soojendatud mootoriga sooritatava nõuetekohase siirdekatsetsükli ajal, mis põhineb peamiselt veoautodele ja bussidele paigaldatud võimsate mootorite maanteesõidurežiimil, kusjuures eelnevalt lahjendatakse kogu heitgaas konditsioneeritud välisõhuga (püsimahtproovi (CVS) seade, mis võimaldab tahkete osakeste kahekordset lahjendamist) või määratakse kindlaks gaasilised komponendid lahjendamata heitgaasis ja tahked osakesed osavoolulahjendussüsteemiga. Kasutades mootori pöördemomendi ja pöörlemiskiirusega seotud tagasisidesignaale dünamomeetriliselt stendilt, integreeritakse võimsus katsetsükli aja järgi ning saadakse mootori kogu tsükli töö. Püsimahtproovi seadme puhul määratakse NOx ja HC kontsentratsioonid tsükli ajal analüsaatorisignaalide integreerimise abil, kusjuures CO, CO2 ja NMHC kontsentratsioonide määramiseks kasutatakse analüsaatorisignaalide integreerimist või proovivõttu kottidesse. Kui mõõtmised tehakse lahjendamata heitgaasiga, määratakse tsükli jooksul kõik gaasilised komponendid analüsaatorisignaalide integreerimise abil. Kübemeheite mõõtmiseks kogutakse proportsionaalne proov nõuetekohastele filtritele. Saasteainete massiheite arvutamiseks määratakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasi voolu kiirus katsetsükli jooksul. Massiheite väärtused jagatakse mootori tööga ning saadakse iga saasteaine heite kogus grammides ühe kilovatt-tunni kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites. |
| --- | --- |

1.3.3.

Euroopa siirdekatsetsükkel

Eespool nimetatud saasteainete taset mõõdetakse eelnevalt soojendatud mootoriga sooritatava nõuetekohase siirdekatsetsükli ajal, mis põhineb peamiselt veoautodele ja bussidele paigaldatud võimsate mootorite maanteesõidurežiimil, kusjuures eelnevalt lahjendatakse kogu heitgaas konditsioneeritud välisõhuga (püsimahtproovi (CVS) seade, mis võimaldab tahkete osakeste kahekordset lahjendamist) või määratakse kindlaks gaasilised komponendid lahjendamata heitgaasis ja tahked osakesed osavoolulahjendussüsteemiga. Kasutades mootori pöördemomendi ja pöörlemiskiirusega seotud tagasisidesignaale dünamomeetriliselt stendilt, integreeritakse võimsus katsetsükli aja järgi ning saadakse mootori kogu tsükli töö. Püsimahtproovi seadme puhul määratakse NOx ja HC kontsentratsioonid tsükli ajal analüsaatorisignaalide integreerimise abil, kusjuures CO, CO2 ja NMHC kontsentratsioonide määramiseks kasutatakse analüsaatorisignaalide integreerimist või proovivõttu kottidesse. Kui mõõtmised tehakse lahjendamata heitgaasiga, määratakse tsükli jooksul kõik gaasilised komponendid analüsaatorisignaalide integreerimise abil. Kübemeheite mõõtmiseks kogutakse proportsionaalne proov nõuetekohastele filtritele. Saasteainete massiheite arvutamiseks määratakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasi voolu kiirus katsetsükli jooksul. Massiheite väärtused jagatakse mootori tööga ning saadakse iga saasteaine heite kogus grammides ühe kilovatt-tunni kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites.

2.   KATSETE KEHTIVUSE TINGIMUSED

2.1.   Mootori katsetamise tingimused

| 2.1.1. | Mõõdetakse mootorisse siseneva õhu absoluutne temperatuur (Ta) kelvinites ning kuiva õhu rõhk (ps) kilopaskalites (kPa) ning määratakse kindlaks parameeter fa järgmistel tingimustel. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur.






  a) | diiselmootorid:
  Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

  Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Mõõdetakse mootorisse siseneva õhu absoluutne temperatuur (Ta) kelvinites ning kuiva õhu rõhk (ps) kilopaskalites (kPa) ning määratakse kindlaks parameeter fa järgmistel tingimustel. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur.

a)

diiselmootorid:

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma:

| b) | sädesüütemootorid: |
| --- | --- |

b)

sädesüütemootorid:

| 2.1.2. | Katse kehtivus
  Katse tunnistatakse kehtivaks, kui parameeter fa on järgmistes piirides:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Katse kehtivus

Katse tunnistatakse kehtivaks, kui parameeter fa on järgmistes piirides:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Vahejahutiga mootorid

Ülelaadeõhu temperatuur registreeritakse ning deklareeritud maksimaalsele võimsusele vastava kiiruse ja täiskoormuse puhul võib see erineda 1. lisa 1. liite punktis 1.16.3 kindlaksmääratud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist ± 5 K võrra. Jahutusagendi temperatuur peab olema vähemalt 293 K (20 oC).

Kui kasutatakse katseseadesüsteemi või välist ülelaadekompressorit, võib deklareeritud maksimaalsele võimsusele vastava kiiruse ja täiskoormuse puhul ülelaadeõhu temperatuur erineda 1. lisa 1. liite punktis 1.16.3 kindlaksmääratud maksimaalsest ülelaadeõhu temperatuurist ± 5 K võrra. Eespool esitatud nõuete täitmiseks tehtud vahejahuti seadistust tuleb kasutada kogu katsetsükli jooksul.

2.3.   Mootori õhusisselaskesüsteem

Deklareeritud maksimaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel ja täiskoormusel töötava mootori puhul peab õhusisselaskesüsteemi voolutakistus tagama ülemisele piirnormile vastava rõhu täpsusega ± 100 Pa.

2.4.   Mootori heitgaasisüsteem

Deklareeritud maksimaalsele võimsusele vastaval pöörlemiskiirusel ja täiskoormusel töötava mootori puhul peab heitgaasisüsteem tagama heitgaasi ülerõhu ülemisele piirnormile vastava rõhu täpsusega ±1 000 Pa, kusjuures heitgaasisüsteemi maht ei tohi erineda valmistaja poolt kindlaksmääratud väärtusest enam kui ± 40 %. Katseseadesüsteemi võib kasutada juhul, kui see vastab mootori tegelikele töötingimustele. Heitgaasisüsteem peab vastama käesoleva lisa 4. liite punktis 3.4, 7. liite punktis 2.2.1 (EP) ja punktis 2.3.1 (EP) sätestatud heitgaasi proovivõtunõuetele.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori puhul peab katses kasutatava väljalasketoru läbimõõt vastama kasutuselolevate seadmete vähemalt nelja väljalasketoru läbimõõdule, mis asuvad järeltöötlusseadme jaoks mõeldud laiendussektsiooni algusosa sisselaskeavast ülesvoolu. Väljalasketorustiku ääriku või turboülelaaduri väljalaskeava ja heitgaasi järeltöötlusseadme vaheline kaugus peab vastama sõiduki kontuurkujutisel või valmistaja spetsifikaadis ettenähtud kaugusele. Heitgaasi ülerõhu või piiriku suhtes kehtivad samad eespool nimetatud kriteeriumid ning neid võib reguleerida ventiiliga. Katalüsaatorita katse ning mootori kaardistamise ajaks võib järeltöötlusseadme mahuti eemaldada ning asendada samaväärse inaktiivset katalüsaatorikandjat sisaldava mahutiga.

2.5.   Jahutussüsteem

Mootori jahutamiseks kasutatakse süsteemi, mis on piisava mahuga, et tagada mootori valmistaja poolt ettenähtud normaalsed töötemperatuurid.

2.6.   Määrdeõlid

Katses kasutatavate määrdeõlide spetsifikaadid registreeritakse ning esitatakse koos katsetulemustega vastavalt 1. lisa punktile 7.1.

2.7.   Kütus

Kütusena kasutatakse 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütust.

Kütuse temperatuuri ja selle mõõtmise punkti määrab kindlaks valmistaja 1. lisa punktis 1.16.5 kindlaksmääratud piirides. Kütuse temperatuur peab olema vähemalt 306 K (33 oC). Kui kütuse temperatuur ei ole kindlaks määratud, peab see toitesüsteemi sisselaskeava juures olema 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC).

Maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul peavad kütuse temperatuur ja selle mõõtmise punkt olema 1. lisa punktis 1.16.5 ettenähtud piirides või juhul, kui ei ole tegemist algmootoriga, 1. lisa 3. liite punktis 1.16.5 ettenähtud piirides.

| 2.8 | Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori katsetamisel peavad katsetsüklis mõõdetud heitetasemed olema representatiivsed sõidu ajal esinevate heitetasemete suhtes. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, kus reaktiivi kasutamine on nõutav, peab kõikides katsetes kasutatav reaktiiv vastama 1. lisa punkti 2.2.1.13 nõuetele. |
| --- | --- |

2.8

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori katsetamisel peavad katsetsüklis mõõdetud heitetasemed olema representatiivsed sõidu ajal esinevate heitetasemete suhtes. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, kus reaktiivi kasutamine on nõutav, peab kõikides katsetes kasutatav reaktiiv vastama 1. lisa punkti 2.2.1.13 nõuetele.

| 2.8.1. | Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heiteid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis.
  Regenereerimisprotsess peab Euroopa siirdekatsetsükli jooksul esinema vähemalt ühe korra ning valmistaja peab teatama regenereerimisprotsessi toimumise normaaltingimused (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne).
  Regenereerimisprotsessi kontrollimiseks tuleb teha vähemalt viis Euroopa siirdekatsetsüklit. Katsete ajal tuleb registreerida heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).
  Järeltöötlussüsteem on rahuldav, kui valmistaja esitatud tingimused esinevad katse käigus piisava aja jooksul.
  Katse lõpptulemuseks on erinevate Euroopa siirdekatsetsükli tulemuste aritmeetiline keskmine.
  Kui heitgaasi järeltöötlussüsteemil on turvarežiim, mis lülitub ümber perioodilise regenereerimise režiimile, tuleb seda kontrollida vastavalt käesoleva lisa punktile 2.8.2. Sel konkreetsel juhul võib punkti 5.2 tabelis 2 esitatud heite piirnorme ületada ja neid ei tule kaaluda. |
| --- | --- |

2.8.1.

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heiteid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis.

Regenereerimisprotsess peab Euroopa siirdekatsetsükli jooksul esinema vähemalt ühe korra ning valmistaja peab teatama regenereerimisprotsessi toimumise normaaltingimused (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne).

Regenereerimisprotsessi kontrollimiseks tuleb teha vähemalt viis Euroopa siirdekatsetsüklit. Katsete ajal tuleb registreerida heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).

Järeltöötlussüsteem on rahuldav, kui valmistaja esitatud tingimused esinevad katse käigus piisava aja jooksul.

Katse lõpptulemuseks on erinevate Euroopa siirdekatsetsükli tulemuste aritmeetiline keskmine.

Kui heitgaasi järeltöötlussüsteemil on turvarežiim, mis lülitub ümber perioodilise regenereerimise režiimile, tuleb seda kontrollida vastavalt käesoleva lisa punktile 2.8.2. Sel konkreetsel juhul võib punkti 5.2 tabelis 2 esitatud heite piirnorme ületada ja neid ei tule kaaluda.

| 2.8.2. | Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkoguseid vähemalt kahe Euroopa siirdekatsetsükli abil, kusjuures üks katse teostatakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja üks väljaspool seda ning tulemused kaalutakse.
  Regenereerimise protsess peab esinema Euroopa siirdekatsetsükli jooksul vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis hoiab regenereerimise protsessi ära või võimaldab seda, tingimusel et see operatsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.
  Valmistaja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimise protsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne) ning milline on selle kestus (n2). Valmistaja esitab ka kogu teabe kahe regenereerimise vahelise aja (n1) kindlaksmääramiseks. Aja kindlaksmääramise täpse menetluskorra suhtes lepitakse kokku tehnilise teenistusega heade inseneritavade kohaselt.
  Valmistaja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud, eesmärgiga kutsuda esile regenereerimine Euroopa siirdekatsetsükli ajal. Mootori soojendamise faasis regenereerimist toimuda ei tohi.
  Keskmine heitetase kahe regenereerimisfaasi vahel määratakse mitme peaaegu võrdse Euroopa siirdekatsetsükli aritmeetilisest keskmisest. On soovitav teha vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel vahetult enne ja üks vahetult pärast regenereerimise katset. Alternatiivina võib valmistaja esitada andmed, mis näitavad, et heited püsivad regeneratsioonifaaside vahel konstantsena (± 15 %). Sellisel juhul võib kasutada ainult ühe Euroopa siirdekatsetsükli heiteid.
  Regenereerimise katse ajal registreeritakse kõik regenereerimise tuvastamiseks vajalikud andmed (CO või NOx heide, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).
  Regenereerimise protsessi jooksul võib ületada punkti 5.2 tabelis 2 esitatud heite piirnorme.
  Heite mõõteväärtusi kaalutakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktidele 5.5 ja 6.3 ning lõpptulemus ei tohi ületada punkti 5.2 tabelis 2 esitatud piirnorme. |
| --- | --- |

2.8.2.

Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkoguseid vähemalt kahe Euroopa siirdekatsetsükli abil, kusjuures üks katse teostatakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja üks väljaspool seda ning tulemused kaalutakse.

Regenereerimise protsess peab esinema Euroopa siirdekatsetsükli jooksul vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis hoiab regenereerimise protsessi ära või võimaldab seda, tingimusel et see operatsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.

Valmistaja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimise protsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne) ning milline on selle kestus (n2). Valmistaja esitab ka kogu teabe kahe regenereerimise vahelise aja (n1) kindlaksmääramiseks. Aja kindlaksmääramise täpse menetluskorra suhtes lepitakse kokku tehnilise teenistusega heade inseneritavade kohaselt.

Valmistaja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud, eesmärgiga kutsuda esile regenereerimine Euroopa siirdekatsetsükli ajal. Mootori soojendamise faasis regenereerimist toimuda ei tohi.

Keskmine heitetase kahe regenereerimisfaasi vahel määratakse mitme peaaegu võrdse Euroopa siirdekatsetsükli aritmeetilisest keskmisest. On soovitav teha vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel vahetult enne ja üks vahetult pärast regenereerimise katset. Alternatiivina võib valmistaja esitada andmed, mis näitavad, et heited püsivad regeneratsioonifaaside vahel konstantsena (± 15 %). Sellisel juhul võib kasutada ainult ühe Euroopa siirdekatsetsükli heiteid.

Regenereerimise katse ajal registreeritakse kõik regenereerimise tuvastamiseks vajalikud andmed (CO või NOx heide, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).

Regenereerimise protsessi jooksul võib ületada punkti 5.2 tabelis 2 esitatud heite piirnorme.

Heite mõõteväärtusi kaalutakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktidele 5.5 ja 6.3 ning lõpptulemus ei tohi ületada punkti 5.2 tabelis 2 esitatud piirnorme.

---

(1)  /Katsepunktide valikul kasutatakse heakskiidetud statistilisi randomiseerimismeetodeid.

1. liide

Euroopa statsionaarse katse tsükkel ja Euroopa koormuskatsetsükkel

1.   MOOTORI JA DÜNAMOMEETRI SEADISTAMINE

1.1   Mootori pöörlemiskiiruste A, B ja C määramine

Mootori pöörlemiskiirused A, B ja C kehtestab valmistaja kooskõlas järgmiste sätetega:

Maksimaalne pöörlemiskiirus nhi määratakse arvutamise teel ning see vastab 70 %le deklareeritud maksimaalsest kasulikust võimsusest P(n), nagu on kindlaks määratud 1. lisa punktis 8.2. nhi on suurim mootori pöörlemiskiirus, mis vastab sellele võimsuse väärtusele võimsuskõveral.

Minimaalne pöörlemiskiirus nlo määratakse arvutamise teel ning see vastab 50 %le deklareeritud maksimaalsest kasulikust võimsusest P(n), nagu on kindlaks määratud 1. lisa punktis 8.2. nlo on väikseim mootori pöörlemiskiirus, mis vastab sellele võimsuse väärtusele võimsuskõveral.

Mootori pöörlemiskiirused A, B ja C arvutatakse järgmiselt:

| pöörlemiskiirus A | = | nlo + 25 % (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| pöörlemiskiirus B | = | nlo + 50 % (nhi - nlo) |
| pöörlemiskiirus C | = | nlo + 75 % (nhi - nlo) |

pöörlemiskiirus A

=

nlo + 25 % (nhi - nlo)

pöörlemiskiirus B

=

nlo + 50 % (nhi - nlo)

pöörlemiskiirus C

=

nlo + 75 % (nhi - nlo)

Mootori pöörlemiskiiruste A, B ja C kontrollimiseks võib kasutada ühte järgmistest meetoditest.

| a) | Mootori võimsuse kontrollimisel eeskirja nr 85 kohaselt tehakse nhi ja nlo täpseks määramiseks mõõtmised täiendavates katsepunktides. Maksimaalne võimsus, nhi ja nlo määratakse võimsuskõvera alusel ning mootori pöörlemiskiirused A, B ja C arvutatakse eespool esitatud sätete kohaselt. |
| --- | --- |

a)

Mootori võimsuse kontrollimisel eeskirja nr 85 kohaselt tehakse nhi ja nlo täpseks määramiseks mõõtmised täiendavates katsepunktides. Maksimaalne võimsus, nhi ja nlo määratakse võimsuskõvera alusel ning mootori pöörlemiskiirused A, B ja C arvutatakse eespool esitatud sätete kohaselt.

| b) | Mootor kaardistatakse kogu koormuskõvera ulatuses alates maksimaalsest koormuseta kiirusest kuni tühikäigule vastava pöörlemiskiiruseni vähemalt 5 mõõtepunktis pöörete arvu 1 000 min-1 kohta ning mõõtepunktides vahemikus ± 50 min-1 deklareeritud maksimaalse võimsuse pöörlemiskiirusel. Maksimaalne võimsus, nhi ja nlo määratakse kõnealusel kaardistamiskõveral ning mootori pöörlemiskiirused A, B ja C arvutatakse eespool esitatud sätete kohaselt. |
| --- | --- |

b)

Mootor kaardistatakse kogu koormuskõvera ulatuses alates maksimaalsest koormuseta kiirusest kuni tühikäigule vastava pöörlemiskiiruseni vähemalt 5 mõõtepunktis pöörete arvu 1 000 min-1 kohta ning mõõtepunktides vahemikus ± 50 min-1 deklareeritud maksimaalse võimsuse pöörlemiskiirusel. Maksimaalne võimsus, nhi ja nlo määratakse kõnealusel kaardistamiskõveral ning mootori pöörlemiskiirused A, B ja C arvutatakse eespool esitatud sätete kohaselt.

Kui mõõdetud mootori pöörlemiskiirused A, B ja C asuvad valmistaja poolt deklareeritud pöörlemiskiiruste vahemikus täpsusega ± 3 %, tehakse heitetaseme katsed valmistaja poolt ettenähtud pöörlemiskiirustel. Kui mõni pöörlemiskiirus ületab hälbe, siis kasutatakse heitetaseme katses mõõdetud mootorikiirusi.

1.2.   Dünamomeetri seadistuste määramine

Pöördemomendi kõver täiskoormusel määratakse eksperimentaalselt, eri katserežiimide pöördemomendi väärtuste arvutamiseks puhastingimustel, nagu on kindlaks määratud 1. lisa punktis 8.2. Mootori lisaseadmete (kui neid kasutatakse) kasutatav võimsus võetakse arvesse. Igale katserežiimile vastav dünamomeetri seadistus arvutatakse järgmistest valemitest:

| s | = | P(n) * (L/100) kui katsetamine toimub netoseisundis, |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) kui katsetamine ei toimu netoseisundis, |

s

=

P(n) * (L/100) kui katsetamine toimub netoseisundis,

s

=

P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) kui katsetamine ei toimu netoseisundis,

kus:

| s | = | dünamomeetri seadistus, kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | mootori kasulik võimsus, nagu on esitatud 1. lisa punktis 8.2, kW |
| L | = | osakoormus punkti 2.7.1 kohaselt, % |
| P(a) | = | 1. lisa punkti 6.1 kohaselt paigaldatud lisaseadmete energiatarve |
| P(b) | = | 1. lisa punkti 6.2 kohaselt eemaldatud lisaseadmete energiatarve |

s

=

dünamomeetri seadistus, kW

P(n)

=

mootori kasulik võimsus, nagu on esitatud 1. lisa punktis 8.2, kW

L

=

osakoormus punkti 2.7.1 kohaselt, %

P(a)

=

1. lisa punkti 6.1 kohaselt paigaldatud lisaseadmete energiatarve

P(b)

=

1. lisa punkti 6.2 kohaselt eemaldatud lisaseadmete energiatarve

2.   EUROOPA STATSIONAARSE KATSE TSÜKLI PROTSEDUUR

Valmistaja taotlusel võib mootori ja heitgaasisüsteemi mõõtetsüklile eelnevaks konditsioneerimiseks teha katalüsaatorita katse.

2.1.   Proovivõtufiltrite ettevalmistamine

Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter osaliselt suletud Petri tassi, mis on kaitstud tolmu eest, ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või õhukindlalt suletud filtrikambris kuni kasutamiseni katses. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist. Omakaal registreeritakse.

2.2.   Mõõteseadmete paigaldamine

Mõõteriistad ja proovivõtturid tuleb nõuetekohaselt paigaldada. Kui heitgaasi lahjendamiseks kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, tuleb süsteemiga ühendada väljalasketoru.

2.3.   Lahjendussüsteemi ja mootori käivitamine

Lahjendussüsteem ja mootor käivitatakse ning neid soojendatakse vastavalt valmistaja soovitustele ja headele inseneritavadele, kuni kõik temperatuurid ja rõhud on kasulikul võimsusel stabiliseerunud.

2.4.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi käivitamine

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolurežiimil. Lahjendusõhu kübemefooni taseme saab määrata lahjendusõhu juhtimise teel läbi kübemefiltrite. Filtreeritud lahjendusõhu kasutamise korral võib teha ühe mõõtmise kas enne või pärast katset. Filtreerimata lahjendusõhu puhul võib mõõtmised teha katsetsükli alguses ja lõpus ning arvutada keskmised väärtused.

2.5.   Lahjenduse reguleerimine

Lahjendusõhu vool reguleeritakse selliselt, et lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult enne põhifiltrit ei oleks ühegi katsefaasi puhul üle 325 K (52 oC). Lahjendusaste (q) peab olema vähemalt 4.

Süsteemide puhul, milles lahjendusaste määratakse CO2 või NOx kontsentratsiooni mõõtmise teel, tuleb lahjendusõhu CO2 või NOx sisaldust mõõta iga katse alguses ja lõpus. Lahjendusõhu CO2 ja NOx taustkontsentratsiooni enne ja pärast katset tehtud mõõtmiste vahe peab olema vahemikus vastavalt 100 m-1 või 5 m-1.

2.6.   Analüsaatorite kontrollimine

Reguleeritakse välja saasteaineanalüsaatori nullnäit ja skaalaintervall. Proovivõtukottide kasutamise korral kotid tühjendatakse.

2.7.   Katsetsükkel

| 2.7.1. | Mootori dünamomeetrilisel katsetamisel kasutatakse järgmist 13-faasilist tsüklit:









  Faasi number | Pöörlemiskiirus | Osakoormus, % | Kaalutegur | Faasi kestus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | tühikäik | — | 0,15 | 4 minutit |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 minutit |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 minutit |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 minutit |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 minutit |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 minutit |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 minutit |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 minutit |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 minutit |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 minutit |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 minutit |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 minutit |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 minutit |

2.7.1.

Mootori dünamomeetrilisel katsetamisel kasutatakse järgmist 13-faasilist tsüklit:

Faasi number

Pöörlemiskiirus

Osakoormus, %

Kaalutegur

Faasi kestus

1

tühikäik

—

0,15

4 minutit

2

A

100

0,08

2 minutit

3

B

50

0,10

2 minutit

4

B

75

0,10

2 minutit

5

A

50

0,05

2 minutit

6

A

75

0,05

2 minutit

7

A

25

0,05

2 minutit

8

B

100

0,09

2 minutit

9

B

25

0,10

2 minutit

10

C

100

0,08

2 minutit

11

C

25

0,05

2 minutit

12

C

75

0,05

2 minutit

13

C

50

0,05

2 minutit

| 2.7.2. | Katsefaaside järjestus
  Käivitatakse katsetsükkel. Katse tehakse punktis 2.7.1 ettenähtud faasinumbrite järjekorras.
  Mootor töötab iga faasi puhul ettenähtud aja, kusjuures mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse muutmine viiakse lõpule esimese 20 sekundi jooksul. Ettenähtud pöörete arvu hoitakse täpsusega ± 50 min-1 ja ettenähtud pöördemomenti hoitakse täpsusega ± 2 % katsekiirusele vastavast suurimast pöördemomendist.
  Valmistaja taotlusel võib katsetsüklit korrata nii palju kordi, kui on vaja piisava kübememassi kogumiseks filtrile. Valmistaja peab esitama andmete hindamis- ja arvutamisprotseduuri üksikasjaliku kirjelduse. Gaasilised saasteained määratakse ainult esimese katsetsükli puhul. |
| --- | --- |

2.7.2.

Katsefaaside järjestus

Käivitatakse katsetsükkel. Katse tehakse punktis 2.7.1 ettenähtud faasinumbrite järjekorras.

Mootor töötab iga faasi puhul ettenähtud aja, kusjuures mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse muutmine viiakse lõpule esimese 20 sekundi jooksul. Ettenähtud pöörete arvu hoitakse täpsusega ± 50 min-1 ja ettenähtud pöördemomenti hoitakse täpsusega ± 2 % katsekiirusele vastavast suurimast pöördemomendist.

Valmistaja taotlusel võib katsetsüklit korrata nii palju kordi, kui on vaja piisava kübememassi kogumiseks filtrile. Valmistaja peab esitama andmete hindamis- ja arvutamisprotseduuri üksikasjaliku kirjelduse. Gaasilised saasteained määratakse ainult esimese katsetsükli puhul.

| 2.7.3. | Analüsaatori reageering
  Analüsaatorite reageeringud salvestatakse lintmeeriku abil või mõõdetakse samaväärse andmesalvestussüsteemi abil, kusjuures heitgaas voolab läbi analüsaatorite kogu katsetsükli jooksul. |
| --- | --- |

2.7.3.

Analüsaatori reageering

Analüsaatorite reageeringud salvestatakse lintmeeriku abil või mõõdetakse samaväärse andmesalvestussüsteemi abil, kusjuures heitgaas voolab läbi analüsaatorite kogu katsetsükli jooksul.

| 2.7.4. | Kübemeproovide võtmine
  Kogu katseprotseduuri jooksul kasutatakse ühte filtrit. Katsetsükli puhul kindlaksmääratud kaalutegureid arvestatakse heitgaasi massivooluga proportsionaalse proovi võtmise abil tsükli igas üksikus faasis. See on võimalik proovi voolukiiruse, proovivõtuaja ja/või lahjendusastme reguleerimise teel nii, et oleks täidetud punktis 6.6 esitatud efektiivsete kaalutegurite kriteerium.
  Faasi proovivõtuaeg peab olema vähemalt 4 sekundit kaaluteguri iga 0,01 ühiku kohta. Proovivõtt peab igas faasi puhul toimuma võimalikult faasi lõpus. Tahkete osakeste proovi võtmine ei tohi lõppeda varem kui 5 sekundit enne faasi lõppu. |
| --- | --- |

2.7.4.

Kübemeproovide võtmine

Kogu katseprotseduuri jooksul kasutatakse ühte filtrit. Katsetsükli puhul kindlaksmääratud kaalutegureid arvestatakse heitgaasi massivooluga proportsionaalse proovi võtmise abil tsükli igas üksikus faasis. See on võimalik proovi voolukiiruse, proovivõtuaja ja/või lahjendusastme reguleerimise teel nii, et oleks täidetud punktis 6.6 esitatud efektiivsete kaalutegurite kriteerium.

Faasi proovivõtuaeg peab olema vähemalt 4 sekundit kaaluteguri iga 0,01 ühiku kohta. Proovivõtt peab igas faasi puhul toimuma võimalikult faasi lõpus. Tahkete osakeste proovi võtmine ei tohi lõppeda varem kui 5 sekundit enne faasi lõppu.

| 2.7.5. | Mootoriga seotud tingimused
  Mootori pöörlemiskiirust ja koormust, siseneva õhuvoolu temperatuuri ja alarõhku, heitgaasi temperatuuri ja ülerõhku, kütusevoolu ja õhu- või heitgaasivoolu, ülelaadeõhu temperatuuri, kütuse temperatuuri ja niiskust registreeritakse iga faasi puhul, kusjuures pöörlemiskiiruse ja koormusega seotud nõuded (vt punkt 2.7.2) peavad olema täidetud tahkete osakeste proovivõtu ajal, kuid igal juhul iga faasi viimase minuti kestel.
  Salvestada tuleb kõik arvutamiseks vajalikud lisaandmed (vt punktid 4 ja 5). |
| --- | --- |

2.7.5.

Mootoriga seotud tingimused

Mootori pöörlemiskiirust ja koormust, siseneva õhuvoolu temperatuuri ja alarõhku, heitgaasi temperatuuri ja ülerõhku, kütusevoolu ja õhu- või heitgaasivoolu, ülelaadeõhu temperatuuri, kütuse temperatuuri ja niiskust registreeritakse iga faasi puhul, kusjuures pöörlemiskiiruse ja koormusega seotud nõuded (vt punkt 2.7.2) peavad olema täidetud tahkete osakeste proovivõtu ajal, kuid igal juhul iga faasi viimase minuti kestel.

Salvestada tuleb kõik arvutamiseks vajalikud lisaandmed (vt punktid 4 ja 5).

| 2.7.6. | NOx kontrollimine mõõtepiirkonnas
  NOx kontrollimine mõõtepiirkonnas peab toimuma vahetult pärast 13. faasi.
  Enne mõõtmiste algust konditsioneeritakse mootorit 13. faasi režiimil kolme minuti jooksul. Erinevates tehnilise teenistuse poolt valitud mõõtmispiirkonna punktides tehakse kolm mõõtmist (1). Iga mõõtmise jaoks ettenähtud aeg on kaks minutit.
  Mõõtmisprotseduur on identne NOx mõõtmise protseduuriga tsükli 13. faasis ning see sooritatakse käesoleva liite punktide 2.7.3, 2.7.5 ja 4.1 ning 4. lisa punkti 3 kohaselt.
  Arvutused tehakse punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

2.7.6.

NOx kontrollimine mõõtepiirkonnas

NOx kontrollimine mõõtepiirkonnas peab toimuma vahetult pärast 13. faasi.

Enne mõõtmiste algust konditsioneeritakse mootorit 13. faasi režiimil kolme minuti jooksul. Erinevates tehnilise teenistuse poolt valitud mõõtmispiirkonna punktides tehakse kolm mõõtmist (1). Iga mõõtmise jaoks ettenähtud aeg on kaks minutit.

Mõõtmisprotseduur on identne NOx mõõtmise protseduuriga tsükli 13. faasis ning see sooritatakse käesoleva liite punktide 2.7.3, 2.7.5 ja 4.1 ning 4. lisa punkti 3 kohaselt.

Arvutused tehakse punkti 4 kohaselt.

| 2.7.7. | Analüsaatorite korduvkontroll
  Pärast heitetaseme määramist tuleb analüsaatorit uuesti kontrollida, kasutades nullgaasi ja sama võrdlusgaasi. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud tulemuste vahe on alla 2 % võrdlusgaasi heitetaseme väärtusest. |
| --- | --- |

2.7.7.

Analüsaatorite korduvkontroll

Pärast heitetaseme määramist tuleb analüsaatorit uuesti kontrollida, kasutades nullgaasi ja sama võrdlusgaasi. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud tulemuste vahe on alla 2 % võrdlusgaasi heitetaseme väärtusest.

3.   EUROOPA KOORMUSKATSETSÜKLI PROTSEDUUR

3.1.   Mõõteseadmete paigaldamine

Suitsususe mõõtur ja proovivõtturid, kui neid kasutatakse, paigaldatakse summuti või järeltöötlusseadme (olemasolu korral) taha seadme valmistaja poolt kindlaksmääratud üldise paigaldamisprotseduuri kohaselt. Peale selle järgitakse ISO 11614 jaotise 10 nõudeid.

Enne nullpunkti ja skaala maksimaalväärtuse kontrollimist tuleb suitsususe mõõturit seadme valmistaja soovituste kohaselt soojendada ja stabiliseerida. Kui suitsususe mõõtur on varustatud mõõteseadme optika tahmumist vältiva õhu läbipuhumise süsteemiga, aktiveeritakse ka see süsteem ning reguleeritakse valmistaja soovituste kohaselt.

3.2.   Suitsususe mõõturi kontrollimine

Nullväärtuse ja skaala maksimaalväärtuse kontroll tehakse suitsususe registreerimisrežiimis, sest suitsususe skaalal on kaks täpselt määratletavat kalibreerimispunkti, suitsusus 0 % ja suitsusus 100 %. Seejärel, kui seade on k-näidu registreerimisrežiimile tagasi reguleeritud, arvutatakse täpne valguse neeldumistegur mõõdetud suitsususe ja suitsususe mõõturi valmistaja poolt esitatud LA väärtuse alusel.

Varjestamata valgusvihu puhul reguleeritakse suitsususe mõõturi näit väärtusele 0,0±1,0 %. Kui valgusvihk on enne vastuvõtjat varjestatud, reguleeritakse näit suitsususe väärtusele 100,0±1,0 %.

3.3.   Katsetsükkel

3.3.1.   Mootori konditsioneerimine

Mootorit ja süsteemi soojendatakse maksimaalvõimsusel, et stabiliseerida mootori parameetrid valmistaja soovituse kohaselt. Eelkonditsioneerimisfaas väldib eelmisest katsest väljalaskesüsteemi jäänud jääkide mõju mõõtmise tulemustele.

Kui mootor on stabiliseeritud, alustatakse tsüklit 20 ± 2 sekundit pärast eelkonditsioneerimisfaasi. Valmistaja taotlusel võib täiendavaks konditsioneerimiseks teha enne mõõtmistsüklit katalüsaatorita katse.

3.3.2.   Katsefaaside järjestus

Katse koosneb kolmest järjestikusest koormusastmest lisa 4A 1. liite punktis 1.1 kindlaksmääratud kolmel mootori pöörlemiskiirusel A (1. tsükkel), B (2. tsükkel) ja C (3. tsükkel), millele järgneb 4. tsükkel tehnilise teenistuse poolt kontrollpiirkonnas valitud pöörlemiskiirusel ning koormuste vahemikus 10 %–100 % valitud koormusastmel (1). Katsemootori dünamomeetriline katsetamine toimub joonisel 3 esitatud järjestuses.

Joonis 3

Euroopa koormuskatsetsükli faaside järjestus

Image

| a) | Mootor töötab mootori pöörlemiskiirusel A ja 10 % koormusel 20 ± 2 sekundit. Ettenähtud kiirus hoitakse täpsusega ± 20 min-1 ning ettenähtud pöördemomenti täpsusega ± 2 % katsekiirusele vastavast maksimaalsest pöördemomendist. |
| --- | --- |

a)

Mootor töötab mootori pöörlemiskiirusel A ja 10 % koormusel 20 ± 2 sekundit. Ettenähtud kiirus hoitakse täpsusega ± 20 min-1 ning ettenähtud pöördemomenti täpsusega ± 2 % katsekiirusele vastavast maksimaalsest pöördemomendist.

| b) | Eelmise etapi lõpus viiakse pöörlemiskiirust reguleeriv kang kiiresti täielikult avatud asendisse ning hoitakse selles asendis 10 ± 1 sekundit. Rakendatakse dünamomeetri koormust, mis on vajalik mootori pöörlemiskiiruse hoidmiseks täpsusega ± 150 min-1 kolme sekundi jooksul ning täpsusega ± 20 min-1 ülejäänud etapi jooksul. |
| --- | --- |

b)

Eelmise etapi lõpus viiakse pöörlemiskiirust reguleeriv kang kiiresti täielikult avatud asendisse ning hoitakse selles asendis 10 ± 1 sekundit. Rakendatakse dünamomeetri koormust, mis on vajalik mootori pöörlemiskiiruse hoidmiseks täpsusega ± 150 min-1 kolme sekundi jooksul ning täpsusega ± 20 min-1 ülejäänud etapi jooksul.

| c) | Alapunktides a ja b kirjeldatud järjestust korratakse kaks korda. |
| --- | --- |

c)

Alapunktides a ja b kirjeldatud järjestust korratakse kaks korda.

| d) | Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul pöörlemiskiirusele B ning koormusele 10 %. |
| --- | --- |

d)

Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul pöörlemiskiirusele B ning koormusele 10 %.

| e) | Alapunktide a–c järjestust rakendatakse pöörlemiskiirusel B töötava mootori puhul. |
| --- | --- |

e)

Alapunktide a–c järjestust rakendatakse pöörlemiskiirusel B töötava mootori puhul.

| f) | Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul pöörlemiskiirusele C ning koormusele 10 %. |
| --- | --- |

f)

Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul pöörlemiskiirusele C ning koormusele 10 %.

| g) | Alapunktide a–c järjestust rakendatakse pöörlemiskiirusel C töötava mootori puhul. |
| --- | --- |

g)

Alapunktide a–c järjestust rakendatakse pöörlemiskiirusel C töötava mootori puhul.

| h) | Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul valitud pöörlemiskiirusele ning koormusele üle 10 %. |
| --- | --- |

h)

Pärast kolmanda koormusastme lõppu reguleeritakse mootor 20 ± 2 sekundi jooksul valitud pöörlemiskiirusele ning koormusele üle 10 %.

| i) | Alapunktide a–c järjestust rakendatakse valitud pöörlemiskiirusel töötava mootori puhul. |
| --- | --- |

i)

Alapunktide a–c järjestust rakendatakse valitud pöörlemiskiirusel töötava mootori puhul.

3.4.   Katsetsükli valideerimine

Suitsususe keskmiste väärtuste suhtelised standardhälbed iga kontrollpöörlemiskiiruse juures (SVA, SVB, SVC, mis on arvutatud käesoleva liite punkti 6.3.3 kohaselt igal järjestikusel koormusastmel vastavalt igale kontrollpöörlemiskiirusele) peavad olema alla 15 % keskmisest väärtusest või alla 10 % punkti 5.2 tabelis 1 esitatud piirnormidest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. Suurema erinevuse korral korratakse järjestust, kuni kolm järjestikust koormusastet vastavad valiidsuskriteeriumidele.

3.5.   Suitsususe mõõturi korduvkontroll

Pärast katsetamist ei tohi suitsususe mõõturi nulltaseme hälve ületada ±5,0 % punkti 5.2 tabelis nr 1 esitatud piirnormidest.

4.   HEITGAASIVOOLU ARVUTAMINE

4.1.   Lahjendamata heitgaasi massivoolu kindlaksmääramine

Heitetaseme arvutamiseks lahjendamata heitgaasis peab teada olema heitgaasivool. Heitgaasi massivool määratakse kindlaks vastavalt punktile 4.1.1 või 4.1.2. Heitgaasivoolu kindlaksmääramisel saadud lugemi täpsus peab olema ±2,5 % või ±1,5 % mootori suurimast väärtusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. Võib kasutada samaväärseid meetodeid (nt käesoleva lisa 2. liite punktis 4.2 kirjeldatud meetodeid).

| 4.1.1. | Otsese mõõtmise meetod
  Heitgaasi vooluhulga otsest mõõtmist võib teostada järgmiste süsteemidega:






  a) | rõhkude erinevusseade, näiteks mõõteotsak; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Otsese mõõtmise meetod

Heitgaasi vooluhulga otsest mõõtmist võib teostada järgmiste süsteemidega:

a)

rõhkude erinevusseade, näiteks mõõteotsak;

| b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur; |
| --- | --- |

b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur;

| c) | keerisvoolu-heitgaasimõõtur. |
| --- | --- |

c)

keerisvoolu-heitgaasimõõtur.

Heite väärtusi mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta ettevaatusabinõud. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori heitgaasisüsteemi vastavalt seadme valmistaja soovitustele ja heale inseneritavale. Tuleb silmas pidada, et seadme paigaldamine ei mõjutaks mootori tööd ega heitetaset.

| 4.1.2. | Õhu ja kütuse mõõtmise meetod
  See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist. Selleks kasutatakse õhukulumõõturit ja kütusekulumõõturit, mis vastavad punktis 4.1 esitatud heitgaasivoolu täieliku täpsuse nõuetele. Heitgaasivool arvutatakse järgmiselt:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Õhu ja kütuse mõõtmise meetod

See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist. Selleks kasutatakse õhukulumõõturit ja kütusekulumõõturit, mis vastavad punktis 4.1 esitatud heitgaasivoolu täieliku täpsuse nõuetele. Heitgaasivool arvutatakse järgmiselt:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Lahjendatud heitgaasi massivoolukiiruse kindlaksmääramine

Selleks et arvutada lahjendatud heitgaasis oleva heite kogust täisvoolu lahjendussüsteemi abil, peab olema teada lahjendatud heitgaasivool. Lahjendatud heitgaasi voolukiirus (qmdev) mõõdetakse iga faasi ajal PDP-CVS, CFV-CVS või SSV-CVS süsteemi abil vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktis 4.1 esitatud üldvalemitele. Lugemi täpsus peab olema ± 2 % või parem ning see määratakse kindlaks käesoleva lisa 5. liite punkti 2.4 nõuete kohaselt.

5.   GAASILISTE SAASTEAINETE KONTSENTRATSIOONI ARVUTAMINE

5.1.   Andmete hindamine

Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonide hindamiseks arvutatakse meeriku näidu keskmine väärtus iga faasi viimase 30 sekundi jooksul ning meeriku näidu keskmiste väärtuste ja vastavate kalibreerimisandmete põhjal määratakse igas katsefaasis süsivesinike (HC), süsinikmonooksiidi (CO) ja lämmastiku oksiidide (NOx) keskmised kontsentratsioonid (conc). Kasutada võib ka teistsugust registreerimisviisi, kui see kindlustab samaväärsete andmete saamise.

Lämmastiku oksiidide (NOx) taseme kontrollimisel kontrollipiirkonnas kohaldatakse eespool nimetatud nõudeid ainult lämmastiku oksiidide (NOx) suhtes.

Heitgaasivool qmew või lahjendatud heitgaasivool qmdew, kui seda kasutatakse, määratakse käesoleva lisa 4. liite punkti 2.3 kohaselt.

5.2.   Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid

Kui kontsentratsiooni ei mõõdetud niiskes heitgaasis, arvutatakse mõõdetud kontsentratsioon ümber niiskele gaasile järgmiste valemite abil. Teisendamine viiakse läbi iga režiimi puhul.

cwet
  = kW
  × cdry

Lahjendamata heitgaasi puhul:

Formula

või

Formula

või

Formula

kus

kf = 0,055594 x wALF+0,0080021 x wDEL+0,0070046 x wEPS

ja

Formula

kus:

| Ha | = | siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| qmf, i | = | kütuse massivoolukiiruse hetkeväärtus, kg/s |
| qmad, I | = | kuiva siseneva õhu massivoolukiiruse hetkeväärtus, kg/s |
| pr | = | veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa |
| pb | = | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| wDEL | = | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| wEPS | = | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | = | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| cCO2 | = | kuiva CO2 sisaldus, % |
| cCO | = | kuiva CO sisaldus, % |

Ha

=

siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta

wALF

=

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

qmf, i

=

kütuse massivoolukiiruse hetkeväärtus, kg/s

qmad, I

=

kuiva siseneva õhu massivoolukiiruse hetkeväärtus, kg/s

pr

=

veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa

pb

=

atmosfääri kogurõhk, kPa

wDEL

=

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

wEPS

=

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

=

kütuse vesiniku molaarsuhe

cCO2

=

kuiva CO2 sisaldus, %

cCO

=

kuiva CO sisaldus, %

Lahjendatud heitgaasi puhul:

Formula

või

Formula

Lahjendusõhu puhul:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

Sisselastava õhu puhul:

K

  Wd
  = 1 - K

  W2

Formula

kus:

| Ha | = | siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | lahjendusõhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuivas õhus |

Ha

=

siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta

Hd

=

lahjendusõhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuivas õhus

ning need võib tuletada suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiva/märja termomeetri mõõtmistulemustest, kasutades üldiselt tunnustatud valemeid.

5.3.   Ümbritseva õhu niiskust ja temperatuuri arvestavad NOx taseme parandustegurid

Kuna NOx heite tase sõltub atmosfääritingimustest, korrigeeritakse NOx kontsentratsiooni ümbritseva õhu niiskust ja temperatuuri arvestavate parandustegurite abil, mida väljendavad järgmised valemid. Parandustegurid kehtivad vahemikus 0–25 g/kg kuiva õhu kohta.

| a) | diiselmootorite puhul:

  kus:







  Ta | = | siseneva õhu temperatuur, K |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta |

a)

diiselmootorite puhul:

kus:

Ta

=

siseneva õhu temperatuur, K

Ha

=

siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta

kus:

Ha võib tuletada suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiva/märja termomeetri mõõtmistulemustest, kasutades üldiselt tunnustatud valemeid.

| b) | sädesüütemootorite puhul:
  kh.G = 0,6272+44,030 x 10-3 x Ha – 0,862 x 10-3 x Ha
  2

  kus:
  Ha võib tuletada suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiva/märja termomeetri mõõtmistulemustest, kasutades üldiselt tunnustatud valemeid. |
| --- | --- |

b)

sädesüütemootorite puhul:

kh.G = 0,6272+44,030 x 10-3 x Ha – 0,862 x 10-3 x Ha
  2

kus:

Ha võib tuletada suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiva/märja termomeetri mõõtmistulemustest, kasutades üldiselt tunnustatud valemeid.

5.4.   Saasteainete massivoolukiiruste arvutamine

Saasteainete massivoolukiirus (g/h) arvutatakse iga režiimi puhul järgmiselt. NOx arvutamisel kasutatakse punkti 5.3 kohaselt kindlaksmääratud niiskuskorrektsioonitegurit vastavalt kas kh, D, või kh, G.

Kui kontsentratsiooni ei ole juba mõõdetud niiskes heitgaasis, teisendatakse mõõtmistulemus punkti 5.2 kohaselt vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele. Tabelis 6 on esitatud teatavate komponentide ugas väärtused, mis põhinevad ideaalgaasi omadustel ja käesolevale eeskirjale vastavatel kütustel.

| a) | Lahjendamata heitgaasi puhul
  mgas = ugas x cgas x qmew

  kus:







  ugas | = | heitgaasi koostisosa tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | vastava koostisosa kontsentratsioon lahjendamata heitgaasis, ppm |
| qmew | = | heitgaasi massivoolukiirus, kg/h |

a)

Lahjendamata heitgaasi puhul

mgas = ugas x cgas x qmew

kus:

ugas

=

heitgaasi koostisosa tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe

cgas

=

vastava koostisosa kontsentratsioon lahjendamata heitgaasis, ppm

qmew

=

heitgaasi massivoolukiirus, kg/h

| b) | Lahjendatud heitgaasi puhul

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  kus:







  ugas | = | heitgaasi koostisosa tiheduse ja õhu tiheduse suhe |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | vastava koostisosa taustkorrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm |
| qmdew | = | lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/h |

b)

Lahjendatud heitgaasi puhul

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

kus:

ugas

=

heitgaasi koostisosa tiheduse ja õhu tiheduse suhe

cgas, c

=

vastava koostisosa taustkorrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm

qmdew

=

lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus, kg/h

kus:

Lahjendustegur D arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktile 5.4.1.

5.5.   Heite erimassi arvutamine

Iga saasteaine heite erimass (g/kWh) arvutatakse eraldi järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| mgas | = | vastava gaasi mass, |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | kasulik võimsus, mis määratakse kindlaks vastavalt 1. lisa punktile 8.2. |

mgas

=

vastava gaasi mass,

Pn

=

kasulik võimsus, mis määratakse kindlaks vastavalt 1. lisa punktile 8.2.

Selles valemis esinevad kaalutegurid leitakse punkti 2.7.1 kohaselt.

Tabel 6

Mitmesuguste heitgaasi komponentide ugas väärtused lahjendamata ja lahjendatud heitgaasis

| Kütus | | NOx | CO | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Tihedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diislikütus | Lahjendamata heitgaas | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Lahjendatud heitgaas | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Etanool | Lahjendamata heitgaas | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Lahjendatud heitgaas | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| CNG (surumaa-gaas) | Lahjendamata heitgaas | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Lahjendatud heitgaas | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Propaan | Lahjendamata heitgaas | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Lahjendatud heitgaas | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Butaan | Lahjendamata heitgaas | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Lahjendatud heitgaas | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Märkused | : | — | lahjendamata heitgaasi u-väärtused ideaalgaasi omaduste juures λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa |

Kütus

NOx

CO

THC/NMHC

CO2

CH4

Tihedus

Diislikütus

Lahjendamata heitgaas

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Lahjendatud heitgaas

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Etanool

Lahjendamata heitgaas

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Lahjendatud heitgaas

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

CNG (surumaa-gaas)

Lahjendamata heitgaas

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Lahjendatud heitgaas

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Propaan

Lahjendamata heitgaas

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Lahjendatud heitgaas

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Butaan

Lahjendamata heitgaas

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Lahjendatud heitgaas

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Märkused

:

—

lahjendamata heitgaasi u-väärtused ideaalgaasi omaduste juures λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

| — | lahjendatud heitgaasi u-väärtused ideaalgaasi omaduste ja õhutiheduse juures |
| --- | --- |

—

lahjendatud heitgaasi u-väärtused ideaalgaasi omaduste ja õhutiheduse juures

| — | CNG u-väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66-76 %; H = 22-25 %; N = 0-12 % |
| --- | --- |

—

CNG u-väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66-76 %; H = 22-25 %; N = 0-12 %

| — | CNG u-väärtused HC puhul vastavad CH2,93 (kogu HC jaoks tuleb kasutada CH4 u-väärtust) |
| --- | --- |

—

CNG u-väärtused HC puhul vastavad CH2,93 (kogu HC jaoks tuleb kasutada CH4 u-väärtust)

5.6.   Piirkonna kontrollväärtuste arvutamine

NOx heite tase mõõdetakse ja arvutatakse vastavalt punktile 5.6.1 kolmes punkti 2.7.6 kohaselt valitud kontrollpunktis ning vastavalt punktile 5.6.2 määratakse see ka igale kontrollpunktile lähimate katsetsükli faaside interpoleerimise teel. Mõõdetud väärtusi võrreldakse seejärel interpoleeritud väärtustega vastavalt punktile 5.6.3.

5.6.1.   Heite erimassi arvutamine

NOx heite erimass iga kontrollpunkti (Z) puhul arvutatakse järgmiselt:

mNOx, Z = 0,001587 × cNOx, Z × kh, D × qmew

Formula

5.6.2.   Heitetaseme arvutamine katsetsükli andmete põhjal

Iga kontrollpunkti puhul arvutatakse NOx heite tase nelja vastavale kontrollpunktile Z lähima katsetsükli faasi interpoleerimise teel, nagu on näidatud joonisel 4. Nende katsetsükli faaside (R, S, T, U) jaoks määratletakse järgmised parameetrid:

Pöörlemiskiirus(R) = Pöörlemiskiirus(T) = nRT

Pöörlemiskiirus(S) = Pöörlemiskiirus(U) = nSU

Osakoormus(R) = Osakoormus(S)

Osakoormus(T) = Osakoormus(U).

NOx heite tase kontrollpunktis Z arvutatakse järgmiselt:

Formula

ja:

Formula

Formula

Formula

Formula

kus:

| ER, ES, ET, EU | = | punkti 5.6.1 kohaselt arvutatud NOx heite erimassid kontrollpunkti hõlmavate faaside korral, |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | mootori pöördemomendid kontrollpunkti hõlmavate faaside korral |

ER, ES, ET, EU

=

punkti 5.6.1 kohaselt arvutatud NOx heite erimassid kontrollpunkti hõlmavate faaside korral,

MR, MS, MT, MU

=

mootori pöördemomendid kontrollpunkti hõlmavate faaside korral

Joonis 4

NOx kontrollpunkti interpoleerimine

Image

5.6.3.   NOx heite erimassi väärtuste võrdlemine

Kontrollpunktis Z mõõdetud NOx heite erimassi väärtust (NOx, Z) võrreldakse interpoleerimise abil leitud väärtusega (EZ) järgmiselt:

Formula

6.   KÜBEMEHEITE ARVUTAMINE

6.1.   Andmete hindamine

Kübemeheite hindamiseks registreeritakse igas faasis läbi filtrite voolavate proovide üldmassid (msep).

Filtrid asetatakse tagasi kaalukambrisse ning konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni jooksul, kuid mitte kauem kui 80 tundi, seejärel neid kaalutakse. Registreeritakse filtrite brutokaal ja lahutatakse omakaal (vt punkt 2.1) ning saadakse tahkete osakeste proovi mass mf.

Taustkorrigeerimise korral tuleb registreerida filtreid läbiva lahjendusõhu mass (md) ja tahkete osakeste mass (mf, d). Enam kui ühe mõõtmise korral tuleb arvutada suhe mf, d/md iga üksiku mõõtmise kohta ning arvutada keskmised väärtused.

6.2.   Osavoolulahjendussüsteem

Lõplikud registreeritavad kübemeheite määramistulemused leitakse järgmiste etappide põhjal. Lahjendusastet saab reguleerida mitmel eri viisil ning seetõttu on kasutusel erinevad qmedf arvutamise meetodid. Kõik arvutused põhinevad proovivõtuaja üksikfaaside keskmistel väärtustel.

| 6.2.1. | Isokineetilised süsteemid

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kus ra väljendab isokineetilise proovivõtturi ja väljalasketoru ristlõikepindalade suhet: |
| --- | --- |

6.2.1.

Isokineetilised süsteemid

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kus ra väljendab isokineetilise proovivõtturi ja väljalasketoru ristlõikepindalade suhet:

Formula

| 6.2.2. | Süsteemid, mille puhul mõõdetakse CO2 või NOx kontsentratsiooni

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  kus:







  cwE | = | märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendamata heitgaasis |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis |
| cwA | = | märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendusõhus |

6.2.2.

Süsteemid, mille puhul mõõdetakse CO2 või NOx kontsentratsiooni

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

kus:

cwE

=

märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendamata heitgaasis

cwD

=

märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis

cwA

=

märgistusgaasi kontsentratsioon niiskes lahjendusõhus

Kuivas gaasis mõõdetud kontsentratsioon arvutatakse ümber niiskele gaasile käesoleva liite punkti 5.2 kohaselt.

| 6.2.3. | Süsteemid, mille puhul kasutatakse CO2 mõõtmist ja süsinikubilansi meetodit (2)




  kus:







  c(CO2)D | = | CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | CO2 kontsentratsioon lahjendusõhus |

6.2.3.

Süsteemid, mille puhul kasutatakse CO2 mõõtmist ja süsinikubilansi meetodit (2)

Formula

kus:

c(CO2)D

=

CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis

c(CO2)A

=

CO2 kontsentratsioon lahjendusõhus

(mahuprotsent niiskes gaasis)

Võrrand põhineb süsinikubilansi kehtimise eeldusel (mootorisse sisenevad süsinikuaatomid eralduvad süsinikdioksiidina ning määratakse järgmiselt:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

ja

Formula

| 6.2.4. | Süsteemid, milles kasutatakse gaasivoolu mõõtmist

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Süsteemid, milles kasutatakse gaasivoolu mõõtmist

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Täisvoolu lahjendussüsteem

Kõik arvutused põhinevad proovivõtuaja üksikfaaside keskmistel väärtustel. Lahjendatud heitgaasivool qmdew määratakse käesoleva lisa 2. liite punkti 4.1 kohaselt. Proovide kogumass msep arvutatakse käesoleva lisa 2. liite punkti 6.2.1 kohaselt.

6.4.   Tahkete osakeste massivoolukiiruse arvutamine

Tahkete osakeste massivoolukiirus arvutatakse järgmiselt. Täisvoolu lahjendussüsteemi kasutamisel asendatakse punkti 6.2 kohaselt määratud qmedf punkti 6.3 kohaselt määratud qmdew-ga.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Tahkete osakeste massivoolukiiruse taustkorrigeerimiseks kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus D arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktile 5.4.1.

6.5.   Heite erimassi arvutamine

Kübemeheite erimass arvutatakse järgmiselt:

Formula

6.6.   Efektiivne kaalutegur

Efektiivne kaalutegur Wfei arvutatakse iga faasi puhul järgmiselt:

Formula

Efektiivsete kaalutegurite väärtused ei tohi erineda käesoleva liite punktis 2.7.1 ettenähtud väärtustest enam kui ±0,003 (tühikäigu faasi puhul 0,005) võrra.

7.   SUITSUSUSE VÄÄRTUSTE ARVUTAMINE

7.1.   Besseli algoritm

Besseli algoritmi kasutatakse 1 sekundi keskmiste väärtuste arvutamiseks suitsususe hetkeliste lugemite põhjal, ümber arvutatuna punkti 7.3.1 kohaselt. Algoritm jäljendab teise järgu madalpääsfiltrit ning selle kasutamine nõuab iteratiivseid arvutusi koefitsientide kindlaksmääramiseks. Need koefitsiendid on suitsususe mõõturi süsteemi reageeringuaja ja proovivõtusageduse funktsioon. Seetõttu tuleb punktis 7.1.1 ettenähtud toimingut korrata iga kord, kui süsteemi reageeringuaeg ja/või proovivõtusagedus muutuvad.

| 7.1.1. | Filtri reageeringuaja ja Besseli konstantide arvutamine
  Besseli algoritmi puhul on reageeringuaeg (tF) suitsususe mõõturi mehaanilise ja elektrilise reageeringuaja funktsioon, nagu on määratletud käesoleva lisa 4. liites, ning selle arvutamiseks kasutatakse järgmist võrrandit:



  kus:







  tp | = | mehaanilise reageeringu aeg, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | elektrilise reageeringu aeg, s |

7.1.1.

Filtri reageeringuaja ja Besseli konstantide arvutamine

Besseli algoritmi puhul on reageeringuaeg (tF) suitsususe mõõturi mehaanilise ja elektrilise reageeringuaja funktsioon, nagu on määratletud käesoleva lisa 4. liites, ning selle arvutamiseks kasutatakse järgmist võrrandit:

Formula

kus:

tp

=

mehaanilise reageeringu aeg, s

te

=

elektrilise reageeringu aeg, s

Filtri piirsageduse (fc) arvutused põhinevad sisendiastmel 0–1 ≤ 0,01 sek (vt 6. lisa). Reageeringuaeg on ajavahemik, mille jooksul Besseli väljundsignaal kasvab 10 protsendilt (t10) 90 protsendini (t90) nimetatud astmelisest funktsioonist. See saadakse fc väärtuse itereerimise teel kuni t90–t10 ≈ tF. fc esimest iteratsiooni väljendatakse järgmise valemi abil:

Formula

Besseli konstandid E ja K arvutatakse järgmiste võrrandite abil:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

kus:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Besseli algoritmi arvutamine
  Kasutades E ja K väärtusi, arvutatakse Besseli 1 s keskmine väärtus sisendiastme Si puhul järgmiselt:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  kus:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Ajad t10 ja t90 interpoleeritakse. Väärtuse fc reageeringuaeg tF määratletakse t90 ja t10 vahelise ajalise erinevusena. Kui see reageeringuaeg ei ole piisavalt lähedane nõutavale, jätkatakse itereerimist, kuni tegelik reageeringuaeg vastab 1protsendilise täpsusega nõutavale reageeringuajale:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Besseli algoritmi arvutamine

Kasutades E ja K väärtusi, arvutatakse Besseli 1 s keskmine väärtus sisendiastme Si puhul järgmiselt:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

kus:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Ajad t10 ja t90 interpoleeritakse. Väärtuse fc reageeringuaeg tF määratletakse t90 ja t10 vahelise ajalise erinevusena. Kui see reageeringuaeg ei ole piisavalt lähedane nõutavale, jätkatakse itereerimist, kuni tegelik reageeringuaeg vastab 1protsendilise täpsusega nõutavale reageeringuajale:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Andmete hindamine

Suitsususe mõõtmiste sagedus peab olema vähemalt 20 Hz.

7.3.   Suitsususe määramine

| 7.3.1. | Andmete teisendamine
  Kuna kõigi suitsususe mõõturite põhiline mõõteühik on läbipaistvusühik, tuleb suitsususe väärtuste leidmiseks arvutada läbipaistvuse väärtused (τ) ümber valguse neeldumisteguri (k) väärtusteks järgmise valemi abil:



  ja
  N = 100 - τ
  kus:







  k | = | valguse neeldumistegur, m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | mõõteriista valmistaja poolt deklareeritud efektiivne optilise tee pikkus, m |
| N | = | suitsusus, % |
| τ | = | läbipaistvus, % |

7.3.1.

Andmete teisendamine

Kuna kõigi suitsususe mõõturite põhiline mõõteühik on läbipaistvusühik, tuleb suitsususe väärtuste leidmiseks arvutada läbipaistvuse väärtused (τ) ümber valguse neeldumisteguri (k) väärtusteks järgmise valemi abil:

Formula

ja

N = 100 - τ

kus:

k

=

valguse neeldumistegur, m-1

LA

=

mõõteriista valmistaja poolt deklareeritud efektiivne optilise tee pikkus, m

N

=

suitsusus, %

τ

=

läbipaistvus, %

Ümberarvutus tehakse enne andmete edasist töötlemist.

| 7.3.2. | Suitsususe keskmise väärtuse arvutamine Besseli funktsiooni abil
  Vajalik piirsagedus fc on sagedus, mis tagab filtri nõuetekohase reageeringuaja tF. Kui kõnealune sagedus on punktis 7.1.1 osutatud iteratsioonimeetodi abil määratud, arvutatakse välja Besseli algoritmi tegelikud konstandid E ja K. Besseli algoritmi rakendatakse seejärel suitsususe hetkeväärtuste suhtes (k-väärtus), nagu on kirjeldatud punktis 7.1.2:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Besseli algoritm on olemuselt rekursiivne. Seega on algoritmi rakendamise korral vaja esmaseid sisendväärtusi Si-1 ja Si-2 ning esmaseid väljundväärtusi Yi-1 ja Yi-2. Nendeks väärtusteks võib võtta 0.
  Iga suitsususekõvera üksikutest Yi väärtustest valitakse maksimaalne 1 sekundi väärtus Ymax kolme pöörlemiskiiruse A, B ja C igal koormusastmel. |
| --- | --- |

7.3.2.

Suitsususe keskmise väärtuse arvutamine Besseli funktsiooni abil

Vajalik piirsagedus fc on sagedus, mis tagab filtri nõuetekohase reageeringuaja tF. Kui kõnealune sagedus on punktis 7.1.1 osutatud iteratsioonimeetodi abil määratud, arvutatakse välja Besseli algoritmi tegelikud konstandid E ja K. Besseli algoritmi rakendatakse seejärel suitsususe hetkeväärtuste suhtes (k-väärtus), nagu on kirjeldatud punktis 7.1.2:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Besseli algoritm on olemuselt rekursiivne. Seega on algoritmi rakendamise korral vaja esmaseid sisendväärtusi Si-1 ja Si-2 ning esmaseid väljundväärtusi Yi-1 ja Yi-2. Nendeks väärtusteks võib võtta 0.

Iga suitsususekõvera üksikutest Yi väärtustest valitakse maksimaalne 1 sekundi väärtus Ymax kolme pöörlemiskiiruse A, B ja C igal koormusastmel.

| 7.3.3. | Lõpptulemus
  Iga katsetsükli (katsekiiruse) keskmised suitsususe väärtused (SV) arvutatakse järgmiselt:






  Katsekiirus A: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| Katsekiirus B: | SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 |
| Katsekiirus C: | SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 |

7.3.3.

Lõpptulemus

Iga katsetsükli (katsekiiruse) keskmised suitsususe väärtused (SV) arvutatakse järgmiselt:

Katsekiirus A:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

Katsekiirus B:

SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3

Katsekiirus C:

SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3

kus:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | suurim Besseli algoritmi järgi leitud 1 s keskmine väärtus kolme koormusastme puhul |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

suurim Besseli algoritmi järgi leitud 1 s keskmine väärtus kolme koormusastme puhul

Lõppväärtus arvutatakse järgmiselt:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Katsepunktide valikul kasutatakse heakskiidetud statistilisi randomiseerimismeetodeid.

(2)  Väärtus kehtib ainult 5. lisas kindlaksmääratud etalonkütuse korral.

2. liide

Euroopa siirdekatsetsükkel

1.   MOOTORI KAARDISTAMISE PROTSEDUUR

1.1.   Kaardistamiskiiruse vahemiku määramine

Euroopa siirdekatsetsükli tegemisel katsekambris tuleb mootor enne katsetsüklit kaardistada, et saada kõver, mis kajastab pöördemomendi sõltuvust pöörlemiskiirusest. Minimaalne ja maksimaalne kaardistamiskiirus määratakse järgmiselt:

| Minimaalne kaardistamiskiirus | = | kiirus tühikäigul |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne kaardistamiskiirus | = | nhi × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem |

Minimaalne kaardistamiskiirus

=

kiirus tühikäigul

Maksimaalne kaardistamiskiirus

=

nhi × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem

1.2.   Mootori võimsuse kaardistamine

Mootorit soojendatakse maksimaalvõimsusel, et stabiliseerida mootori parameetrid valmistaja soovituse ja heade inseneritavade kohaselt. Pärast mootori stabiliseerimist kaardistatakse mootor järgmiselt:

| a) | mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- |

a)

mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel;

| b) | mootoril lastakse töötada täielikult avatud pritsepumbaga minimaalsel kaardistamiskiirusel; |
| --- | --- |

b)

mootoril lastakse töötada täielikult avatud pritsepumbaga minimaalsel kaardistamiskiirusel;

| c) | mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis. |
| --- | --- |

c)

mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis.

1.3.   Kaardistuskõvera ehitamine

Kõik punkti 1.2 kohaselt registreeritud andmepunktid ühendatakse lineaarse interpolatsiooni abil. Saadud pöördemomendi kõver on kaardistuskõver ning seda kasutatakse mootoritsükli normaliseeritud pöördemomendi väärtuste ümberarvutamiseks katsetsükli tegelikeks pöördemomendi väärtusteks, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktis 2.

1.4.   Alternatiivne kaardistamine

Kui valmistaja arvab, et teatava mootori puhul ei ole eespool kirjeldatud kaardistusmeetod usaldusväärne või representatiivne, võib kasutada alternatiivset kaardistusmeetodit. Alternatiivne meetod peab vastama ettenähtud kaardistamisprotseduuri eesmärgile, mis seisneb kõikide katsetsüklites rakendatud mootori pöörlemiskiiruste puhul suurima võimaliku pöördemomendi määramises. Kõrvalekalded käesolevas punktis käsitletud kaardistamismeetodist ohutuse või representatiivsuse tagamiseks ning nende kõrvalekallete põhjendused peavad olema tehnilise teenistuse poolt kinnitatud. Reguleeritud või turboülelaaduriga mootori puhul ei tohi ühelgi juhul kasutada mootori pöörlemiskiiruse pidevat vähendamist.

1.5.   Korduskatsed

Mootorit ei ole vaja enne iga katsetsüklit kaardistada. Mootor tuleb enne katsetsüklit uuesti kaardistada, kui:

| a) | viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega |
| --- | --- |

a)

viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega

või

| b) | mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd. |
| --- | --- |

b)

mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd.

2.   ETALONKATSETSÜKLI KINDLAKSMÄÄRAMINE

Siirdekatsetsüklit on kirjeldatud käesoleva lisa 3. liites. Etalontsükli saamiseks asendatakse pöördemomendi ja pöörlemiskiiruse normaliseeritud väärtused tegelike väärtustega järgnevalt kirjeldatud viisil.

2.1.   Tegelik pöörlemiskiirus

Normaliseeritud kiirus arvutatakse ümber tegelikuks kiiruseks järgmise võrrandi abil:

Formula

Referentskiirus (nref) vastab 100 %le 3. liites kindlaksmääratud mootori dünamomeetrilisel graafikul esinevast kiiruse väärtusest. See määratletakse järgmiselt (vt punkti 2 joonis 1):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

kus nhi ja nlo kas määratakse kindlaks punkti 2 kohaselt või leitakse vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile 1.1.

2.2.   Tegelik pöördemoment

Pöördemoment on normaliseeritud pöörlemiskiirusele vastavale maksimaalväärtusele. Etalontsükli puhul arvutatakse pöördemomendi normaliseeritud väärtused punkti 1.3 kohaselt määratud kaardistamiskõvera abil ümber tegelikeks väärtusteks järgmiselt:

Tegelik pöördemoment = (pöördemoment %des × maksimaalne pöördemoment/100)

vastava tegeliku kiiruse puhul, nagu on kindlaks määratud käesoleva liite punktis 2.1.

Etalontsükli saamiseks tuleb käituspunktide (m) negatiivsed pöördemomendi väärtused ümber arvutada tegelikeks väärtusteks, mis määratakse kindlaks ühel järgmistest viisidest:

| a) | negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures kasutatavast positiivsest pöördemomendist; |
| --- | --- |

a)

negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures kasutatavast positiivsest pöördemomendist;

| b) | sellise negatiivse pöördemomendi kaardistamine, mida on vaja mootori käitamiseks minimaalselt maksimaalsele kaardistamiskiirusele; |
| --- | --- |

b)

sellise negatiivse pöördemomendi kaardistamine, mida on vaja mootori käitamiseks minimaalselt maksimaalsele kaardistamiskiirusele;

| c) | sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja referentskiirusel ning kõnealuste faaside vaheliseks lineaarseks interpoleerimiseks. |
| --- | --- |

c)

sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja referentskiirusel ning kõnealuste faaside vaheliseks lineaarseks interpoleerimiseks.

2.3.   Tegelikeks väärtusteks ümberarvutamise näide

Näitena leiame tegelikud väärtused järgmise katsepunkti puhul:

| Kiirus %des | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| Pöördemoment % des | = | 82 |

Kiirus %des

=

43

Pöördemoment % des

=

82

Kui:

| referentskiirus | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| kiirus tühikäigul | = | 600 min-1 |

referentskiirus

=

2 200 min-1

kiirus tühikäigul

=

600 min-1

saame:

tegelik kiirus = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

tegelik pöördemoment = (82 × 700/100) = 574 Nm,

mille puhul mootori pöörlemiskiirusel 1 288 min-1 kaardistamiskõveral saadud suurim pöördemoment on 700 Nm.

3.   HEITETASEMEKATSE

Valmistaja taotlusel võib mootori ja heitgaasisüsteemi konditsioneerimiseks teha enne mõõtetsüklit ilma katalüsaatorita katse.

Maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavad mootorid töötatakse sisse Euroopa siirdekatsetsükli abil. Mootori sissetöötamiseks viiakse läbi vähemalt kaks Euroopa siirdekatsetsüklit, kuni viimases Euroopa siirdekatsetsüklis mõõdetud CO heite tase ei ületa eelmises Euroopa siirdekatsetsüklis mõõdetud CO heite taset enam kui 10 %.

3.1.   Proovivõtufiltrite ettevalmistamine (vajaduse korral)

Vähemalt üks tund enne katset asetatakse iga filter osaliselt kaetud, tolmu eest kaitstud Petri tassi ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või õhukindlalt suletud filtrikambris kuni kasutamiseni katses. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist. Omakaal registreeritakse.

3.2.   Mõõteseadmete paigaldamine

Mõõteriistad ja proovivõtuseadmed tuleb nõuetekohaselt paigaldada. Väljalasketoru ühendatakse täisvoolulahjendussüsteemiga, kui seda kasutatakse.

3.3.   Lahjendussüsteemi ja mootori käivitamine

Lahjendussüsteem ja mootor käivitatakse ja neid soojendatakse maksimaalsel võimsusel vastavalt valmistaja soovitustele ja headele inseneritavadele, kuni kõik temperatuurid ja rõhud on stabiliseerunud.

3.4.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi käivitamine (ainult diiselmootorid)

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolurežiimil. Tahkete osakeste fooni taseme lahjendusõhus saab määrata lahjendusõhu juhtimise teel läbi kübemefiltrite. Filtreeritud lahjendusõhu kasutamise korral võib teha ühe mõõtmise kas enne või pärast katset. Filtreerimata lahjendusõhu puhul võib mõõtmised teha tsükli alguses ja lõpus ning arvutada välja keskmised väärtused.

Lahjendussüsteem ja mootor käivitatakse ja neid soojendatakse maksimaalsel võimsusel vastavalt valmistaja soovitustele ja headele inseneritavadele, kuni kõik temperatuurid ja rõhud on stabiliseerunud

Perioodilise regenereerimisega järeltöötluse puhul ei esine regenereerimist mootori soojendamise ajal.

3.5.   Lahjendussüsteemi reguleerimine

Lahjendussüsteemi voolukiirused (täisvool või osavool) reguleeritakse nii, et süsteemi ei kondenseeruks vett ning filtri pinna maksimaalne temperatuur ei ületaks 325 K (52 oC) (vt 7. liite punkt 2.3.1, DT).

3.6.   Analüsaatorite kontrollimine

Reguleeritakse välja saasteanalüsaatorite nullnäidud ja skaalaintervallid. Proovivõtukottide kasutamise korral pumbatakse neist õhk välja.

3.7.   Mootori käivitamine

Stabiliseeritud mootor käivitatakse valmistaja poolt kasutaja käsiraamatus soovitatud käivitusprotseduuri kohaselt, seejuures kasutatakse kas seeriatoodangu käivitusmootorit või dünamomeetrit. Katset võib alustada ka mootorit välja lülitamata otse eelkonditsioneerimisrežiimilt, kui mootor töötab tühikäigu pöörlemiskiirusel.

3.8.   Katsetsükkel

| 3.8.1. | Katseseeria
  Katseseeriat alustatakse, kui mootor on jõudnud tühikäigu pöörlemiskiiruseni. Katse toimub etalontsükli kohaselt, nagu on ette nähtud käesoleva liite punktis 2. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi seadistuspunktid seadistatakse sagedusele 5 Hz (soovitatavalt 10 Hz) või enamale. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmed registreeritakse vähemalt kord sekundis kogu katsetsükli kestel ning signaalid võib elektrooniliselt filtreerida. |
| --- | --- |

3.8.1.

Katseseeria

Katseseeriat alustatakse, kui mootor on jõudnud tühikäigu pöörlemiskiiruseni. Katse toimub etalontsükli kohaselt, nagu on ette nähtud käesoleva liite punktis 2. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi seadistuspunktid seadistatakse sagedusele 5 Hz (soovitatavalt 10 Hz) või enamale. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmed registreeritakse vähemalt kord sekundis kogu katsetsükli kestel ning signaalid võib elektrooniliselt filtreerida.

| 3.8.2. | Gaasiliste saasteainete heite mõõtmine |
| --- | --- |

3.8.2.

Gaasiliste saasteainete heite mõõtmine

| 3.8.2.1. | Täisvoolulahjendussüsteem
  Mootori või katseseeria käivitamisel või tsükli alustamisel vahetult pärast eelkonditsioneerimist lülitatakse sisse mõõteseadmed, ja alustatakse samaaegselt:






  a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Täisvoolulahjendussüsteem

Mootori või katseseeria käivitamisel või tsükli alustamisel vahetult pärast eelkonditsioneerimist lülitatakse sisse mõõteseadmed, ja alustatakse samaaegselt:

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist;

| b) | lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist; |
| --- | --- |

b)

lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist;

| c) | lahjendatud heitgaasi püsimahuproovi koguse ning vajalike temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi püsimahuproovi koguse ning vajalike temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist. |
| --- | --- |

d)

dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist.

Süsivesinikke (HC) ja lämmastiku oksiide (NOx) mõõdetakse pidevalt lahjendustunnelis sagedusega 2 Hz. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageeringuaeg ei tohi olla üle 20 sek ning seda kooskõlastatakse vajaduse korral püsimahuproovi voolukõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2, NMHC ja CH4 määratakse integreerimise teel või tsükli ajal proovivõtukotti kogunenud heitgaasi analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusõhus määratakse integreerimise või taustsaasteainete kotti kogumise teel. Kõik muud väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks kord sekundis (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Lahjendamata heitgaasi mõõtmine
  Mootori või katseseeria käivitamisel või tsükli alustamisel vahetult pärast eelkonditsioneerimist lülitatakse sisse mõõteseadmed, ja alustatakse samaaegselt:






  a) | lahjendamata heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimist, |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Lahjendamata heitgaasi mõõtmine

Mootori või katseseeria käivitamisel või tsükli alustamisel vahetult pärast eelkonditsioneerimist lülitatakse sisse mõõteseadmed, ja alustatakse samaaegselt:

a)

lahjendamata heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimist,

| b) | heitgaasi- või sisselastava õhu voolu ja kütusevoolu kiiruse mõõtmist, |
| --- | --- |

b)

heitgaasi- või sisselastava õhu voolu ja kütusevoolu kiiruse mõõtmist,

| c) | dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist. |
| --- | --- |

c)

dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist.

Gaasiliste saasteainete heite (HC, CO ja NOx) hindamiseks registreeritakse heidete kontsentratsioonid ja heitgaasi massivoolukiirus ning salvestatakse arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Seadme reageeringuaeg ei tohi olla üle 10 s. Kõik muud väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ning kalibreerimisandmed võib rakendada andmete hindamise käigus on-line- või off-line-meetodil.

Gaasiliste saasteainete massiheite arvutamiseks viiakse registreeritud sisalduste kõverad ja heitgaasi massivoolukiiruse kõver ajalisse vastavusse ülekandeajast, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja jaotises 2. Seega määratakse iga gaasilise saasteaine analüsaatori ja heitgaasi massivoolusüsteemi reageeringuaeg vastavalt käesoleva lisa 5. liite punktidele 4.2.1 ja 1.5 ning need registreeritakse.

| 3.8.3. | Tahkete osakeste proovide võtmine (vajaduse korral) |
| --- | --- |

3.8.3.

Tahkete osakeste proovide võtmine (vajaduse korral)

| 3.8.3.1. | Täisvoolulahjendussüsteem
  Tsükli puhul, mida alustatakse vahetult pärast eelkonditsioneerimist, lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolurežiimilt tahkete osakeste kogumise režiimile mootori või katseseeria käivitamisega samal ajal.
  Kui voolu kompenseerimist ei kasutata, reguleeritakse proovivõtupump (proovivõtupumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtuseadet või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ± 5 %. Kui kasutatakse voolu kompenseerimist (uuritava gaasi voolu proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voolu ja tahkete osakeste voolu suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 5 % (välja arvatud proovivõtu esimesed kümme sekundit).
  Kahekordse lahjenduse korral on uuritava gaasi vool proovivõtufiltreid läbiva voolu ja sekundaarse lahjendusõhuvoolu netovahe.
  Registreeritakse keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi (gaasimõõturite) või voolu mõõteriistade sisselaskeava juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust kogu tsükli kestel säilitada (täpsusega ± 5 %), on katse kehtetu. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust ja/või suurema läbimõõduga filtrit. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Täisvoolulahjendussüsteem

Tsükli puhul, mida alustatakse vahetult pärast eelkonditsioneerimist, lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolurežiimilt tahkete osakeste kogumise režiimile mootori või katseseeria käivitamisega samal ajal.

Kui voolu kompenseerimist ei kasutata, reguleeritakse proovivõtupump (proovivõtupumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtuseadet või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ± 5 %. Kui kasutatakse voolu kompenseerimist (uuritava gaasi voolu proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voolu ja tahkete osakeste voolu suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ± 5 % (välja arvatud proovivõtu esimesed kümme sekundit).

Kahekordse lahjenduse korral on uuritava gaasi vool proovivõtufiltreid läbiva voolu ja sekundaarse lahjendusõhuvoolu netovahe.

Registreeritakse keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi (gaasimõõturite) või voolu mõõteriistade sisselaskeava juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust kogu tsükli kestel säilitada (täpsusega ± 5 %), on katse kehtetu. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust ja/või suurema läbimõõduga filtrit.

| 3.8.3.2. | Osavoolulahjendussüsteem
  Tsükli puhul, mida alustatakse vahetult pärast eelkonditsioneerimist, lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolurežiimilt tahkete osakeste kogumise režiimile mootori või katseseeria käivitamisega samal ajal.
  Osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks on vaja kiire reaktsiooniga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks käesoleva lisa 5. liite punktis 3.3 kirjeldatud menetlusega. Kui heitgaasivoolu mõõtmise (vt punkt 4.2.1) ja osavoolu süsteemi liidetud ülekandeaeg on ≤ 0,3 s, võib kasutada on-line-kontrolli meetodit. Kui ülekandeaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelreguleerimist. Sellisel juhul on kasvuaeg ≤ 1 s ja kombinatsiooni viiteaeg ≤ 10 s.
  Kogu süsteemi reageeringuaeg on kavandatud nii, et oleks tagatud osakeste representatiivne proov qmp,i, mis on proportsionaalne heitgaasi massivooluga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teha qmp,i regressioonanalüüs vastandatuna qmew,i regressioonanalüüsile vähemalt 1 Hz andmehõivesageduse juures, kusjuures täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:






  a) | qmp,i ja qmew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur R2 ei tohi olla väiksem kui 0,95; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Osavoolulahjendussüsteem

Tsükli puhul, mida alustatakse vahetult pärast eelkonditsioneerimist, lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolurežiimilt tahkete osakeste kogumise režiimile mootori või katseseeria käivitamisega samal ajal.

Osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks on vaja kiire reaktsiooniga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks käesoleva lisa 5. liite punktis 3.3 kirjeldatud menetlusega. Kui heitgaasivoolu mõõtmise (vt punkt 4.2.1) ja osavoolu süsteemi liidetud ülekandeaeg on ≤ 0,3 s, võib kasutada on-line-kontrolli meetodit. Kui ülekandeaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelreguleerimist. Sellisel juhul on kasvuaeg ≤ 1 s ja kombinatsiooni viiteaeg ≤ 10 s.

Kogu süsteemi reageeringuaeg on kavandatud nii, et oleks tagatud osakeste representatiivne proov qmp,i, mis on proportsionaalne heitgaasi massivooluga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teha qmp,i regressioonanalüüs vastandatuna qmew,i regressioonanalüüsile vähemalt 1 Hz andmehõivesageduse juures, kusjuures täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:

a)

qmp,i ja qmew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur R2 ei tohi olla väiksem kui 0,95;

| b) | hinnangu standardviga üleminekul qmp,i väärtuselt qmew,i väärtusele ei tohi ületada 5 % qmp maksimaalväärtusest; |
| --- | --- |

b)

hinnangu standardviga üleminekul qmp,i väärtuselt qmew,i väärtusele ei tohi ületada 5 % qmp maksimaalväärtusest;

| c) | regressioonisirge qmp lõik ei tohi ületada ± 2 % qmp maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

c)

regressioonisirge qmp lõik ei tohi ületada ± 2 % qmp maksimaalväärtusest.

Valikuliselt võib teha eelkatse ning kasutada eelkatse heitgaasi massivoolusignaali, et kontrollida proovigaasi voolu tahkete osakeste süsteemi (eelkontroll). Selline menetlus on nõutav, kui tahkete osakeste süsteemi ülekandeaeg t50,P või heidete massivoolusignaali ülekandeaeg t50,F või mõlemad on > 0,3 s. Osavoolulahjendussüsteemi nõuetekohane kontroll saavutatakse, kui qmp kontrolliva eelkatse qmew,pre ajakõverat nihutatakse eelkontrolliaja t50,P + t50,F võrra.

qmp,i ja qmew,i vahelise korrelatsiooni saamiseks kasutatakse tegeliku katse ajal võetud andmeid, mille puhul qmew,i aeg on nihutatud qmp,i suhtes t50,F võrra (t50,P ei mängi nihutamisel rolli). See tähendab, et ajaline nihe qmew ja qmp vahel on nende käesoleva lisa 5. liite punktis 3.3 kindlaksmääratud ülekandeaegade vahe.

| 3.8.4. | Mootori seiskumine
  Mootori seiskumise korral katsetsükli mis tahes hetkel tuleb mootor uuesti eelkonditsioneerida ja käivitada ning katset korrata. Kui katsetsükli ajal esineb mõne vajaliku katseseadme rike, katse ei kehti. |
| --- | --- |

3.8.4.

Mootori seiskumine

Mootori seiskumise korral katsetsükli mis tahes hetkel tuleb mootor uuesti eelkonditsioneerida ja käivitada ning katset korrata. Kui katsetsükli ajal esineb mõne vajaliku katseseadme rike, katse ei kehti.

| 3.8.5. | Toimingud pärast katset
  Pärast katse lõppemist peatatakse lahjendatud heitgaasi mahu või lahjendamata heitgaasi voolukiiruse mõõtmine ja gaasivool kogumiskottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integraalses analüsaatorite süsteemis jätkub proovivõtt süsteemi reageeringuaegade lõppemiseni.
  Kogumiskottides (kui neid kasutatakse) olevate proovide kontsentratsioonid määratakse võimalikult kiiresti ja hiljemalt 20 minuti jooksul pärast katsetsükli lõppemist.
  Pärast saasteainete tasemete määramist kontrollitakse analüsaatoreid nullgaasi ja mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi abil uuesti. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud väärtuste erinevus ei ületa 2 % mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi puhul leitud väärtusest. |
| --- | --- |

3.8.5.

Toimingud pärast katset

Pärast katse lõppemist peatatakse lahjendatud heitgaasi mahu või lahjendamata heitgaasi voolukiiruse mõõtmine ja gaasivool kogumiskottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integraalses analüsaatorite süsteemis jätkub proovivõtt süsteemi reageeringuaegade lõppemiseni.

Kogumiskottides (kui neid kasutatakse) olevate proovide kontsentratsioonid määratakse võimalikult kiiresti ja hiljemalt 20 minuti jooksul pärast katsetsükli lõppemist.

Pärast saasteainete tasemete määramist kontrollitakse analüsaatoreid nullgaasi ja mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi abil uuesti. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud väärtuste erinevus ei ületa 2 % mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi puhul leitud väärtusest.

3.9.   Katse nõuetele vastavuse tõendamine

| 3.9.1. | Andmenihe
  Tagasiside- ja etalontsükli väärtuste vahelisest ajalisest vahest tingitud nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisidesignaali järjestust referentskiiruse ja pöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt kiirendada või tagasi hoida. Kui tagasisidesignaale nihutatakse, tuleb nii pöörlemiskiirust kui pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas. |
| --- | --- |

3.9.1.

Andmenihe

Tagasiside- ja etalontsükli väärtuste vahelisest ajalisest vahest tingitud nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisidesignaali järjestust referentskiiruse ja pöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt kiirendada või tagasi hoida. Kui tagasisidesignaale nihutatakse, tuleb nii pöörlemiskiirust kui pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas.

| 3.9.2. | Tsükli töö arvutamine
  Tsükli tegelik töö Wact (kWh) arvutatakse kõigi mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi registreeritud tagasisideväärtuste paaride põhjal. Seda tehakse pärast tagasisideandmete mis tahes nihutamist, kui seda võimalust kasutatakse. Tsükli tegelikku tööd Wact võrreldakse etalontsükli tööga Wref ning selle abil arvutatakse pidurdamisest tingitud heitetase (vt käesoleva liite punktid 5.5 ja 6.3). Sama metoodikat kasutatakse nii võrdlus- kui ka tegeliku mootori võimsuse integreerimisel. Väärtuste kindlaksmääramisel etalontsükli piirväärtuste ja mõõdetud väärtuste vahelistes punktides kasutatakse lineaarset interpoleerimist.
  Etalontsükli ja tsükli tegeliku töö integreerimisel nullistatakse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused ja võetakse need arvesse. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 hertsi ning juhul, kui pöördemomendi positiivne väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul negatiivseks või negatiivne väärtus positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja nullistatakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.
  Wact hälve Wref suhtes peab olema vahemikus -15 % kuni + 5 %. |
| --- | --- |

3.9.2.

Tsükli töö arvutamine

Tsükli tegelik töö Wact (kWh) arvutatakse kõigi mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi registreeritud tagasisideväärtuste paaride põhjal. Seda tehakse pärast tagasisideandmete mis tahes nihutamist, kui seda võimalust kasutatakse. Tsükli tegelikku tööd Wact võrreldakse etalontsükli tööga Wref ning selle abil arvutatakse pidurdamisest tingitud heitetase (vt käesoleva liite punktid 5.5 ja 6.3). Sama metoodikat kasutatakse nii võrdlus- kui ka tegeliku mootori võimsuse integreerimisel. Väärtuste kindlaksmääramisel etalontsükli piirväärtuste ja mõõdetud väärtuste vahelistes punktides kasutatakse lineaarset interpoleerimist.

Etalontsükli ja tsükli tegeliku töö integreerimisel nullistatakse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused ja võetakse need arvesse. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 hertsi ning juhul, kui pöördemomendi positiivne väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul negatiivseks või negatiivne väärtus positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja nullistatakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.

Wact hälve Wref suhtes peab olema vahemikus -15 % kuni + 5 %.

| 3.9.3. | Katsetsükli statistiline valideerimine
  Pöörlemiskiirusele, pöördemomendile ja võimsusele tehakse tagasisideväärtuste lineaarne regressioon kontrollväärtuste suhtes. Seda tehakse pärast tagasisideandmete mis tahes nihutamist, kui seda võimalust kasutatakse. Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandiga:
  y = mx + b
  kus:







  y | = | pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tagasiside (tegelik) väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | regressioonisirge tõus |
| x | = | pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) kontrollväärtus |
| b | = | regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt |

3.9.3.

Katsetsükli statistiline valideerimine

Pöörlemiskiirusele, pöördemomendile ja võimsusele tehakse tagasisideväärtuste lineaarne regressioon kontrollväärtuste suhtes. Seda tehakse pärast tagasisideandmete mis tahes nihutamist, kui seda võimalust kasutatakse. Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandiga:

y = mx + b

kus:

y

=

pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tagasiside (tegelik) väärtus

m

=

regressioonisirge tõus

x

=

pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) kontrollväärtus

b

=

regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt

Hinnangu standardviga (SE) üleminekul y-väärtuselt x-väärtusele ja määramiskoefitsient (r2) arvutatakse iga regressioonisirge suhtes.

Kõnealune analüüs soovitatakse teha sagedusel 1 Hz. Kõik negatiivsed pöördemomendi kontrollväärtused ning nendega seotud tagasisideväärtused jäetakse tsükli pöördemomendi ja võimsuse statistilise valideerimise arvestusest välja. Katse loetakse kehtivaks, kui tabelis 7 esitatud kriteeriumid on täidetud.

Tabel 7

Regressioonisirge tolerantsid

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SE) Y arvutamisel X järgi | Maksimaalselt 100 min-1 | Maksimaalselt 13 % mootori võimsuskaardi maksimaalsest pöördemomendist | Maksimaalselt 8 % mootori võimsuskaardi maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, m | 0,95 – 1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Määramiskoefitsient, r2 | minimaalselt 0,9700 | minimaalselt 0,8800 | minimaalselt 0,9100 |
| Regressioonisirge ja Y-telje lõikumise punkt b | ± 50 min–1 | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SE) Y arvutamisel X järgi

Maksimaalselt 100 min-1

Maksimaalselt 13 % mootori võimsuskaardi maksimaalsest pöördemomendist

Maksimaalselt 8 % mootori võimsuskaardi maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, m

0,95 – 1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Määramiskoefitsient, r2

minimaalselt 0,9700

minimaalselt 0,8800

minimaalselt 0,9100

Regressioonisirge ja Y-telje lõikumise punkt b

± 50 min–1

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Punktide väljajätmine regressioonanalüüsist toimub tabeli 8 kohaselt.

Tabel 8

Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud

| Tingimused | Väljajäetavad punktid |
| --- | --- |
| Täiskoormus ja pöördemomendi tagasiside < 95 % kontrollpöördemomendist | Pöördemoment ja/või võimsus |
| Täiskoormus ja pöörlemiskiiruse tagasiside < 95 % kontrollpöörlemiskiirusest | Pöörlemiskiirus ja/või võimsus |
| Koormuseta, tühikäigufaasita, pöördemomendi tagasiside > kontrollpöördemoment | Pöördemoment ja/või võimsus |
| Koormuseta, pöörlemiskiiruse tagasiside ≤ tühikäigu pöörlemiskiirus + 50 min-1 ja pöördemomendi tagasiside = valmistaja määratud/mõõdetud tühikäigu pöördemoment ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist | Pöörlemiskiirus ja/või võimsus |
| Koormuseta, pöörlemiskiiruse tagasiside > tühikäigu pöörlemiskiirus + 50 min-1 ja pöördemomendi tagasiside > 105 % kontrollpöördemomendist | Pöördemoment ja/või võimsus |
| Koormuseta ja pöörlemiskiiruse tagasiside > 105 % kontrollpöörlemiskiirusest | Pöörlemiskiirus ja/või võimsus |

Tingimused

Väljajäetavad punktid

Täiskoormus ja pöördemomendi tagasiside < 95 % kontrollpöördemomendist

Pöördemoment ja/või võimsus

Täiskoormus ja pöörlemiskiiruse tagasiside < 95 % kontrollpöörlemiskiirusest

Pöörlemiskiirus ja/või võimsus

Koormuseta, tühikäigufaasita, pöördemomendi tagasiside > kontrollpöördemoment

Pöördemoment ja/või võimsus

Koormuseta, pöörlemiskiiruse tagasiside ≤ tühikäigu pöörlemiskiirus + 50 min-1 ja pöördemomendi tagasiside = valmistaja määratud/mõõdetud tühikäigu pöördemoment ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist

Pöörlemiskiirus ja/või võimsus

Koormuseta, pöörlemiskiiruse tagasiside > tühikäigu pöörlemiskiirus + 50 min-1 ja pöördemomendi tagasiside > 105 % kontrollpöördemomendist

Pöördemoment ja/või võimsus

Koormuseta ja pöörlemiskiiruse tagasiside > 105 % kontrollpöörlemiskiirusest

Pöörlemiskiirus ja/või võimsus

4.   HEITGAASIVOOLU ARVUTAMINE

4.1.   Lahjendatud heitgaasivoolu määramine

Katsetsükli kogu lahjendatud heitgaasivool (kg/katsetsükkel) arvutatakse tsükli mõõteväärtuste voolu mõõteseadme vastavate kalibreerimisandmete põhjal (mahtpumba puhul V0, kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul KV, SSV puhul Cd) nagu on määratletud käesoleva lisa 5. liite punktis 2. Kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil püsivana kogu tsükli kestel (mahtpump–püsimahuproov: ± 6 K, kriitilise voolurežiimiga Venturi toru – püsimahuproov: ± 11 K või SSV-CVS puhul ±11 K) (vt lisa 4A, 7. liite punkt 2.3), kasutatakse järgmisi valemeid:

Mahtpump – püsimahuproov:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kus:

| V0 | = | ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre |
| --- | --- | --- |
| NP | = | pumba pöörete üldarv katse ajal |
| pb | = | atmosfäärirõhk katsekambris, kPa |
| p1 | = | alarõhk atmosfäärirõhu suhtes pumba sisselaskeava juures, kPa |
| T | = | lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures kogu tsükli kestel, K |

V0

=

ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre

NP

=

pumba pöörete üldarv katse ajal

pb

=

atmosfäärirõhk katsekambris, kPa

p1

=

alarõhk atmosfäärirõhu suhtes pumba sisselaskeava juures, kPa

T

=

lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures kogu tsükli kestel, K

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru – püsimahuproov:

med = 1,293 · t · Kv · pp/T 0,5

kus:

| t | = | tsükli aeg, sek |
| --- | --- | --- |
| KV | = | kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimistegur standardtingimustes |
| pp | = | absoluutrõhk Venturi toru sisendil, kPa |
| T | = | absoluutne temperatuur Venturi toru sisendil, K |

t

=

tsükli aeg, sek

KV

=

kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimistegur standardtingimustes

pp

=

absoluutrõhk Venturi toru sisendil, kPa

T

=

absoluutne temperatuur Venturi toru sisendil, K

SSV-CVS-süsteem:

Formula

kus:

Formula

kus:

| A0 | = konstantide ja ühikute teisenduste kogu
  = 0,006111 SI-süsteemi ühikutes |
| --- | --- |
| d | = SSV piiriku läbimõõt, m |
| Cd | = SSV vooluhulgategur |
| pp | = absoluutrõhk Venturi toru sisendil, kPa |
| T | = temperatuur Venturi toru sisendil, K |
| rp | = SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe = |
| rD | = SSV piiriku läbimõõdu d ja sisendi sisediameetri D suhe |

A0

= konstantide ja ühikute teisenduste kogu

= 0,006111 SI-süsteemi ühikutesFormula

d

= SSV piiriku läbimõõt, m

Cd

= SSV vooluhulgategur

pp

= absoluutrõhk Venturi toru sisendil, kPa

T

= temperatuur Venturi toru sisendil, K

rp

= SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe = Formula

rD

= SSV piiriku läbimõõdu d ja sisendi sisediameetri D suhe

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need kogu tsükli ajale. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

PDP-CVS süsteem:

med,i = 1,293 · V0 · NP,i · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

kus:

| NP,i | = | pumba pöörete üldarv ajavahemiku jooksul |
| --- | --- | --- |

NP,i

=

pumba pöörete üldarv ajavahemiku jooksul

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru – püsimahuproov:

med,i = 1,293 · Δti · KV · pp/T 0,5

kus:

| Δti | = | ajavahemik, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

ajavahemik, s

SSV-CVS-süsteem:

med,i= 1,293 · QSSV · Δti

kus:

| Δti | = | ajavahemik, s |
| --- | --- | --- |

Δti

=

ajavahemik, s

Tegeliku aja arvutamist alustatakse kas Cd mõistliku väärtuse puhul, nagu 0,98, või Qssv mõistliku väärtuse puhul. Kui arvutamine algab Qssv puhul, kasutatakse Qssv esialgset väärtust Re hindamiseks.

Kõikide heite määramise katsete kestel peab Reynoldsi arv SSV piirikus jääma Reynoldsi arvude vahemikku, mida kasutatakse käesoleva lisa 5. liite punkti 2.4 kohase kalibreerimiskõvera saamiseks.

4.2.   Lahjendamata heitgaasi massivoolu määramine

Heitetaseme arvutamiseks lahjendamata heitgaasis ning osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks peab teada olema heitgaasi massivoolukiirus. Heitgaasi massivoolukiirus arvutatakse vastavalt ükskõik kummale käesoleva liite punktides 4.2.2–4.2.5 kirjeldatud meetodile.

4.2.1.   Reageeringuaeg

Heitetaseme arvutamiseks peab ükskõik kumma edaspidi kirjeldatud meetodi reageeringuaeg olema võrdne või väiksem kui analüsaatori puhul nõutav reageeringuaeg, nagu on kindlaks määratud käesoleva lisa 5. liite punktis 1.5.

Osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks on nõutav lühem reageeringuaeg. On-line-kontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul on nõutav reageeringuaeg ≤ 0,3 sekundit. Eelnevalt registreeritud katsel põhineva eelkontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul peab heitgaasi voolu mõõtmissüsteemi reageeringuaeg olema ≤ 5 sekundit kasvuajaga ≤ 1 sekund. Süsteemi reageeringuaja täpsustab seadme valmistaja. Nõuded heitgaasivoolu- ja osavoolulahjendussüsteemi kombineeritud reageeringuaja suhtes on esitatud punktis 3.8.3.2.

4.2.2.   Otsese mõõtmise meetod

Heitgaasi vooluhulga otsest mõõtmist võib teostada järgmiste seadmete abil:

| a) | rõhkude erinevusseade, näiteks mõõteotsak; |
| --- | --- |

a)

rõhkude erinevusseade, näiteks mõõteotsak;

| b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur; |
| --- | --- |

b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur;

| c) | keerisvoolu-heitgaasimõõtur. |
| --- | --- |

c)

keerisvoolu-heitgaasimõõtur.

Heiteväärtusi mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta ettevaatusabinõud. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori heitgaasisüsteemi vastavalt seadme valmistaja soovitustele ja headele inseneritavadele. Tuleb silmas pidada, et seadme paigaldamine ei mõjutaks mootori tööd ega heitetaset.

Heitgaasivoolu määramise täpsus peab olema vähemalt ±2,5 % lugemist või ±1,5 % mootori suurimast väärtusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem.

4.2.3.   Õhu ja kütuse mõõtmise meetod

See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist. Selleks kasutatakse õhukulumõõturit ja kütusekulumõõturit, mis vastavad punktis 4.2.2 esitatud heitgaasivoolu täieliku täpsuse nõuetele. Heitgaasivool arvutatakse järgmiselt:

Formula

4.2.4.   Märgistusgaasi mõõtmise meetod

See hõlmab märgistusgaasi kontsentratsiooni mõõtmist heitgaasis. Teatav kogus inertgaasi (nt puhast heeliumi) lastakse märgistusgaasina heitgaasivoolu. Gaas segatakse ja lahjendatakse heitgaasiga, kuid see ei jõua väljalasketorusse. Seejärel mõõdetakse gaasi sisaldus heitgaasiproovis.

Selleks et tagada märgistusgaasi täielik segunemine, tuleb heitgaasi proovivõttur paigaldada märgistusgaasi sisselaskekohast allavoolu vähemalt 1 m või väljalasketoru 30-kordsele läbimõõdule vastavale kaugusele olenevalt sellest, kumb on suurem. Proovivõttur võib asetseda sisselaskekohale lähemal, kui täielikku segunemist kinnitab märgistusgaasi kontsentratsiooni võrdlemine võrdluskontsentratsiooniga, kui märgistusgaas lastakse sisse mootorist ülesvoolu.

Märgistusgaasi voolukiirus reguleeritakse selliseks, et märgistusgaasi kontsentratsioon pärast segunemist mootori tühikäigul jääb väiksemaks märgistusgaasi analüsaatori skaala lõppväärtusest.

Heitgaasivool arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| qmew,i | = | heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | märgistusgaasivool, cm3/min |
| cmix.i | = | märgistuskaasi hetkekontsentratsioon pärast segunemist, ppm |
| ρe | = | heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 6) |
| cb | = | märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm |

qmew,i

=

heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s

qvt

=

märgistusgaasivool, cm3/min

cmix.i

=

märgistuskaasi hetkekontsentratsioon pärast segunemist, ppm

ρe

=

heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 6)

cb

=

märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm

Kui taustkontsentratsioon on väiksem kui 1 % märgistusgaasi kontsentratsioonist pärast segunemist (cmix.i) maksimaalse heitgaasivoo juures, võib taustsisaldust mitte arvestada.

Kogu süsteem peab vastama heitgaasivoolu täpsusnõuetele ning see kalibreeritakse vastavalt käesoleva lisa 5. liite punktile 1.7.

4.2.5.   Õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetod

See hõlmab heitgaasi massi arvutamist õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte abil. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Formula

Formula

kus:

| A/Fst | = | stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg |
| --- | --- | --- |
| λ | = | õhu ülejäägi suhtarv |
| cCO2 | = | kuiva CO2 sisaldus, % |
| cCO | = | kuiva CO sisaldus, ppm |
| cHC | = | HC sisaldus, ppm |

A/Fst

=

stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg

λ

=

õhu ülejäägi suhtarv

cCO2

=

kuiva CO2 sisaldus, %

cCO

=

kuiva CO sisaldus, ppm

cHC

=

HC sisaldus, ppm

Õhukulumõõtur peab vastama käesoleva lisa 4. liite punktis 2.2 esitatud täpsusnõuetele, CO2 analüsaator peab vastama käesoleva lisa 4. liite punktis 3.3.2 esitatud nõuetele ning kogu seade peab vastama heitgaasivoolu täpsusnõuetele.

Valikuliselt võib käesoleva lisa 4. liite punktis 3.3.6 esitatud nõuetele vastava õhu ülejäägi suhtarvu mõõtmiseks kasutada sellist õhu ja kütuse mõõteseadet nagu tsirkooniumsensorit.

5.   GAASILISTE SAASTEAINETE KONTSENTRATSIOONIDE ARVUTAMINE

5.1.   Andmete hindamine

Gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni hindamiseks lahjendatud heitgaasis registreeritakse saasteainete kontsentratsioonid (HC, CO ja NOx) ja lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus vastavalt käesoleva liite punktile 3.8.2.1 ning salvestatakse arvutisüsteemis. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ning kalibreerimisandmed võib rakendada andmete hindamise käigus on-line- või off-line-meetodil.

Gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni hindamiseks lahjendamata heitgaasis registreeritakse saasteainete kontsentratsioonid (HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirus vastavalt käesoleva liite punktile 3.8.2.2 ning salvestatakse arvutisüsteemis. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ning kalibreerimisandmed võib rakendada andmete hindamise käigus on-line- või off-line-meetodil.

5.2.   Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid

Kui kontsentratsiooni ei mõõdetud niiskes heitgaasis, arvutatakse mõõdetud kontsentratsioon ümber niiskele gaasile järgmiste valemite abil. Pideva mõõtmise puhul teisendatakse enne edasisi arvutusi iga hetkemõõtmistulemus.

Formula

Kohaldatakse käesoleva lisa 1. liite punktis 5.2 esitatud teisendusvalemeid.

5.3.   Ümbritsevaõhu niiskust ja temperatuuri arvestavad NOx taseme parandustegurid

NOx heite tase sõltub atmosfääritingimustest, korrigeeritakse NOx kontsentratsiooni käesoleva lisa 1. liite punktis 5.3 esitatud ümbritseva õhu niiskust ja temperatuuri arvestavate parandustegurite abil, mida väljendavad järgmised valemid Parandustegurid kehtivad vahemikus 0–25 g/kg kuiva õhu kohta.

5.4.   Saasteainete massivoolukiiruste arvutamine

Saasteainete mass katsetsüklis (g/katsetsükkel) arvutatakse sõltuvalt kasutatavast mõõtmismeetodist järgmiselt. Kui kontsentratsiooni ei mõõdetud niiskes heitgaasis, arvutatakse mõõdetud kontsentratsioon ümber niiskele gaasile vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile 5.2. Kasutatakse käesoleva lisa 1. liite tabelis 6 esitatud käesoleva eeskirja jaoks asjakohaste kütuste komponentide vastavaid ugas väärtusi ideaalgaasi omaduste puhul.

| a) | Lahjendamata heitgaasi puhul:

  kus:







  ugas | = | heitgaasi komponentide tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe tabelist 6 |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas,i | = | vastava komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus lahjendamata heitgaasis, ppm |
| qmew,i | = | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | = | andmete võtmise sagedus, Hz |
| n | = | mõõtmiste arv |

a)

Lahjendamata heitgaasi puhul:

kus:

ugas

=

heitgaasi komponentide tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe tabelist 6

cgas,i

=

vastava komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus lahjendamata heitgaasis, ppm

qmew,i

=

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

=

andmete võtmise sagedus, Hz

n

=

mõõtmiste arv

| b) | Lahjendatud heitgaasi puhul ilma voolu kompenseerimiseta:







  mgas | = | ugas × cgas × med |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lahjendatud heitgaasi puhul ilma voolu kompenseerimiseta:

mgas

=

ugas × cgas × med

kus:

| ugas | = | heitgaasi komponentide tiheduse ja õhu tiheduse suhe tabelist 6 |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | vastava komponendi keskmine taustkorrigeeritud kontsentratsioon, ppm |
| med | = | katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |

ugas

=

heitgaasi komponentide tiheduse ja õhu tiheduse suhe tabelist 6

cgas

=

vastava komponendi keskmine taustkorrigeeritud kontsentratsioon, ppm

med

=

katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

| c) | Lahjendatud heitgaasi puhul koos voolu kompenseerimisega:

  kus:







  ce,i | = | lahjendatud heitgaasis mõõdetud vastava komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | lahjendusõhus mõõdetud vastava komponendi kontsentratsioon, ppm |
| qmdew,i | = | lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| med | = | katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |
| ugas | = | heitgaasi komponentide tiheduse ja õhu tiheduse suhe tabelist 6 |
| D | = | lahjendustegur (vt punkt 5.4.1) |

c)

Lahjendatud heitgaasi puhul koos voolu kompenseerimisega:

kus:

ce,i

=

lahjendatud heitgaasis mõõdetud vastava komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus, ppm

cd

=

lahjendusõhus mõõdetud vastava komponendi kontsentratsioon, ppm

qmdew,i

=

lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

med

=

katsetsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

ugas

=

heitgaasi komponentide tiheduse ja õhu tiheduse suhe tabelist 6

D

=

lahjendustegur (vt punkt 5.4.1)

Vajaduse korral määratakse NMHC ja CH4 kontsentratsioon ühe käesoleva lisa 4. liite punktis 3.3.4 esitatud meetodi järgi järgmiselt:

| a) | gaasikromatograafiline meetod (ainult täisvoolu lahjendussüsteemi puhul):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

a)

gaasikromatograafiline meetod (ainult täisvoolu lahjendussüsteemi puhul):

cNMHC = cHC – cCH4

| b) | metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod:


  kus:







  cHC(w/Cutter) | = | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbi voolavas uuritavas gaasis |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC(w/oCutter) | = | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis |

b)

metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod:

kus:

cHC(w/Cutter)

=

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbi voolavas uuritavas gaasis

cHC(w/oCutter)

=

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis

5.4.1.   Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide määramine (ainult täisvoolu lahjendussüsteemi puhul)

Saasteainete netokontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhus esinevate gaasiliste saasteainete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Taustkontsentratsioonide keskmiste väärtuste määramiseks võib kasutada proovikoti meetodit või pidevat mõõtmist integreerimisega. Kasutatakse järgmisi valemeid:

Formula

kus:

| ce | = | lahjendatud heitgaasis mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- | --- |
| cd | = | lahjendusõhus mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm |
| D | = | lahjendustegur |

ce

=

lahjendatud heitgaasis mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm

cd

=

lahjendusõhus mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm

D

=

lahjendustegur

Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

| a) | diislikütusel ja veeldatud naftagaasi kütusel töötavad gaasimootorid |
| --- | --- |

a)

diislikütusel ja veeldatud naftagaasi kütusel töötavad gaasimootorid

| b) | maagaasil töötavad gaasimootorid

  kus:







  cCO2 | = | CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, mahu % |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | HC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| cNMHC | = | NMHC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| cCO | = | CO kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm |
| FS | = | stöhhiomeetriline tegur |

b)

maagaasil töötavad gaasimootorid

kus:

cCO2

=

CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, mahu %

cHC

=

HC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm C1

cNMHC

=

NMHC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm C1

cCO

=

CO kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm

FS

=

stöhhiomeetriline tegur

Kuivas gaasis mõõdetud kontsentratsioonid arvutatakse ümber niiskele gaasile vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktile 5.2.

Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| α, ε | = | kütuse C Hα Oε molaarsuhe |
| --- | --- | --- |

α, ε

=

kütuse C Hα Oε molaarsuhe

Kui kütuse koostis ei ole teada, võib alternatiivselt kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:

| FS (diisel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (veeldatud naftagaas) | = | 11,6 |
| FS (maagaas) | = | 9,5 |
| FS (etanool) | = | 12,3 |

FS (diisel)

=

13,4

FS (veeldatud naftagaas)

=

11,6

FS (maagaas)

=

9,5

FS (etanool)

=

12,3

5.5.   Heite erimasside arvutamine

Heite erimassid (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

| a) | kõik komponendid, välja arvatud NOx: |
| --- | --- |

a)

kõik komponendid, välja arvatud NOx:

| b) | NOx:

  kus:







  Wact | = | punkti 3.9.2 kohaselt määratud tegelik tsükli töö |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NOx:

kus:

Wact

=

punkti 3.9.2 kohaselt määratud tegelik tsükli töö

5.5.1.   Perioodilise heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul kaalutakse heitetaset järgmiselt:

Formula

kus:

| n1 | = | Euroopa siirdekatsetsüklite arv kahe regenereerimise vahel; |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | Euroopa siirdekatsetsüklite arv regenereerimise ajal (vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel); |
| Mgas,n2 | = | heitetase regenereerimise ajal; |
| Mgas,n1 | = | heitetase pärast regenereerimist. |

n1

=

Euroopa siirdekatsetsüklite arv kahe regenereerimise vahel;

n2

=

Euroopa siirdekatsetsüklite arv regenereerimise ajal (vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel);

Mgas,n2

=

heitetase regenereerimise ajal;

Mgas,n1

=

heitetase pärast regenereerimist.

6.   KÜBEMEHEITE ARVUTAMINE (VAJADUSE KORRAL)

6.1.   Andmete hindamine

Tahkete osakeste filter asetatakse tagasi kaalukambrisse hiljemalt üks tund pärast katse lõppu. Filter konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni, kuid mitte kauem kui 80 tunni jooksul osaliselt suletud ja tolmu eest kaitstud Petri tassis, seejärel seda kaalutakse. Registreeritakse filtrite brutokaal ja lahutatakse omakaal ning saadakse tahkete osakeste proovi mass mf. Tahkete osakeste kontsentratsiooni hindamiseks registreeritakse katsetsükli jooksul läbi filtrite voolavate proovide kogumassid (msep).

Taustkorrigeerimise korral tuleb registreerida filtreid läbiva lahjendusõhu mass (md) ja tahkete osakeste mass (mf,d).

6.2.   Massivoolu arvutamine

6.2.1.   Täisvoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste mass (g/katsetsükkel) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| mf | = | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg |
| --- | --- | --- |
| msep | = | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg |
| med | = | tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |

mf

=

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg

msep

=

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg

med

=

tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

Kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral lahutatakse teise lahjendusõhu mass läbi tahkete osakeste filtri juhitud kahekordselt lahjendatud heitgaasi kogumassist.

Formula

kus:

| mset | = | tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | sekundaarse lahjendusõhu mass, kg |

mset

=

tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg

mssd

=

sekundaarse lahjendusõhu mass, kg

Kui lahjendusõhu tahkete osakeste taustnivoo määratakse punkti 3.4 kohaselt, siis võib tahkete osakeste massi taustkorrigeerida. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katsetsükkel) järgmiselt:

Formula

kus:

mPT, msep, med = vt eespool

| md | = | taustosakeste proovivõtuseadme abil kogutud esimese lahjendusõhu mass, kg |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | primaarsest lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass, mg |
| D | = | punktis 5.4.1 määratletud lahjendustegur |

md

=

taustosakeste proovivõtuseadme abil kogutud esimese lahjendusõhu mass, kg

mf,d

=

primaarsest lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass, mg

D

=

punktis 5.4.1 määratletud lahjendustegur

6.2.2.   Osavoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste mass (g/katse) arvutatakse ühe järgmise meetodi abil:

| a) | kus:







  mf | = | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg |
| medf | = | tsükli jooksul ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |

a)

Formula

kus:

mf

=

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg

msep

=

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg

medf

=

tsükli jooksul ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

Lahjendatud heitgaasi kogumassi ekvivalent tsükli kohta määratakse järgmiselt:

kus:

| qmedf,i | = | ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| rd,i | = | hetkelahjendusaste |
| qmdew,i | = | lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus lahjendustunnelis, kg/s |
| qmdw,i | = | lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | = | andmevõtusagedus, Hz |
| n | = | mõõtmiste arv |

qmedf,i

=

ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qmew,i

=

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

rd,i

=

hetkelahjendusaste

qmdew,i

=

lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus lahjendustunnelis, kg/s

qmdw,i

=

lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

=

andmevõtusagedus, Hz

n

=

mõõtmiste arv

| b) | kus:







  mf | = | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | tsükli keskmine proovivõtusuhe, |

b)

Formula

kus:

mf

=

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovimass, mg

rs

=

tsükli keskmine proovivõtusuhe,

kuna:

kus:

| mse | = | tsükli proovimass, kg |
| --- | --- | --- |
| mew | = | tsükli heitgaasi kogu massivool, kg |
| msep | = | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg |
| msed | = | lahjendatud heitgaasiproovi üldmass lahjendustunnelis, kg |

mse

=

tsükli proovimass, kg

mew

=

tsükli heitgaasi kogu massivool, kg

msep

=

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasiproovi mass, kg

msed

=

lahjendatud heitgaasiproovi üldmass lahjendustunnelis, kg

| Märkus | : | täisproovivõtusüsteemi puhul on msep ja msed identsed. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

täisproovivõtusüsteemi puhul on msep ja msed identsed.

6.3.   Heite erimassi arvutamine

Kübemeheite erimass (g/kWh) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| Wact | = | punktis 3.9.2 määratletud tsükli tegelik töö, kWh. |
| --- | --- | --- |

Wact

=

punktis 3.9.2 määratletud tsükli tegelik töö, kWh.

| 6.3.1 | Perioodilise heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul kaalutakse heitetaset järgmiselt:



  kus:







  n1 | = | Euroopa siirdekatsetsüklite arv kahe regenereerimise vahel; |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | Euroopa siirdekatsetsüklite arv regenereerimise ajal (vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel); |
| | = | heited regenereerimise ajal; |
| | = | heited väljaspool regenereerimisaega. |

6.3.1

Perioodilise heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul kaalutakse heitetaset järgmiselt:

Formula

kus:

n1

=

Euroopa siirdekatsetsüklite arv kahe regenereerimise vahel;

n2

=

Euroopa siirdekatsetsüklite arv regenereerimise ajal (vähemalt üks Euroopa siirdekatsetsükkel);

Formula

=

heited regenereerimise ajal;

Formula

=

heited väljaspool regenereerimisaega.

3. liide

Euroopa siirdekatsetsükli dünamomeetriline graafik

| Aeg
  (s) | Normaalne kiirus
  (%) | Normaalne pöördemoment
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | „m” |
| 38 | 82,9 | „m” |
| 39 | 51,3 | „m” |
| 40 | 28,5 | „m” |
| 41 | 29,3 | „m” |
| 42 | 26,7 | „m” |
| 43 | 20,4 | „m” |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | „m” |
| 87 | 52 | „m” |
| 88 | 43,3 | „m” |
| 89 | 36,1 | „m” |
| 90 | 27,6 | „m” |
| 91 | 21,1 | „m” |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | „m” |
| 119 | 44,3 | „m” |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | „m” |
| 125 | 65,3 | „m” |
| 126 | 64 | „m” |
| 127 | 59,7 | „m” |
| 128 | 52,8 | „m” |
| 129 | 45,9 | „m” |
| 130 | 38,7 | „m” |
| 131 | 32,4 | „m” |
| 132 | 27 | „m” |
| 133 | 21,7 | „m” |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | „m” |
| 165 | 50 | „m” |
| 166 | 49,2 | „m” |
| 167 | 49,3 | „m” |
| 168 | 49,9 | „m” |
| 169 | 51,6 | „m” |
| 170 | 49,7 | „m” |
| 171 | 48,5 | „m” |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | „m” |
| 177 | 53,6 | „m” |
| 178 | 40,8 | „m” |
| 179 | 32,9 | „m” |
| 180 | 26,3 | „m” |
| 181 | 20,9 | „m” |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | „m” |
| 232 | 43,6 | „m” |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | „m” |
| 248 | 65,5 | „m” |
| 249 | 64,4 | „m” |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | „m” |
| 254 | 56,9 | „m” |
| 255 | 54,5 | „m” |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | „m” |
| 275 | 67,1 | „m” |
| 276 | 66,7 | „m” |
| 277 | 65,6 | „m” |
| 278 | 64,5 | „m” |
| 279 | 62,9 | „m” |
| 280 | 59,3 | „m” |
| 281 | 54,1 | „m” |
| 282 | 51,3 | „m” |
| 283 | 47,9 | „m” |
| 284 | 43,6 | „m” |
| 285 | 39,4 | „m” |
| 286 | 34,7 | „m” |
| 287 | 29,8 | „m” |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | „m” |
| 290 | 35,5 | „m” |
| 291 | 20,9 | „m” |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | „m” |
| 294 | 32 | „m” |
| 295 | 23,6 | „m” |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | „m” |
| 305 | 29,2 | „m” |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | „m” |
| 317 | 59 | „m” |
| 318 | 50,7 | „m” |
| 319 | 41,8 | „m” |
| 320 | 34,7 | „m” |
| 321 | 28,7 | „m” |
| 322 | 25,2 | „m” |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | „m” |
| 380 | 45,5 | „m” |
| 381 | 44,7 | „m” |
| 382 | 43,8 | „m” |
| 383 | 41 | „m” |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | „m” |
| 390 | 49,9 | „m” |
| 391 | 48 | „m” |
| 392 | 45,3 | „m” |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | „m” |
| 465 | 51,7 | „m” |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | „m” |
| 472 | 60,1 | „m” |
| 473 | 53,2 | „m” |
| 474 | 44 | „m” |
| 475 | 35,2 | „m” |
| 476 | 30,5 | „m” |
| 477 | 26,5 | „m” |
| 478 | 22,5 | „m” |
| 479 | 20,4 | „m” |
| 480 | 19,1 | „m” |
| 481 | 19,1 | „m” |
| 482 | 13,4 | „m” |
| 483 | 6,7 | „m” |
| 484 | 3,2 | „m” |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | „m” |
| 493 | 38,4 | „m” |
| 494 | 39,4 | „m” |
| 495 | 39,7 | „m” |
| 496 | 40,5 | „m” |
| 497 | 40,8 | „m” |
| 498 | 39,7 | „m” |
| 499 | 39,2 | „m” |
| 500 | 38,7 | „m” |
| 501 | 32,7 | „m” |
| 502 | 30,1 | „m” |
| 503 | 21,9 | „m” |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | „m” |
| 528 | 54,5 | „m” |
| 529 | 51,3 | „m” |
| 530 | 45,5 | „m” |
| 531 | 40,8 | „m” |
| 532 | 38,9 | „m” |
| 533 | 36,6 | „m” |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | „m” |
| 550 | 66,8 | „m” |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | „m” |
| 563 | 56 | „m” |
| 564 | 53,9 | „m” |
| 565 | 52,1 | „m” |
| 566 | 49,9 | „m” |
| 567 | 46,4 | „m” |
| 568 | 43,6 | „m” |
| 569 | 40,8 | „m” |
| 570 | 37,5 | „m” |
| 571 | 27,8 | „m” |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | „m” |
| 595 | 31,6 | „m” |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | „m” |
| 607 | 39 | „m” |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | „m” |
| 616 | 49,1 | „m” |
| 617 | 47 | „m” |
| 618 | 43,1 | „m” |
| 619 | 39,2 | „m” |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | „m” |
| 641 | 51 | „m” |
| 642 | 49,4 | „m” |
| 643 | 49,2 | „m” |
| 644 | 48,6 | „m” |
| 645 | 47,5 | „m” |
| 646 | 46,5 | „m” |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | „m” |
| 661 | 55,4 | „m” |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | „m” |
| 666 | 52 | „m” |
| 667 | 50,4 | „m” |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | „m” |
| 702 | 64,3 | „m” |
| 703 | 63 | „m” |
| 704 | 62,2 | „m” |
| 705 | 61,6 | „m” |
| 706 | 62,4 | „m” |
| 707 | 62,2 | „m” |
| 708 | 61 | „m” |
| 709 | 58,7 | „m” |
| 710 | 55,5 | „m” |
| 711 | 51,7 | „m” |
| 712 | 49,2 | „m” |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | „m” |
| 715 | 46,2 | „m” |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | „m” |
| 720 | 41,9 | „m” |
| 721 | 41,3 | „m” |
| 722 | 41,4 | „m” |
| 723 | 41,2 | „m” |
| 724 | 41,8 | „m” |
| 725 | 41,8 | „m” |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | „m” |
| 729 | 43,9 | „m” |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | „m” |
| 732 | 57,1 | „m” |
| 733 | 52 | „m” |
| 734 | 44,4 | „m” |
| 735 | 40,2 | „m” |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | „m” |
| 758 | 49,1 | „m” |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | „m” |
| 777 | 60,3 | „m” |
| 778 | 58,7 | „m” |
| 779 | 57,2 | „m” |
| 780 | 56,1 | „m” |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | „m” |
| 789 | 59,3 | „m” |
| 790 | 58,6 | „m” |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | „m” |
| 825 | 48,6 | „m” |
| 826 | 47,9 | „m” |
| 827 | 46,8 | „m” |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | „m” |
| 836 | 59 | „m” |
| 837 | 59,8 | „m” |
| 838 | 60,3 | „m” |
| 839 | 61,2 | „m” |
| 840 | 61,8 | „m” |
| 841 | 62,5 | „m” |
| 842 | 62,4 | „m” |
| 843 | 61,5 | „m” |
| 844 | 63,7 | „m” |
| 845 | 61,9 | „m” |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | „m” |
| 848 | 59,2 | „m” |
| 849 | 57,3 | „m” |
| 850 | 52,3 | „m” |
| 851 | 49,3 | „m” |
| 852 | 47,3 | „m” |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | „m” |
| 856 | 44,3 | „m” |
| 857 | 43,1 | „m” |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | „m” |
| 876 | 60,3 | „m” |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | „m” |
| 886 | 63,1 | „m” |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | „m” |
| 896 | 61,2 | „m” |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | „m” |
| 907 | 58,2 | „m” |
| 908 | 57,6 | „m” |
| 909 | 57,1 | „m” |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | „m” |
| 915 | 55,2 | „m” |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | „m” |
| 1 001 | 55,2 | „m” |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | „m” |
| 1 018 | 49,3 | „m” |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | „m” |
| 1 021 | 49,4 | „m” |
| 1 022 | 48,3 | „m” |
| 1 023 | 49,4 | „m” |
| 1 024 | 48,5 | „m” |
| 1 025 | 48,7 | „m” |
| 1 026 | 48,7 | „m” |
| 1 027 | 49,1 | „m” |
| 1 028 | 49 | „m” |
| 1 029 | 49,8 | „m” |
| 1 030 | 48,7 | „m” |
| 1 031 | 48,5 | „m” |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | „m” |
| 1 068 | 45,5 | „m” |
| 1 069 | 44,2 | „m” |
| 1 070 | 43 | „m” |
| 1 071 | 42,5 | „m” |
| 1 072 | 41 | „m” |
| 1 073 | 39,9 | „m” |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | „m” |
| 1 102 | 58,8 | „m” |
| 1 103 | 57,7 | „m” |
| 1 104 | 56 | „m” |
| 1 105 | 54,7 | „m” |
| 1 106 | 53,3 | „m” |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | „m” |
| 1 120 | 57,9 | „m” |
| 1 121 | 57,6 | „m” |
| 1 122 | 56,3 | „m” |
| 1 123 | 55 | „m” |
| 1 124 | 53,7 | „m” |
| 1 125 | 52,1 | „m” |
| 1 126 | 51,1 | „m” |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | „m” |
| 1 138 | 45,4 | „m” |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | „m” |
| 1 173 | 57,6 | „m” |
| 1 174 | 56,9 | „m” |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | „m” |
| 1 248 | 58,8 | „m” |
| 1 249 | 58,8 | „m” |
| 1 250 | 58,7 | „m” |
| 1 251 | 59,1 | „m” |
| 1 252 | 59,1 | „m” |
| 1 253 | 59,4 | „m” |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | „m” |
| 1 256 | 60,1 | „m” |
| 1 257 | 60,6 | „m” |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | „m” |
| 1 261 | 59,7 | „m” |
| 1 262 | 59,6 | „m” |
| 1 263 | 59,8 | „m” |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | „m” |
| 1 268 | 59,6 | „m” |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | „m” |
| 1 486 | 59,5 | „m” |
| 1 487 | 59,2 | „m” |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | „m” |
| 1 490 | 58,7 | „m” |
| 1 491 | 57,9 | „m” |
| 1 492 | 58,2 | „m” |
| 1 493 | 57,6 | „m” |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | „m” |
| 1 523 | 56,7 | „m” |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | „m” |
| 1 527 | 56,3 | „m” |
| 1 528 | 56,3 | „m” |
| 1 529 | 56 | „m” |
| 1 530 | 56,7 | „m” |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | „m” |
| 1 533 | 56,9 | „m” |
| 1 534 | 57,4 | „m” |
| 1 535 | 57,4 | „m” |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | „m” |
| 1 538 | 59,1 | „m” |
| 1 539 | 59,4 | „m” |
| 1 540 | 59,6 | „m” |
| 1 541 | 59,5 | „m” |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | „m” |
| 1 550 | 57,4 | „m” |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | „m” |
| 1 645 | 60,8 | „m” |
| 1 646 | 60,7 | „m” |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | „m” |
| 1 668 | 61,4 | „m” |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | „m” |
| 1 739 | 60,9 | „m” |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | „m” |
| 1 742 | 59,8 | „m” |
| 1 743 | 59,1 | „m” |
| 1 744 | 58,8 | „m” |
| 1 745 | 58,8 | „m” |
| 1 746 | 58,2 | „m” |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| m | = | mootori käitamiseks vajalik pöördemoment |

Aeg

(s)

Normaalne kiirus

(%)

Normaalne pöördemoment

(%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

„m”

38

82,9

„m”

39

51,3

„m”

40

28,5

„m”

41

29,3

„m”

42

26,7

„m”

43

20,4

„m”

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

„m”

87

52

„m”

88

43,3

„m”

89

36,1

„m”

90

27,6

„m”

91

21,1

„m”

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

„m”

119

44,3

„m”

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

„m”

125

65,3

„m”

126

64

„m”

127

59,7

„m”

128

52,8

„m”

129

45,9

„m”

130

38,7

„m”

131

32,4

„m”

132

27

„m”

133

21,7

„m”

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

„m”

165

50

„m”

166

49,2

„m”

167

49,3

„m”

168

49,9

„m”

169

51,6

„m”

170

49,7

„m”

171

48,5

„m”

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

„m”

177

53,6

„m”

178

40,8

„m”

179

32,9

„m”

180

26,3

„m”

181

20,9

„m”

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

„m”

232

43,6

„m”

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

„m”

248

65,5

„m”

249

64,4

„m”

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

„m”

254

56,9

„m”

255

54,5

„m”

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

„m”

275

67,1

„m”

276

66,7

„m”

277

65,6

„m”

278

64,5

„m”

279

62,9

„m”

280

59,3

„m”

281

54,1

„m”

282

51,3

„m”

283

47,9

„m”

284

43,6

„m”

285

39,4

„m”

286

34,7

„m”

287

29,8

„m”

288

20,9

73,4

289

36,9

„m”

290

35,5

„m”

291

20,9

„m”

292

49,7

11,9

293

42,5

„m”

294

32

„m”

295

23,6

„m”

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

„m”

305

29,2

„m”

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

„m”

317

59

„m”

318

50,7

„m”

319

41,8

„m”

320

34,7

„m”

321

28,7

„m”

322

25,2

„m”

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

„m”

380

45,5

„m”

381

44,7

„m”

382

43,8

„m”

383

41

„m”

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

„m”

390

49,9

„m”

391

48

„m”

392

45,3

„m”

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

„m”

465

51,7

„m”

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

„m”

472

60,1

„m”

473

53,2

„m”

474

44

„m”

475

35,2

„m”

476

30,5

„m”

477

26,5

„m”

478

22,5

„m”

479

20,4

„m”

480

19,1

„m”

481

19,1

„m”

482

13,4

„m”

483

6,7

„m”

484

3,2

„m”

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

„m”

493

38,4

„m”

494

39,4

„m”

495

39,7

„m”

496

40,5

„m”

497

40,8

„m”

498

39,7

„m”

499

39,2

„m”

500

38,7

„m”

501

32,7

„m”

502

30,1

„m”

503

21,9

„m”

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

„m”

528

54,5

„m”

529

51,3

„m”

530

45,5

„m”

531

40,8

„m”

532

38,9

„m”

533

36,6

„m”

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

„m”

550

66,8

„m”

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

„m”

563

56

„m”

564

53,9

„m”

565

52,1

„m”

566

49,9

„m”

567

46,4

„m”

568

43,6

„m”

569

40,8

„m”

570

37,5

„m”

571

27,8

„m”

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

„m”

595

31,6

„m”

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

„m”

607

39

„m”

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

„m”

616

49,1

„m”

617

47

„m”

618

43,1

„m”

619

39,2

„m”

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

„m”

641

51

„m”

642

49,4

„m”

643

49,2

„m”

644

48,6

„m”

645

47,5

„m”

646

46,5

„m”

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

„m”

661

55,4

„m”

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

„m”

666

52

„m”

667

50,4

„m”

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

„m”

702

64,3

„m”

703

63

„m”

704

62,2

„m”

705

61,6

„m”

706

62,4

„m”

707

62,2

„m”

708

61

„m”

709

58,7

„m”

710

55,5

„m”

711

51,7

„m”

712

49,2

„m”

713

48,8

40,4

714

47,9

„m”

715

46,2

„m”

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

„m”

720

41,9

„m”

721

41,3

„m”

722

41,4

„m”

723

41,2

„m”

724

41,8

„m”

725

41,8

„m”

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

„m”

729

43,9

„m”

730

38

10,7

731

56,8

„m”

732

57,1

„m”

733

52

„m”

734

44,4

„m”

735

40,2

„m”

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

„m”

758

49,1

„m”

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

„m”

777

60,3

„m”

778

58,7

„m”

779

57,2

„m”

780

56,1

„m”

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

„m”

789

59,3

„m”

790

58,6

„m”

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

„m”

825

48,6

„m”

826

47,9

„m”

827

46,8

„m”

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

„m”

836

59

„m”

837

59,8

„m”

838

60,3

„m”

839

61,2

„m”

840

61,8

„m”

841

62,5

„m”

842

62,4

„m”

843

61,5

„m”

844

63,7

„m”

845

61,9

„m”

846

61,6

29,7

847

60,3

„m”

848

59,2

„m”

849

57,3

„m”

850

52,3

„m”

851

49,3

„m”

852

47,3

„m”

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

„m”

856

44,3

„m”

857

43,1

„m”

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

„m”

876

60,3

„m”

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

„m”

886

63,1

„m”

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

„m”

896

61,2

„m”

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

„m”

907

58,2

„m”

908

57,6

„m”

909

57,1

„m”

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

„m”

915

55,2

„m”

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

„m”

1 001

55,2

„m”

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

„m”

1 018

49,3

„m”

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

„m”

1 021

49,4

„m”

1 022

48,3

„m”

1 023

49,4

„m”

1 024

48,5

„m”

1 025

48,7

„m”

1 026

48,7

„m”

1 027

49,1

„m”

1 028

49

„m”

1 029

49,8

„m”

1 030

48,7

„m”

1 031

48,5

„m”

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

„m”

1 068

45,5

„m”

1 069

44,2

„m”

1 070

43

„m”

1 071

42,5

„m”

1 072

41

„m”

1 073

39,9

„m”

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

„m”

1 102

58,8

„m”

1 103

57,7

„m”

1 104

56

„m”

1 105

54,7

„m”

1 106

53,3

„m”

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

„m”

1 120

57,9

„m”

1 121

57,6

„m”

1 122

56,3

„m”

1 123

55

„m”

1 124

53,7

„m”

1 125

52,1

„m”

1 126

51,1

„m”

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

„m”

1 138

45,4

„m”

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

„m”

1 173

57,6

„m”

1 174

56,9

„m”

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

„m”

1 248

58,8

„m”

1 249

58,8

„m”

1 250

58,7

„m”

1 251

59,1

„m”

1 252

59,1

„m”

1 253

59,4

„m”

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

„m”

1 256

60,1

„m”

1 257

60,6

„m”

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

„m”

1 261

59,7

„m”

1 262

59,6

„m”

1 263

59,8

„m”

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

„m”

1 268

59,6

„m”

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

„m”

1 486

59,5

„m”

1 487

59,2

„m”

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

„m”

1 490

58,7

„m”

1 491

57,9

„m”

1 492

58,2

„m”

1 493

57,6

„m”

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

„m”

1 523

56,7

„m”

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

„m”

1 527

56,3

„m”

1 528

56,3

„m”

1 529

56

„m”

1 530

56,7

„m”

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

„m”

1 533

56,9

„m”

1 534

57,4

„m”

1 535

57,4

„m”

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

„m”

1 538

59,1

„m”

1 539

59,4

„m”

1 540

59,6

„m”

1 541

59,5

„m”

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

„m”

1 550

57,4

„m”

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

„m”

1 645

60,8

„m”

1 646

60,7

„m”

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

„m”

1 668

61,4

„m”

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

„m”

1 739

60,9

„m”

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

„m”

1 742

59,8

„m”

1 743

59,1

„m”

1 744

58,8

„m”

1 745

58,8

„m”

1 746

58,2

„m”

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

m

=

mootori käitamiseks vajalik pöördemoment

Euroopa siirdekatsetsükli dünamomeetriline graafik on esitatud joonisel 5.

Joonis 5

Euroopa siirdekatsetsükli dünamomeetriline graafik

Image

4. liide

Mõõtmis- ja proovivõtumenetlused

1.   SISSEJUHATUS

Katsetamiseks esitatud mootorist eralduvate gaasiliste ainete, tahkete osakeste ja suitsu mõõtmisel tuleb kasutada 7. liites kirjeldatud meetodeid. 7. liite asjakohastes jaotistes kirjeldatakse soovitatavaid gaasiliste saasteainete analüüsi süsteeme (jaotis 1), tahkete osakeste soovitatavaid lahjendus- ja kogumissüsteeme (jaotis 2) ning soovitatavaid suitsususe mõõtureid (3. osa).

Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul määratakse gaasilised saasteained lahjendamata heitgaasis. Valikuliselt võib need määrata ka lahjendatud heitgaasis, kui tahkete osakeste määramisel kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi. Tahkete osakeste määramiseks kasutatakse kas osa- või täisvoolulahjendussüsteemi.

Euroopa siirdekatsetsükli puhul võib kasutada järgmisi süsteeme:

| a) | CVS täisvoolulahjendussüsteem gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite määramiseks (kahekordsed lahjendussüsteemid on lubatud) või |
| --- | --- |

a)

CVS täisvoolulahjendussüsteem gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite määramiseks (kahekordsed lahjendussüsteemid on lubatud) või

| b) | lahjendamata heitgaasi kindlaksmääramine gaasiliste saasteainete heite puhul kombineeritult osavoolulahjendussüsteemi kasutamisega kübemeheite puhul või |
| --- | --- |

b)

lahjendamata heitgaasi kindlaksmääramine gaasiliste saasteainete heite puhul kombineeritult osavoolulahjendussüsteemi kasutamisega kübemeheite puhul või

| c) | nende kahe põhimõtte mis tahes kombinatsioon (nt gaasiliste saasteainete mõõtmine lahjendamata heitgaasis ja kübemeheite mõõtmine täisvoolus). |
| --- | --- |

c)

nende kahe põhimõtte mis tahes kombinatsioon (nt gaasiliste saasteainete mõõtmine lahjendamata heitgaasis ja kübemeheite mõõtmine täisvoolus).

2.   DÜNAMOMEETER JA KATSEKAMBRI SEADMED

Mootorist pärinevate saasteainete tasemete määramise katsetes dünamomeetrilistel stendidel kasutatakse järgmisi seadmeid.

2.1.   Mootori dünamomeeter

Mootori dünamomeetri karakteristikud peavad olema sobivad käesoleva lisa 1. ja 2. liites kirjeldatud katsetsüklite tegemiseks. Pöörlemiskiiruse mõõtesüsteem peab andma ± 2 % täpsusega lugemi. Pöördemomendi mõõtesüsteemi näidu täpsus peab olema ± 3 % skaala osas, mis moodustab üle 20 % skaala maksimaalväärtusest, ning ±0,6 % skaala osas, mis on võrdne 20 % skaala maksimumväärtusest või sellest väiksem.

2.2.   Muud mõõtevahendid

Mõõtevahendeid kütusekulu, õhukulu, jahuti ja määrdeõli temperatuuri, heitgaasi rõhu ja sisselasketorustiku alarõhu, heitgaasi temperatuuri, sisselastava õhu temperatuuri, atmosfäärirõhu, niiskuse ja kütuse temperatuuri mõõtmiseks tuleb kasutada nõuetekohaselt. Kõnealused mõõtevahendid peavad vastama tabelis 9 esitatud nõuetele.

Tabel 9

Mõõteriistade täpsus

| Mõõteriist | Täpsus |
| --- | --- |
| Kütusetarve | ± 2 % mootori maksimaalväärtusest |
| Õhutarve | ± ± 2 % lugemist või ± 1 % mootori maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem |
| Heitgaasivool | ±2,5 % lugemist või ±1,5 % mootori maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem |
| Temperatuurid ≤ 600 K (327 oC) | ± 2 K absoluutses skaalas |
| Temperatuurid ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 % näidu väärtusest |
| Atmosfäärirõhk | ±0,1 kPa absoluutses skaalas |
| Heitgaasi rõhk | ±0,2 kPa absoluutses skaalas |
| Sisselastava õhu alarõhk | ±0,05 kPa absoluutses skaalas |
| Muud rõhud | ±0,1 kPa absoluutses skaalas |
| Suhteline niiskus | ± 3 % absoluutses skaalas |
| Absoluutne niiskus | ± 5 % näidu väärtusest |
| Lahjendusõhu vool | ± 2 % näidu väärtusest |
| Lahjendatud heitgaasi vool | ± 2 % näidu väärtusest |

Mõõteriist

Täpsus

Kütusetarve

± 2 % mootori maksimaalväärtusest

Õhutarve

± ± 2 % lugemist või ± 1 % mootori maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem

Heitgaasivool

±2,5 % lugemist või ±1,5 % mootori maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem

Temperatuurid ≤ 600 K (327 oC)

± 2 K absoluutses skaalas

Temperatuurid ≥ 600 K (327 oC)

± 1 % näidu väärtusest

Atmosfäärirõhk

±0,1 kPa absoluutses skaalas

Heitgaasi rõhk

±0,2 kPa absoluutses skaalas

Sisselastava õhu alarõhk

±0,05 kPa absoluutses skaalas

Muud rõhud

±0,1 kPa absoluutses skaalas

Suhteline niiskus

± 3 % absoluutses skaalas

Absoluutne niiskus

± 5 % näidu väärtusest

Lahjendusõhu vool

± 2 % näidu väärtusest

Lahjendatud heitgaasi vool

± 2 % näidu väärtusest

3.   GAASILISTE SAASTEAINETE MÄÄRAMINE

3.1.   Analüüsiseadmete üldine iseloomustus

Analüsaatori mõõtepiirkond peab vastama heitgaasis esinevate saasteainete kontsentratsioonide ettenähtud määramistäpsusele (punkt 3.1.1). Analüsaatorite kasutamisel soovitatakse, et mõõdetava kontsentratsiooni väärtus asuks skaala osal, mis moodustab täisskaalast 15–100 protsenti.

Mõõteväärtused täisskaalast 15 % võrra väiksemal skaalaosal on samuti vastuvõetavad juhul, kui näidikute (arvutid, andmelugerid) täpsus ja eraldusvõime on piisav täisskaalast 15 % väiksemas ulatuses. Sellisel juhul tuleb teha täiendav kalibreerimine vähemalt neljas nullist erinevas, üksteisest võimalikult võrdsel kaugusel asuvas mõõtepunktis, et tagada kalibreerimiskõverate täpsus vastavalt käesoleva lisa 5. liite punktile 1.6.4.

Seadmete elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) tase peab minimeerima lisavigade esinemise võimaluse.

| 3.1.1. | Täpsus
  Analüsaator ei tohi kõrvale kalduda nominaalsest kalibreerimispunktist rohkem kui ± 2 % näidust kogu mõõtmispiirkonnas, välja arvatud null, või rohkem kui 0,3 % skaala maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem. Täpsus määratakse kindlaks vastavalt kalibreerimisnõuetele, mis on esitatud käesoleva lisa 5. liite punktis 1.6.








  Märkus | : | käesoleva eeskirja kohaldamisel tähendab täpsus analüsaatori näidu hälvet nominaalsetest kalibreerimisväärtustest kalibreerimisgaasi kasutamisel (= õige väärtus). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Täpsus

Analüsaator ei tohi kõrvale kalduda nominaalsest kalibreerimispunktist rohkem kui ± 2 % näidust kogu mõõtmispiirkonnas, välja arvatud null, või rohkem kui 0,3 % skaala maksimaalväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem. Täpsus määratakse kindlaks vastavalt kalibreerimisnõuetele, mis on esitatud käesoleva lisa 5. liite punktis 1.6.

Märkus

:

käesoleva eeskirja kohaldamisel tähendab täpsus analüsaatori näidu hälvet nominaalsetest kalibreerimisväärtustest kalibreerimisgaasi kasutamisel (= õige väärtus).

| 3.1.2. | Tulemuste lähedusaste
  Tulemuste lähedusaste, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5 kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui ± 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta üle 155 ppm (või ppmC) või ± 2 % iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta alla 155 ppm (või ppmC). |
| --- | --- |

3.1.2.

Tulemuste lähedusaste

Tulemuste lähedusaste, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5 kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui ± 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta üle 155 ppm (või ppmC) või ± 2 % iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta alla 155 ppm (või ppmC).

| 3.1.3. | Müra
  Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades. |
| --- | --- |

3.1.3.

Müra

Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.

| 3.1.4. | Nullväärtuse triiv
  Nullreageering on määratluse kohaselt nullgaasile 30 sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga. Nullreaktsiooni triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalnäidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nullväärtuse triiv

Nullreageering on määratluse kohaselt nullgaasile 30 sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga. Nullreaktsiooni triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalnäidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

| 3.1.5. | Skaalaintervalli triiv
  Intervallreageering on määratluse kohaselt võrdlusgaasile 30 sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga. Intervallreaktsiooni triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalnäidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas. |
| --- | --- |

3.1.5.

Skaalaintervalli triiv

Intervallreageering on määratluse kohaselt võrdlusgaasile 30 sekundi jooksul antav keskmine reageering koos müraga. Intervallreaktsiooni triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalnäidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

| 3.1.6. | Kasvuaeg
  Mõõtmissüsteemi paigaldatud analüsaatori kasvuaeg ei tohi ületada 3,5 s.








  Märkus | : | Üksnes analüsaatori reageeringuaja hindamisega ei määratleta selgelt kogu süsteemi sobivust katseks siirderežiimil. Mahud ja eriti tühimahud kogu süsteemis mõjutavad nii edasikandumisaega proovist analüsaatorini kui ka kasvuaega. Ka analüsaatorisisene edasikandumisaeg määratletakse analüsaatori reageeringuajana, nagu konverter või püünised NOx analüsaatorites. Kogu süsteemi reageeringuaja kindlaksmääramist kirjeldatakse käesoleva lisa 5. liite punktis 1.5. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Kasvuaeg

Mõõtmissüsteemi paigaldatud analüsaatori kasvuaeg ei tohi ületada 3,5 s.

Märkus

:

Üksnes analüsaatori reageeringuaja hindamisega ei määratleta selgelt kogu süsteemi sobivust katseks siirderežiimil. Mahud ja eriti tühimahud kogu süsteemis mõjutavad nii edasikandumisaega proovist analüsaatorini kui ka kasvuaega. Ka analüsaatorisisene edasikandumisaeg määratletakse analüsaatori reageeringuajana, nagu konverter või püünised NOx analüsaatorites. Kogu süsteemi reageeringuaja kindlaksmääramist kirjeldatakse käesoleva lisa 5. liite punktis 1.5.

3.2.   Gaaside kuivatamine

Mittekohustusliku gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaasiliste saasteainete kontsentratsioonile peab olema võimalikult väike. Vee eemaldamisel uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

3.3.   Analüsaatorid

Punktides 3.3.1–3.3.4 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid. Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud 7. liites. Gaasiliste saasteainete määramisel kasutatakse järgmisi seadmeid. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

| 3.3.1. | Süsinikmonooksiidi (CO) määramine
  Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit. |
| --- | --- |

3.3.1.

Süsinikmonooksiidi (CO) määramine

Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit.

| 3.3.2. | Süsinikdioksiidi (CO2) määramine
  Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit. |
| --- | --- |

3.3.2.

Süsinikdioksiidi (CO2) määramine

Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit.

| 3.3.3. | Süsivesinike (HC) määramine
  Diiselmootorite ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kasutatakse süsivesinike määramiseks kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 oC). Maagaasiküttel töötavate mootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt 7. liite punkt 1.3). |
| --- | --- |

3.3.3.

Süsivesinike (HC) määramine

Diiselmootorite ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kasutatakse süsivesinike määramiseks kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 oC). Maagaasiküttel töötavate mootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt 7. liite punkt 1.3).

| 3.3.4. | Metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine (ainult maagaasi küttel töötavad mootorid)
  Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest: |
| --- | --- |

3.3.4.

Metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine (ainult maagaasi küttel töötavad mootorid)

Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| 3.3.4.1. | Gaasikromatograafiline meetod
  Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks lahutatakse punkti 3.3.3 kohaselt mõõdetud süsivesinike kontsentratsioonist gaasikromatograafiliselt määratud metaani sisaldus, mille puhul on rakendatud konditsioneerimist 423 K (150 oC) juures. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Gaasikromatograafiline meetod

Metaanist erinevate süsivesinike määramiseks lahutatakse punkti 3.3.3 kohaselt mõõdetud süsivesinike kontsentratsioonist gaasikromatograafiliselt määratud metaani sisaldus, mille puhul on rakendatud konditsioneerimist 423 K (150 oC) juures.

| 3.3.4.2. | Metaanist erinevate süsivesinike eraldamise meetod
  Metaanist erinevate süsivesinike fraktsiooni määramiseks kasutatakse kuumutatud metaanist erinevate süsivesinike eraldajat koos leekionisatsioonidetektoriga vastavalt punktile 3.3.3 ning lahutatakse süsivesinike kontsentratsioonist metaani sisaldus. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Metaanist erinevate süsivesinike eraldamise meetod

Metaanist erinevate süsivesinike fraktsiooni määramiseks kasutatakse kuumutatud metaanist erinevate süsivesinike eraldajat koos leekionisatsioonidetektoriga vastavalt punktile 3.3.3 ning lahutatakse süsivesinike kontsentratsioonist metaani sisaldus.

| 3.3.5. | Lämmastiku oksiidide (NOx) määramine
  Lämmastiku oksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga või kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 oC) tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt 4. lisa 5. liite punkt 1.9.2.2) tulemused on rahuldavad. |
| --- | --- |

3.3.5.

Lämmastiku oksiidide (NOx) määramine

Lämmastiku oksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga või kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 oC) tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt 4. lisa 5. liite punkt 1.9.2.2) tulemused on rahuldavad.

| 3.3.6. | Õhu ja kütuse suhte mõõtmine
  Õhu ja kütuse suhte mõõtmisseadmena heitgaasivoolu kindlaksmääramiseks vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktis 4.2.5 täpsustatule kasutatakse suure ulatusega õhu ja kütuse suhte sensorit või tsirkoonium-tüüpi lambda-sensorit. Sensor tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule, kus heitgaasi temperatuur on piisavalt kõrge, et süsteemi ei kondenseeruks vett.
  Sensori ja selle elektroonika täpsus peab jääma vahemikku:






  ± 3 % näidu väärtusest | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % näidu väärtusest | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % näidu väärtusest | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Õhu ja kütuse suhte mõõtmine

Õhu ja kütuse suhte mõõtmisseadmena heitgaasivoolu kindlaksmääramiseks vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktis 4.2.5 täpsustatule kasutatakse suure ulatusega õhu ja kütuse suhte sensorit või tsirkoonium-tüüpi lambda-sensorit. Sensor tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule, kus heitgaasi temperatuur on piisavalt kõrge, et süsteemi ei kondenseeruks vett.

Sensori ja selle elektroonika täpsus peab jääma vahemikku:

± 3 % näidu väärtusest

λ < 2

± 5 % näidu väärtusest

2 ≤ λ < 5

± 10 % näidu väärtusest

5 ≤ λ

Eespool esitatud täpsuse saavutamiseks tuleb sensorit seadme valmistaja soovituste kohaselt kalibreerida.

3.4.   Gaasiliste saasteainete proovide võtmine

| 3.4.1. | Lahjendamata heitgaas
  Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu, kuid piisavalt mootori lähedale tagamaks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on vähemalt 343 K (70 oC).
  Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, soovitatakse kombineerida proovivõtturist ülespoole jäävaid väljalasketorustikke. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Kasutada võib ka teisi meetodeid, mille vastavus eespool nimetatud meetoditele on tõestatud. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.
  Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, võetakse heitgaasiproov järeltöötlussüsteemist allavoolu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Lahjendamata heitgaas

Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu, kuid piisavalt mootori lähedale tagamaks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on vähemalt 343 K (70 oC).

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, soovitatakse kombineerida proovivõtturist ülespoole jäävaid väljalasketorustikke. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Kasutada võib ka teisi meetodeid, mille vastavus eespool nimetatud meetoditele on tõestatud. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, võetakse heitgaasiproov järeltöötlussüsteemist allavoolu.

| 3.4.2. | Lahjendatud heitgaas
  Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama 7. liite punktis 2.3.1 (EP) ettenähtud nõuetele.
  Gaasiliste saasteainete proovivõttur (proovivõtturid) paigaldatakse lahjendustunneli punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.
  Proove võib üldiselt võtta kahel viisil:






  a) | tsükli jooksul kogutakse saasteained kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Lahjendatud heitgaas

Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama 7. liite punktis 2.3.1 (EP) ettenähtud nõuetele.

Gaasiliste saasteainete proovivõttur (proovivõtturid) paigaldatakse lahjendustunneli punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.

Proove võib üldiselt võtta kahel viisil:

a)

tsükli jooksul kogutakse saasteained kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu;

| b) | saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli; see meetod on kohustuslik HC ja NOx mõõtmise puhul. |
| --- | --- |

b)

saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli; see meetod on kohustuslik HC ja NOx mõõtmise puhul.

4.   TAHKETE OSAKESTE MÄÄRAMINE

Tahkete osakeste määramiseks on vaja lahjendussüsteemi. Lahjendamise võib teha osavoolulahjendussüsteemiga või kahekordse täisvoolulahjendussüsteemiga. Lahjendussüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et oleks täielikult välistatud vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemis. Lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult filtrihoidjatest ülesvoolu peab olema madalam kui 325 K (52 oC). On lubatud reguleerida lahjendusõhu niiskust enne lahjendussüsteemi sisenemist ning spetsiaalne niiskuse eemaldamine on kasulik, kui lahjendusõhu niiskus on suur. Lahjendusõhu temperatuur lahjendustunneli sissepääsu vahetus läheduses peab olema üle 288 K (15 oC).

Osavoolulahjendussüsteemi ehitus peab võimaldama võtta proportsionaalse lahjendamata heitgaasi proovi mootori heitgaasivoolust, arvestades seega muutustega heitgaasivoolu määras, ning et saaks lahjendusõhu proovi temperatuuril alla 325 K (52 oC) testfiltri juures. Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste või proovivõtusuhe rdil või rs, täites käesoleva lisa 5. liite punkti 3.2.1 täpsusnõudeid. Kasutada võib erinevaid eraldusmeetodeid, kusjuures jaotusviisist sõltub olulisel määral see, milliseid proovivõtu seadmeid ja protseduure kasutatakse (7. liite punkt 2.2).

Üldiselt paigaldatakse tahkete osakeste proovivõttur gaasiliste saasteainete heite proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida häireid. Seepärast kohaldatakse punkti 3.4.1 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama 7. liite punkti 2 nõuetele.

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse kombineerida proovivõtturist ülespoole jäävaid väljalasketorustikke. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Kasutada võib ka teisi meetodeid, mille vastavus eespool nimetatud meetoditele on tõestatud. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltreid, mikrogrammkaalusid ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit.

Tahkete osakeste proovi võtmisel rakendatakse ühe filtri meetodit, mille puhul kasutatakse ühte filtrit (vt punkt 4.1.3) kogu katsetsükli jooksul. Euroopa statsionaarse katse tsükli proovivõtufaasis tuleb eriti suurt tähelepanu pöörata proovivõtuaegadele ja -vooludele.

4.1   Tahkete osakeste proovivõtufiltrid

Lahjendatud heitgaasi proov võetakse filtriga, mis katse ajal vastab punktide 4.1.1 ja 4.1.2 nõuetele.

| 4.1.1. | Filtri omadused
  Kasutatakse fluorosüsiniku kattega klaaskiudfiltreid. Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel 35–100 cm/s peab 0,3 μm dioktüülftalaatosakeste kogumise efektiivsus olema kõikide filtritüüpide puhul vähemalt 99 %. |
| --- | --- |

4.1.1.

Filtri omadused

Kasutatakse fluorosüsiniku kattega klaaskiudfiltreid. Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel 35–100 cm/s peab 0,3 μm dioktüülftalaatosakeste kogumise efektiivsus olema kõikide filtritüüpide puhul vähemalt 99 %.

| 4.1.2. | Filtri suurus
  Soovitatavad on tahkete osakeste filtrid vähemalt 47 mm või 70 mm läbimõõduga. Suurema läbimõõduga filtrite kasutamine on lubatud (punkt 4.1.4), kuid väiksema diameetriga filtreid ei tohi kasutada. |
| --- | --- |

4.1.2.

Filtri suurus

Soovitatavad on tahkete osakeste filtrid vähemalt 47 mm või 70 mm läbimõõduga. Suurema läbimõõduga filtrite kasutamine on lubatud (punkt 4.1.4), kuid väiksema diameetriga filtreid ei tohi kasutada.

| 4.1.3. | Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus
  Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus peab olema 35–100 cm/sek. Rõhu languse suurenemine katse lõpus võrreldes katse algusega ei tohi olla suurem kui 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus

Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus peab olema 35–100 cm/sek. Rõhu languse suurenemine katse lõpus võrreldes katse algusega ei tohi olla suurem kui 25 kPa.

| 4.1.4. | Filtri täitumus
  Nõutavad väikseimad filtri täitumused kõige tavalisemate filtrimõõtude puhul on esitatud tabelis 10. Suurematele filtrimõõtudele vastav väikseim filtri täitumus on 0,065 mg/1 000 mm2 filtripinna kohta.
  Tabel 10
  Väikseimad filtri täitumused






  Filtri läbimõõt (mm) | Väikseim täitumus (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Filtri täitumus

Nõutavad väikseimad filtri täitumused kõige tavalisemate filtrimõõtude puhul on esitatud tabelis 10. Suurematele filtrimõõtudele vastav väikseim filtri täitumus on 0,065 mg/1 000 mm2 filtripinna kohta.

Tabel 10

Väikseimad filtri täitumused

Filtri läbimõõt (mm)

Väikseim täitumus (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Juhul kui eelnevate katsete põhjal pole katsetsüklis pärast voolukiiruste ja lahjendussuhte optimeerimist tõenäoline saavutada nõutavat väikseimat filtri täitumust, võib asjaomaste osapoolte (valmistaja ja tüübikinnitusasutus) vahel kokku leppides kasutada ka väiksemat filtri täitumust, kui on võimalik tõestada, et see vastab punkti 4.2 täpsusnõuetele, nt 0,1 μg kaaludega.

| 4.1.5. | Filtripesa
  Heite määramise katse jaoks tuleb filtrid paigutada filtripesa komplekti, mis vastab 7. liite punkti 2.2 nõuetele. Filtripesa komplekti ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlane jaotus filtri sadestuspinnal. Kiire toimega ventiilid paigaldatakse kas filtripesast üles- või allavoolu. Vahetult filtripesast ülesvoolu võib paigaldada inertse eelklassifitseerija 50 % katkestuspunktiga 2,5 μm ja 10 μm vahel. Eelklassifitseerija kasutamine on eriti soovitatav, kui kasutatakse avatud toru proovivõtturit, mis on suunatud ülesvoolu heitevoo suunas. |
| --- | --- |

4.1.5.

Filtripesa

Heite määramise katse jaoks tuleb filtrid paigutada filtripesa komplekti, mis vastab 7. liite punkti 2.2 nõuetele. Filtripesa komplekti ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlane jaotus filtri sadestuspinnal. Kiire toimega ventiilid paigaldatakse kas filtripesast üles- või allavoolu. Vahetult filtripesast ülesvoolu võib paigaldada inertse eelklassifitseerija 50 % katkestuspunktiga 2,5 μm ja 10 μm vahel. Eelklassifitseerija kasutamine on eriti soovitatav, kui kasutatakse avatud toru proovivõtturit, mis on suunatud ülesvoolu heitevoo suunas.

4.2   Nõuded kaalukambrile ja analüütilistele kaaludele

| 4.2.1. | Nõuded kaalukambrile
  Filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal peab tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur olema 295 ± 3 K (22 ± 3 oC). Niiskus peab vastama kastepunktile 282,5 ± 3 K (9,5 ± 3 oC) juures ning suhteline niiskus peab olema 45 % ± 8 %. |
| --- | --- |

4.2.1.

Nõuded kaalukambrile

Filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal peab tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur olema 295 ± 3 K (22 ± 3 oC). Niiskus peab vastama kastepunktile 282,5 ± 3 K (9,5 ± 3 oC) juures ning suhteline niiskus peab olema 45 % ± 8 %.

| 4.2.2. | Võrdlusfiltri kaalumine
  Kambris (või ruumis) ei tohi olla saastet (näiteks tolmu), mis võiks langeda tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal. Kõrvalekalded punktis 4.2.1 esitatud nõuetest on lubatud juhul, kui need ei kesta üle 30 minuti. Kaaluruum peaks enne personali sisenemist ruumi vastama ettenähtud tingimustele. Nelja tunni jooksul pärast proovivõtufiltri (filtrite paari) kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaks kasutamata võrdlusfiltrit. Need peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja samast materjalist.
  Kui võrdlusfiltrite keskmine kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal rohkem kui 10 μg, eemaldatakse kõik proovivõtufiltrid ja heite määramise katset korratakse.
  Kui punktis 4.2.1 esitatud kaaluruumi stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid võrdlusfiltri kaalumise tulemused vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele, siis võib mootori valmistaja valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel juhul tuleb parandada kaaluruumi kontrollsüsteemi ja katset korrata. |
| --- | --- |

4.2.2.

Võrdlusfiltri kaalumine

Kambris (või ruumis) ei tohi olla saastet (näiteks tolmu), mis võiks langeda tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal. Kõrvalekalded punktis 4.2.1 esitatud nõuetest on lubatud juhul, kui need ei kesta üle 30 minuti. Kaaluruum peaks enne personali sisenemist ruumi vastama ettenähtud tingimustele. Nelja tunni jooksul pärast proovivõtufiltri (filtrite paari) kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaks kasutamata võrdlusfiltrit. Need peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja samast materjalist.

Kui võrdlusfiltrite keskmine kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal rohkem kui 10 μg, eemaldatakse kõik proovivõtufiltrid ja heite määramise katset korratakse.

Kui punktis 4.2.1 esitatud kaaluruumi stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid võrdlusfiltri kaalumise tulemused vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele, siis võib mootori valmistaja valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel juhul tuleb parandada kaaluruumi kontrollsüsteemi ja katset korrata.

| 4.2.3. | Analüütilised kaalud
  Filtri kaalu määramiseks kasutatavate analüütiliste kaalude täpsus (standardhälve) peab olema 20 μg ja lahutusvõime 10 μg (1 koht = 10 μg). |
| --- | --- |

4.2.3.

Analüütilised kaalud

Filtri kaalu määramiseks kasutatavate analüütiliste kaalude täpsus (standardhälve) peab olema 20 μg ja lahutusvõime 10 μg (1 koht = 10 μg).

| 4.2.4. | Staatilise elektri mõju välistamine
  Staatiliste elektrilaengute mõju välistamiseks tuleb filtrid enne kaalumist neutraliseerida polooniumneutralisaatori, Faraday puuri või samaväärse mõjuga seadme abil. |
| --- | --- |

4.2.4.

Staatilise elektri mõju välistamine

Staatiliste elektrilaengute mõju välistamiseks tuleb filtrid enne kaalumist neutraliseerida polooniumneutralisaatori, Faraday puuri või samaväärse mõjuga seadme abil.

| 4.2.5. | Voolu mõõtmise tingimused |
| --- | --- |

4.2.5.

Voolu mõõtmise tingimused

| 4.2.5.1. | Üldnõuded
  Voolumõõturi või voolumõõtmise seadmete absoluutsed täpsusväärtused peavad vastama punktis 2.2 kirjeldatutele. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Üldnõuded

Voolumõõturi või voolumõõtmise seadmete absoluutsed täpsusväärtused peavad vastama punktis 2.2 kirjeldatutele.

| 4.2.5.2. | Erisätted osavoolulahjendussüsteemide kohta
  Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu qmp täpsusele, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks diferentsiaalvoolu mõõtmise kaudu vooludiferentsiaali mõõtmise abil:



  Sel juhul ei piisa qmdew ja qmdw täpsusest ± 2 %,selleks et tagada qmp piisav täpsus. Kui gaasivool määratakse kindlaks diferentsiaalvoolu mõõtmisega, peaks erinevuse suurim lubatud viga olema selline, et qmp täpsus jääks vahemikku ± 5 %, juhul kui lahjendusaste väiksem kui 15. Seda saab arvutada, võttes iga mõõtmisvahendi vigade ruutkeskmise.
  Suuruse qmp piisav täpsus saavutatakse ühe järgmise meetodiga.
  qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qmp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Siiski esinevad suuremad vead suurema lahjendusastme korral.
  qmdw kalibreeritakse qmdew suhtes, nii et saavutatakse qmp sama täpsus kui eelmises punktis osutatud. Sellise kalibreerimise üksikasju vt käesoleva lisa 5. liite punkt 3.2.1.
  qmp täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Taas on nõutav eelmises punktis osutatuga samaväärne qmp täpsus.
  qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest. qmdew ja qmdw vahe maksimumsuurus on 0,2 % ning lineaarsusviga on ±0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Erisätted osavoolulahjendussüsteemide kohta

Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu qmp täpsusele, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks diferentsiaalvoolu mõõtmise kaudu vooludiferentsiaali mõõtmise abil:

Formula

Sel juhul ei piisa qmdew ja qmdw täpsusest ± 2 %,selleks et tagada qmp piisav täpsus. Kui gaasivool määratakse kindlaks diferentsiaalvoolu mõõtmisega, peaks erinevuse suurim lubatud viga olema selline, et qmp täpsus jääks vahemikku ± 5 %, juhul kui lahjendusaste väiksem kui 15. Seda saab arvutada, võttes iga mõõtmisvahendi vigade ruutkeskmise.

Suuruse qmp piisav täpsus saavutatakse ühe järgmise meetodiga.

qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qmp täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Siiski esinevad suuremad vead suurema lahjendusastme korral.

qmdw kalibreeritakse qmdew suhtes, nii et saavutatakse qmp sama täpsus kui eelmises punktis osutatud. Sellise kalibreerimise üksikasju vt käesoleva lisa 5. liite punkt 3.2.1.

qmp täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Taas on nõutav eelmises punktis osutatuga samaväärne qmp täpsus.

qmdew ja qmdw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest. qmdew ja qmdw vahe maksimumsuurus on 0,2 % ning lineaarsusviga on ±0,2 % suurimast katse ajal saadud qmdew väärtusest.

5.   SUITSUSUSE MÄÄRAMINE

Käesolevas jaotises esitatakse nõuded Euroopa koormuskatsetsüklis kasutatavatele kohustuslikele ja mittekohustuslikele seadmetele. Suitsususe mõõtmiseks kasutatakse suitsususe mõõturit, mis töötab nii läbipaistmatuse kui ka valguse neeldumisteguri mõõterežiimil. Läbipaistmatuse mõõterežiimi kasutatakse ainult kalibreerimisel ja suitsususe mõõturi kontrollimisel. Katsetsükli suitsususe väärtusi mõõdetakse valguse neeldumisteguri mõõterežiimil.

5.1.   Üldnõuded

Euroopa koormuskatsetsükli puhul vajatakse suitsususe mõõtmise ja andmetöötlussüsteemi, mis koosneb kolmest funktsionaalsest üksusest. Üksused võib integreerida üheks osaks või need võivad toimida omavahel ühendatud osade süsteemina. Kolm funktsionaalset üksust on:

| a) | suitsususe mõõtur, mis vastab 7. liite punkti 3 nõuetele; |
| --- | --- |

a)

suitsususe mõõtur, mis vastab 7. liite punkti 3 nõuetele;

| b) | andmetöötlusüksus, mis on võimeline täitma käesoleva lisa 1. liite punktis 6 kirjeldatud funktsioone; |
| --- | --- |

b)

andmetöötlusüksus, mis on võimeline täitma käesoleva lisa 1. liite punktis 6 kirjeldatud funktsioone;

| c) | printer ja/või elektrooniline andmekandja käesoleva lisa 1. liite punktis 6.3 nimetatud suitsususe väärtuste salvestamiseks ja esitamiseks. |
| --- | --- |

c)

printer ja/või elektrooniline andmekandja käesoleva lisa 1. liite punktis 6.3 nimetatud suitsususe väärtuste salvestamiseks ja esitamiseks.

5.2.   Erinõuded

| 5.2.1 | Lineaarsus
  Reageering peab olema läbipaistmatuse skaalal lineaarne täpsusega ± 2 %. |
| --- | --- |

5.2.1

Lineaarsus

Reageering peab olema läbipaistmatuse skaalal lineaarne täpsusega ± 2 %.

| 5.2.2. | Nullväärtuse triiv
  Nullväärtuse triiv läbipaistmatuse skaalal ei tohi ühe tunni jooksul ületada ± 1 %. |
| --- | --- |

5.2.2.

Nullväärtuse triiv

Nullväärtuse triiv läbipaistmatuse skaalal ei tohi ühe tunni jooksul ületada ± 1 %.

| 5.2.3. | Suitsususe mõõturi skaalad ja mõõtepiirkonnad
  Mõõtepiirkond läbipaistmatuse skaalal peab olema 0–100 % ja skaalajaotise väärtus 0,1 %. Valguse neeldumisteguri skaala puhul peab mõõtepiirkond olema 0–30 m-1 ja skaalajaotise väärtus 0,01 m-1. |
| --- | --- |

5.2.3.

Suitsususe mõõturi skaalad ja mõõtepiirkonnad

Mõõtepiirkond läbipaistmatuse skaalal peab olema 0–100 % ja skaalajaotise väärtus 0,1 %. Valguse neeldumisteguri skaala puhul peab mõõtepiirkond olema 0–30 m-1 ja skaalajaotise väärtus 0,01 m-1.

| 5.2.4. | Mõõteriista reageeringuaeg
  Suitsususe mõõturi mehaanilise reageeringu aeg ei tohi ületada 0,2 sekundit. Mehaanilise reageeringu aeg on vahe, mille saamiseks muudetakse uuritava gaasi läbipaistmatust vähem kui 0,1 sekundi jooksul ja lahutatakse kiirreageeringuga vastuvõtja reageeringu täisväärtusest 90 % saavutamiseks kulunud ajast 10 %lise reageeringu saavutamiseks kulunud aeg.
  Suitsususe mõõturi elektrilise reageeringu aeg võib olla kuni 0,05 sekundit. Elektrilise reageeringu aeg on vahe, mille saamiseks valgusvoog tõkestatakse või valgusallikas kustutatakse täielikult vähem kui 0,01 sekundi jooksul ja lahutatakse suitsususe mõõturi reageeringu täisväärtusest 90 % saavutamiseks kulunud ajast 10 %lise reageeringu saavutamiseks kulunud aeg. |
| --- | --- |

5.2.4.

Mõõteriista reageeringuaeg

Suitsususe mõõturi mehaanilise reageeringu aeg ei tohi ületada 0,2 sekundit. Mehaanilise reageeringu aeg on vahe, mille saamiseks muudetakse uuritava gaasi läbipaistmatust vähem kui 0,1 sekundi jooksul ja lahutatakse kiirreageeringuga vastuvõtja reageeringu täisväärtusest 90 % saavutamiseks kulunud ajast 10 %lise reageeringu saavutamiseks kulunud aeg.

Suitsususe mõõturi elektrilise reageeringu aeg võib olla kuni 0,05 sekundit. Elektrilise reageeringu aeg on vahe, mille saamiseks valgusvoog tõkestatakse või valgusallikas kustutatakse täielikult vähem kui 0,01 sekundi jooksul ja lahutatakse suitsususe mõõturi reageeringu täisväärtusest 90 % saavutamiseks kulunud ajast 10 %lise reageeringu saavutamiseks kulunud aeg.

| 5.2.5. | Neutraalhallid valgusfiltrid
  Suitsususe mõõturi kalibreerimisel, lineaarsuse mõõtmisel või skaala maksimaalväärtuse reguleerimisel kasutatava neutraalhalli valgusfiltri läbipaistmatuse väärtus peab olema teada 1,0 % täpsusega. Filtri läbipaistmatuse nominaalväärtuse täpsust kontrollitakse vähemalt kord aastas siseriiklikule või rahvusvahelisele standardile vastava võrdlusfiltri abil.
  Neutraalhallid valgusfiltrid on täppisseadmed ning on kasutamisel kergesti kahjustatavad. Neid tuleks käsitseda võimalikult vähe ja ettevaatlikult, et filtrit mitte kriimustada ega määrida. |
| --- | --- |

5.2.5.

Neutraalhallid valgusfiltrid

Suitsususe mõõturi kalibreerimisel, lineaarsuse mõõtmisel või skaala maksimaalväärtuse reguleerimisel kasutatava neutraalhalli valgusfiltri läbipaistmatuse väärtus peab olema teada 1,0 % täpsusega. Filtri läbipaistmatuse nominaalväärtuse täpsust kontrollitakse vähemalt kord aastas siseriiklikule või rahvusvahelisele standardile vastava võrdlusfiltri abil.

Neutraalhallid valgusfiltrid on täppisseadmed ning on kasutamisel kergesti kahjustatavad. Neid tuleks käsitseda võimalikult vähe ja ettevaatlikult, et filtrit mitte kriimustada ega määrida.

5. liide

Kalibreerimismenetlus

1.   ANALÜÜSISEADMETE KALIBREERIMINE

1.1.   Sissejuhatus

Iga analüsaatorit tuleb kalibreerida nii sageli, kui see on käesoleva eeskirja kohaste täpsusnõuete täitmiseks vajalik. Käesolevas jaotises kirjeldatakse 4. liite punktis 3 ja 7. liite punktis 1 nimetatud analüsaatorite kalibreerimise meetodit.

1.2.   Kalibreerimisgaasid

Kalibreerimisgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada.

Kalibreerimisgaaside valmistaja poolt ettenähtud säilitusaja lõppemise kuupäev registreeritakse.

| 1.2.1. | Puhtad gaasid
  Gaaside puhtuse nõuded määratletakse allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks on vajalikud järgmised gaasid: | Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Puhtad gaasid

Gaaside puhtuse nõuded määratletakse allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks on vajalikud järgmised gaasid:

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahu % O2) |
| --- | --- |

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahu % O2)

| | Vesiniku ja heeliumi segu
  (40 ± 2 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Vesiniku ja heeliumi segu

(40 ± 2 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Puhastatud tehisõhk
  (saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- |

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | (hapnikusisaldus 18–21 mahu %)
  Puhastatud propaan või CO püsimahuproovi kontrollimiseks |
| --- | --- |

(hapnikusisaldus 18–21 mahu %)

Puhastatud propaan või CO püsimahuproovi kontrollimiseks

| 1.2.2. | Kalibreerimisgaasid
  Tööks on vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud: | C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 1.2.1); |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Kalibreerimisgaasid

Tööks on vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud:

C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 1.2.1);

| | CO ja puhastatud lämmastik; |
| --- | --- |

CO ja puhastatud lämmastik;

| | NOx ja puhastatud lämmastik (NO2 sisaldus selles kalibreerimisgaasis ei tohi ületada NO sisaldust enam kui 5 %); |
| --- | --- |

NOx ja puhastatud lämmastik (NO2 sisaldus selles kalibreerimisgaasis ei tohi ületada NO sisaldust enam kui 5 %);

| | CO2 ja puhastatud lämmastik |
| --- | --- |

CO2 ja puhastatud lämmastik

| | CH4 ja puhastatud tehisõhk |
| --- | --- |

CH4 ja puhastatud tehisõhk

| | C2H6 ja puhastatud tehisõhk |
| --- | --- |

C2H6 ja puhastatud tehisõhk

Märkus: On lubatud kasutada ka muid gaasisegusid tingimusel, et gaasid omavahel ei reageeri.

Kalibreerimis- või võrdlusgaasi tegelik kontsentratsioon peab olema ± 2 % nominaalväärtusest. Kõiki kalibreerimisgaaside kontsentratsioone väljendatakse mahu alusel (mahuprotsendid või mahumiljondikud).

Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside saamiseks võib kasutada ka gaasijaoturit, mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud tehisõhuga. Segamisseade peab võimaldama lahjendatud kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni määrata ± 2 % täpsusega.

| 1.2.3. | Täpse segamise seadmete kasutamine
  Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka kasutades täpsussegistit (gaasijaoturit), mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud sünteetilise õhuga. Segamisseade peab võimaldama määrata segatavate kalibreerimisgaaside kontsentratsioone täpsusega ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaasid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 %, vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele gaasi standarditele. Iga segamisseadme kontrollimiseks kalibreeritakse seadet 15–50 % ulatuses täisskaala väärtusest.
  Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka oma laadilt lineaarse vahendiga, näiteks kasutades NO gaasi koos CLDga. Vahendi võrdlusväärtus kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis on vahendiga vahetult ühendatud. Segamisseadme kasutatavaid seadistusi kontrollitakse ning nimiväärtust võrreldakse vahendi mõõdetud kontsentratsiooniga. Nende vahe peab igas punktis olema ± 1 % piires nimiväärtusest. |
| --- | --- |

1.2.3.

Täpse segamise seadmete kasutamine

Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka kasutades täpsussegistit (gaasijaoturit), mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud sünteetilise õhuga. Segamisseade peab võimaldama määrata segatavate kalibreerimisgaaside kontsentratsioone täpsusega ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaasid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 %, vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele gaasi standarditele. Iga segamisseadme kontrollimiseks kalibreeritakse seadet 15–50 % ulatuses täisskaala väärtusest.

Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka oma laadilt lineaarse vahendiga, näiteks kasutades NO gaasi koos CLDga. Vahendi võrdlusväärtus kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis on vahendiga vahetult ühendatud. Segamisseadme kasutatavaid seadistusi kontrollitakse ning nimiväärtust võrreldakse vahendi mõõdetud kontsentratsiooniga. Nende vahe peab igas punktis olema ± 1 % piires nimiväärtusest.

1.3.   Analüsaatorite ja proovivõtusüsteemiga töötamise kord

Analüsaatoritega töötamisel tuleb järgida seadme valmistaja poolt antud käivitamis- ja tööjuhiseid. Arvestada tuleb punktides 1.4–1.9 esitatud miinimumnõudeid.

1.4.   Lekkekatse

Süsteemi katsetatakse lekkimiste suhtes. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti ning ots suletakse. Analüsaatori pump peab olema sisse lülitatud. Pärast esialgset stabiliseerumisaega peavad kõik voolumõõturid olema nullis. Vastupidisel juhul kontrollitakse proovivõtutorusid ning viga parandatakse.

Maksimaalne lubatav lekkimisaste vaakumi poolel on 0,5 % kontrollitava süsteemi osa läbivast voolust. Analüsaatori voolusid ja möödavoolusid võib kasutada tegelike voolude hindamiseks.

Alternatiivina võib süsteemi tühjendada vähemalt rõhuni 20 kPa vaakumit (absoluutrõhk 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumist ei tohiks rõhu tõus Δp (kPa/min) süsteemis ületada:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

kus:

| Vs | = | süsteemi maht, l |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | süsteemi voolukiirus, l/min |

Vs

=

süsteemi maht, l

qvs

=

süsteemi voolukiirus, l/min

Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtutoru alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile. Kui mõõtevahendi näit on pärast nõuetekohast ajavahemikku algkontsentratsioonist ligikaudu 1 % madalam, osutab see kalibreerimisega või lekkega seotud probleemidele.

1.5.   Analüütilise süsteemi reageeringuaja kontroll

Süsteemi seadistused reageeringuaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel (st rõhk, voolukiirused, filtri seadistused analüsaatoritel ja kõik muud reageeringuaja mõjud). Reageeringuaja määramiseks toimub lülitamine gaasile vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. Gaasilülitus tuleb teha vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % FS.

Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg tuleb salvestada. Reageeringuaeg määratletakse kui ajavahemik gaasivahetuse ja vastava salvestatud kontsentratsioonimuutuse vahel. Süsteemi Reageeringuaeg (t90) koosneb mõõtedetektori viiteajast ja detektori kasvuajast. Viiteaeg määratletakse ajavahemikuna vahetamisest (t0) kuni 10 protsendini lõppnäidust (t10). Kasvuaeg määratletakse ajavahemikuna lõppnäidu 10 % ja 90 % vahel (t90-t10).

Analüsaatori ja väljalaskevoolu signaalide aja vastavusseviimiseks ligikaudse mõõtmise korral määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna vahetamise ajast (t0) kuni 50 protsendini lõppnäidust (t50).

Süsteemi reageeringuaeg peaks olema ≤ 10 sekundit, kasvuajaga ≤ 3,5 sekundit kõigi piiratud komponentide puhul (CO, NOx, HC või NMHC) kõikides kasutatud vahemikes.

1.6.   Kalibreerimine

| 1.6.1. | Mõõteseadmestik
  Mõõteseadmed kalibreeritakse ja kalibreerimiskõveraid kontrollitakse etalongaasiga. Kasutatakse samasuguseid gaasivoolu määrasid nagu heitgaasi proovivõtul. |
| --- | --- |

1.6.1.

Mõõteseadmestik

Mõõteseadmed kalibreeritakse ja kalibreerimiskõveraid kontrollitakse etalongaasiga. Kasutatakse samasuguseid gaasivoolu määrasid nagu heitgaasi proovivõtul.

| 1.6.2. | Soojendusaeg
  Soojendusaeg peaks vastama valmistaja soovitustele. Kui see ei ole kindlaks määratud, soovitatakse analüsaatoreid soojendada vähemalt kaks tundi. |
| --- | --- |

1.6.2.

Soojendusaeg

Soojendusaeg peaks vastama valmistaja soovitustele. Kui see ei ole kindlaks määratud, soovitatakse analüsaatoreid soojendada vähemalt kaks tundi.

| 1.6.3. | NDIR ja HFID analüsaator
  NDIR analüsaator reguleeritakse vastavalt vajadusele ning HFID analüsaatori leek optimeeritakse (punkt 1.8.1). |
| --- | --- |

1.6.3.

NDIR ja HFID analüsaator

NDIR analüsaator reguleeritakse vastavalt vajadusele ning HFID analüsaatori leek optimeeritakse (punkt 1.8.1).

| 1.6.4. | Kalibreerimiskõvera määramine:






  a) | kõik tavapäraselt kasutatavad mõõtepiirkonnad tuleb kalibreerida; |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Kalibreerimiskõvera määramine:

a)

kõik tavapäraselt kasutatavad mõõtepiirkonnad tuleb kalibreerida;

| b) | CO, CO2, NOx ja HC analüsaatorid nullistatakse puhastatud tehisõhu (või lämmastiku) abil; |
| --- | --- |

b)

CO, CO2, NOx ja HC analüsaatorid nullistatakse puhastatud tehisõhu (või lämmastiku) abil;

| c) | analüsaatoritesse juhitakse vajalikud kalibreerimisgaasid, väärtused registreeritakse ja määratakse kindlaks kalibreerimiskõver; |
| --- | --- |

c)

analüsaatoritesse juhitakse vajalikud kalibreerimisgaasid, väärtused registreeritakse ja määratakse kindlaks kalibreerimiskõver;

| d) | kalibreerimiskõver määratakse kindlaks vähemalt kuue tööpiirkonnas võimalikult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti (nullpunkt välja arvatud) abil. Suurim nominaalne kontsentratsioon peab olema vähemalt 90 % skaala täisväärtusest; |
| --- | --- |

d)

kalibreerimiskõver määratakse kindlaks vähemalt kuue tööpiirkonnas võimalikult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti (nullpunkt välja arvatud) abil. Suurim nominaalne kontsentratsioon peab olema vähemalt 90 % skaala täisväärtusest;

| e) | kalibreerimiskõvera arvutamisel kasutatakse vähimruutude meetodit. Kasutada võib kõige sobivamat lineaarvõrrandit või muud võrrandit; |
| --- | --- |

e)

kalibreerimiskõvera arvutamisel kasutatakse vähimruutude meetodit. Kasutada võib kõige sobivamat lineaarvõrrandit või muud võrrandit;

| f) | kalibreerimispunktide moodustatud joon ei või erineda vähimruutude meetodil moodustatud kõige sobivamast joonest rohkem kui ± 2 % näidust või ±0,3 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb tulemus on suurem; |
| --- | --- |

f)

kalibreerimispunktide moodustatud joon ei või erineda vähimruutude meetodil moodustatud kõige sobivamast joonest rohkem kui ± 2 % näidust või ±0,3 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb tulemus on suurem;

| g) | nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral kalibreerimisprotseduuri korratakse. |
| --- | --- |

g)

nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral kalibreerimisprotseduuri korratakse.

| 1.6.5. | Alternatiivsed meetodid
  Kasutada võib ka muid seadmeid (näiteks arvuti, mõõtepiirkonna elektrooniline kontroll, jne), kui suudetakse tõestada, et nende puhul saavutatakse samaväärne täpsus. |
| --- | --- |

1.6.5.

Alternatiivsed meetodid

Kasutada võib ka muid seadmeid (näiteks arvuti, mõõtepiirkonna elektrooniline kontroll, jne), kui suudetakse tõestada, et nende puhul saavutatakse samaväärne täpsus.

| 1.6.6. | Märgistusgaasi analüsaatori kalibreerimine heitgaasivoolu mõõtmiseks
  Kalibreerimiskõver määratakse kindlaks vähemalt kuue tööpiirkonnas võimalikult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti (nullpunkt välja arvatud) abil. Suurim nominaalne kontsentratsioon peab olema vähemalt 90 % skaala täisväärtusest. Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil.
  Kalibreerimispunktide ei või lahkneda vähimruutude meetodil moodustatud kõige sobivamast joonest rohkem kui ± 2 % näidust või ±0,3 % skaala täisväärtusest, olenevalt sellest, kumb tulemus on suurem.
  Enne katset analüsaator nullitakse ja määratakse kindlaks mõõteulatus nullgaasi ja võrdlusgaasi abil, mille nimiväärtus on üle 80 % analüsaatori skaala täisväärtusest. |
| --- | --- |

1.6.6.

Märgistusgaasi analüsaatori kalibreerimine heitgaasivoolu mõõtmiseks

Kalibreerimiskõver määratakse kindlaks vähemalt kuue tööpiirkonnas võimalikult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti (nullpunkt välja arvatud) abil. Suurim nominaalne kontsentratsioon peab olema vähemalt 90 % skaala täisväärtusest. Kalibreerimiskõver arvutatakse vähimruutude meetodil.

Kalibreerimispunktide ei või lahkneda vähimruutude meetodil moodustatud kõige sobivamast joonest rohkem kui ± 2 % näidust või ±0,3 % skaala täisväärtusest, olenevalt sellest, kumb tulemus on suurem.

Enne katset analüsaator nullitakse ja määratakse kindlaks mõõteulatus nullgaasi ja võrdlusgaasi abil, mille nimiväärtus on üle 80 % analüsaatori skaala täisväärtusest.

| 1.6.7. | Kalibreerimise kontrollimine
  Kõiki tavapäraselt kasutatavaid tööpiirkondi tuleb enne iga analüüsimist kontrollida järgmise protseduuri kohaselt.
  Kalibreerimist kontrollitakse nullgaasi ja võrdlusgaasi abil, mille nominaalne väärtus moodustab üle 80 % mõõtepiirkonna skaala täisväärtusest.
  Kui erinevus saadud väärtuse ja kindlaksmääratud etalonväärtuse vahel ei ole kahes kõnealuses punktis suurem kui ± 4 % skaala täisväärtusest, võib reguleerimisparameetreid muuta. Teistsugusel juhul tuleb leida uus kalibreerimiskõver punkti 1.5.5 kohaselt. |
| --- | --- |

1.6.7.

Kalibreerimise kontrollimine

Kõiki tavapäraselt kasutatavaid tööpiirkondi tuleb enne iga analüüsimist kontrollida järgmise protseduuri kohaselt.

Kalibreerimist kontrollitakse nullgaasi ja võrdlusgaasi abil, mille nominaalne väärtus moodustab üle 80 % mõõtepiirkonna skaala täisväärtusest.

Kui erinevus saadud väärtuse ja kindlaksmääratud etalonväärtuse vahel ei ole kahes kõnealuses punktis suurem kui ± 4 % skaala täisväärtusest, võib reguleerimisparameetreid muuta. Teistsugusel juhul tuleb leida uus kalibreerimiskõver punkti 1.5.5 kohaselt.

1.7.   NOx konverteri efektiivsuse katsetamine

Lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO) muundamise konverteri kasutegurit katsetatakse punktide 1.7.1–1.7.8 kohaselt (joonis 6).

| 1.7.1. | Katseseade
  Joonisel 6 (vaata ka käesoleva lisa 4. liite punkt 3.3.5) esitatud katseseadet ning allpool esitatud menetlust kasutades saab konverterite kasutegurit määrata osonaatori abil. |
| --- | --- |

1.7.1.

Katseseade

Joonisel 6 (vaata ka käesoleva lisa 4. liite punkt 3.3.5) esitatud katseseadet ning allpool esitatud menetlust kasutades saab konverterite kasutegurit määrata osonaatori abil.

| 1.7.2. | Kalibreerimine
  CLA ja HCLD kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt valmistaja spetsifikaadile (NO sisaldus peab moodustama umbes 80 % mõõtepiirkonnast ning gaaside segu NO2 kontsentratsioon peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx analüsaator peab olema NO mõõterežiimis, et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida. |
| --- | --- |

1.7.2.

Kalibreerimine

CLA ja HCLD kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt valmistaja spetsifikaadile (NO sisaldus peab moodustama umbes 80 % mõõtepiirkonnast ning gaaside segu NO2 kontsentratsioon peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx analüsaator peab olema NO mõõterežiimis, et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida.

| 1.7.3. | Arvutamine
  NOx konverteri kasutegur arvutatakse järgmiselt:



  kus:







  a | = | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.6 |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.7 |
| c | = | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.4 |
| d | = | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.5 |

1.7.3.

Arvutamine

NOx konverteri kasutegur arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

a

=

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.6

b

=

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.7

c

=

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.4

d

=

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 1.7.5

| 1.7.4. | Hapniku lisamine
  T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 1.7.2 esitatud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist (analüsaator on NO mõõterežiimis). Kontsentratsiooni väärtus c tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal desaktiveeritud. |
| --- | --- |

1.7.4.

Hapniku lisamine

T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 1.7.2 esitatud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist (analüsaator on NO mõõterežiimis). Kontsentratsiooni väärtus c tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal desaktiveeritud.

| 1.7.5. | Osonaatori aktiveerimine
  Seejärel osonaator aktiveeritakse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni ligikaudu 20 protsendini (minimaalselt 10 %) punktis 1.7.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni väärtus d registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimis). |
| --- | --- |

1.7.5.

Osonaatori aktiveerimine

Seejärel osonaator aktiveeritakse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni ligikaudu 20 protsendini (minimaalselt 10 %) punktis 1.7.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni väärtus d registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimis).

| 1.7.6. | NOx mõõterežiim
  Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx mõõterežiimi, nii et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) voolab läbi konverteri. Kontsentratsiooni väärtus a registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis). |
| --- | --- |

1.7.6.

NOx mõõterežiim

Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx mõõterežiimi, nii et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) voolab läbi konverteri. Kontsentratsiooni väärtus a registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

| 1.7.7. | Osonaatori desaktiveerimine
  Seejärel osonaator desaktiveeritakse. Punktis 1.7.6 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni väärtus b registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis). |
| --- | --- |

1.7.7.

Osonaatori desaktiveerimine

Seejärel osonaator desaktiveeritakse. Punktis 1.7.6 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni väärtus b registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

| 1.7.8. | NO mõõterežiim
  NO mõõterežiimi lülitamisel, kui osonaator on desaktiveeritud, katkestatakse ka hapniku või tehisõhu vool. Analüsaatori NOx näidu kõrvalekalle punkti 1.7.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 % (analüsaator on NO mõõterežiimi). |
| --- | --- |

1.7.8.

NO mõõterežiim

NO mõõterežiimi lülitamisel, kui osonaator on desaktiveeritud, katkestatakse ka hapniku või tehisõhu vool. Analüsaatori NOx näidu kõrvalekalle punkti 1.7.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 % (analüsaator on NO mõõterežiimi).

| 1.7.9. | Kontrollimiste ajavahemik
  Konverteri kasutegurit tuleb katsetada enne NOx analüsaatori iga kalibreerimist. |
| --- | --- |

1.7.9.

Kontrollimiste ajavahemik

Konverteri kasutegurit tuleb katsetada enne NOx analüsaatori iga kalibreerimist.

| 1.7.10. | Efektiivsusnõue
  Konverteri kasutegur ei tohi olla alla 90 %, kuid on eriti soovitatav, et kasutegur oleks 95 %.

  Märkus: kui osonaator ei võimalda punkti 1.7.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas tööpiirkonnas 80 protsendilt 20 protsendile, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse. |
| --- | --- |

1.7.10.

Efektiivsusnõue

Konverteri kasutegur ei tohi olla alla 90 %, kuid on eriti soovitatav, et kasutegur oleks 95 %.

Märkus: kui osonaator ei võimalda punkti 1.7.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas tööpiirkonnas 80 protsendilt 20 protsendile, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse.

Joonis 6

NOx konverteri efektiivsuse kontrollimiseks mõeldud katseseadme skeem

Image

1.8.   Leekionisatsioonidetektori reguleerimine

| 1.8.1. | Detektori reageeringu optimeerimine
  FID tuleb reguleerida seadme valmistaja poolt ettenähtud nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleb kasutada võrdlusgaasina propaani sisaldavat õhku.
  Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist valmistaja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse 350 ± 75 ppm C võrdlusgaasi. Kütusevoolule vastav näit määratakse võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude vahe põhjal. Kütusevoolu reguleeritakse astmeliselt valmistaja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Võrdlus- ja nullgaasi näidud kõnealuste kütusevoolude juures registreeritakse. Võrdlus- ja nullgaasi näitude vahe esitatakse diagrammina ning kütusevool kantakse kõvera sellele poolele, mis vastab suurematele väärtustele. |
| --- | --- |

1.8.1.

Detektori reageeringu optimeerimine

FID tuleb reguleerida seadme valmistaja poolt ettenähtud nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleb kasutada võrdlusgaasina propaani sisaldavat õhku.

Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist valmistaja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse 350 ± 75 ppm C võrdlusgaasi. Kütusevoolule vastav näit määratakse võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude vahe põhjal. Kütusevoolu reguleeritakse astmeliselt valmistaja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Võrdlus- ja nullgaasi näidud kõnealuste kütusevoolude juures registreeritakse. Võrdlus- ja nullgaasi näitude vahe esitatakse diagrammina ning kütusevool kantakse kõvera sellele poolele, mis vastab suurematele väärtustele.

| 1.8.2. | Süsivesinike kalibreerimistegurid
  Analüsaator kalibreeritakse punkti 1.5 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud tehisõhu abil.
  Kaliibrimistegurid määratakse pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (Rf) on suhe FIDi C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.
  Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahus väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasisilindrit eelkonditsioneerida 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 oC).
  Kasutatavad katsegaasid ja soovitatavad suhtelised kalibreerimistegurid on järgmised: | metaan ja puhastatud tehisõhk 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Süsivesinike kalibreerimistegurid

Analüsaator kalibreeritakse punkti 1.5 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud tehisõhu abil.

Kaliibrimistegurid määratakse pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (Rf) on suhe FIDi C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahus väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasisilindrit eelkonditsioneerida 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 oC).

Kasutatavad katsegaasid ja soovitatavad suhtelised kalibreerimistegurid on järgmised:

metaan ja puhastatud tehisõhk 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15

| | propüleen ja puhastatud tehisõhk 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

propüleen ja puhastatud tehisõhk 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

| | tolueen ja puhastatud tehisõhk 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 |
| --- | --- |

tolueen ja puhastatud tehisõhk 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10

Need väärtused vastavad propaani ja puhastatud tehisõhu kalibreerimisteguri (Rf) väärtusele 1,00.

| 1.8.3. | Hapniku interferentsi kontrollimine
  Hapniku interferentsi kontrollitakse analüsaatori kasutuselevõtmise puhul ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.
  Kalibreerimistegur määratletakse ja määratakse punkti 1.8.2 kohaselt. Kasutatav katsegaas ja soovitatav suhteline kalibreerimistegur on järgmised: | propaan ja lämmastik 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Hapniku interferentsi kontrollimine

Hapniku interferentsi kontrollitakse analüsaatori kasutuselevõtmise puhul ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

Kalibreerimistegur määratletakse ja määratakse punkti 1.8.2 kohaselt. Kasutatav katsegaas ja soovitatav suhteline kalibreerimistegur on järgmised:

propaan ja lämmastik 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05

See väärtus vastab propaani ja puhastatud tehisõhu kalibreerimisteguri (Rf) väärtusele 1,00.

FID põleti õhus oleva hapniku kontsentratsioon peab täpsusega ± 1 mooliprotsenti vastama hapniku kontsentratsioonile põleti õhus, mida kasutati viimases hapniku interferentsi katses. Suurema erinevuse puhul tuleb kontrollida hapniku interferentsi ning vajaduse korral analüsaatorit reguleerida.

| 1.8.4. | NMC (metaanist erinevate süsivesinike eraldaja) efektiivsus (ainult maagaasil töötavate gaasimootorite puhul)
  NMCd kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldamiseks uuritavast gaasist kõikide süsivesinike, välja arvatud metaan, oksüdeerimise teel. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 % ning teiste süsivesinike puhul etaanina 100 %. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kõnealused kaks kasutegurit ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt lisa 4A 2. liite punkt 5.4). |
| --- | --- |

1.8.4.

NMC (metaanist erinevate süsivesinike eraldaja) efektiivsus (ainult maagaasil töötavate gaasimootorite puhul)

NMCd kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldamiseks uuritavast gaasist kõikide süsivesinike, välja arvatud metaan, oksüdeerimise teel. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 % ning teiste süsivesinike puhul etaanina 100 %. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kõnealused kaks kasutegurit ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt lisa 4A 2. liite punkt 5.4).

| 1.8.4.1. | Metaani eemaldamise kasutegur
  Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:



  kus:







  cw | = | HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st |

1.8.4.1.

Metaani eemaldamise kasutegur

Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:

Formula

kus:

cw

=

HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC

cw/o

=

HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st

| 1.8.4.2. | Etaani eemaldamise kasutegur
  Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID NMC möödavooluga ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:



  kus:







  cw | = | HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st |

1.8.4.2.

Etaani eemaldamise kasutegur

Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID NMC möödavooluga ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:

Formula

kus:

cw

=

HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC

cw/o

=

HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st

1.9.   CO, CO2, ja NOx analüsaatorite puhul esinev interferents

Kui heitgaas sisaldab lisaks uuritavale gaasile veel muid gaase, võib see näitu mitmel viisil moonutada. NDIR mõõtevahendite puhul esinev interferents on positiivne juhul, kui segav gaas avaldab uuritava gaasiga samalaadset mõju, kuid vähemal määral. NDIR mõõtevahendite puhul esineb negatiivne interferents juhul, kui segav gaas laiendab mõõdetava gaasi neeldumisriba, ning CLD mõõtevahendite puhul juhul, kui segav gaas summutab kiirgust. Interferentsi kontroll punktide 1.9.1 ja 1.9.2 kohaselt tehakse enne analüsaatorite esmakordset kasutamist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

| 1.9.1. | Interferentsi kontrollimine CO analüsaatori puhul
  CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu barboteeritakse CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon on 80–100 % katse suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest, läbi vee toatemperatuuril ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori näit ei tohi erineda üle 1 % skaala lõppväärtusest, kui mõõtepiirkond on võrdne 300 ppm või sellest suurem, või üle 3 ppm, kui mõõtepiirkond on alla 300 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1.

Interferentsi kontrollimine CO analüsaatori puhul

CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu barboteeritakse CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon on 80–100 % katse suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest, läbi vee toatemperatuuril ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori näit ei tohi erineda üle 1 % skaala lõppväärtusest, kui mõõtepiirkond on võrdne 300 ppm või sellest suurem, või üle 3 ppm, kui mõõtepiirkond on alla 300 ppm.

| 1.9.2. | NOx analüsaatori summutava mõju kontrollimine
  CLD (ja HCLD) analüsaatorite puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile. Need on CO2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul. |
| --- | --- |

1.9.2.

NOx analüsaatori summutava mõju kontrollimine

CLD (ja HCLD) analüsaatorite puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile. Need on CO2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul.

| 1.9.2.1. | CO2 summutava mõju kontrollimine
  CO2 võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest juhitakse läbi NDIR analüsaatori ning CO2 väärtus registreeritakse väärtusena A. Seejärel lahjendatakse võrdlusgaasi ligikaudu 50 % NO võrdlusgaasiga ning see juhitakse läbi NDIR ja (H)CLD analüsaatorite, kusjuures registreeritakse CO2 ja NO väärtused vastavalt väärtusena B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse, läbi (H)CLD juhitakse ainult NO võrdlusgaas ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D.
  Summutus, mis ei tohi olla üle 3 % skaala lõppväärtusest, arvutatakse järgmiselt:



  kus:







  A | = | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, % |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, % |
| C | = | (H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| D | = | (H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm |

1.9.2.1.

CO2 summutava mõju kontrollimine

CO2 võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest juhitakse läbi NDIR analüsaatori ning CO2 väärtus registreeritakse väärtusena A. Seejärel lahjendatakse võrdlusgaasi ligikaudu 50 % NO võrdlusgaasiga ning see juhitakse läbi NDIR ja (H)CLD analüsaatorite, kusjuures registreeritakse CO2 ja NO väärtused vastavalt väärtusena B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse, läbi (H)CLD juhitakse ainult NO võrdlusgaas ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D.

Summutus, mis ei tohi olla üle 3 % skaala lõppväärtusest, arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

A

=

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %

B

=

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %

C

=

(H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

D

=

(H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm

CO2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks võib kasutada teisi meetodeid, nagu dünaamiline segamine.

| 1.9.2.2. | Vee summutava mõju kontrollimine
  Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO intervallgaas lahjendatakse veeauruga ning et veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.
  NO võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna skaala lõppväärtusest juhitakse läbi (H)CLD ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D. Seejärel barboteeritakse NO võrdlusgaas läbi vee toatemperatuuril ning juhitakse läbi (H)CLD, NO väärtus registreeritakse väärtusena C. Määratakse analüsaatori absoluutne töörõhk ja vee temperatuur ning need registreeritakse vastavalt väärtustena E ja F. Määratakse barbotööris oleva vee temperatuurile F vastav segu küllastunud auru rõhk ja see registreeritakse väärtusena G. Segu veeauru kontsentratsioon (H, %) arvutatakse järgmiselt:
  H = 100 × (G/E)
  Eeldatav (veeaurus) lahjendatud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon (De) arvutatakse järgmiselt:
  De = D × (1 - H/100)
  Eeldades, et kütuse aatomsuhe H/C on 1,8: 1, arvutatakse eeldatav veeauru suurim kontsentratsioon diiselmootorite heitgaasis katse ajal (Hm, %) lahjendamata CO2 võrdlusgaasi kontsentratsiooni (punkti 1.9.2.1 kohaselt mõõdetud parameeter A) alusel järgmiselt:
  Hm = 0,9 × A
  Vee summutav mõju, mis ei tohi olla suurem kui 3 %, arvutatakse järgmiselt:
  Summutusprotsent = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  kus:







  De | = | eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| Hm | = | suurim veeauru kontsentratsioon, % |
| H | = | tegelik veeauru kontsentratsioon, % |

1.9.2.2.

Vee summutava mõju kontrollimine

Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO intervallgaas lahjendatakse veeauruga ning et veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.

NO võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna skaala lõppväärtusest juhitakse läbi (H)CLD ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D. Seejärel barboteeritakse NO võrdlusgaas läbi vee toatemperatuuril ning juhitakse läbi (H)CLD, NO väärtus registreeritakse väärtusena C. Määratakse analüsaatori absoluutne töörõhk ja vee temperatuur ning need registreeritakse vastavalt väärtustena E ja F. Määratakse barbotööris oleva vee temperatuurile F vastav segu küllastunud auru rõhk ja see registreeritakse väärtusena G. Segu veeauru kontsentratsioon (H, %) arvutatakse järgmiselt:

H = 100 × (G/E)

Eeldatav (veeaurus) lahjendatud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon (De) arvutatakse järgmiselt:

De = D × (1 - H/100)

Eeldades, et kütuse aatomsuhe H/C on 1,8: 1, arvutatakse eeldatav veeauru suurim kontsentratsioon diiselmootorite heitgaasis katse ajal (Hm, %) lahjendamata CO2 võrdlusgaasi kontsentratsiooni (punkti 1.9.2.1 kohaselt mõõdetud parameeter A) alusel järgmiselt:

Hm = 0,9 × A

Vee summutav mõju, mis ei tohi olla suurem kui 3 %, arvutatakse järgmiselt:

Summutusprotsent = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

kus:

De

=

eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

C

=

lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

Hm

=

suurim veeauru kontsentratsioon, %

H

=

tegelik veeauru kontsentratsioon, %

| Märkus | : | on tähtis, et sellel kontrollimisel on NO2 kontsentratsioon NO võrdlusgaasis minimaalne, sest summutuse arvutustes ei ole arvesse võetud NO2 absorbeerumist vees. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

on tähtis, et sellel kontrollimisel on NO2 kontsentratsioon NO võrdlusgaasis minimaalne, sest summutuse arvutustes ei ole arvesse võetud NO2 absorbeerumist vees.

1.10.   Kalibreerimisintervallid

Analüsaatoreid tuleb punkti 1.5 kohaselt kalibreerida vähemalt iga kolme kuu tagant või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada.

2.   PÜSIMAHUPROOVI SÜSTEEMI (CVS-SÜSTEEMI) KALIBREERIMINE

2.1.   Üldosa

CVS-süsteem kalibreeritakse siseriiklikele või rahvusvahelistele standarditele vastava täpse voolumõõturi ja piiriku abil. Süsteemi läbivat voolu mõõdetakse erinevates piiriku asendites, seejuures mõõdetakse süsteemi kontrollparameetrid ja seostatakse need vooluga.

Võib kasutada eri tüüpi voolumõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, kalibreeritud laminaarset voolumõõturit, kalibreeritud turbiinmõõturit.

2.2.   Mahtpumba kalibreerimine

Kõik pumba parameetrid mõõdetakse samaaegselt pumbaga järjestikku ühendatud voolumõõturi parameetritega. Arvutatud voolukiirus (m3/min pumba sisselaskeava juures absoluutsel rõhul ja temperatuuril) registreeritakse korrelatsioonifunktsioonina, mis vastab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile. Seejärel koostatakse lineaarvõrrand, mis väljendab seost pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahel. Kui CVS-süsteemil on mitu kiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad piirkonnad. Kalibreerimise ajal hoitakse temperatuur püsivana.

| 2.2.1. | Andmete analüüs
  Iga piiriku asendi puhul (vähemalt 6 asendit) arvutatakse voolumõõturi andmete põhjal õhuvoolu kiirus (Qs, m3/min) standardtingimustes valmistaja poolt ettenähtud meetodil. Õhuvoolu kiirus arvutatakse seejärel ümber pumba vooluhulgaks (V0) kuupmeetrites pöörde kohta (m3/pööre) pumba sisselaskeava absoluutse temperatuuri ja rõhu juures järgmiselt:



  kus:







  qvCVS | = | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |
| pp | = | absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (pB-p1), kPa |
| n | = | pumba pöörlemiskiirus, pööre/sek |

2.2.1.

Andmete analüüs

Iga piiriku asendi puhul (vähemalt 6 asendit) arvutatakse voolumõõturi andmete põhjal õhuvoolu kiirus (Qs, m3/min) standardtingimustes valmistaja poolt ettenähtud meetodil. Õhuvoolu kiirus arvutatakse seejärel ümber pumba vooluhulgaks (V0) kuupmeetrites pöörde kohta (m3/pööre) pumba sisselaskeava absoluutse temperatuuri ja rõhu juures järgmiselt:

Formula

kus:

qvCVS

=

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

pp

=

absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (pB-p1), kPa

n

=

pumba pöörlemiskiirus, pööre/sek

Pumba rõhu kõikumiste ning nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse, pumba sisse- ja väljalaskeava vahelise rõhudiferentsiaali ja pumba absoluutse väljalaskerõhu korrelatsioonifunktsioon (X0) järgmiselt:

Formula

kus:

| Δpp | = | pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhudiferentsiaal, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa |

Δpp

=

pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhudiferentsiaal, kPa

pp

=

absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa

Kalibreerimisvõrrandi koostamiseks kasutatakse lineaarset lähendust vähimruutude meetodil:

V
  0 = D
  0 - m × X
  0

D0 ja m on vastavalt regressioonisirge telglõik ning tõus.

Mitme kiirusega püsimahuproovi süsteemi puhul peavad pumba erinevatele voolukiirustele vastavad kalibreerimiskõverad olema ligikaudu paralleelsed ning telglõigu väärtused (D0) peavad kasvama, kui pumba vooluhulk väheneb.

Võrrandi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V0 väärtustele täpsusega ±0,5 %. m väärtused on iga pumba puhul erinevad. Tahkete osakeste juurdevoolu tõttu väheneb aja jooksul pumba nihkemäär, mida kajastavad madalamad m väärtused. Seetõttu tuleb kalibreerimine teha pumba kasutuselevõtmisel, pärast suuremaid hooldustöid ning juhul, kui kogu süsteemi kontrollimine (punkt 2.4) viitab nihkemäära muutumisele.

2.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisel võetakse aluseks Venturi toru kriitilise voolu võrrand. Gaasi vool on sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioon.

| 2.3.1. | Andmete analüüs
  Õhuvoolu kiirust (Qs) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 8 asendit) arvutatakse valmistaja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga asendi puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:



  kus:







  qvCVS | = | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| pp | = | absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa |

2.3.1.

Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (Qs) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 8 asendit) arvutatakse valmistaja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga asendi puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Formula

kus:

qvCVS

=

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

pp

=

absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa

Kriitilisele voolule vastava vahemiku määramiseks kantakse graafikule Kv väärtused Venturi toru sissevoolurõhu funktsioonina. Kriitilise (tõkestatud) voolu puhul on Kv väärtus suhteliselt püsiv. Rõhu langedes (vaakum kasvab) Venturi toru tõkestus kaob ja Kv väheneb ning sellest järeldub, et kriitilise voolurežiimiga Venturi toru töötab väljaspool lubatavat piirkonda.

Kv keskmine väärtus ja standardhälve arvutatakse vähemalt kaheksas kriitilisele voolurežiimile vastava piirkonna punktis. Standardhälve ei tohi ületada ±0,3 % Kv keskmisest väärtusest.

2.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) kalibreerimine

Eelhelikiirusega Venturi toru kalibreerimine põhineb eelhelikiirusega Venturi toru vooluvõrrandil. Gaasi vool on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri ning eelhelikiirusega Venturi toru sissevooluava ja piiriku vahelise rõhulanguse funktsioon.

| 2.4.1. | Andmete analüüs
  Iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 asendit) arvutatakse voolumõõturi andmete põhjal õhuvoolu kiirus (QSSV, m3/min) standardtingimustes valmistaja poolt ettenähtud meetodil. Kalibreerimiskoefitsient iga punkti kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:



  kus:







  QSSV | = | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| d | = | SSV piiriku läbimõõt, m |
| rp | = | SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe = |
| rD | = | SSV piiriku läbimõõdu d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe |

2.4.1.

Andmete analüüs

Iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 asendit) arvutatakse voolumõõturi andmete põhjal õhuvoolu kiirus (QSSV, m3/min) standardtingimustes valmistaja poolt ettenähtud meetodil. Kalibreerimiskoefitsient iga punkti kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Formula

kus:

QSSV

=

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

d

=

SSV piiriku läbimõõt, m

rp

=

SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe =Formula

rD

=

SSV piiriku läbimõõdu d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe

Eelhelikiirusega voolu hulga kindlaksmääramiseks esitatakse Cd Reynoldsi arvu funktsioonina SSV piirikus. Re väärtus SSV piirikus arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| A1 | = | konstantide ja ühikute teisenduste kogu |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d | = | SSV piiriku läbimõõt, m |
| μ | = | gaasi absoluutne või dünaamiline viskoossus, arvutatud järgmise valemi abil: |
| b | = | empiiriline konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5 |
| S | = | empiiriline konstant = 110,4 K |

A1

=

konstantide ja ühikute teisenduste kogu Formula

QSSV

=

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d

=

SSV piiriku läbimõõt, m

μ

=

gaasi absoluutne või dünaamiline viskoossus, arvutatud järgmise valemi abil:

Formula

b

=

empiiriline konstant = 1,458 x 106, kg/ms K0,5

S

=

empiiriline konstant = 110,4 K

Kuna QSSV on Re valemi sisendiks, tuleb arvutusi alustada esialgse oletusega kalibreerimis-Venturi QSSV või Cd väärtuste kohta; arvutusi korratakse, kuni QSSV väärtused lähenevad. Konvergentsi meetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 % punkti väärtusest.

Vähemalt kuueteist punkti puhul eelhelikiirusega voolu piirkonnas peavad Cd kalibreerimiskõvera võrrandist arvutatud väärtused jääma vahemikku ±0,5 % mõõdetud Cd väärtusest iga kalibreerimispunkti kohta.

2.5.   Kogu süsteemi kontrollimine

Kogu püsimahuproovi võtmise süsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse määramiseks juhitakse tavapärasel viisil töötavasse süsteemi teadaolev kogus gaasilist saasteainet. Saasteaine analüüsimine ja massi arvutamine toimub lisa 4A 2. liite punkti 4.3 kohaselt, välja arvatud propaani puhul, kui HC teguri väärtuse 0,000479 asemel kasutatakse väärtust 0,000472. Kasutatakse ühte järgmisest kahest meetodist.

| 2.5.1. | Mõõtmine kriitilise voolu ava abil
  Püsimahuproovi süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisselaskerõhk on piisavalt kõrge, ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav voolu kiirus väljalaskerõhust (= kriitilisest voolust). Püsimahuproovi süsteem töötab nagu tavalise heitgaasikatse ajal umbes viis kuni kümme minutit. Uuritavat gaasi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mõõtmine kriitilise voolu ava abil

Püsimahuproovi süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisselaskerõhk on piisavalt kõrge, ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav voolu kiirus väljalaskerõhust (= kriitilisest voolust). Püsimahuproovi süsteem töötab nagu tavalise heitgaasikatse ajal umbes viis kuni kümme minutit. Uuritavat gaasi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

| 2.5.2. | Gravimeetriline mõõtmine
  Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese silindri kaal määratakse täpsusega ±0,01 grammi. Püsimahuproovi süsteem pannakse viieks kuni kümneks minutiks tööle nagu tavalises heitgaasikatses, juhtides sinna samal ajal süsinikmonooksiidi või propaani. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse diferentsiaalkaalumise abil. Uuritavat gaasi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %. |
| --- | --- |

2.5.2.

Gravimeetriline mõõtmine

Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese silindri kaal määratakse täpsusega ±0,01 grammi. Püsimahuproovi süsteem pannakse viieks kuni kümneks minutiks tööle nagu tavalises heitgaasikatses, juhtides sinna samal ajal süsinikmonooksiidi või propaani. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse diferentsiaalkaalumise abil. Uuritavat gaasi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

3.   KÜBEMEHEITE MÕÕTESÜSTEEMI KALIBREERIMINE

3.1.   Sissejuhatus

Kübemeheite mõõtesüsteemi kalibreerimine piirdub voolukulumõõturitega, mida kasutatakse proovivoolu ja lahjenduse suhte kindlaksmääramiseks. Iga voolukulumõõturit tuleb kalibreerida nii sageli, kui see on käesolevas eeskirjas ettenähtud täpsusnõuete täitmiseks vajalik. Kasutatavat kalibreerimismeetodit kirjeldatakse punktis 3.2.

3.2.   Voolu mõõtmine

| 3.2.1. | Perioodiline kalibreerimine






  a) | Selleks et täita voolu mõõtmisel absoluutse täpsuse nõudeid vastavalt käesoleva lisa 4. liite punktile 2.2, tuleb voolukulumõõtureid kalibreerida täpse voolukulumõõturiga, mis vastab rahvusvahelistele või riiklikele standarditele. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Perioodiline kalibreerimine

a)

Selleks et täita voolu mõõtmisel absoluutse täpsuse nõudeid vastavalt käesoleva lisa 4. liite punktile 2.2, tuleb voolukulumõõtureid kalibreerida täpse voolukulumõõturiga, mis vastab rahvusvahelistele või riiklikele standarditele.

| b) | Kui proovigaasi vool määratakse vooludiferentsiaali mõõtmise abil, tuleb voolukulumõõturid kalibreerida ühe järgmise protseduuri abil, nii et proovivool qmp tunnelisse vastaks käesoleva lisa 4. liite punkti 4.2.5.2 täpsusnõuetele:






  i) | qmdw voolukulumõõtur ühendatakse järjestikku qmdew voolukulumõõturiga, kahe kõnealuse voolukulumõõturi vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluväärtustega, mis paiknevad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qmdw väärtuse ja ning katses kasutatava qmdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda. |
| --- | --- | --- |

b)

Kui proovigaasi vool määratakse vooludiferentsiaali mõõtmise abil, tuleb voolukulumõõturid kalibreerida ühe järgmise protseduuri abil, nii et proovivool qmp tunnelisse vastaks käesoleva lisa 4. liite punkti 4.2.5.2 täpsusnõuetele:

i)

qmdw voolukulumõõtur ühendatakse järjestikku qmdew voolukulumõõturiga, kahe kõnealuse voolukulumõõturi vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluväärtustega, mis paiknevad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qmdw väärtuse ja ning katses kasutatava qmdew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda.

| ii) | Kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku qmdew voolukulumõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Seejärel ühendatakse massivoolu seade järjestikku qmdw voolukulumõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt 5 seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele. |
| --- | --- |

ii)

Kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku qmdew voolukulumõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Seejärel ühendatakse massivoolu seade järjestikku qmdw voolukulumõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt 5 seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele.

| iii) | Ülekandetoru TT lahutatakse väljalaskeseadmest ning kalibreeritud voolu mõõtmisseade qmp, millel on mõõtmiseks sobiva mõõtmispiirkond, ühendatakse ülekandetoruga. Seejärel antakse qmdew-le katses kasutatav väärtus ning qmdw seatakse järjestikku vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastmele q 3–50 vahel. Teise võimalusena võidakse moodustada eraldi kalibreerimisvoolu tee, mis möödub tunnelist, kuid kogu- ja lahjendusõhk voolavad läbi vastavate mõõdikute nagu tegelikus katses. |
| --- | --- |

iii)

Ülekandetoru TT lahutatakse väljalaskeseadmest ning kalibreeritud voolu mõõtmisseade qmp, millel on mõõtmiseks sobiva mõõtmispiirkond, ühendatakse ülekandetoruga. Seejärel antakse qmdew-le katses kasutatav väärtus ning qmdw seatakse järjestikku vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendusastmele q 3–50 vahel. Teise võimalusena võidakse moodustada eraldi kalibreerimisvoolu tee, mis möödub tunnelist, kuid kogu- ja lahjendusõhk voolavad läbi vastavate mõõdikute nagu tegelikus katses.

| iv) | Märgistusgaas juhitakse väljalaske ülekandetorusse TT. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponent. Seda tehakse viie lahjendusastme kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastmes rd: |
| --- | --- |

iv)

Märgistusgaas juhitakse väljalaske ülekandetorusse TT. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponent. Seda tehakse viie lahjendusastme kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastmes rd:

| c) | qmp täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust. |
| --- | --- |

c)

qmp täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust.

| 3.2.2. | Süsinikuvoolu kontroll






  (a) | Soovitatav on läbi viia süsinikuvoolu kontroll, selleks et tuvastada mõõtmis- ja kontrolliprobleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsinikuvoolu kontrolli peaks tegema vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Süsinikuvoolu kontroll

(a)

Soovitatav on läbi viia süsinikuvoolu kontroll, selleks et tuvastada mõõtmis- ja kontrolliprobleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsinikuvoolu kontrolli peaks tegema vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis.

| (b) | Mootorit kasutatakse suurimal pöörete koormusel ja pöörlemiskiirusel või mõnes muus püsivas olukorras, mille puhul eraldub 5 % või enam CO2-te. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusteguriga ligikaudu 15:1. |
| --- | --- |

(b)

Mootorit kasutatakse suurimal pöörete koormusel ja pöörlemiskiirusel või mõnes muus püsivas olukorras, mille puhul eraldub 5 % või enam CO2-te. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusteguriga ligikaudu 15:1.

| (c) | Kui kontrollitakse süsinikuvoolu, kohaldatakse käesoleva lisa 6. liites kirjeldatud protseduuri. Süsinikuvoolu kiirused arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 6. liite punktidele 2.1 kuni 2.3. Kõik süsinikuvoolu kiirused peaksid omavahel ühilduma 6 % piires. |
| --- | --- |

(c)

Kui kontrollitakse süsinikuvoolu, kohaldatakse käesoleva lisa 6. liites kirjeldatud protseduuri. Süsinikuvoolu kiirused arvutatakse vastavalt käesoleva lisa 6. liite punktidele 2.1 kuni 2.3. Kõik süsinikuvoolu kiirused peaksid omavahel ühilduma 6 % piires.

| 3.2.3. | Katse-eelne kontroll






  (a) | Katse-eelne kontroll tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Katse-eelne kontroll

(a)

Katse-eelne kontroll tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil.

| (b) | Voolukulumõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimisel (vt käesoleva liite punkt 3.2.1) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud qmdw vooluväärtused, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 5-15 qmdew katses kasutatava väärtuse puhul. |
| --- | --- |

(b)

Voolukulumõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimisel (vt käesoleva liite punkt 3.2.1) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud qmdw vooluväärtused, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 5-15 qmdew katses kasutatava väärtuse puhul.

| (c) | Kui punktis 3.2.1 kirjeldatud kalibreerimisprotseduuri tulemuste põhjal saab tõestada, et voolukulumõõturi kalibreering püsib pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse testi ära jätta. |
| --- | --- |

(c)

Kui punktis 3.2.1 kirjeldatud kalibreerimisprotseduuri tulemuste põhjal saab tõestada, et voolukulumõõturi kalibreering püsib pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse testi ära jätta.

3.3.   Ülekandeaja kindlaksmääramine (ainult osavoolulahjendussüsteemide puhul Euroopa siirdekatsetsüklites)

| (a) | Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist meetodit. |
| --- | --- |

(a)

Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist meetodit.

| (b) | Sõltumatu võrdlev voolukulumõõtur katsevoolu jaoks sobiva mõõtmispiirkonnaga ühendatakse järjestikku ja tihedalt proovivõtturiga. Selle voolukulumõõturi ülekandeaeg peaks olema väiksem kui 100 ms vooluastme suuruse kohta, mida reageeringuaja mõõtmisel kasutatakse, voolu piiramine peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist ning see peaks vastama heale inseneritavale. |
| --- | --- |

(b)

Sõltumatu võrdlev voolukulumõõtur katsevoolu jaoks sobiva mõõtmispiirkonnaga ühendatakse järjestikku ja tihedalt proovivõtturiga. Selle voolukulumõõturi ülekandeaeg peaks olema väiksem kui 100 ms vooluastme suuruse kohta, mida reageeringuaja mõõtmisel kasutatakse, voolu piiramine peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist ning see peaks vastama heale inseneritavale.

| (c) | Heitgaasivoolu (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasivoolu) astet muudetakse osavoolulahjendussüsteemi sisendis, väheselt voolult vähemalt 90 %ni skaala täisväärtusest. Astme muutmise käivitaja peaks olema sama, mida tegelikus katses kasutatakse eelkontrolli algatamiseks. Heitgaasivoolu astme stiimul ja voolumõõdiku reageering salvestatakse sagedusega vähemalt 10 Hz. |
| --- | --- |

(c)

Heitgaasivoolu (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasivoolu) astet muudetakse osavoolulahjendussüsteemi sisendis, väheselt voolult vähemalt 90 %ni skaala täisväärtusest. Astme muutmise käivitaja peaks olema sama, mida tegelikus katses kasutatakse eelkontrolli algatamiseks. Heitgaasivoolu astme stiimul ja voolumõõdiku reageering salvestatakse sagedusega vähemalt 10 Hz.

| (d) | Nende andmete põhjal määratakse osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, mis on aeg astmestiimuli algusest kuni 50 %ni vooluhulgamõõturi reageeringust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi qmp signaali ning heitgaasivoolu mõõturi qmew, i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonikontrollil, mis tehakse iga katse järel (vt käesoleva lisa 2. liite punkt 3.8.3.2). |
| --- | --- |

(d)

Nende andmete põhjal määratakse osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, mis on aeg astmestiimuli algusest kuni 50 %ni vooluhulgamõõturi reageeringust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi qmp signaali ning heitgaasivoolu mõõturi qmew, i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonikontrollil, mis tehakse iga katse järel (vt käesoleva lisa 2. liite punkt 3.8.3.2).

| (e) | Arvutust korratakse vähemalt viie tõusu ja languse stiimuliga ning leitakse keskmine tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdlusvooluhulgamõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi „eel”-väärtus, mida kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktile 3.8.3.2. |
| --- | --- |

(e)

Arvutust korratakse vähemalt viie tõusu ja languse stiimuliga ning leitakse keskmine tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdlusvooluhulgamõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi „eel”-väärtus, mida kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa 2. liite punktile 3.8.3.2.

3.4.   Osavoolu tingimuste kontrollimine

Heitgaasi voolukiiruse diapasooni ja rõhu kõikumisi kontrollitakse ning reguleeritakse vajaduse korral 7. liite punkti 2.2.1 (EP) nõuete kohaselt.

3.5.   Kalibreerimise sagedus

Voolumõõteriistu tuleb kalibreerida vähemalt iga kolme kuu tagant või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada.

4.   SUITSUSUSE MÕÕTESEADMETE KALIBREERIMINE

4.1.   Sissejuhatus

Suitsususe mõõturit tuleb kalibreerida nii sageli, kui see on käesolevas eeskirjas ettenähtud täpsusnõuete täitmiseks vajalik. Käesolevas osas kirjeldatakse käesoleva lisa 4. liite punktis 5 ja 7. liite punktis 3 nimetatud osade kalibreerimismeetodeid.

4.2.   Kalibreerimismenetlus

| 4.2.1. | Soojendusaeg
  Suitsususe mõõturit soojendatakse ja see stabiliseeritakse valmistaja soovituste kohaselt. Kui suitsususe mõõtur on varustatud mõõteseadme optika tahmumist vältiva õhu läbipuhumise süsteemiga, aktiveeritakse ka see süsteem ning seda reguleeritakse valmistaja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

4.2.1.

Soojendusaeg

Suitsususe mõõturit soojendatakse ja see stabiliseeritakse valmistaja soovituste kohaselt. Kui suitsususe mõõtur on varustatud mõõteseadme optika tahmumist vältiva õhu läbipuhumise süsteemiga, aktiveeritakse ka see süsteem ning seda reguleeritakse valmistaja soovituste kohaselt.

| 4.2.2. | Lineaarsuse kindlakstegemine
  Suitsususe mõõturi lineaarsust kontrollitakse läbipaistmatuse mõõterežiimil valmistaja soovituste kohaselt. Suitsususe mõõturisse asetatakse kolm teadaoleva läbipaistvusega neutraalhalli valgusfiltrit, mis vastavad käesoleva lisa 4. liite punktis 5.2.5 ettenähtud nõuetele, ning mõõteväärtused registreeritakse. Neutraalhallide valgusfiltrite nominaalsed läbipaistmatuse väärtused peavad olema ligikaudu 10 %, 20 % ja 40 %.
  Kõrvalekalded lineaarsusest ei tohi ületada ± 2 % neutraalhallide valgusfiltrite nominaalsetest läbipaistmatuse väärtustest. Kui kõrvalekalded lineaarsusest on suuremad, tuleb neid enne katset korrigeerida. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lineaarsuse kindlakstegemine

Suitsususe mõõturi lineaarsust kontrollitakse läbipaistmatuse mõõterežiimil valmistaja soovituste kohaselt. Suitsususe mõõturisse asetatakse kolm teadaoleva läbipaistvusega neutraalhalli valgusfiltrit, mis vastavad käesoleva lisa 4. liite punktis 5.2.5 ettenähtud nõuetele, ning mõõteväärtused registreeritakse. Neutraalhallide valgusfiltrite nominaalsed läbipaistmatuse väärtused peavad olema ligikaudu 10 %, 20 % ja 40 %.

Kõrvalekalded lineaarsusest ei tohi ületada ± 2 % neutraalhallide valgusfiltrite nominaalsetest läbipaistmatuse väärtustest. Kui kõrvalekalded lineaarsusest on suuremad, tuleb neid enne katset korrigeerida.

4.3.   Kalibreerimisintervallid

Suitsususe mõõturit tuleb punkti 4.2.2 kohaselt kalibreerida vähemalt iga kolme kuu tagant või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada.

6. liide

Süsinikuvoolu kontroll

1.   SISSEJUHATUS

Ainult väga väike osa heitgaasides sisalduvast süsinikust on pärit kütusest ja sellest minimaalne osa on heitgaasis CO2-na. See on CO2 mõõtmisel põhineva süsteemi vastavustõendamise kontrolli aluseks.

Süsinikuvool heitgaasi mõõtmissüsteemidesse määratakse kütusevoolu kiiruse põhjal. CO2 kontsentratsiooni ja gaasivoolu kiiruse alusel erinevates proovivõtupunktides määratakse süsinikuvool heites ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemides.

Mootorist lähtub teadaolev süsinikuvool ning jälgides sama süsinikuvoolu väljalasketorus ja osavoolu väljalaset tahkete osakeste proovivõtusüsteemist on võimalik kindlaks teha lekke ulatus ja voolu mõõtmise täpsus. Sellise kontrolli eeliseks on see, et komponendid toimivad temperatuuri ja voolu suhtes mootori tegelikes katsetingimustes.

Järgmisel joonisel on esitatud proovivõtupunktid, kus süsinikuvoolu kontrollitakse. Süsinikuvoolu arvutamise erivalemid iga punkti kohta on esitatud allpool.

Joonis 7

Süsinikuvoolu kontrolli mõõtepunktid

Image

2.   ARVUTAMINE

2.1.   Süsinikuvoolu kiirus mootorisse (punkt 1)

Kütuse CHαOε puhul arvutatakse süsiniku massivoolukiirus mootorisse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| qmf | = | kütuse massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- | --- |

qmf

=

kütuse massivoolukiirus, kg/s

2.2.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendamata heitgaasis (punkt 2)

Süsinikuvoolu kiirus mootori väljalasketorus määratakse lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivoolukiiruse järgi:

Formula

kus:

| cCO2,r | = | niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, % (umbes 0,04 %) |
| qmew | = | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| Mre | = | heitgaasi molekulmass |

cCO2,r

=

niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, %

cCO2,a

=

niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, % (umbes 0,04 %)

qmew

=

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

Mre

=

heitgaasi molekulmass

Kuivas gaasis mõõdetud CO2 arvutatakse ümber niiskele gaasile käesoleva lisa 1. liite punkti 5.2 kohaselt.

2.3.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendussüsteemis (punkt 3)

Süsinikuvoolu kiirus määratakse lahjendatud CO2 kontsentratsiooni, heitgaasi massivoolukiiruse ja proovi voolukiiruse järgi:

Formula

kus:

| cCO2,d | = | niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, % |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, % (umbes 0,04 %) |
| qmdew | = | lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| qmew | = | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s (ainult osavoolusüsteemi puhul) |
| qmp | = | proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s (ainult osavoolusüsteemi puhul) |
| Mre | = | heitgaasi molekulmass |

cCO2,d

=

niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, %

cCO2,a

=

niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, % (umbes 0,04 %)

qmdew

=

lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

qmew

=

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s (ainult osavoolusüsteemi puhul)

qmp

=

proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s (ainult osavoolusüsteemi puhul)

Mre

=

heitgaasi molekulmass

Kuivas gaasis mõõdetud CO2 arvutatakse ümber niiskele gaasile käesoleva lisa 1. liite punkti 5.2 kohaselt.

2.4.   Heitgaasi molekulmass (Mre) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| qmf | = | kütuse massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | niiske siseneva õhu massivoolukiirus, kg/s |
| Ha | = | siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta |
| Mra | = | kuiva siseneva õhu molekulmass (= 28,9 g/mol) |
| α, δ, ε, γ | = | kütuse C Hα Oδ Nε Sγ molaarsuhted |

qmf

=

kütuse massivoolukiirus, kg/s

qmaw

=

niiske siseneva õhu massivoolukiirus, kg/s

Ha

=

siseneva õhu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuiva õhu kohta

Mra

=

kuiva siseneva õhu molekulmass (= 28,9 g/mol)

α, δ, ε, γ

=

kütuse C Hα Oδ Nε Sγ molaarsuhted

Alternatiivselt võib kasutada järgmisi molekulmasse:

| Mre (diislikütus) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| Mre (veeldatud naftagaas) | = 28,6 g/mol |
| Mre (maagaas) | = 28,3 g/mol |

Mre (diislikütus)

= 28,9 g/mol

Mre (veeldatud naftagaas)

= 28,6 g/mol

Mre (maagaas)

= 28,3 g/mol

7. liide

Analüüsi- ja proovivõtusüsteemid

1.   GAASILISTE SAASTEAINETE MÄÄRAMINE

1.1.   Sissejuhatus

Punktis 1.2 ning joonistel 7 ja 8 esitatakse soovitatavate proovivõtu- ja analüüsisüsteemide üksikasjalik kirjeldus. Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus joonistele 7 ja 8 vajalik. Täiendava teabe saamiseks ja alasüsteemide töö kooskõlastamiseks võib kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid. Osad, mis ei ole vajalikud süsteemide täpsuse tagamiseks, võib ära jätta, kui see on heade inseneritavadega kooskõlas.

Joonis 7

Lahjendamata heitgaasis CO, CO2, NOx, ja HC määramiseks mõeldud süsteemi vooludiagramm (ainult Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul)

Image

1.2.   Analüüsisüsteemi kirjeldus

Analüüsisüsteem gaasiliste saasteainete määramiseks lahjendamata heitgaasis (joonis 7, ainult Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul) või lahjendatud heitgaasis (joonis 8, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul) põhineb järgmistel seadmetel:

| (a) | HFID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks; |
| --- | --- |

(a)

HFID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks;

| (b) | NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

(b)

NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks;

| (c) | HCLD või samaväärne analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks. |
| --- | --- |

(c)

HCLD või samaväärne analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks.

Kõikide saasteainete proove saab võtta ühe või kahe teineteise lähedal asetseva proovivõtturiga, mis jaotavad proovi süsteemisiseselt eri analüsaatorite vahel. Tuleb hoolikalt jälgida, et analüüsisüsteemi üheski osas ei toimuks heitgaasi komponentide (kaasa arvatud vesi ja väävelhape) kondenseerumist.

Joonis 8

Lahjendamata heitgaasis CO, CO2, NOx, ja HC määramiseks mõeldud süsteemi vooludiagramm (kohustuslik Euroopa siirdekatsetsükli puhul, mittekohustuslik Euroopa statsionaarse katse tsükli puhul)

Image

1.2.1.   Joonistel 7 ja 8 märgitud seadmed:

SP1: heitgaasi väljalasketoru

Heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 7)

Soovitatav on kasutada sirget roostevabast terasest otsast suletud mitme avaga proovivõtturit. Sisediameeter ei tohi olla suurem proovivõtuliini sisediameetrist. Proovivõtturi seinte paksus ei tohi olla üle 1 mm. Proovivõtturi kolmel eri radiaaltasandil peab olema vähemalt kolm ava, mille suurus võimaldab proovi võtta ligikaudu samast voolust. Proovivõttur peab katma vähemalt 80 % väljalasketoru läbimõõdust. Kasutada on lubatud ühte või kahte proovivõtturit

SP2: proovivõttur lahjendatud heitgaasis esinevate süsivesinike (HC) määramiseks (ainult joonis 8)

Proovivõttur:

| a) | kujutab endast kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmist 254–762 mm pikkust osa; |
| --- | --- |

a)

kujutab endast kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmist 254–762 mm pikkust osa;

| b) | peab olema vähemalt 5 mm siseläbimõõduga; |
| --- | --- |

b)

peab olema vähemalt 5 mm siseläbimõõduga;

| c) | tuleb paigaldada lahjendustunneli DT (vt punkt 2.3, joonis 20) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu võrra allavoolu); |
| --- | --- |

c)

tuleb paigaldada lahjendustunneli DT (vt punkt 2.3, joonis 20) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu võrra allavoolu);

| d) | peab asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

d)

peab asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| e) | peab olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC). |
| --- | --- |

e)

peab olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks proovivõtturi väljalaskeava juures 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC).

SP3: proovivõttur lahjendatud heitgaasis esinevate CO, CO2, ja NOx määramiseks (ainult joonis 8)

Proovivõttur peab:

| a) | asetsema samas kohas kus SP2; |
| --- | --- |

a)

asetsema samas kohas kus SP2;

| b) | asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju; |
| --- | --- |

b)

asetsema piisaval radiaalkaugusel muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et vältida keeriste mõju;

| c) | olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, nii et miinimumtemperatuur oleks 328 K (55 oC), et vältida vee kondenseerumist. |
| --- | --- |

c)

olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, nii et miinimumtemperatuur oleks 328 K (55 oC), et vältida vee kondenseerumist.

HSL1: kuumutatav proovivõtuliin

Proovivõtuliinist võetakse gaasiproov alates ühest proovivõtturist kuni jaotuspunktini (jaotuspunktideni) ja HC analüsaatorini.

Proovivõtuliini:

| a) | sisediameeter peab olema 5–13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

sisediameeter peab olema 5–13,5 mm;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või polütetrafluoroetüleen; |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või polütetrafluoroetüleen;

| c) | sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) igas eraldi reguleeritavas kuumutatavas osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 oC) või sellest madalam; |
| --- | --- |

c)

sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) igas eraldi reguleeritavas kuumutatavas osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 oC) või sellest madalam;

| d) | sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 oC), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

d)

sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 oC), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 oC);

| e) | vahetult kuumutatava filtri F2 ja HFID anduri ees tuleb hoida gaasi temperatuur 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) juures. |
| --- | --- |

e)

vahetult kuumutatava filtri F2 ja HFID anduri ees tuleb hoida gaasi temperatuur 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC) juures.

HSL2: kuumutatav NOx proovivõtuliin

Proovivõtuliini:

| a) | seina temperatuur tuleb hoida vahemikus 328–473 K (55–200 oC) liinilõigul kuni konverterini C, kui kasutatakse jahutuspaaki B, ning liinilõigul kuni analüsaatorini, kui jahutuspaaki B ei kasutata; |
| --- | --- |

a)

seina temperatuur tuleb hoida vahemikus 328–473 K (55–200 oC) liinilõigul kuni konverterini C, kui kasutatakse jahutuspaaki B, ning liinilõigul kuni analüsaatorini, kui jahutuspaaki B ei kasutata;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või polütetrafluoroetüleen. |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või polütetrafluoroetüleen.

SL: CO ja CO2 proovivõtuliin

Liini materjal peab olema polütetrafluoroetüleen või roostevaba teras. Liin võib olla kuumutatud või mittekuumutatud.

BK: taustaproovi kott (mittekohustuslik; ainult joonis 8)

Taustkontsentratsioonide mõõtmiseks.

BG: proovikott (mittekohustuslik; ainult joonis 8, CO ja CO2)

Proovis esinevate saasteainete kontsentratsioonide mõõtmiseks.

F1: kuumutatud eelfilter (mittekohustuslik)

Temperatuur sama nagu HSL1 puhul.

F2: kuumutatud filter

Filtril peavad uuritavast gaasist enne analüsaatorit eralduma kõik tahked osakesed. Temperatuur on sama nagu HSL1 puhul. Filtrit vahetatakse vastavalt vajadusele.

P: kuumutatud proovivõtupump

Pumpa kuumutatakse HSL1 temperatuurini.

HC: kuumleekionisatsioonidetektor süsivesinike määramiseks. Temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 oC).

CO, CO2: NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi määramiseks (mittekohustuslik lahjendusastme määramisel kübemeheite mõõtmiseks)

NO: CLD või HCLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks HCLD kasutamisel tuleb selle temperatuur hoida vahemikus 328–473 K (55–200 oC).

C: konverter

Konverterit kasutatakse NO2 katalüütiliseks redutseerimiseks NO-ks enne analüüsi CLD või HCLD analüsaatorites.

B: jahutuspaak (mittekohustuslik)

Heitgaasiproovis esineva vee jahutamiseks ja kondenseerimiseks. Paagi temperatuur tuleb hoida jää või jahutussüsteemi abil vahemikus 273–277 K (0–4 oC). Paak ei ole kohustuslik juhul, kui analüsaator ei ole tundlik käesoleva lisa 5 liite punktides 1.9.1 ja 1.9.2 määratletud veeauru segava mõju suhtes. Kui vesi eemaldatakse kondenseerimise teel, tuleb uuritava gaasi temperatuuri või kastepunkti kontrollida kas veeseparaatoris või sellest allavoolu. Uuritava gaasi temperatuur või kastepunkt ei tohi olla üle 280 K (7 oC). Vee eemaldamiseks uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

T1, T2, T3: temperatuurisensorid

Gaasivoo temperatuuri jälgimiseks.

T4: temperatuurisensor

NO2–NO: konverteri temperatuuri jälgimiseks.

T5: temperatuurisensor

Jahutuspaagi temperatuuri jälgimiseks.

G1, G2, G3: manomeetrid

Rõhu mõõtmiseks proovivõtuliinis.

R1, R2: rõhuregulaatorid

Vastavalt õhu ja kütuse rõhu reguleerimiseks HFID analüsaatoris.

R3, R4, R5: rõhuregulaatorid

Rõhu reguleerimiseks proovivõtuliinis ning analüsaatoritesse juhitava voolu reguleerimiseks.

FL1, FL2, FL3: voolumõõturid

Uuritava gaasi möödavoolu kontrollimiseks.

FL4–FL6: voolumõõturid (mittekohustuslikud)

Analüsaatoreid läbiva voolu mõõtmiseks.

V1–V5: ümberlülituskraanid

Uuritava gaasi, võrdlusgaasi või nullgaasi voolu suunamiseks analüsaatorisse.

V6, V7: solenoidi ventiil

NO2–NO konverterist möödavoolu reguleerimiseks.

V8: nõelventiil

NO2–NO: konverterit C ja möödavooluseadet läbiva voolu tasakaalustamiseks.

V9, V10: nõelventiilid

Analüsaatoritesse suunduvate voolude reguleerimiseks.

V11, V12: korkkraanid (mittekohustuslikud)

Kondensaadi eemaldamiseks paagist B.

1.3.   NMHC analüüs (ainult maagaasil töötavad mootorid)

| 1.3.1. | Gaasikromatograafiline meetod (joonis 9)
  Gaasikromatograafilise meetodi korral sisestatakse väike mõõdetud kogus uuritavat proovi analüüsikolonni, kus inertne kandegaas selle edasi kannab. Kolonnis eraldatakse saasteained keemispunktide järgi nii, et need elueeritakse kolonnist eri aegadel. Seejärel suunatakse need läbi detektori, mis annab elektrisignaali, mille tugevus oleneb saasteaine kontsentratsioonist. Kuna see ei ole pidev analüüsimeetod, saab seda kasutada ainult koos uuritava gaasi kotti kogumisega, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 4. liite punktis 3.4.2.
  NMHC määramisel kasutatakse leekionisatsioonidetektoriga varustatud automaatset gaasikromatograafi. Heitgaas kogutakse proovivõtukotti ja osa kogutud proovist sisestatakse gaasikromatograafi. Proov lahutatakse Porapaki kolonnis kaheks osaks (CH4/õhk/CO ja NMCH/CO2/H2O). Molekulaarsõelaga täidetud kolonnis eraldatakse metaan (CH4) õhust ja süsinikmonooksiidist (CO), enne kui see juhitakse leekionisatsioonidetektorisse kontsentratsiooni mõõtmiseks. Kogu töötsükli alates ühe proovi sisestamisest kuni järgmise proovi sisestamiseni võib sooritada 30 sekundiga. NMHC määramiseks tuleb HC kontsentratsiooni koguväärtusest lahutada CH4 kontsentratsioon (vt käesoleva lisa 2. liite punkt 4.3.1).
  Joonisel 9 on kujutatud CH4 standardmääramiseks mõeldud tavapärane gaasikromatograaf. Võib kasutada ka muid headele inseneritavadele vastavaid gaasikromatograafilisi meetodeid.
  Joonis 9
  Metaani määramise süsteemi vooludiagramm (gaasikromatograafiline meetod)




  Joonisel 9 märgitud seadmed:
  PC: Porapaki kolonn
  Kasutatakse Porapak N 180/300 μm (50/80 mešši) kolonni pikkusega 610 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 oC).
  MSC: molekulaarsõelaga täidetud kolonn
  Kasutatakse 13X 250/360 μm (45/60 mešši) kolonni pikkusega 1220 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 oC).
  OV: ahi
  Kolonnide ja ventiilide hoidmiseks analüsaatori tööks vajalikul püsival temperatuuril ning kolonnide konditsioneerimiseks temperatuuril 423 K (150 oC).
  SLP: proovisilmus
  Roostevabast terasest toru, mille pikkus tagab ligikaudu 1 cm3 mahutavuse.
  P: pump
  Uuritava proovi juhtimiseks gaasikromatograafi.
  D: kuivati
  Molekulaarsõelaga kuivati, mida kasutatakse vee ja muude saasteainete eemaldamiseks kandegaasist, kui neid selles esineb.
  HC: Leekionisatsioonidetektor (FID) metaani kontsentratsiooni mõõtmiseks.
  V1: proovisisestuskraan
  Proovigaasikotist joonisel 8 kujutatud proovivõtuliini kaudu võetud proovi sisestamiseks. Proovisisestuskraan peab olema väikese tühimahuga, lekkekindel ja kuumutatav temperatuurini 423 K (150 oC).
  V3: ümberlülituskraan
  Võrdlusgaasi, uuritava proovi või vooluta režiimi valimiseks.
  V2, V4, V5, V6, V7, V8: nõelventiilid
  Voolude reguleerimiseks süsteemis.
  R1, R2, R3: rõhuregulaatorid
  Kütuse- (= kandegaasi-), proovi- ja õhuvoolu reguleerimiseks.
  FC: voolukapillaar
  Leekionisatsioonidetektorisse suunduva õhuvoolu reguleerimiseks.
  G1, G2, G3: manomeetrid
  Kütuse- (= kandegaasi-), proovi- ja õhuvoolu reguleerimiseks.
  F1, F2, F3, F4, F5: filtrid
  Paagutatud metallfiltrid, et vältida puru sattumist pumpa või mõõteseadmetesse.
  FL1: voolumõõtur
  Uuritava proovi möödavoolu mõõtmiseks. |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaasikromatograafiline meetod (joonis 9)

Gaasikromatograafilise meetodi korral sisestatakse väike mõõdetud kogus uuritavat proovi analüüsikolonni, kus inertne kandegaas selle edasi kannab. Kolonnis eraldatakse saasteained keemispunktide järgi nii, et need elueeritakse kolonnist eri aegadel. Seejärel suunatakse need läbi detektori, mis annab elektrisignaali, mille tugevus oleneb saasteaine kontsentratsioonist. Kuna see ei ole pidev analüüsimeetod, saab seda kasutada ainult koos uuritava gaasi kotti kogumisega, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 4. liite punktis 3.4.2.

NMHC määramisel kasutatakse leekionisatsioonidetektoriga varustatud automaatset gaasikromatograafi. Heitgaas kogutakse proovivõtukotti ja osa kogutud proovist sisestatakse gaasikromatograafi. Proov lahutatakse Porapaki kolonnis kaheks osaks (CH4/õhk/CO ja NMCH/CO2/H2O). Molekulaarsõelaga täidetud kolonnis eraldatakse metaan (CH4) õhust ja süsinikmonooksiidist (CO), enne kui see juhitakse leekionisatsioonidetektorisse kontsentratsiooni mõõtmiseks. Kogu töötsükli alates ühe proovi sisestamisest kuni järgmise proovi sisestamiseni võib sooritada 30 sekundiga. NMHC määramiseks tuleb HC kontsentratsiooni koguväärtusest lahutada CH4 kontsentratsioon (vt käesoleva lisa 2. liite punkt 4.3.1).

Joonisel 9 on kujutatud CH4 standardmääramiseks mõeldud tavapärane gaasikromatograaf. Võib kasutada ka muid headele inseneritavadele vastavaid gaasikromatograafilisi meetodeid.

Joonis 9

Metaani määramise süsteemi vooludiagramm (gaasikromatograafiline meetod)

Image

Joonisel 9 märgitud seadmed:

PC: Porapaki kolonn

Kasutatakse Porapak N 180/300 μm (50/80 mešši) kolonni pikkusega 610 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 oC).

MSC: molekulaarsõelaga täidetud kolonn

Kasutatakse 13X 250/360 μm (45/60 mešši) kolonni pikkusega 1220 mm ja siseläbimõõduga 2,16 mm, mida enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 oC).

OV: ahi

Kolonnide ja ventiilide hoidmiseks analüsaatori tööks vajalikul püsival temperatuuril ning kolonnide konditsioneerimiseks temperatuuril 423 K (150 oC).

SLP: proovisilmus

Roostevabast terasest toru, mille pikkus tagab ligikaudu 1 cm3 mahutavuse.

P: pump

Uuritava proovi juhtimiseks gaasikromatograafi.

D: kuivati

Molekulaarsõelaga kuivati, mida kasutatakse vee ja muude saasteainete eemaldamiseks kandegaasist, kui neid selles esineb.

HC: Leekionisatsioonidetektor (FID) metaani kontsentratsiooni mõõtmiseks.

V1: proovisisestuskraan

Proovigaasikotist joonisel 8 kujutatud proovivõtuliini kaudu võetud proovi sisestamiseks. Proovisisestuskraan peab olema väikese tühimahuga, lekkekindel ja kuumutatav temperatuurini 423 K (150 oC).

V3: ümberlülituskraan

Võrdlusgaasi, uuritava proovi või vooluta režiimi valimiseks.

V2, V4, V5, V6, V7, V8: nõelventiilid

Voolude reguleerimiseks süsteemis.

R1, R2, R3: rõhuregulaatorid

Kütuse- (= kandegaasi-), proovi- ja õhuvoolu reguleerimiseks.

FC: voolukapillaar

Leekionisatsioonidetektorisse suunduva õhuvoolu reguleerimiseks.

G1, G2, G3: manomeetrid

Kütuse- (= kandegaasi-), proovi- ja õhuvoolu reguleerimiseks.

F1, F2, F3, F4, F5: filtrid

Paagutatud metallfiltrid, et vältida puru sattumist pumpa või mõõteseadmetesse.

FL1: voolumõõtur

Uuritava proovi möödavoolu mõõtmiseks.

| 1.3.2. | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (joonis 10)
  Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab FID ainult metaani (CH4). Proovigaasikoti kasutamise korral ühendatakse proovivõtuliini külge voolu kõrvalejuhtimise süsteem (vt punkt 1.2, joonis 8), mille abil saab voolu eemaldist läbi või mööda juhtida, nagu on kujutatud joonise 10 ülaosas. NMHC mõõtmisel jälgitakse FID analüsaatori mõlemat väärtust (HC ja CH4) ning need salvestatakse. Integreerimismeetodi kasutamise korral paigaldatakse HSL1 paralleelselt tavapärase FID analüsaatoriga (vt punkt 1.2, joonis 8) NMC koos teise FIDga, nagu on kujutatud joonise 10 alumises osas. NMHC mõõtmisel jälgitakse mõlema FID analüsaatori väärtusi (HC ja CH4) ning need salvestatakse.
  Enne katset tuleb heitgaasivoo tingimustele vastava H2O taseme juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 oC) kindlaks määrata metaanist erinevate süsivesinike eemaldi katalüütiline mõju CH4 ja C2H6 kontsentratsioonile. Uuritava heitgaasivoo kastepunkt ja O2 tase peavad olema teada. Registreeritakse leekionisatsioonidetektori CH4 suhteline näit (vt käesolev lisa, 5. liide, punkt 1.8.2).
  Joonis 10
  Metaani määramise vooludiagramm metaanist erinevate süsivesinike eemaldi kasutamise korral




  Joonisel 10 märgitud seadmed

  NMC: metaanist erinevate süsivesinike eemaldi
  Oksüdeeritakse kõik süsivesinikud peale metaani.
  HC: Kuumleekionisatsioonidetektor HC ja CH4 kontsentratsioonide mõõtmiseks. Temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 oC).
  V1: ümberlülituskraan
  Uuritava gaasi, nullgaasi või võrdlusgaasi valimiseks. V1 ja joonisel 8 märgitud V2 on identsed.
  V2, V3: solenoidi ventiil
  NMC möödavoolule lülitamiseks.
  V4: nõelventiil
  NMC ja möödavooluseadet läbiva voolu tasakaalustamiseks.
  R1: rõhuregulaator
  Proovivõtuliini rõhu ning kuumleekionisatsioonidetektorisse suunduva voolu reguleerimiseks. R1 ja joonisel 8 märgitud R3 on identsed.
  FL1: voolumõõtur
  Proovigaasi möödavoolu mõõtmiseks. FL1 ja joonisel 8 märgitud FL1 on identsed. |
| --- | --- |

1.3.2.

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (joonis 10)

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab FID ainult metaani (CH4). Proovigaasikoti kasutamise korral ühendatakse proovivõtuliini külge voolu kõrvalejuhtimise süsteem (vt punkt 1.2, joonis 8), mille abil saab voolu eemaldist läbi või mööda juhtida, nagu on kujutatud joonise 10 ülaosas. NMHC mõõtmisel jälgitakse FID analüsaatori mõlemat väärtust (HC ja CH4) ning need salvestatakse. Integreerimismeetodi kasutamise korral paigaldatakse HSL1 paralleelselt tavapärase FID analüsaatoriga (vt punkt 1.2, joonis 8) NMC koos teise FIDga, nagu on kujutatud joonise 10 alumises osas. NMHC mõõtmisel jälgitakse mõlema FID analüsaatori väärtusi (HC ja CH4) ning need salvestatakse.

Enne katset tuleb heitgaasivoo tingimustele vastava H2O taseme juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 oC) kindlaks määrata metaanist erinevate süsivesinike eemaldi katalüütiline mõju CH4 ja C2H6 kontsentratsioonile. Uuritava heitgaasivoo kastepunkt ja O2 tase peavad olema teada. Registreeritakse leekionisatsioonidetektori CH4 suhteline näit (vt käesolev lisa, 5. liide, punkt 1.8.2).

Joonis 10

Metaani määramise vooludiagramm metaanist erinevate süsivesinike eemaldi kasutamise korral

Image

Joonisel 10 märgitud seadmed

NMC: metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

Oksüdeeritakse kõik süsivesinikud peale metaani.

HC: Kuumleekionisatsioonidetektor HC ja CH4 kontsentratsioonide mõõtmiseks. Temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 oC).

V1: ümberlülituskraan

Uuritava gaasi, nullgaasi või võrdlusgaasi valimiseks. V1 ja joonisel 8 märgitud V2 on identsed.

V2, V3: solenoidi ventiil

NMC möödavoolule lülitamiseks.

V4: nõelventiil

NMC ja möödavooluseadet läbiva voolu tasakaalustamiseks.

R1: rõhuregulaator

Proovivõtuliini rõhu ning kuumleekionisatsioonidetektorisse suunduva voolu reguleerimiseks. R1 ja joonisel 8 märgitud R3 on identsed.

FL1: voolumõõtur

Proovigaasi möödavoolu mõõtmiseks. FL1 ja joonisel 8 märgitud FL1 on identsed.

2.   HEITGAASI LAHJENDAMINE JA KÜBEMEHEITE MÄÄRAMINE

2.1.   Sissejuhatus

Punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 ning joonistel 11–22 esitatakse soovitatavate lahjendus- ja proovivõtusüsteemide üksikasjalik kirjeldus. Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus kõnealustele joonistele vajalik. Lisateabe saamiseks ja seadmete süsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid. Teatavad süsteemide täpsuse tagamiseks mittevajalikud seadmed võib ära jätta, kui see on heade inseneritavadega kooskõlas.

2.2.   Osavoolulahjendussüsteem

Lahjendussüsteemi kirjeldus on esitatud joonistel 11–19 ning see põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel. Heitgaasivoo jaotamise ja sellele järgneva lahjendusprotsessi võib sooritada eri tüüpi lahjendussüsteemide abil. Tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste kogumissüsteemi (punkt 2.4, joonis 21). Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtumenetluseks ning teist meetodit osaproovivõtumenetluseks.

Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemist. Soovitatavad on järgmised tüübid.

Isokineetilised süsteemid (joonised 11, 12)

Kõnealustes süsteemides seatakse ülekandetorusse voolav gaasivoog kiiruse ja/või rõhu osas vastavusse heitgaasi põhivooluga ning seetõttu peab heitgaasivool proovivõtturi juures olema häireteta ja ühtlane. Selle saavutamiseks kasutatakse tavaliselt resonaatorit ning proovivõtupunktist ülesvoolu asetatud sirget juurdevoolutoru. Jaotussuhe arvutatakse seejärel kergesti mõõdetavate väärtuste põhjal, nagu on näiteks torude läbimõõdud. Tuleks märkida, et isokineesi kasutatakse ainult voolutingimuste kohandamisel, mitte suuruste järgi jaotamise kohandamisel. Viimane ei ole tavaliselt vajalik, kuna tahked osakesed on küllalt väikesed, et gaasivooluga ühineda.

Reguleeritava vooluga süsteemid ja kontsentratsiooni mõõtmine (joonised 13–17)

Kõnealustes süsteemides võetakse proov heitgaasi põhivoost lahjendusõhu voo ja kogu lahjendatud heitgaasivoo reguleerimise teel. Lahjendusaste määratakse märgistusgaaside, näiteks mootori heitgaasis tavaliselt sisalduvate CO2 või NOx kontsentratsiooni järgi. Mõõdetakse kontsentratsioonid lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus, kusjuures kontsentratsiooni Lahjendamata heitgaasis võib mõõta kas otse või määrata kütusevoolust süsinikubilansi võrrandi abil, kui kütuse koostis on teada. Süsteeme saab reguleerida arvutatud lahjendusastme abil (joonised 13, 14) või ülekandetorusse siseneva voolu abil (joonised 12, 13, 14).

Reguleeritava vooluga süsteemid ja voolu mõõtmine (joonised 18, 19)

Kõnealustes süsteemides võetakse proov heitgaasi põhivoost lahjendusõhu voolu ja kogu lahjendatud heitgaasivoolu reguleerimise teel. Lahjendusaste määratakse kahe voolu erinevuse põhjal. Voolumõõturid peavad olema üksteise suhtes täpselt kalibreeritud, sest nende kahe voolu suhteline suurus võib suurte lahjendusastmete juures (15 ja suuremad) viia märkimisväärsete vigade tekkimiseni. Voolu saab kergesti reguleerida, kui lahjendatud heitgaasi voolu kiirus hoitakse konstantsena ning vajaduse korral muudetakse lahjendusõhu voolu kiirus.

Osavoolulahjendussüsteemide kasutamise korral tuleb tähelepanu pöörata võimalikele probleemidele seoses tahkete osakeste kaoga ülekandetorus, et tagada mootori heitgaasist võetava proovi representatiivsus, ning jaotussuhte kindlaksmääramisele. Kirjeldatud süsteemide puhul pööratakse tähelepanu kõnealustele kriitilistele valdkondadele.

Joonis 11

Osavoolulahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja proovivõtuga osavoolust (reguleerimine imipumba abil)

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu isokineetilise proovivõtturi ISP abil. Heitgaasitoru ja proovivõtturi sisselaskeava vahelist heitgaasi rõhkude vahet mõõdetakse rõhuanduri DPT abil. Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse imipumpa SB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis. Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja proovivõtturis ISP identsed ning väljalasketoru ISP ja ülekandetoru TT läbib püsiva suurusega (jaotatud) heitgaasivoolu osa. Jaotustegur määratakse EP ja ISP ristlõikepindalade põhjal. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturi FM1 abil. Lahjendusaste arvutatakse lahjendusõhu voolu ja jaotusteguri põhjal.

Joonis 12

Osavoolulahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja proovivõtuga osavoolust (reguleerimine ülelaadekompressori abil)

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu isokineetilise proovivõtturi ISP abil. Heitgaasitoru ja proovivõtturi sisselaskeava vahelist heitgaasi rõhkude vahet mõõdetakse rõhuanduri DPT abil. Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse ülelaadekompressorit PB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis. Selleks võetakse väike osa lahjendusõhust, mille voolukiirus on juba kindlaks määratud voolumõõturi FM1 abil, ning juhitakse see pneumaatilise ava kaudu ülekandetorusse TT. Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja proovivõtturis ISP identsed ning väljalasketoru ISP ja ülekandetoru TT läbib püsiva suurusega (jaotatud) heitgaasivoolu osa. Jaotustegur määratakse EP ja ISP ristlõikepindalade põhjal. Lahjendusõhk imetakse läbi DT imipumba SB abil ning FM1 abil mõõdetakse voolu kiirus DT sisselaskeava juures. Lahjendusaste arvutatakse lahjendusõhuvoolu ja jaotusastme põhjal.

Joonis 13

Osavoolulahjendussüsteem CO2 või NOx kontsentratsiooni mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu. Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse nii lahjendamata ja lahjendatud heitgaasis kui ka lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil. Signaalid kantakse üle vooluregulaatorisse FC2, mis reguleerib kas ülelaadekompressorit PB või imipumpa SB, et säiliks soovitud heitgaasi jaotus ja lahjendusaste lahjendustunnelis DT. Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonide põhjal lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus.

Joonis 14

Osavoolulahjendussüsteem CO2 kontsentratsiooni määramisega, süsinikubilansi arvestamisega ning üldproovide võtmisega

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu. CO2 kontsentratsioonid mõõdetakse lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori(te) EGA abil. CO2 ja GFUEL signaalid kantakse üle kas tahkete osakeste proovivõtusüsteemi voolu regulaatorisse FC2 või regulaatorisse FC3 (vt joonis 21). FC2 reguleerib ülelaadekompressorit PB, FC3 reguleerib proovivõtupumpa (vt joonis 21), korrigeerides süsteemi sisse- ja väljavoolu nii, et säiliks vajalik heitgaasijaotus ja lahjendusaste lahjendustunnelis DT. Lahjendusaste arvutatakse CO2 kontsentratsioonide ja GFUEL väärtuste põhjal süsinikubilansi meetodil.

Joonis 15

Osavoolulahjendussüsteem ühe Venturi toruga, kontsentratsiooni mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse Venturi toru VN poolt lahjendustunnelis DT tekitatud negatiivse rõhu tõttu proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT. Gaasivoolu kiirus TTs oleneb impulsivahetusest Venturi piirkonnas ning on seetõttu mõjutatud gaasi absoluutsest temperatuurist TT väljalaskeava juures. Sellest tulenevalt ei ole heitgaasijaotus antud voolu kiiruse juures konstantne ning lahjendusaste madalamal koormusel on veidi väiksem kui suure koormuse puhul. Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil ning lahjendusaste arvutatakse sellisel viisil mõõdetud väärtustest.

Joonis 16

Osavoolulahjendussüsteem kahe Venturi toruga või kahe avaga, kontsentratsiooni mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu avasid või Venturi torusid sisaldava voolujaoturi abil. Esimene (FD1) asetseb EPs, teine (FD2) asetseb TTs. Peale selle on tarvis kahte rõhureguleerimisventiili (PCV1 ja PCV2), mis EP vasturõhu ja DTs oleva rõhu reguleerimise teel säilitavad konstantse heitgaasijaotuse. PCV1 paikneb EPs väljalasketorust SP allavoolu, PCV2 asub ülelaadekompressori PB ja DT vahel. Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse nii lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis kui ka lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil. Need on vajalikud heitgaasijaotuste kontrollimiseks ning neid saab kasutada PCV1 ja PCV2 reguleerimiseks, et kontrollida jaotamise täpsust. Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonidest.

Joonis 17

Osavoolulahjendussüsteem mitme jaotustoruga, kontsentratsiooni mõõtmisega ja proovivõtuga osavoolust

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu voolujaoturi FD3 abil, mis koosneb mitmest väljalasketorusse EP paigaldatud samade mõõtmetega (läbimõõt, pikkus ja käänderaadius) torust. Heitgaas, mis läbib ühte kõnealustest torudest, juhitakse lahjendustunnelisse DT ning ülejäänud torusid läbiv heitgaas voolab läbi niisutuskambri DC. Seega määrab heitgaasi jaotuse torude üldarv. Jaotuse pidevaks reguleerimiseks on vaja, et rõhkude vahe DC ja TT väljalaskeava vahel võrduks nulliga, ning seda mõõdetakse rõhkude vahe anduriga DPT. Nulliga võrduv rõhkude vahe saadakse värske õhu sisselaskmise abil lahjendustunnelisse DT ülekandetoru sisselaskeava juures. Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioone mõõdetakse lahjendamata heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil. Need on vajalikud heitgaasijaotuse kontrollimiseks ning neid saab jaotamise täpsuse eesmärgil kasutada sissevoolava õhu voolukiiruse reguleerimiseks. Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonidest.

Joonis 18

Osavoolulahjendussüsteem voolu reguleerimisega ja üldproovide võtmisega

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu. Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC3 ning tahkete osakeste proovivõtupumba P abil (vt joonis 18). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC2 abil, mille puhul väärtused GEXHW, GAIRW või GFUEL on kasutatavad käsusignaalidena soovitud heitgaasijaotiste saamiseks. Uuritava gaasi vool lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolu kiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste süsteemi voolumõõturiga FM3 (vt joonis 21). Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal.

Joonis 19

Osavoolulahjendussüsteem voo reguleerimisega ja proovivõtuga osavoolust

Image

Lahjendamata heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT läbi proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT. Heitgaasivoolu jaotamist ja lahjendustunnelisse DT suunduvat voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC2 abil, mis korrigeerib vastavalt ülelaadekompressori PB ja imipumba SB voolusid (või kiirusi). See on võimalik, sest tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil võetud proov juhitakse tagasi lahjendustunnelisse DT. Käsusignaalidena vooluregulaatorile FC2 võib kasutada GEXHW, GAIRW või GFUEL väärtusi. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust voolumõõturiga FM2. Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal.

2.2.1.   Joonistel 11–19 märgitud seadmed:

EP väljalasketoru

Väljalasketoru võib olla isoleeritud. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et toru paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Painduvate osade maksimaalne pikkus peab vastama pikkuse ja läbimõõdu suhtele 12 või olema alla selle. Kõverusi peab olema võimalikult vähe, et vähendada inertsi kumuleerumist. Kui süsteemis kasutatakse stendisummutit, võib ka selle isoleerida.

Isokineetilise süsteemi väljalasketorul ei tohi olla põlvi, kõverusi ega järske läbimõõdu muutusi vähemalt toru kuuekordsele läbimõõdule vasta pikkuse võrra ülesvoolu ning toru 33 kordsele läbimõõdule vastava pikkuse võrra allavoolu, mõõdetuna proovivõtturi otsast. Gaasi voolukiirus proovivõtu piirkonnas peab olema üle 10 m/sek, välja arvatud tühikäigu pöörlemiskiirusel. Heitgaasi rõhu kõikumised ei tohi olla keskmiselt suuremad kui ± 500 Pa. Igasugune rõhu kõikumise vähendamine muul viisil kui šassiitüüpi heitgaasisüsteemi (kaasa arvatud summuti ja järeltöötluse seadmed) abil ei tohi muuta mootori jõudlust ega põhjustada tahkete osakeste ladestumist.

Isokineetilise proovivõtturita süsteemides soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu võrdub toru kolmekordse läbimõõduga, mõõdetuna proovivõtturi otsast.

SP: proovivõttur (joonised 10, 14, 15, 16, 18, 19)

Siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4. Proovivõttur on avatud toru, mis asetseb väljalasketoru keskteljel suunaga ülesvoolu, või punktis 1.2.1 joonisel 5 esitatud SP1 kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur.

ISP: isokineetiline proovivõttur (joonised 11, 12)

Isokineetiline proovivõttur peab olema paigaldatud väljalasketoru keskteljele suunaga ülesvoolu, kus on väljalasketoru käsitlevas lõigus ettenähtud voolutingimused, ning selle ehitus peab võimaldama võtta proportsionaalset proovi lahjendamata heitgaasist. Siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm.

Heitgaasi isokineetilisel jaotamisel on vaja reguleerimissüsteemi, mis tagab, et rõhkude erinevus EP ja ISP puhul on null. Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja proovivõtturis ISP identsed ning ISP-d läbiv massivool on heitgaasivoolu püsiva suurusega osa. ISP peab olema ühendatud rõhkude vahe anduriga DPT. Reguleerimine, mis tagab nulliga võrduva rõhkude vahe EP ja ISP vahel, toimub vooluregulaatori FC1 abil.

FD1, FD2: voolujaoturid (joonis 16)

Proportsionaalse heitgaasiproovi saamiseks asetatakse väljalasketorusse EP ja ülekandetorusse TT vastavalt Venturi torude või avade kogum. Proportsionaalseks jaotamiseks rõhkude reguleerimise abil EPs ja DTs on vaja kahest rõhureguleerimisventiilist PCV1 ja PCV 2 koosnevat reguleerimissüsteemi.

FD3: voolujaotur (joonis 17)

Proportsionaalse proovi saamiseks lahjendamata heitgaasist paigaldatakse väljalasketorusse EP torude süsteem (mitmest torust koosnev seade). Üks toru viib heitgaasi lahjendustunnelisse DT ja teiste torude kaudu väljub heitgaas niisutuskambrisse DC. Torud peavad olema ühesuguste mõõtmetega (sama läbimõõt, pikkus, käänderaadius), nii et heitgaasi jaotumise aeg sõltub torude üldarvust. Proportsionaalseks jaotumiseks on vaja reguleerimissüsteemi, mis tagab nulliga võrduva rõhkude vahe torude süsteemi niisutuskambrisse DC avaneva klapi ja ülekandetoru väljalaskeava vahel. Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja voolujaoturis FD3 võrdelised ning ülekandetoru TT läbiv vool on heitgaasivoolu püsiva suurusega osa. Kõnealused kaks punkti peavad olema ühendatud rõhkude vahe anduriga DPT. Reguleerimine, mis tagab nulliga võrduva diferentsiaalrõhu, toimub vooluregulaatori FC1 abil.

EGA: heitgaasianalüsaator (joonised 13, 14, 15, 16, 17)

Kasutada võib CO2 või NOx analüsaatoreid (süsinikubilansi meetodi puhul kasutatakse ainult CO2 analüsaatorit). Analüsaatorid kalibreeritakse sarnaselt gaasiliste saasteainete kontsentratsioonide mõõtmiseks ettenähtud analüsaatoritega. Kontsentratsioonierinevuste määramisel võib kasutada ühte või mitut analüsaatorit. Mõõtesüsteemide täpsus peab olema selline, et GEDFW, i täpsus oleks ± 4 %.

TT: ülekandetoru (joonised 11–19)

Ülekandetoru peab olema:

| (a) | võimalikult lühike ja mitte üle 5 meetri, |
| --- | --- |

(a)

võimalikult lühike ja mitte üle 5 meetri,

| (b) | läbimõõduga, mis on proovivõtturi läbimõõduga võrdne või sellest suurem, kuid mitte üle 25 mm, |
| --- | --- |

(b)

läbimõõduga, mis on proovivõtturi läbimõõduga võrdne või sellest suurem, kuid mitte üle 25 mm,

| (c) | lahjendustunneli keskteljel asuva ning allavoolu suunatud väljalaskeavaga. |
| --- | --- |

(c)

lahjendustunneli keskteljel asuva ning allavoolu suunatud väljalaskeavaga.

Ühe meetri pikkune või lühem toru tuleb isoleerida materjaliga, mille soojusjuhtivus ei ületa 0,05 W/m*K ning isoleerkihi paksus sobib proovivõtturi läbimõõduga. Torud pikkusega üle ühe meetri isoleeritakse ja neid kuumutatakse nii, et seina temperatuur oleks vähemalt 523 K (250 oC).

DPT: diferentsiaalrõhu andur (joonised 11, 12, 17)

Diferentsiaalrõhu anduri mõõteulatus peab olema ± 500 Pa või väiksem.

FC1: vooluregulaator (joonised 11, 12, 17)

Isokineetilistes süsteemides (joonised 11, 12) on vooluregulaatorit vaja nulliga võrduva diferentsiaalrõhu vahe säilitamiseks EP ja ISP vahel. Reguleerimine võib toimuda järgmisel viisil:

| a) | reguleeritakse imipumba SB kiirust või voolu ning hoitakse ülelaadekompressori PB kiirus või vool konstantsena igas töörežiimis (joonis 11) või |
| --- | --- |

a)

reguleeritakse imipumba SB kiirust või voolu ning hoitakse ülelaadekompressori PB kiirus või vool konstantsena igas töörežiimis (joonis 11) või

| b) | kohandatakse imipump SB konstantse lahjendatud heitgaasi massivooluga ning reguleeritakse ülelaadekompressori PB voolu ning seega heitgaasiproovi voolu ülekandetoru TT otsa piirkonnas (joonis 12). |
| --- | --- |

b)

kohandatakse imipump SB konstantse lahjendatud heitgaasi massivooluga ning reguleeritakse ülelaadekompressori PB voolu ning seega heitgaasiproovi voolu ülekandetoru TT otsa piirkonnas (joonis 12).

Rõhu reguleerimisega süsteemi puhul ei tohi vea jääk reguleerimispiirkonnas olla üle ± 3 Pa. Rõhu kõikumine lahjendustunnelis ei tohi keskmiselt ületada ± 250 Pa.

Mitme toruga seadme puhul (joonis 17) on heitgaasi proportsionaalseks jaotamiseks vaja vooluregulaatorit, et hoida diferentsiaalrõhk torustiku väljalaskeava ja TT väljalaskeava vahel nullis. Reguleeritakse lahjendustunnelisse DT sisseviidava õhu voolu kiirust, kontrollides seda ülekandetoru TT väljalaskeava juures.

PCV1, PCV2: rõhureguleerimisventiilid (joonis 16)

Kahe Venturi toruga/kahe avaga süsteemis vajatakse kahte rõhureguleerimisventiili voolu proportsionaalseks jaotamiseks, reguleerides väljalasketoru EP vasturõhku ja rõhku lahjendustunnelis DT. Ventiilid peavad paiknema väljalasketorus EP oleva proovivõtturi suhtes allavoolu ning ülelaadekompressori PB ja lahjendustunneli DT vahel.

DC: niisutuskamber (joonis 17)

Niisutuskamber paigaldatakse torustiku väljalaskeava juurde rõhu kõikumise vähendamiseks väljalasketorus EP.

VN: Venturi toru (joonis 15)

Venturi toru paigaldatakse lahjendustunnelisse DT negatiivse rõhu tekitamiseks ülekandetoru TT väljalaskeava piirkonnas. TT läbiva gaasi voolukiirus määratakse impulsivahetuse teel Venturi toru piirkonnas ning see on põhimõtteliselt proportsionaalne ülelaadekompressori PB voolu kiirusega, mis tagab konstantse lahjendusastme. Kuna impulsivahetusele avaldavad mõju temperatuur ülekandetoru TT väljalaskeava juures ning EP ja DT rõhkude vahe, on tegelik lahjendusaste madalal koormusel natuke väiksem kui suure koormuse puhul.

FC2: vooluregulaator (joonised 13, 14, 18, 19, mittekohustuslik)

Ülelaadekompressori PB ja/või imipumba SB voolu reguleerimiseks võib kasutada vooluregulaatorit. See võib olla ühendatud heitgaasi-, siseneva õhu voolu või kütusevoolu signaalidega ja/või CO2 või NOx diferentsiaalsignaalidega. Survestatud õhu juurdevoolu puhul (joonis 18) reguleerib FC2 otseselt õhuvoolu.

FM1: voolumõõtur (joonised 11, 12, 18, 19)

Gaasimõõtur või muu mõõtur lahjendusõhu voolu mõõtmiseks. FM1 ei ole kohustuslik juhul, kui ülelaadekompressor PB on kalibreeritud voolu mõõtmisele.

FM2: voolumõõtur (joonis 19)

Gaasimõõtur või muu mõõtur lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmiseks. FM2 ei ole kohustuslik juhul, kui imipump SB on kalibreeritud voolu mõõtmisele.

PB: ülelaadekompressor (joonised 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19)

Lahjendusõhu voolu reguleerimiseks võib PB olla ühendatud vooluregulaatoritega FC1 või FC2. PB ei ole vajalik tiibsulguri kasutamise korral. Kui PB on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendusõhu mõõtmiseks.

SB: imipump (joonised 11, 12, 13, 16, 17, 19)

Kasutatakse ainult osavoo proovivõtusüsteemides. Kui SB on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmisel.

DAF: lahjendusõhu filter (joonised 11–19)

Süsivesinike fooni elimineerimiseks soovitatakse lahjendusõhk filtreerida ja puhastada aktiivsöega. Mootori valmistaja taotlusel võetakse heade inseneritavade kohaselt lahjendusõhu proov tahkete osakeste taustanivoo määramiseks ja lahutatakse saadud väärtus lahjendatud heitgaasi puhul mõõdetud väärtustest.

DT: lahjendustunnel (joonised 11–19)

Lahjendustunnel:

| a) | peab olema piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk jõuaksid turbulentses voolus täielikult seguneda; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk jõuaksid turbulentses voolus täielikult seguneda;

| b) | peab olema valmistatud roostevabast terasest ning selle:






  i) | paksuse ja läbimõõdu suhe peab olema 0,025 või väiksem, kui tunneli siseläbimõõt on üle 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

peab olema valmistatud roostevabast terasest ning selle:

i)

paksuse ja läbimõõdu suhe peab olema 0,025 või väiksem, kui tunneli siseläbimõõt on üle 75 mm;

| ii) | seina nominaalpaksus peab olema vähemalt 1,5 mm, kui tunneli siseläbimõõt on 75 mm või väiksem; |
| --- | --- |

ii)

seina nominaalpaksus peab olema vähemalt 1,5 mm, kui tunneli siseläbimõõt on 75 mm või väiksem;

| c) | osaproovivõtusüsteemi puhul peab läbimõõt olema vähemalt 75 mm; |
| --- | --- |

c)

osaproovivõtusüsteemi puhul peab läbimõõt olema vähemalt 75 mm;

| d) | täisproovivõtusüsteemi puhul peab läbimõõt olema vähemalt 25 mm; |
| --- | --- |

d)

täisproovivõtusüsteemi puhul peab läbimõõt olema vähemalt 25 mm;

| e) | seina võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

e)

seina võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC);

| f) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

f)

võib olla isoleeritud.

Mootori heitgaas peab olema lahjendusõhuga hästi segatud. Pärast osaproovivõtusüsteemi kasutuselevõtmist kontrollitakse segunemise täielikkust töötava mootori puhul tunneli CO2-profiili abil (vähemalt neli võrdsete vahemaadega mõõtepunkti). Vajaduse korral võib kasutada segamisotsikut.

| Märkus | : | Kui lahjendustunnelit DT ümbritseva õhu temperatuur on alla 293 K (20 oC), tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, vältimaks tahkete osakeste kadusid lahjendustunneli jahedatele seintele ladestumise tõttu. Seetõttu soovitatakse tunnelit eespool nimetatud piires soojendada ja/või isoleerida. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

Kui lahjendustunnelit DT ümbritseva õhu temperatuur on alla 293 K (20 oC), tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, vältimaks tahkete osakeste kadusid lahjendustunneli jahedatele seintele ladestumise tõttu. Seetõttu soovitatakse tunnelit eespool nimetatud piires soojendada ja/või isoleerida.

Mootori suure koormuse juures võib tunnelit jahutada mitteagressiivsete vahendite abil, nagu tsirkulatsiooniventilaator, kui jahutusagendi temperatuur ei lange alla 293 K (20 oC).

HE: soojusvaheti (joonised 16, 17)

Soojusvaheti peab olema piisava võimsusega, et imipumba SB sisselaskeava juures püsiks katse keskmisele töötemperatuurile vastav temperatuur täpsusega ± 11 K.

2.3.   Täisvoolulahjendussüsteem

Joonisel 20 kirjeldatakse lahjendussüsteemi, mis põhineb heitgaasi täisvoolu lahjendamisel püsimahuproovi põhimõttel. Mõõdetakse heitgaasi ja lahjendusõhu segu üldmahtu. Kasutada võib kas mahtpumpa või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru.

Tahkete osakeste kogumiseks viiakse lahjendatud heitgaasiproov tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (punkt 2.4, joonised 21 ja 22). Kui seda tehakse otse, nimetatakse lahjendust ühekordseks lahjenduseks. Kui proov lahjendatakse veel kord sekundaarses lahjendustunnelis, nimetatakse lahjendust kahekordseks lahjenduseks. See on kasulik juhul, kui filtri pinna temperatuurinõudeid ei ole võimalik ühekordse lahjenduse korral täita. Punkti 2.4 joonisel 22 kirjeldatakse kahekordset lahjendussüsteemi tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle seadmetest on samad mis tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga.

Joonis 20

Täisvoolulahjendussüsteem fooniosakeste filtrisse

Image

Kogu lahjendatud heitgaas segatakse lahjendustunnelis DT lahjendusõhuga. Lahjendatud heitgaasivool mõõdetakse kas mahtpumba PDP või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru CFV abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmisel ja voolu kindlaksmääramisel võib kasutada soojusvahetit HE või elektroonilist voolu kompenseerimise süsteemi EFC. Kuna tahkete osakeste massi määramine toimub kogu lahjendatud heitgaasivoolu põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.

2.3.1.   Joonisel 20 märgitud seadmed:

EP väljalasketoru

Väljalasketoru pikkus alates mootori väljalaskekollektorist, turboülelaaduri väljalaskeavast või järeltöötlusseadmest lahjendustunnelini ei tohi olla üle 10 meetri. Kui väljalasketoru pikkus mootori väljalaskekollektorist, turboülelaaduri väljalaskeavast või järeltöötlusseadmest allavoolu on üle nelja meetri, tuleb isoleerida kõik üle nelja meetri pikkused torud, välja arvatud süsteemi suitsususe mõõtur, kui see on olemas. Isoleerkihi paksus peab olema vähemalt 25 mm. Isoleermaterjali soojusjuhtivus temperatuuril 673 K ei tohi olla üle 0,1 W/mK. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Painduvate osade maksimaalne pikkus peab vastama pikkuse ja läbimõõdu suhtele 12 või olema alla selle.

PDP: mahtpump

Mahtpump mõõdab lahjendatud heitgaasi voolu koguhulka pumba pöörete arvu ja töömahu põhjal. Heitgaasisüsteemi ülerõhku ei tohi mahtpumba või sisselaskesüsteemi lahjendusõhu abil kunstlikult alandada. Sisselülitatud mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline ülerõhk peab vastama väljalülitatud mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult mahtpumba ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ± 6 K, kui ei kasutata voolu kompenseerimist. Voolu kompenseerimist võib kasutada ainult juhul, kui temperatuur mahtpumba sisselaskeava juures ei ole üle 323 K (50 oC).

CFV: kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru mõõdab kogu lahjendatud heitgaasivoolu tõkestamise abil (kriitiline vool). Sisselülitatud kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline ülerõhk peab vastama väljalülitatud kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ± 11 K, kui ei kasutata voolu kompenseerimist.

HE: soojusvaheti (mittekohustuslik elektroonilise voolu kompenseerimise süsteemi kasutamise korral)

Soojusvaheti peab olema piisava jõudlusega, et säilitada temperatuur eespool nimetatud piirides.

EFC: elektrooniline voolu kompenseerimise süsteem (mittekohustuslik soojusvaheti kasutamise korral)

Kui temperatuur mahtpumba või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru sissevooluava juures ei püsi eespool nimetatud piirides, tuleb kasutusele võtta voolu kompenseerimise süsteem voolukiiruse pidevaks mõõtmiseks ning proportsionaalse proovivõtu reguleerimiseks tahkete osakeste süsteemis. Selleks kasutatakse pidevalt mõõdetava voolukiiruse signaale, et vastavalt korrigeerida proovigaasivoolu läbi tahkete osakeste proovivõtusüsteemi tahkete osakeste filtrite (vt punkt 2.4, joonised 21, 22).

DT: lahjendustunnel

Lahjendustunnel:

| (a) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv üle 4 000), ning piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk täielikult seguneksid; kasutada võib segamisotsikut; |
| --- | --- |

(a)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv üle 4 000), ning piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk täielikult seguneksid; kasutada võib segamisotsikut;

| (b) | peab olema läbimõõduga vähemalt 460 mm ühekordse lahjendussüsteemi korral; |
| --- | --- |

(b)

peab olema läbimõõduga vähemalt 460 mm ühekordse lahjendussüsteemi korral;

| (c) | peab olema läbimõõduga vähemalt 210 mm kahekordse lahjendussüsteemi korral; |
| --- | --- |

(c)

peab olema läbimõõduga vähemalt 210 mm kahekordse lahjendussüsteemi korral;

| (d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(d)

võib olla isoleeritud.

Mootori heitgaas juhitakse allavoolu paiknevasse lahjendustunnelisse ning seda segatakse põhjalikult.

Ühekordse lahjenduse puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt punkt 2.4, joonis 21). Mahtpump või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru peab olema piisava mahuga, et lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult tahkete osakeste põhifiltri ees ei tõuseks üle 325 K (52 oC).

Kahekordse lahjenduse puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus seda veelgi lahjendatakse ning seejärel läbi proovivõtufiltrite juhitakse (punkt 2.4, joonis 22). Mahtpumba või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru maht peab olema piisav, et lahjendatud heitgaasivoo temperatuur lahjendustunnelis DT ei tõuseks proovivõtupiirkonnas üle 464 K (191 oC). Sekundaarne lahjendussüsteem peab andma piisavalt sekundaarset lahjendusõhku, et kahekordselt lahjendatud heitgaasivoo temperatuur vahetult enne tahkete osakeste põhifiltrit ei tõuseks üle 325 K (52 oC).

DAF: lahjendusõhu filter

Süsivesinike fooni elimineerimiseks soovitatakse lahjendusõhk filtreerida ja puhastada aktiivsöega. Mootori valmistaja taotlusel võetakse heade inseneritavade kohaselt lahjendusõhu proov taustosakeste taseme määramiseks ja lahutatakse saadud väärtus lahjendatud heitgaasi puhul mõõdetud väärtusest.

PSP: tahkete osakeste proovivõttur

Proovivõttur moodustab tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmise osa ning:

| (a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli (DT) keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

(a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli (DT) keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| (b) | see peab olema vähemalt 12 mm siseläbimõõduga; |
| --- | --- |

(b)

see peab olema vähemalt 12 mm siseläbimõõduga;

| (c) | selle seina võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

selle seina võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC);

| (d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(d)

see võib olla isoleeritud.

2.4.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteem

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahkete osakeste filtrile. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasiproov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem (punkt 2.2, joonised 14, 18) ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse seadmestiku. Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendussüsteem (punkt 2.2, joonised 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19; punkt 2.3, joonis 20) ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilise seadme.

Käesolevas eeskirjas käsitletakse täisvoolulahjendussüsteemi kahekordset lahjendussüsteemi (joonis 22) tavapärase tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (nagu on kujutatud joonisel 21) modifikatsioonina. Kahekordses lahjendussüsteemis on olemas kõik tahkete osakeste proovivõtusüsteemi osad, nagu filtripesad ja proovivõtupump.

Proovivõtupump soovitatakse kogu katse ajaks sisse lülitada, et vältida reguleerimispiirkonna mõjutamist. Ühekordse filtriga meetodi puhul tuleb kasutada möödavoolusüsteemi proovivoolu juhtimiseks läbi proovivõtufiltrite soovitud aegadel. Ümberlülitustest tulenevad häired mõõtepiirkonnas tuleb minimeerida.

Joonis 21

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem

Image

Osavoolu- või täisvoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist DT võetud lahjendatud heitgaasiproov juhitakse proovivõtupumba P abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT. Proovigaas läbib filtripesa (filtripesad) FH, milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Gaasiproovi voolukiirust reguleeritakse vooluregulaatori FC3 abil. Voolu kompenseerimise elektroonilise süsteemi EFC olemasolu korral (vt joonis 20) kasutatakse lahjendatud heitgaasivoolu käsusignaalina FC3-le.

Joonis 22

Kahekordse lahjenduse süsteem (ainult täisvoolulahjendussüsteemi korral)

Image

Täisvoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist DT võetud lahjendatud heitgaasiproov suunatakse läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT sekundaarsesse lahjendustunnelisse SDT, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse gaasiproov läbi filtripesa(de), milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Lahjendusõhu voolukiirus on tavaliselt konstantne; gaasiproovi voolukiirust reguleerib vooluregulaator FC3. Voolu kompenseerimise elektroonilise süsteemi EFC (vt joonis 20) olemasolu korral kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasivoolu käsusignaalina FC3-le.

2.4.1.   Joonistel 21 ja 22 märgitud seadmed:

PTT: tahkete osakeste ülekandetoru (joonised 21, 22)

Tahkete osakeste ülekandetoru maksimaalne pikkus ei tohi olla üle 1 020 mm ja see peab olema nii lühike kui võimalik. Nagu on osutatud allpool (osavoolu- ning täisvoolulahjendussüsteemid proovivõtuga osavoolust), lisatakse sellele proovivõtturi (vastavalt SP, ISP, PSP, vt punktid 2.2 ja 2.3) pikkus.

Mõõtmed on järgmised:

| a) | osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi ja täisvoolu ühekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi (vastavalt SP, ISP, PSP) tipust filtripesani; |
| --- | --- |

a)

osaproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi ja täisvoolu ühekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi (vastavalt SP, ISP, PSP) tipust filtripesani;

| b) | täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi puhul lahjendustunneli lõpust filtripesani; |
| --- | --- |

b)

täisproovivõtuga osavoolulahjendussüsteemi puhul lahjendustunneli lõpust filtripesani;

| c) | täisvoo kahekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi (PSP) tipust sekundaarse lahjendustunnelini. |
| --- | --- |

c)

täisvoo kahekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi (PSP) tipust sekundaarse lahjendustunnelini.

Ülekandetoru:

| a) | seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC);

| b) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

b)

võib olla isoleeritud.

SDT: sekundaarne lahjendustunnel (joonis 22)

Sekundaarse lahjendustunneli minimaalne läbimõõt peab olema 75 mm ning selle pikkus peab võimaldama vähemalt 0,25 sekundilist viibeaega kahekordse lahjendusega proovi puhul. Põhifiltri pesa ei tohi olla sekundaarse lahjendustunneli väljalaskeavast kaugemal kui 300 mm.

Sekundaarset lahjendustunnelit:

| a) | võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC);

| b) | võib isoleerida. |
| --- | --- |

b)

võib isoleerida.

FH: filtripesa (filtripesad) (joonised 21, 22)

Filtripesa peab vastama käesoleva lisa 4. liite punktis 4.1.3 ettenähtud nõuetele.

Filtripesa:

| a) | võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

a)

võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC);

| b) | võib isoleerida. |
| --- | --- |

b)

võib isoleerida.

P: proovivõtupump (joonised 21, 22)

Tahkete osakeste proovivõtupump peab asetsema tunnelist piisavalt kaugel, et sissevoolava gaasi temperatuur püsiks konstantsena (± 3 K) juhul, kui voolu ei korrigeerita FC3 abil.

DP: lahjendusõhupump (joonis 22)

Lahjendusõhupump peab olema asetatud nii, et sissevoolava sekundaarse lahjendusõhu temperatuur oleks 298 ± 5 K (25 ± 5 oC), kui lahjendusõhku eelnevalt ei kuumutata.

FC3: vooluregulaator (joonised 21, 22)

Vooluregulaatorit kasutatakse tahkete osakeste proovi voolukiiruse kompenseerimiseks proovivõtuliini siseste temperatuuri ja ülerõhu kõikumiste puhul, kui muud vahendid ei ole kättesaadavad. Vooluregulaator on vajalik voolu kompenseerimise elektroonilise süsteemi EFC (vt joonis 20) kasutamise korral.

FM3: voolumõõtur (joonised 21, 22)

Tahkete osakeste voolu mõõtmiseks mõeldud gaasi- või voolumõõturid peavad asetsema piisavalt kaugel proovivõtupumbast P, et sissevoolava gaasi temperatuur püsiks konstantsena (± 3K), kui voolu ei korrigeerita FC3 abil.

FM4: voolumõõtur (joonis 22)

Lahjendusõhu voolu mõõtmiseks mõeldud gaasi- või voolumõõturid peavad olema asetatud nii, et sissevoolav gaas püsiks temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 oC).

BV: kuulkraan (mittekohustuslik)

Kuulkraani läbimõõt ei tohi olla väiksem kui tahkete osakeste ülekandetoru PTT: siseläbimõõt ning selle lülitusaeg peab olema alla 0,5 sekundi.

| Märkus | : | Kui PSP, PTT, SDT ja FH ümbritseva õhu temperatuur on alla 293 K (20 oC), tuleb rakendada ettevaatusabinõusid, et vältida tahkete osakeste kadusid lahjendustunneli jahedatele seintele ladestumise tõttu. Seetõttu soovitatakse tunnelit eespool nimetatud piires soojendada ja/või isoleerida. Ühtlasi soovitatakse, et filtri pinnatemperatuur proovivõtu ajal ei oleks alla 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

Kui PSP, PTT, SDT ja FH ümbritseva õhu temperatuur on alla 293 K (20 oC), tuleb rakendada ettevaatusabinõusid, et vältida tahkete osakeste kadusid lahjendustunneli jahedatele seintele ladestumise tõttu. Seetõttu soovitatakse tunnelit eespool nimetatud piires soojendada ja/või isoleerida. Ühtlasi soovitatakse, et filtri pinnatemperatuur proovivõtu ajal ei oleks alla 293 K (20 oC).

Mootori suurte koormuste juures võib eespool nimetatud osi jahutada selliste mitteagressiivsete vahendite abil nagu tsirkulatsiooniventilaator, kui jahutusagendi temperatuur ei lange alla 293 K (20 oC).

3.   SUITSUSUSE MÄÄRAMINE

3.1.   Sissejuhatus

Punktides 3.2 ja 3.3 ning joonistel 23 ja 24 on esitatud soovitatavate suitsususe mõõtesüsteemide üksikasjalikud kirjeldused. Erinevate konfiguratsioonide puhul võib saada samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus joonistele 23 ja 24 vajalik. Lisateabe saamiseks ja seadmesüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid. Teatavad süsteemide täpsuse tagamiseks mittevajalikud seadmed võib ära jätta, kui see on heade inseneritavadega kooskõlas.

Määramine põhineb valgusvoo juhtimisel läbi uuritava suitsususega keskkonna teatava pikkusega vahemaal ja algse valgusvoo osa põhjal, mis jõuab vastuvõtjani, hinnatakse keskkonna läbipaistmatuse määra. Suitsususe mõõtmine oleneb seadme ehitusest ning võib toimuda väljalasketorus (väljalasketorusse paigaldatav täisvoolu suitsususe mõõtur), väljalasketoru lõpus (väljalasketoru lõppu asetatav täisvoolu suitsususe mõõtur) või väljalasketorust proovi võtmise abil (osavoolu suitsususe mõõtur). Mõõteriista valmistaja deklareerib mõõteriista optilise tee pikkuse, mida kasutatakse valguse neeldumisteguri hindamiseks läbipaistmatuse signaali põhjal.

3.2.   Täisvoolu suitsususe mõõtur

Võib kasutada kahte peamist täisvoolu suitsususe mõõturi tüüpi (joonis 23). Väljalasketorusse asetatud suitsususe mõõturi puhul mõõdetakse kogu heitgaasivoolu läbipaistmatust väljalasketorus. Selle suitsususe mõõturi tüübi puhul sõltub efektiivse optilise tee pikkus suitsususe mõõturi ehitusest.

Väljalasketoru lõppu paigaldatud suitsususe mõõturi puhul mõõdetakse kogu heitgaasivoolu läbipaistmatust selle väljumisel väljalasketorust. Selle suitsususe mõõturi tüübi puhul sõltub efektiivse optilise tee pikkus väljalasketoru ehitusest ning väljalasketoru otsa ja suitsususe mõõturi vahelisest kaugusest.

Joonis 23

Täisvoolu suitsususe mõõtur

Image

3.2.1.   Joonisel 23 märgitud seadmed:

EP: väljalasketoru

Väljalasketorusse paigaldatava suitsususe mõõturi puhul ei tohi väljalasketoru kolmekordse läbimõõdu pikkusel lõigul mõõtepiirkonna ees ja taga väljalasketoru läbimõõt muutuda. Kui mõõtepiirkonna läbimõõt on väljalasketoru läbimõõdust suurem, soovitatakse kasutada enne mõõtepiirkonda astmeliselt ahenevat toru.

Väljalasketoru lõppu paigaldatava suitsususe mõõturi puhul peab väljalasketoru olema viimasel 0,6 m pikkusel lõigul ümmarguse ristlõikega ning sellel ei tohi olla põlvi ega kõverusi. Väljalasketoru otsa tasapind peab lõikuma toruga täisnurkselt. Suitsususe mõõtur paigaldatakse heitgaasivoolu keskjoonele 25 ± 5 mm kaugusele väljalasketoru otsast.

OPL: optilise tee pikkus

Optilise tee pikkus suitsuses keskkonnas suitsususe mõõturi valgusallika ja vastuvõtja vahel, mida vajaduse korral korrigeeritakse tihedusgradiendist ja ääreefektist tingitud ebaühtluse arvestamiseks. Optilise tee pikkuse deklareerib mõõteriista valmistaja, võttes arvesse kõikide tahmumist vältivate meetmete rakendamist (näiteks puhastamine õhu läbipuhumise abil). Kui optilise tee pikkust ei ole teada, määratakse see vastavalt standardi ISO IDS 11614 punktile 11.6.5. Optilise tee pikkuse õigeks määramiseks peab heitgaasi minimaalne kiirus olema 20 m/sek.

LS: valgusallikas

Valgusallikana kasutatakse hõõglampi värvustemperatuuriga 2 800–3 250 K või rohelist valgusdioodi (LED) kiirgusmaksimumiga 550–570 nm. Valgusallikat tuleb kaitsta tahmumise eest vahendite abil, mis ei mõjuta valmistaja poolt kindlaksmääratud optilise tee pikkust.

LD: valgusdetektor

Detektorina kasutatakse fotoelementi või fotodioodi (vajaduse korral filtriga). Kui valgusallikana kasutatakse hõõglampi, peab vastuvõtja maksimaalne spektraaltundlikkus (maksimaalne tundlikkus) vastama inimsilma valgustundlikkuse kõverale vahemikus 550–570 nm, kusjuures piirkondades alla 430 nm ja üle 680 nm peab tundlikkus olema alla 4 % maksimaalsest tundlikkusest. Valgusdetektori tahmumist välditakse vahendite abil, mis ei mõjuta valmistaja poolt kindlaksmääratud optilise tee pikkust.

CL: kollimaatorläätsed

Valgus koondatakse valgusvihuks, mille maksimaalne läbimõõt on 30 mm. Valgusvihu kiired peavad olema paralleelsed optilise teljega, kusjuures hälve ei tohi ületada 3o.

T1: temperatuuriandur (mittekohustuslik)

Heitgaasi temperatuuri võib jälgida kogu katse kestel.

3.3.   Osavoolu suitsususe mõõtur

Osavoolu suitsususe mõõturi puhul (joonis 24) võetakse representatiivne heitgaasiproov väljalasketorust ning juhitakse ülekandetoru kaudu mõõtekambrisse. Selle suitsususe mõõturi tüübi puhul sõltub efektiivse optilise tee pikkus suitsususe mõõturi ehitusest. Järgmises punktis nimetatud reageeringuajad kehtivad suitsususe mõõturi valmistaja poolt kindlaksmääratud minimaalse voolukiiruse puhul.

Joonis 24

Osavoolu suitsususe mõõtur

Image

3.3.1.   Joonisel 24 märgitud seadmed:

EP: väljalasketoru

Väljalasketoru on sirge toru, mille pikkus alates proovivõtturi tipust on vähemalt kuus toru läbimõõtu ülesvoolu ja kolm läbimõõtu allavoolu.

SP: proovivõttur

Proovivõttur on väljalasketoru keskteljele või selle lähedale asetatud avatud toru suunaga ülesvoolu. Lõtk väljalasketoru seina suhtes peab olema vähemalt 5 mm. Proovivõtturi läbimõõt peab tagama representatiivse proovivõtu ning suitsususe mõõturit läbiva piisava voolu.

TT: ülekandetoru

Ülekandetoru:

| (a) | peab olema võimalikult lühike ning tagama mõõtekambri sissevooluava juures heitgaasi temperatuuri 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC); |
| --- | --- |

(a)

peab olema võimalikult lühike ning tagama mõõtekambri sissevooluava juures heitgaasi temperatuuri 373 ± 30 K (100 oC ± 30 oC);

| (b) | seina temperatuur peab piisaval määral ületama heitgaasi kastepunkti, et vältida kondenseerumist; |
| --- | --- |

(b)

seina temperatuur peab piisaval määral ületama heitgaasi kastepunkti, et vältida kondenseerumist;

| (c) | läbimõõt peab kogu ulatuses võrduma proovivõtturi läbimõõduga; |
| --- | --- |

(c)

läbimõõt peab kogu ulatuses võrduma proovivõtturi läbimõõduga;

| (d) | reageeringuaeg seadme minimaalse läbivoolu puhul peab olema alla 0,05 sekundi, nagu on määratletud käesoleva lisa 4. liite punktis 5.2.4; |
| --- | --- |

(d)

reageeringuaeg seadme minimaalse läbivoolu puhul peab olema alla 0,05 sekundi, nagu on määratletud käesoleva lisa 4. liite punktis 5.2.4;

| (e) | ei tohi märkimisväärselt mõjutada suitsususe maksimaalset taset. |
| --- | --- |

(e)

ei tohi märkimisväärselt mõjutada suitsususe maksimaalset taset.

FM: voolumõõtur

Voolu mõõteriistad mõõtekambrisse suunduva voolu kontrollimiseks. Mõõteriista valmistaja määrab kindlaks minimaalse ja maksimaalse voolu kiirused nii, et nõuded ülekandetoru TT reageeringuaja ning optilise tee pikkuse kohta oleksid täidetud. Kui kasutatakse proovivõtupumpa P, võib voolumõõtur asuda selle läheduses.

MC: mõõtekamber

Mõõtekambris kasutatakse mittepeegeldavaid sisepindu või samaväärset optilist keskkonda. Hajunud valguse sattumine detektorile sisepeegeldumise tõttu tuleb minimeerida.

Mõõtekambris oleva gaasi rõhk võib atmosfäärirõhust erineda kuni 0,75 kPa. Kui seadme ehitus seda ei võimalda, tuleb suitsususe mõõturi näit atmosfäärirõhule ümber arvutada seadme ehitus seda ei võimalda, tuleb suitsususe mõõturi näit atmosfäärirõhule ümber arvutada.

Mõõtekambri seinte temperatuur peab olema 343–373 K (70–100 oC) täpsusega ± 5 K ja piisaval määral kõrgem heitgaasi kastepunktist, et vältida kondenseerumist. Mõõtekambris peavad olema temperatuuri mõõtmiseks vajalikud seadmed.

OPL: optilise tee pikkus

Optilise tee pikkus suitsuses keskkonnas suitsususe mõõturi valgusallika ja vastuvõtja vahel, mida vajaduse korral korrigeeritakse tihedusgradiendist ja ääreefektist tingitud ebaühtluse arvestamiseks. Optilise tee pikkuse deklareerib mõõteriista valmistaja, võttes arvesse kõikide tahmumist vältivate meetmete rakendamist (näiteks puhastamine õhu läbipuhumise abil). Kui optilise tee pikkust ei ole teada, määratakse see vastavalt standardi ISO 11614 punktile 11.6.5.

LS: valgusallikas

Valgusallikana kasutatakse hõõglampi värvustemperatuuriga 2 800–3 250 K või rohelist valgusdioodi (LED) kiirgusmaksimumiga 550–570 nm. Valgusallikat tuleb kaitsta tahmumise eest vahendite abil, mis ei mõjuta valmistaja poolt kindlaksmääratud optilise tee pikkust.

LD: valgusdetektor

Detektorina kasutatakse fotoelementi või fotodioodi (vajaduse korral filtriga). Kui valgusallikana kasutatakse hõõglampi, peab vastuvõtja maksimaalne spektraaltundlikkus (maksimaalne tundlikkus) vastama inimsilma valgustundlikkuse kõverale vahemikus 550–570 nm, kusjuures piirkondades alla 430 nm ja üle 680 nm peab tundlikkus olema alla 4 % maksimaalsest tundlikkusest. Valgusdetektori tahmumist välditakse vahendite abil, mis ei mõjuta valmistaja poolt kindlaksmääratud optilise tee pikkust.

CL: kollimaatorläätsed

Valgus koondatakse valgusvihuks, mille maksimaalne läbimõõt on 30 mm. Valgusvihu kiired peavad olema paralleelsed optilise teljega, kusjuures hälve ei tohi ületada 3o.

T1: temperatuurisensor

Kasutatakse heitgaasi temperatuuri jälgimiseks mõõtekambri sissevooluava juures.

P: proovivõtupump (mittekohustuslik)

Gaasiproovi juhtimiseks läbi mõõtekambri võib kasutada mõõtekambrist allavoolu asuvat proovivõtupumpa.

---

LISA 4B

Diiselmootorite ja maagaasi või veeldatud naftagaasi küttel töötavate ottomootorite katsemenetlus, mis sisaldab ülemaailmset ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimist (WDHC, üldine tehniline eeskiri (GTR) nr 4)

1.   KOHALDATAVUS

Käesolevat lisa ei kohaldata esialgu käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmisel. See muutub kohaldatavaks tulevikus.

| 2. | Reserveeritud (1). |
| --- | --- |

2.

Reserveeritud (1).

3.   MÕISTED, TÄHISED JA LÜHENDID

3.1.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 3.1.1. | pidev regenereerimine – heitgaasi järeltöötlussüsteemi regeneratsiooniprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord WHTC kuumkäivituskatse jooksul. Selline regenereerimisprotsess ei nõua spetsiaalset katsemenetlust; |
| --- | --- |

3.1.1.

pidev regenereerimine – heitgaasi järeltöötlussüsteemi regeneratsiooniprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord WHTC kuumkäivituskatse jooksul. Selline regenereerimisprotsess ei nõua spetsiaalset katsemenetlust;

| 3.1.2. | viiteaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 10 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t10), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste komponentide puhul on see mõõdetava komponendi ülekandmise aeg proovivõtturist detektorisse, kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina; |
| --- | --- |

3.1.2.

viiteaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 10 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t10), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste komponentide puhul on see mõõdetava komponendi ülekandmise aeg proovivõtturist detektorisse, kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina;

| 3.1.3. | deNOx süsteem – heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastiku oksiidide (NOx) heite vähendamiseks (s.t et siia kuuluvad praegu passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx katalüsaatorid, NOx adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) süsteemid); |
| --- | --- |

3.1.3.

deNOx süsteem – heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastiku oksiidide (NOx) heite vähendamiseks (s.t et siia kuuluvad praegu passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx katalüsaatorid, NOx adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) süsteemid);

| 3.1.4. | diiselmootor – survesüüte põhimõttel töötav mootor; |
| --- | --- |

3.1.4.

diiselmootor – survesüüte põhimõttel töötav mootor;

| 3.1.5. | mootoritüüpkond – valmistaja koostatud mootorite rühm, mis on projekteeritud samalaadsete heitgaasikarakteristikutega, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2; kõik ühe tüüpkonna mootorid peavad vastama kohaldatavatele heite piirnormidele; |
| --- | --- |

3.1.5.

mootoritüüpkond – valmistaja koostatud mootorite rühm, mis on projekteeritud samalaadsete heitgaasikarakteristikutega, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2; kõik ühe tüüpkonna mootorid peavad vastama kohaldatavatele heite piirnormidele;

| 3.1.6. | mootorisüsteem – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtimisseadis(t)e ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme(te) vahel; |
| --- | --- |

3.1.6.

mootorisüsteem – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtimisseadis(t)e ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme(te) vahel;

| 3.1.7. | mootoritüüp – mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine oluliste karakteristikute poolest; |
| --- | --- |

3.1.7.

mootoritüüp – mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine oluliste karakteristikute poolest;

| 3.1.8. | heitgaasi järeltöötlussüsteem – katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator või kolmeastmeline katalüsaator), tahkete osakeste filter, deNOx süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heidet vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu. Käesolev määratlus ei hõlma heitgaasitagastust, mis on mootori lahutamatu osa; |
| --- | --- |

3.1.8.

heitgaasi järeltöötlussüsteem – katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator või kolmeastmeline katalüsaator), tahkete osakeste filter, deNOx süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heidet vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu. Käesolev määratlus ei hõlma heitgaasitagastust, mis on mootori lahutamatu osa;

| 3.1.9. | täisvoolulahjendusmeetod – protsess, mille käigus kogu heitgaasivool segatakse lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoolust eraldatakse analüüsimiseks; |
| --- | --- |

3.1.9.

täisvoolulahjendusmeetod – protsess, mille käigus kogu heitgaasivool segatakse lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoolust eraldatakse analüüsimiseks;

| 3.1.10. | gaasimootor – maagaasi või veeldatud naftagaasi küttel töötav mootor; |
| --- | --- |

3.1.10.

gaasimootor – maagaasi või veeldatud naftagaasi küttel töötav mootor;

| 3.1.11. | gaasilised saasteained – süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja/või metaanist erinevad süsivesinikud (eeldatav aatomsuhe on diislikütusel töötava mootori puhul CH1,85, veeldatud naftagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,525, maagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,93 ja etanooli küttel töötava diiselmootori puhul CH3O0,5), metaan (eeldatav aatomsuhe on maagaasi küttel töötava mootori puhul CH4) ning lämmastikdioksiidi (lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina väljendatavad lämmastiku oksiidid; |
| --- | --- |

3.1.11.

gaasilised saasteained – süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja/või metaanist erinevad süsivesinikud (eeldatav aatomsuhe on diislikütusel töötava mootori puhul CH1,85, veeldatud naftagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,525, maagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,93 ja etanooli küttel töötava diiselmootori puhul CH3O0,5), metaan (eeldatav aatomsuhe on maagaasi küttel töötava mootori puhul CH4) ning lämmastikdioksiidi (lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina väljendatavad lämmastiku oksiidid;

| 3.1.12. | maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi) – suurim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest; |
| --- | --- |

3.1.12.

maksimaalne pöörlemiskiirus (nhi) – suurim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

| 3.1.13. | minimaalne pöörlemiskiirus (nlo) – väikseim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 55 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest; |
| --- | --- |

3.1.13.

minimaalne pöörlemiskiirus (nlo) – väikseim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 55 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

| 3.1.14. | maksimaalne võimsus (Pmax) – valmistaja poolt deklareeritud maksimaalne võimsus kilovattides (kW); |
| --- | --- |

3.1.14.

maksimaalne võimsus (Pmax) – valmistaja poolt deklareeritud maksimaalne võimsus kilovattides (kW);

| 3.1.15. | maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus – valmistaja poolt deklareeritud mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi; |
| --- | --- |

3.1.15.

maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus – valmistaja poolt deklareeritud mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi;

| 3.1.16. | algmootor – teatavast mootoritüüpkonnast valitud mootor, mille emissioonikarakteristikud on selle mootoritüüpkonna suhtes representatiivsed; |
| --- | --- |

3.1.16.

algmootor – teatavast mootoritüüpkonnast valitud mootor, mille emissioonikarakteristikud on selle mootoritüüpkonna suhtes representatiivsed;

| 3.1.17. | tahkete osakeste järeltöötlusseade – kübemeheite vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete osakeste mehhaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldusega; |
| --- | --- |

3.1.17.

tahkete osakeste järeltöötlusseade – kübemeheite vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete osakeste mehhaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldusega;

| 3.1.18. | osavoolulahjendusmeetod – protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa heitgaasivoolust eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga; |
| --- | --- |

3.1.18.

osavoolulahjendusmeetod – protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa heitgaasivoolust eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga;

| 3.1.19. | tahked osakesed – aine, mis kogutakse eri filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril 315–325 K (42–52 oC), mis on mõõdetu vahetult filtrile järgnevas punktis; sellised osakesed koosnevad eelkõige süsinikust, kondenseerunud süsivesinikest ja sulfaatidest koos nendega seotud veega; |
| --- | --- |

3.1.19.

tahked osakesed – aine, mis kogutakse eri filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril 315–325 K (42–52 oC), mis on mõõdetu vahetult filtrile järgnevas punktis; sellised osakesed koosnevad eelkõige süsinikust, kondenseerunud süsivesinikest ja sulfaatidest koos nendega seotud veega;

| 3.1.20. | osakoormus – mootori teataval pöörlemiskiirusel tekkiv suurima võimaliku pöördemomendi osa; |
| --- | --- |

3.1.20.

osakoormus – mootori teataval pöörlemiskiirusel tekkiv suurima võimaliku pöördemomendi osa;

| 3.1.21. | perioodiline regenereerimine – heitekontrolliseadme perioodiline regenereerumisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori normaalsest tööajast; regeneratsioonitsüklite ajal võivad heitenormid olla ületatud; |
| --- | --- |

3.1.21.

perioodiline regenereerimine – heitekontrolliseadme perioodiline regenereerumisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori normaalsest tööajast; regeneratsioonitsüklite ajal võivad heitenormid olla ületatud;

| 3.1.22. | künnisega statsionaarse katse tsükkel – katsetsükkel, mis koosneb reast statsionaarsetest katsefaasidest, kus iga faasi jaoks on kindlaksmääratud pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tingimused ning nende faaside vahel on kindlaksmääratud künnised (WHSC); |
| --- | --- |

3.1.22.

künnisega statsionaarse katse tsükkel – katsetsükkel, mis koosneb reast statsionaarsetest katsefaasidest, kus iga faasi jaoks on kindlaksmääratud pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tingimused ning nende faaside vahel on kindlaksmääratud künnised (WHSC);

| 3.1.23. | nominaalne kiirus – suurim pöörlemissageduse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt valmistaja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatavatele andmetele; |
| --- | --- |

3.1.23.

nominaalne kiirus – suurim pöörlemissageduse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt valmistaja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatavatele andmetele;

| 3.1.24. | reageeringuaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 90 %ni seadme reageeringu lõppväärtusest (t90), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina ning mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja see peab toimuma vähem kui 0,1 sekundiga; Seadme reageeringuaeg moodustub seadme viiteajast ja seadme kasvuajast. |
| --- | --- |

3.1.24.

reageeringuaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 90 %ni seadme reageeringu lõppväärtusest (t90), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina ning mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja see peab toimuma vähem kui 0,1 sekundiga; Seadme reageeringuaeg moodustub seadme viiteajast ja seadme kasvuajast.

| 3.1.25. | kasvuaeg – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %lt kuni 90 %ni lõppnäidust (t90 – t10); |
| --- | --- |

3.1.25.

kasvuaeg – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %lt kuni 90 %ni lõppnäidust (t90 – t10);

| 3.1.26. | heite erimass – saasteainete mass väljendatuna ühikutes g/kWh; |
| --- | --- |

3.1.26.

heite erimass – saasteainete mass väljendatuna ühikutes g/kWh;

| 3.1.27. | katsetsükkel – kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks statsionaarsel režiimil (WHSC katse) või siirderežiimil (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.27.

katsetsükkel – kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks statsionaarsel režiimil (WHSC katse) või siirderežiimil (WHTC);

| 3.1.28. | ülekandeaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 50 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t50), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõteinstrumentide signaalide ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

3.1.28.

ülekandeaeg – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 50 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t50), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõteinstrumentide signaalide ühtlustamiseks;

| 3.1.29. | siirdekatsetsükkel – katsetsükkel, kus kasutatakse normaliseeritud kiiruse ja pöördemomendi väärtusi, mis muutuvad ajas suhteliselt kiiresti (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.29.

siirdekatsetsükkel – katsetsükkel, kus kasutatakse normaliseeritud kiiruse ja pöördemomendi väärtusi, mis muutuvad ajas suhteliselt kiiresti (WHTC);

| 3.1.30. | kasulik tööiga – teatav kaugus- ja/või ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada vastavus asjakohastele gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite piirnormidele. |
| --- | --- |

3.1.30.

kasulik tööiga – teatav kaugus- ja/või ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada vastavus asjakohastele gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite piirnormidele.

Joonis 1

Süsteemi reaktsiooni määratlused

Image

3.2.   Üldised tähised

| Tähis | Ühik | Mõiste |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe |
| c | ppm/mahu % | Kontsentratsioon |
| c
  d | ppm/mahu % | Kontsentratsioon kuivas gaasis |
| c
  w | ppm/mahu % | Kontsentratsioon niiskes gaasis |
| cb | ppm/mahu % | Taustkontsentratsioon |
| C
  d | — | SSV vooluhulgategur |
| d | m | Diameeter |
| d
  V | m | Venturi toru piiriku diameeter |
| D
  0 | m3/s | Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt |
| D | — | Lahjendustegur |
| Δt | s | Ajavahemik |
| e
  gas | g/kWh | Gaasiliste saasteainete heite erimass |
| e
  PM | g/kWh | Kübemeheite erimass |
| e
  p | g/kWh | Heite erimass regeneratsiooni ajal |
| e
  w | g/kWh | Kaalutud heite erimass |
| E
  CO2 | % | NOx analüsaatori CO2 summutav mõju |
| E
  E | % | Etaani eemaldamise kasutegur |
| E
  H2O | % | NOx analüsaatori vee summutav mõju |
| E
  M | % | Metaani eemaldamise kasutegur |
| E
  NOx | % | NOx konverteri efektiivsus |
| f | Hz | Andmevõtusagedus |
| f
  a | — | Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur |
| F
  s | — | Stöhhiomeetriline tegur |
| H
  a | g/kg | Siseneva õhu absoluutne niiskus |
| H
  d | g/kg | Lahjendusõhu absoluutne niiskus |
| i | — | Hetkväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz) |
| k
  f | — | Kütusest olenev tegur |
| k
  h, D | — | Diiselmootoritest pärinevate lämmastiku oksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| k
  h, G | — | Ottomootoritest pärinevate lämmastiku oksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| k
  r | — | Regeneratsioonitegur |
| k
  w, a | — | Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur |
| k
  w, d | — | Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur |
| k
  w, e | — | Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| k
  w, r | — | Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| K
  V | — | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon |
| λ | — | Õhu ülejäägi suhtarv |
| m
  d | kg | Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass |
| m
  ed | kg | Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass |
| m
  edf | kg | Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass |
| m
  ew | kg | Tsükli jooksul tekkinud heitgaasi kogumass |
| m
  f | mg | Kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  f, d | mg | Põhifiltrile kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  gas | g | Katsetsükli jooksul tekkinud gaasiliste saasteainete heite mass |
| m
  PM | g | Katsetsükli jooksul tekkinud kübemeheite mass |
| m
  se | kg | Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass |
| m
  sed | kg | Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  sep | kg | Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  ssd | kg | Sekundaarse lahjendusõhu mass |
| M
  a | g/mol | Siseneva õhu molekulmass |
| M
  e | g/mol | Heitgaasi molekulmass |
| M
  gas | g/mol | Gaasiliste osade molekulmass |
| n | — | Mõõtmiste arv |
| nr | — | Regeneratsiooni ajal tehtud mõõtmiste arv |
| n | min-1 | Mootori pöörlemiskiirus |
| n
  hi | min-1 | Mootori maksimaalne pöörlemiskiirus |
| n
  lo | min-1 | Mootori minimaalne pöörlemiskiirus |
| n
  pref | min-1 | Mootori eelistatud pöörlemiskiirus |
| n
  p | r/s | Mahtpumba pöörlemiskiirus |
| p
  a | kPa | Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk |
| p
  b | kPa | Atmosfääri kogurõhk |
| p
  d | kPa | Lahjendusõhu küllastunud auru rõhk |
| p
  p | kPa | Absoluutrõhk |
| p
  r | kPa | Veeauru rõhk pärast jahutusvanni |
| p
  s | kPa | Kuiv atmosfäärirõhk |
| qm

  ad | kg/s | Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus |
| qm

  aw | kg/s | Niiske siseneva õhu massivoolukiirus |
| qm

  Ce | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus Lahjendamata heitgaasis |
| qm

  Cf | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus mootorisse |
| qm

  Cp | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis |
| qm

  dew | kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus |
| qm

  dw | kg/s | Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus |
| qm

  edf | kg/s | Ekvivalentse lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| qm

  ew | kg/s | Niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| qm

  ex | kg/s | Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus |
| qm

  f | kg/s | Kütuse massivoolukiirus |
| qm

  p | kg/s | Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi |
| qv

  CVS | m3/s | CVS mahtkiirus |
| qv

  s | dm3/min | Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus |
| qv

  t | cm3/min | Märgistusgaasi voolukiirus |
| r
  d | — | Lahjendusaste |
| r
  D | — | SSV diameetrite suhe |
| r
  h | — | FID süsivesinike kalibreerimistegur |
| r
  m | — | FID metanooli kalibreerimistegur |
| r
  p | — | SSV rõhkude suhe |
| r
  s | — | Keskmine proovivõtusuhe |
| ρ | kg/m3 | Tihedus |
| ρe | kg/m3 | Heitgaasi tihedus |
| σ | | Standardhälve |
| T | K | Absoluutne temperatuur |
| T
  a | K | Siseneva õhu absoluutne temperatuur |
| t | s | Aeg |
| t
  10 | s | Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel |
| t
  50 | s | Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel |
| t
  90 | s | Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel |
| u | — | Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste suhe |
| V
  0 | m3/r | Ühele pumbapöördele vastav pumbatava PDP gaasi ruumala |
| V
  s | dm3 | Analüsaatori stendi süsteemi ruumala |
| W
  act | kWh | Katsetsükli tegelik töö |
| W
  ref | kWh | Katsetsükli etalontsükli töö |
| X
  0 | m3/r | Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon |

Tähis

Ühik

Mõiste

A/F
  st

—

Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe

c

ppm/mahu %

Kontsentratsioon

c
  d

ppm/mahu %

Kontsentratsioon kuivas gaasis

c
  w

ppm/mahu %

Kontsentratsioon niiskes gaasis

cb

ppm/mahu %

Taustkontsentratsioon

C
  d

—

SSV vooluhulgategur

d

m

Diameeter

d
  V

m

Venturi toru piiriku diameeter

D
  0

m3/s

Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt

D

—

Lahjendustegur

Δt

s

Ajavahemik

e
  gas

g/kWh

Gaasiliste saasteainete heite erimass

e
  PM

g/kWh

Kübemeheite erimass

e
  p

g/kWh

Heite erimass regeneratsiooni ajal

e
  w

g/kWh

Kaalutud heite erimass

E
  CO2

%

NOx analüsaatori CO2 summutav mõju

E
  E

%

Etaani eemaldamise kasutegur

E
  H2O

%

NOx analüsaatori vee summutav mõju

E
  M

%

Metaani eemaldamise kasutegur

E
  NOx

%

NOx konverteri efektiivsus

f

Hz

Andmevõtusagedus

f
  a

—

Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur

F
  s

—

Stöhhiomeetriline tegur

H
  a

g/kg

Siseneva õhu absoluutne niiskus

H
  d

g/kg

Lahjendusõhu absoluutne niiskus

i

—

Hetkväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz)

k
  f

—

Kütusest olenev tegur

k
  h, D

—

Diiselmootoritest pärinevate lämmastiku oksiidide niiskuskorrektsioonitegur

k
  h, G

—

Ottomootoritest pärinevate lämmastiku oksiidide niiskuskorrektsioonitegur

k
  r

—

Regeneratsioonitegur

k
  w, a

—

Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur

k
  w, d

—

Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur

k
  w, e

—

Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

k
  w, r

—

Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

K
  V

—

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisfunktsioon

λ

—

Õhu ülejäägi suhtarv

m
  d

kg

Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass

m
  ed

kg

Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass

m
  edf

kg

Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass

m
  ew

kg

Tsükli jooksul tekkinud heitgaasi kogumass

m
  f

mg

Kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  f, d

mg

Põhifiltrile kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  gas

g

Katsetsükli jooksul tekkinud gaasiliste saasteainete heite mass

m
  PM

g

Katsetsükli jooksul tekkinud kübemeheite mass

m
  se

kg

Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass

m
  sed

kg

Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  sep

kg

Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  ssd

kg

Sekundaarse lahjendusõhu mass

M
  a

g/mol

Siseneva õhu molekulmass

M
  e

g/mol

Heitgaasi molekulmass

M
  gas

g/mol

Gaasiliste osade molekulmass

n

—

Mõõtmiste arv

nr

—

Regeneratsiooni ajal tehtud mõõtmiste arv

n

min-1

Mootori pöörlemiskiirus

n
  hi

min-1

Mootori maksimaalne pöörlemiskiirus

n
  lo

min-1

Mootori minimaalne pöörlemiskiirus

n
  pref

min-1

Mootori eelistatud pöörlemiskiirus

n
  p

r/s

Mahtpumba pöörlemiskiirus

p
  a

kPa

Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk

p
  b

kPa

Atmosfääri kogurõhk

p
  d

kPa

Lahjendusõhu küllastunud auru rõhk

p
  p

kPa

Absoluutrõhk

p
  r

kPa

Veeauru rõhk pärast jahutusvanni

p
  s

kPa

Kuiv atmosfäärirõhk

qm

  ad

kg/s

Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus

qm

  aw

kg/s

Niiske siseneva õhu massivoolukiirus

qm

  Ce

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus Lahjendamata heitgaasis

qm

  Cf

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus mootorisse

qm

  Cp

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis

qm

  dew

kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus

qm

  dw

kg/s

Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus

qm

  edf

kg/s

Ekvivalentse lahjendatud niiske heitgaasi massivoolukiirus

qm

  ew

kg/s

Niiske heitgaasi massivoolukiirus

qm

  ex

kg/s

Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus

qm

  f

kg/s

Kütuse massivoolukiirus

qm

  p

kg/s

Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi

qv

  CVS

m3/s

CVS mahtkiirus

qv

  s

dm3/min

Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus

qv

  t

cm3/min

Märgistusgaasi voolukiirus

r
  d

—

Lahjendusaste

r
  D

—

SSV diameetrite suhe

r
  h

—

FID süsivesinike kalibreerimistegur

r
  m

—

FID metanooli kalibreerimistegur

r
  p

—

SSV rõhkude suhe

r
  s

—

Keskmine proovivõtusuhe

ρ

kg/m3

Tihedus

ρe

kg/m3

Heitgaasi tihedus

σ

Standardhälve

T

K

Absoluutne temperatuur

T
  a

K

Siseneva õhu absoluutne temperatuur

t

s

Aeg

t
  10

s

Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel

t
  50

s

Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel

t
  90

s

Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel

u

—

Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste suhe

V
  0

m3/r

Ühele pumbapöördele vastav pumbatava PDP gaasi ruumala

V
  s

dm3

Analüsaatori stendi süsteemi ruumala

W
  act

kWh

Katsetsükli tegelik töö

W
  ref

kWh

Katsetsükli etalontsükli töö

X
  0

m3/r

Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon

3.3.   Kütuse koostise tähised ja lühendid

| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| --- | --- |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, massiprotsent |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| γ | väävli molaarsuhe (S/C) |
| δ | lämmastiku molaarsuhe (N/C) |
| ε | hapniku molaarsuhe (O/C) |

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, massiprotsent

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

vesiniku molaarsuhe (H/C)

γ

väävli molaarsuhe (S/C)

δ

lämmastiku molaarsuhe (N/C)

ε

hapniku molaarsuhe (O/C)

kütuse CHαOεNδSγ puhul

3.4.   Keemiliste ühendite tähised ja lühendid

| C1 | Süsivesinike C1-ekvivalent |
| --- | --- |
| CH4 | Metaan |
| C2H6 | Etaan |
| C3H8 | Propaan |
| CO | Süsinikmonooksiid |
| CO2 | Süsinikdioksiid |
| DOP | Dioktüülftalaat |
| HC | Süsivesinikud |
| H2O | Vesi |
| NMHC | Süsivesinikud, v.a metaan |
| NOx | Lämmastiku oksiidid |
| NO | Lämmastik(II)oksiid |
| NO2 | Lämmastikdioksiid |
| PM | Tahked osakesed |

C1

Süsivesinike C1-ekvivalent

CH4

Metaan

C2H6

Etaan

C3H8

Propaan

CO

Süsinikmonooksiid

CO2

Süsinikdioksiid

DOP

Dioktüülftalaat

HC

Süsivesinikud

H2O

Vesi

NMHC

Süsivesinikud, v.a metaan

NOx

Lämmastiku oksiidid

NO

Lämmastik(II)oksiid

NO2

Lämmastikdioksiid

PM

Tahked osakesed

3.5.   Lühendid

| CFV | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru |
| --- | --- |
| CLD | Kemoluminestsentsdetektor |
| CVS | Püsimahuproovivõtt |
| deNOx | NOx järeltöötlussüsteem |
| EGR | Heitgaasitagastus |
| FID | Leekionisatsioonidetektor |
| GC | Gaasikromatograaf |
| HCLD | Kuumkemoluminestsentsdetektor |
| HFID | Kuumleekionisatsioonidetektor |
| LPG | Veeldatud naftagaas |
| NDIR | Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator |
| NG | Maagaas |
| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| PDP | Mahtpump |
| % FS | Protsent skaala täisväärtusest |
| PFS | Osavoolusüsteem |
| SSV | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| VGT | Muutuvgeomeetriaga turbiin |

CFV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

CLD

Kemoluminestsentsdetektor

CVS

Püsimahuproovivõtt

deNOx

NOx järeltöötlussüsteem

EGR

Heitgaasitagastus

FID

Leekionisatsioonidetektor

GC

Gaasikromatograaf

HCLD

Kuumkemoluminestsentsdetektor

HFID

Kuumleekionisatsioonidetektor

LPG

Veeldatud naftagaas

NDIR

Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator

NG

Maagaas

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

PDP

Mahtpump

% FS

Protsent skaala täisväärtusest

PFS

Osavoolusüsteem

SSV

Eelhelikiirusega Venturi toru

VGT

Muutuvgeomeetriaga turbiin

4.   ÜLDNÕUDED

Mootorisüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja koostatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks oma kasuliku tööea jooksul käesoleva lisa sätetele vastavalt käesoleva eeskirja määratlusele.

5.   SOORITUSNÕUDED

5.1.   Gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide

Mootori gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide tuleb kindlaks määrata WHTC ha WHSC katsetsüklite abil, nagu on kirjeldatud jaotises 7. Mõõtesüsteemid peavad vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele, punktide 9.3 (gaasiliste saasteainete heite mõõtmine) ja 9.4 (tahkete osakeste mõõtmine) nõuetele ning käesoleva lisa 3. liitele.

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt punktile 5.1.1.

5.1.1.   Samaväärsus

Süsteemi samaväärsuse määramise aluseks on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja ühe käesolevale lisale vastava süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidisepaari.

Tulemused viitavad konkreetse tsükli kaalutud heidete väärtusele. Korrelatsioonikatsetus tuleb teha samas laboris, katsekambris ja samal katsemootoril ning peab eelistatavalt toimuma samal ajal. Näidisepaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks 4. liites kirjeldatud F- ja t-katsete andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja katsemootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt standardile ISO 5725 ning jäetakse andmebaasist välja. Korrelatsioonikatsetustes kasutatavad süsteemid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.

5.2.   Mootoritüüpkond

5.2.1.   Üldosa

Mootoritüüpkonda iseloomustavad konstruktsiooniparameetrid. Need peavad olema samad kõigil tüüpkonna mootoritel. Mootori valmistaja võib otsustada, millised mootorid tüüpkonda kuuluvad, kui ta järgib punktis 5.2.3 loetletud kuuluvuse tingimusi. Tüübikinnitusasutus peab mootoritüüpkonna kinnitama. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele asjakohase teabe mootoritüüpkonna liikmete heitetasemete kohta.

5.2.2.   Erijuhtumid

Mõnel juhul võivad parameetrid vastastikust mõju avaldada. Neid mõjusid peab samuti arvesse võtma tagamaks, et ühte mootoritüüpkonda kuuluvad ainult samalaadsete heitgaasinäitajatega mootorid. Valmistaja peab need juhud kindlaks tegema ja neist tüübikinnitusasutusele teatama. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Valmistaja peab heade inseneritavade alusel kindlaks tegema sellised punktis 5.2.3 loetlemata seadmed või tunnused, mis avaldavad tugevat mõju heitetasemele, ning teatama nendest tüübikinnitusasutusele. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Lisaks punktis 5.2.3 loetletud parameetritele võib valmistaja kasutusele võtta täiendavaid tingimusi, mis võimaldavad määratleda kitsamaid mootoritüüpkondi. Need ei pea tingimata olema parameetrid, mis avaldavad mõju heitetasemele.

5.2.3.   Mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid

| 5.2.3.1. | Töötsükkel






  (a) | kahetaktiline tsükkel |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Töötsükkel

(a)

kahetaktiline tsükkel

| (b) | neljataktiline tsükkel |
| --- | --- |

(b)

neljataktiline tsükkel

| (c) | rootormootor |
| --- | --- |

(c)

rootormootor

| (d) | muud |
| --- | --- |

(d)

muud

| 5.2.3.2. | Silindrite konfiguratsioon |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Silindrite konfiguratsioon

| 5.2.3.2.1. | Silindrite paigutus plokis






  (a) | V |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Silindrite paigutus plokis

(a)

V

| (b) | reas |
| --- | --- |

(b)

reas

| (c) | radiaalne |
| --- | --- |

(c)

radiaalne

| (d) | muud (F, W jne) |
| --- | --- |

(d)

muud (F, W jne)

| 5.2.3.2.2. | Silindrite suhteline asend
  Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindri läbimõõdud keskpunktist keskpunkti on samad. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Silindrite suhteline asend

Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindri läbimõõdud keskpunktist keskpunkti on samad.

| 5.2.3.3. | Põhiline jahutusagent






  (a) | õhk |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Põhiline jahutusagent

(a)

õhk

| (b) | vesi |
| --- | --- |

(b)

vesi

| (c) | õli |
| --- | --- |

(c)

õli

| 5.2.3.4. | Ühe silindri töömaht |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Ühe silindri töömaht

| 5.2.3.4.1. | Mootor, mille silindri töömaht on ≥ 0,75 dm3

  Selleks et lugeda silindri töömahuga ≥ 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 15 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Mootor, mille silindri töömaht on ≥ 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga ≥ 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 15 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust.

| 5.2.3.4.2. | Mootor, mille silindri töömaht on < 0,75 dm3

  Selleks et lugeda silindri töömahuga < 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 30 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Mootor, mille silindri töömaht on < 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga < 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 30 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust.

| 5.2.3.4.3. | Teistsuguse silindri töömahupiiriga mootor
  Mootoreid, mille üksiku silindri töömaht ületab punktides 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kindlaksmääratud piirnorme, võib lugeda samasse tüüpkonda kuuluvaks tüübikinnitusasutuse loal. See luba peab põhinema tehnilistel elementidel (arvutused, simulatsioonid, katsetulemused jne), mis näitavad, et piirnormi ületamine ei avalda olulist mõju heitgaasile. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Teistsuguse silindri töömahupiiriga mootor

Mootoreid, mille üksiku silindri töömaht ületab punktides 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kindlaksmääratud piirnorme, võib lugeda samasse tüüpkonda kuuluvaks tüübikinnitusasutuse loal. See luba peab põhinema tehnilistel elementidel (arvutused, simulatsioonid, katsetulemused jne), mis näitavad, et piirnormi ületamine ei avalda olulist mõju heitgaasile.

| 5.2.3.5. | Õhu sisselaskeviis






  (a) | loomulik |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Õhu sisselaskeviis

(a)

loomulik

| (b) | survesisselase |
| --- | --- |

(b)

survesisselase

| (c) | vahejahutusega survesisselase |
| --- | --- |

(c)

vahejahutusega survesisselase

| 5.2.3.6. | Kütusetüüp






  (a) | Diislikütus |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Kütusetüüp

(a)

Diislikütus

| (b) | Maagaas (NG) |
| --- | --- |

(b)

Maagaas (NG)

| (c) | Veeldatud naftagaas (LPG) |
| --- | --- |

(c)

Veeldatud naftagaas (LPG)

| (d) | Etanool |
| --- | --- |

(d)

Etanool

| 5.2.3.7. | Põlemiskambri tüüp






  (a) | Jaotamata kamber |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Põlemiskambri tüüp

(a)

Jaotamata kamber

| (b) | Jaotatud kamber |
| --- | --- |

(b)

Jaotatud kamber

| (c) | Muud tüübid |
| --- | --- |

(c)

Muud tüübid

| 5.2.3.8. | Süüte tüüp






  (a) | Sädesüüde |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Süüte tüüp

(a)

Sädesüüde

| (b) | Survesüüde |
| --- | --- |

(b)

Survesüüde

| 5.2.3.9. | Klapid ning sisse- ja väljalaskeaknad






  (a) | Paigutus |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Klapid ning sisse- ja väljalaskeaknad

(a)

Paigutus

| (b) | Klappide arv silindri kohta |
| --- | --- |

(b)

Klappide arv silindri kohta

| 5.2.3.10. | Toitesüsteemi tüüp






  (a) | Vedelkütusetoide






  (i) | Pump, (kõrgsurve) toru ja pihusti |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Toitesüsteemi tüüp

(a)

Vedelkütusetoide

(i)

Pump, (kõrgsurve) toru ja pihusti

| (ii) | Reas- või jaotuspump |
| --- | --- |

(ii)

Reas- või jaotuspump

| (iii) | Sõlmepump või pumppihusti |
| --- | --- |

(iii)

Sõlmepump või pumppihusti

| (iv) | Ühisanumpritse |
| --- | --- |

(iv)

Ühisanumpritse

| (v) | Karburaator(id) |
| --- | --- |

(v)

Karburaator(id)

| (vi) | Muud |
| --- | --- |

(vi)

Muud

| (b) | Gaasikütusetoide






  (i) | Gaasiline |
| --- | --- | --- |

(b)

Gaasikütusetoide

(i)

Gaasiline

| (ii) | Vedel |
| --- | --- |

(ii)

Vedel

| (iii) | Segamisseadmed |
| --- | --- |

(iii)

Segamisseadmed

| (iv) | Muud |
| --- | --- |

(iv)

Muud

| (c) | Muud tüübid |
| --- | --- |

(c)

Muud tüübid

| 5.2.3.11. | Mitmesugused seadmed






  (a) | Heitgaasitagastus (EGR) |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Mitmesugused seadmed

(a)

Heitgaasitagastus (EGR)

| (b) | Vee pihustamine |
| --- | --- |

(b)

Vee pihustamine

| (c) | Õhu sissepuhe |
| --- | --- |

(c)

Õhu sissepuhe

| (d) | Muud |
| --- | --- |

(d)

Muud

| 5.2.3.12. | Elektrooniline kontrollistrateegia
  Elektroonilise kontrollploki (ECU) olemasolu või puudumist mootoril loetakse tüüpkonna põhiparameetriks.
  Elektrooniliselt kontrollitavate mootorite puhul peab valmistaja esitama tehnilised elemendid, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks neilt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitenõuetele. Sellised elemendid võivad olla arvutused, simulatsioonid, kalkulatsioonid, sissepritseparameetrite kirjeldus, katsetulemused jne.
  Kontrollitavad funktsioonid võivad olla näiteks:






  (a) | Ajastus |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Elektrooniline kontrollistrateegia

Elektroonilise kontrollploki (ECU) olemasolu või puudumist mootoril loetakse tüüpkonna põhiparameetriks.

Elektrooniliselt kontrollitavate mootorite puhul peab valmistaja esitama tehnilised elemendid, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks neilt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitenõuetele. Sellised elemendid võivad olla arvutused, simulatsioonid, kalkulatsioonid, sissepritseparameetrite kirjeldus, katsetulemused jne.

Kontrollitavad funktsioonid võivad olla näiteks:

(a)

Ajastus

| (b) | Sissepritsesurve |
| --- | --- |

(b)

Sissepritsesurve

| (c) | Mitmekordne sissepritse |
| --- | --- |

(c)

Mitmekordne sissepritse

| (d) | Ülelaadimisrõhk |
| --- | --- |

(d)

Ülelaadimisrõhk

| (e) | VGT |
| --- | --- |

(e)

VGT

| (f) | EGR |
| --- | --- |

(f)

EGR

| 5.2.3.13. | Heitgaasi järeltöötlussüsteemid
  Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks loetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:






  (a) | Oksüdatsioonikatalüsaator |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks loetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:

(a)

Oksüdatsioonikatalüsaator

| (b) | Kolmekäiguline katalüsaator |
| --- | --- |

(b)

Kolmekäiguline katalüsaator

| (c) | NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx süsteem |
| --- | --- |

(c)

NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx süsteem

| (d) | Muud deNOx süsteemid |
| --- | --- |

(d)

Muud deNOx süsteemid

| (e) | Passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

(e)

Passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| (f) | Aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

(f)

Aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| (g) | Muud tahkete osakeste püüdurid |
| --- | --- |

(g)

Muud tahkete osakeste püüdurid

| (h) | Muud seadmed |
| --- | --- |

(h)

Muud seadmed

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud ilma järeltöötlussüsteemita, võib selle mootori lisada samasse mootoritüüpkonda, kui see on varustatud oksüdatsioonikatalüsaatoriga ning ei nõua teistsuguseid kütuseomadusi.

Kui see nõuab spetsiaalseid kütuseomadusi (nt tahkete osakeste püüdurid vajavad spetsiaalseid kütuselisandeid regeneratsiooniprotsessi tagamiseks), peab otsus selle mootori lisamise kohta samasse perekonda põhinema valmistaja poolt esitatud tehnilistel elementidel. Need elemendid peavad näitama, et varustatud mootori eeldatav heitetase vastab samale piirnormile nagu varustamata mootor.

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena, mille algmootor on varustatud sama järeltöötlussüsteemiga, sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud koos järeltöötlussüsteemiga, ei pea seda mootorit lisama samasse mootoritüüpkonda, kui sellel varustatud kujul puudub järeltöötlussüsteem.

5.2.4.   Algmootori valik

5.2.4.1.   Diiselmootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastaval kiirusel. Kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta nimipöörlemiskiirusel.

5.2.4.2.   Ottomootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat töömahtu. Juhul kui kaks või enam mootorit vastavad kõnealusele esmasele kriteeriumile, valitakse algmootor teiseste kriteeriumide kohaselt, mis järjestatakse järgmiselt:

| (a) | suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsusele vastaval kiirusel; |
| --- | --- |

(a)

suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsusele vastaval kiirusel;

| (b) | kõige varasem süüteajastus; |
| --- | --- |

(b)

kõige varasem süüteajastus;

| (c) | kõige madalam heitgaasitagastuse määr. |
| --- | --- |

(c)

kõige madalam heitgaasitagastuse määr.

5.2.4.3.   Märkused algmootori valiku kohta

Tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus võib otsustada, et tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks on parim viis katsetada täiendavaid mootoreid. Sellisel juhul peab mootori valmistaja esitama asjakohase teabe, mis võimaldab kindlaks määrata tõenäoliselt tüüpkonna kõrgeima heitetasemega mootorid.

Kui tüüpkonda kuuluvatel mootoritel on täiendavaid tunnuseid, mis võivad heitgaase mõjutada, tuleb ka need tunnused kindlaks määrata ja nendega algmootori valimisel arvestada.

Kui tüüpkonna mootorid vastavad samadele heiteväärtustele erinevate kasuliku eluea perioodide jooksul, arvestatakse seda algmootori valimisel.

6.   KATSETINGIMUSED

6.1.   Laborikatse tingimused

Mõõdetakse mootori sisselastava õhu absoluutset temperatuuri (T
  a) kelvinites ning kuiva atmosfäärirõhku (p
  s), mida väljendatakse kilopaskalites (kPa), ning määratakse parameeter f
  a järgmiselt. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, millel on väljalasketorustiku harude selgesti eristatavad rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur. Parameeter f
  a esitatakse koos katsetulemustega. Katsetulemuste parema korratavuse ja korduvteostatavuse huvides on soovitatav, et parameeter f
  a vastaks järgmisele tingimusele: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| (a) | Diiselmootorid:
  Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid: | (1) |
| --- | --- | --- |

(a)

Diiselmootorid:

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula

(1)

Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhuvoolu jahutusega või ilma:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| (b) | Ottomootorid: | (3) |
| --- | --- | --- |

(b)

Ottomootorid:

Formula

(3)

6.2.   Vahejahutiga mootorid

Ülelaadeõhu temperatuur registreeritakse ning see võib nimipöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures erineda valmistaja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist ± 5 K võrra. Jahutusagendi temperatuur peab olema vähemalt 293 K (20 oC).

Katselaborisüsteemi või välise ülelaadekompressori kasutamise korral tuleb ülelaadeõhu temperatuur seadistada täpsusega ± 5 K valmistaja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist nimipöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures. Õhu vahejahuti jahutusvedeliku temperatuuri ja voolukiirust ülal nimetatud seadistuspunkti juures ei tohi muuta kogu katsetsükli vältel, välja arvatud juhul, kui selle tulemuseks on ülelaadeõhu mitterepresentatiivne ülejahutamine. Õhu vahejahuti maht peab põhinema heal inseneritaval ning see peab olema toodetava mootori tegeliku paigalduse suhtes representatiivne.

6.3.   Mootori võimsus

Heite erimassi mõõtmise aluseks on korrigeerimata võimsus vastavalt EMK määruse nr 85 määratlusele.

Teatavad abiseadmed, mis on vajalikud ainult sõiduki kasutamiseks ja mida võib paigaldada mootorile, tuleb katse ajaks eemaldada. Näitena on toodud järgmine mittetäielik nimekiri:

| (a) | pidurite õhukompressor |
| --- | --- |

(a)

pidurite õhukompressor

| (b) | võimendrooli kompressor |
| --- | --- |

(b)

võimendrooli kompressor

| (c) | kliimaseadme kompressor |
| --- | --- |

(c)

kliimaseadme kompressor

| (d) | hüdrauliliste ajamite pumbad |
| --- | --- |

(d)

hüdrauliliste ajamite pumbad

Kui abiseadmeid ei ole eemaldatud, tuleb kindlaks määrata nende poolt kasutatav võimsus, et reguleerida seadistusväärtusi ning arvutada mootori poolt katsetsükli jooksul tehtud töö.

6.4.   Mootori õhusisselaskesüsteem

Kasutada tuleb mootori õhusisselaskesüsteemi või katselaborisüsteemi, mille õhu sisselaskepiirang on ± 300 Pa valmistaja poolt määratletud suurimast väärtusest puhta õhupuhasti korral nimipöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures.

6.5.   Mootori heitgaasisüsteem

Kasutada tuleb mootori heitgaasisüsteemi või katselaborisüsteemi, mille heitgaasi vasturõhk on ± 650 Pa valmistaja poolt määratletud suurimast väärtusest nimipöörlemiskiiruse ja täiskoormuse juures. Heitgaasisüsteem peab vastama heitgaasi proovivõtu nõuetele, mis on esitatud punktides 8.3.2.2 ja 8.3.3.2.

6.6.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga mootor

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori puhul peab väljalasketoru läbimõõt vastama kasutuselolevate seadmete vähemalt nelja väljalasketoru läbimõõdule, mis asuvad järeltöötlusseadme jaoks mõeldud laiendussektsiooni algusosa sisselaskeavast ülesvoolu. Väljalasketorustiku ääriku või turboülelaaduri väljalaskeava ja heitgaasi järeltöötlusseadme vaheline kaugus peab vastama sõiduki konfiguratsioonil või valmistaja spetsifikatsioonides ettenähtud kaugusele. Heitgaasi vasturõhu või piirangu suhtes kehtivad samad, eespool nimetatud kriteeriumid ning neid võib reguleerida ventiiliga. Katalüsaatorita katse ning mootori kaardistamise ajaks võib järeltöötlusseadme mahuti eemaldada ning asendada samaväärse inaktiivset katalüsaatorikandjat sisaldava mahutiga.

Katsetsüklis mõõdetud heite mõõteväärtused peavad välitingimustes esinevate heidete suhtes olema representatiivsed. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, kus reaktiivi kasutamine on nõutav, peab valmistaja deklareerima kõikides katsetes kasutatud reaktiivi.

Vastavalt punktile 6.6.2 perioodiliselt regenereeritavate heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul tuleb heitetaseme mõõtmistulemusi korrigeerida selliselt, et võtta arvesse regeneratsioonisündmusi. Sellisel juhul sõltub keskmine heitetase regeneratsioonisündmuse sagedusest, mida mõõdetakse selle järgi, kui suures osas katsetest regenereerimine toimub.

Punktile 6.6.1 vastavad pideva regenereerimisega järeltöötlussüsteemid ei vaja spetsiaalset katsemenetlust.

6.6.1.   Pidev regenereerimine

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heiteid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis, et heitenäitajad oleksid korratavad.

Regenereerimisprotsess peab WHTC katse jooksul esinema vähemalt ühe korra ning valmistaja peab teatama, millistel normaaltingimustel regeneerimine toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne).

Regenereerimisprotsessi pideva iseloomu tõendamiseks tuleb teostada vähemalt viis WHTC kuumkäivituskatset. Katsete ajal tuleb registreerida heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).

Järeltöötlussüsteemi käsitatakse rahuldavana, kui valmistaja esitatud tingimused esinevad katse käigus piisava aja jooksul ning heitetulemuste kõikumine ei ületa ± 15 %.

Kui heitgaasi järeltöötlussüsteemil on turvarežiim, mis lülitub ümber perioodilise regenereerimise režiimile, tuleb seda kontrollida vastavalt punktile 6.6.2. Sel konkreetsel juhul võib kohaldatavaid heite piirnorme ületada ja neid ei tule kaaluda.

6.6.2.   Perioodiline regenereerimine

Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitetaset vähemalt kolme WHTC katsega, kusjuures üks katse teostatakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja kaks väljaspool seda ning tulemused kaalutakse.

Regenereerimise protsess peab esinema WHTC katse jooksul vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis hoiab regenereerimise protsessi ära või võimaldab seda, tingimusel et see operatsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.

Valmistaja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimisprotsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi ülerõhk jne) ning milline on selle kestus tsüklite arvu põhjal (nr). Valmistaja esitab ka kogu teabe kahe regenereerimise vahelise aja tsüklite arvu (n) kindlaksmääramiseks. Täpse menetluskorra suhtes lepitakse kokku tüübikinnitusasutusega heade inseneritavade kohaselt.

Valmistaja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud eesmärgiga kutsuda esile regenereerimine WHTC katse ajal. Mootori soojendamise faasis regenereerimist toimuda ei tohi.

Keskmine heitetase regenereerimisfaaside vahel määratakse mitme ligikaudselt võrdse WHTC kuumkäivituskatse aritmeetilisest keskmisest. Tuleb teha vähemalt üks WHTC katse vahetult enne ja üks WHTC katse vahetult pärast regenereerimise katset. Alternatiivina võib valmistaja esitada andmed, mis näitavad, et heitetase püsib regeneratsioonifaaside vahel konstantsena (± 15 %). Sellisel juhul võib kasutada ainult ühe WHTC katse heitetaset.

Regenereerimise katse ajal registreeritakse kõik regenereerimise tuvastamiseks vajalikud andmed (CO või NOx heitetase, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi ülerõhk jne).

Regenereerimisprotsessi jooksul võib ületada kohaldatavaid heite piirnorme.

Heite mõõteväärtused kaalutakse vastavalt punktile 8.5.2.2 ning lõplik kaalutud tulemus ei tohi ületada kohaldatavaid heite piirnorme. Katsemenetluse skeem on esitatud joonisel 2.

Joonis 2

Perioodilise regenereerimise skeem

Image

6.7.   Jahutussüsteem

Mootori jahutamiseks kasutatakse süsteemi, mis on piisava mahuga, et tagada mootori valmistaja poolt ettenähtud normaalsed töötemperatuurid.

6.8.   Määrdeõlid

Valmistaja teatab määrdeõli liigi ning see peab olema turul saadaoleva määrdeõli suhtes representatiivne; katses kasutatava määrdeõli spetsifikatsioonid registreeritakse ning esitatakse koos katsetulemustega.

6.9.   Etalonkütuse spetsifikatsioon

Etalonkütus on määratletud käesoleva lisa 2. liites diiselmootorite jaoks ning 6. ja 7. liites maagaasi ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite jaoks.

Kütuse temperatuur peab vastama valmistaja soovitustele.

7.   KATSEMENETLUSED

7.1.   Heite mõõtmise põhimõtted

Käesolevas lisas kirjeldatakse kahte funktsioonilt samaväärset mõõtmispõhimõtet. Mõlemat põhimõtet võib kasutada nii WHTC kui ka WHSC katsetsüklis:

| (a) | gaasilised komponendid mõõdetakse lahjendamata heitgaasis reaalajas ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil; |
| --- | --- |

(a)

gaasilised komponendid mõõdetakse lahjendamata heitgaasis reaalajas ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil;

| (b) | gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (CVS-süsteemi) abil; |
| --- | --- |

(b)

gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (CVS-süsteemi) abil;

| (c) | lubatud on nende kahe põhimõtte mis tahes kombinatsioon (nt gaasiliste komponentide mõõtmine lahjendamata heitgaasis ja tahkete osakeste mõõtmine täisvoolus). |
| --- | --- |

(c)

lubatud on nende kahe põhimõtte mis tahes kombinatsioon (nt gaasiliste komponentide mõõtmine lahjendamata heitgaasis ja tahkete osakeste mõõtmine täisvoolus).

Mootoriga tuleb läbi teha järgnevalt kirjeldatud katsetsüklid.

7.2.   Siirdekatsetsükkel WHTC

Siirdekatsetsükkel WHTC on kirjeldatud 1. liites kui igal sekundil vahetuvate normaliseeritud pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtuste jada, mida kohaldatakse kõigile käesoleva lisa käsitlusalasse jäävatele mootoritele. Katse läbiviimiseks katsekambris tuleb normaliseeritud väärtused teisendada mootori kaardistamiskõvera alusel konkreetse testitava mootori tegelikeks väärtuseks. Seda teisendust nimetatakse denormeerimiseks ning selliselt kavandatud katsetsükkel on testitava mootori etalontsükkel. Tsükkel tehakse katsestendil läbi nende kontrollkiiruse ja -pöördemomendi väärtustega ning registreeritakse tegelikud kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse väärtused. Katse valideerimiseks teostatakse pärast katse lõppu kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse võrdlusväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Pidurdamisest tingitud heitetaseme arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel. Tsükli valideerimiseks peab tsükli tegeliku töö kõrvalekalle etalontsükli ajal tehtud tööst (etalontsükli töö) jääma ettenähtud piiridesse.

Gaasilisi saasteineid võib registreerida pidevalt või koguda kogumiskotti. Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud välisõhuga ning kogutakse ühele sobivale filtrile. WHTC katse skeem on esitatud joonisel 3.

Joonis 3

WHTC katsetsükkel

Image

7.3.   Künnisega statsionaarse katse tsükkel WHSC

Künnisega statsionaarse katse tsükkel WHSC koosneb mitmest normaliseeritud pöörlemiskiiruse ja koormusega faasist, mis hõlmavad raskeveokite mootorite tüüpilist töövahemikku. 0-faasi läbi ei tehta, vaid seda arvestatakse üksnes matemaatiliselt, võttes selle kaaluteguriks (WF) 0,24 ning heite- ja võimsuse tasemeks nulli. Mootor töötab iga faasi puhul ettenähtud aja, kusjuures mootori pöörlemiskiirust ja koormust tuleb muuta lineaarselt 20 sekundi jooksul. Katse valideerimiseks tehakse pärast katse lõppu kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse võrdlusväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Iga faasi ja faasidevahelise künnise ajal määratakse iga gaasilise saasteaine kontsentratsioon, heitgaasivool ja kasulik võimsus ning leitakse mõõdetud väärtuste keskväärtus katsetsükli kohta. Gaasilisi saasteineid võib registreerida pidevalt või koguda kogumiskotti. Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud välisõhuga. Kogu katsemenetluse jooksul võetakse üks proov, mis kogutakse ühele sobivale filtrile.

Pidurdamisest tingitud heitetaseme arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel.

WHSC tsükkel on esitatud tabelis 1. Kaalutegurid (WF) on esitatud üksnes võrdluseks. Tühikäigu faas on jagatud kaheks faasiks: faas 1 katsetsükli alguses ja faas 13 tsükli lõpus.

Tabel 1

WHSC katsetsükkel

| Faas | Normaliseeritud kiirus
  ( %) | Normaliseeritud koormus
  ( %) | KAALUTEGUR
  võrdluseks | Faasi kestus (s) koos 20 s künnisega |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Mootori käitamiseks vajalik pöördemoment | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Kokku | | | 1,00 | 1 895 |

Faas

Normaliseeritud kiirus

( %)

Normaliseeritud koormus

( %)

KAALUTEGUR

võrdluseks

Faasi kestus (s) koos 20 s künnisega

0

Mootori käitamiseks vajalik pöördemoment

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Kokku

1,00

1 895

7.4.   Üldine katsetsükkel

Järgmine diagramm toob välja üldised juhised, mida tuleb katsetamise ajal järgida. Iga astme üksikasju on kirjeldatud vastavates punktides. Vajaduse korral on juhistest kõrvalekaldumine lubatud, kuid vastavate punktide erinõuded on kohustuslikud.

WHTC puhul koosneb katsemenetlus külmkäivituskatsest, millele järgneb mootori loomulik või sundjahutus, viieminutiline kütuseaurude eraldumisperiood ja kuumkäivituskatse.

WHSC puhul koosneb katsemenetlus kuumkäivituskatsest, millele järgneb mootori eelkonditsioneerimine WHSC 9. faasi tasemel.

Image

7.5.   Mootori kaardistamise protseduur

WHTC ja WHSC katsete tegemisel katsekambris tuleb mootor enne katsetsüklit kaardistada, et saada kõver, mis kajastab pöördemomendi sõltuvust pöörlemiskiirusest ja võimsuskõvera sõltuvust pöörlemiskiiruse kõverast.

7.5.1.   Kaardistamiskiiruse vahemiku määramine

Minimaalne ja maksimaalne kaardistamiskiirus määratakse järgmiselt:

| Minimaalne kaardistamiskiirus | = kiirus tühikäigul |
| --- | --- |
| Maksimaalne kaardistamiskiirus | = n
  hi × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem |

Minimaalne kaardistamiskiirus

= kiirus tühikäigul

Maksimaalne kaardistamiskiirus

= n
  hi × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem

7.5.2.   Mootori kaardistuskõver

Mootor soojendatakse maksimaalvõimsusel, et stabiliseerida mootori parameetrid valmistaja soovituse ja heade inseneritavade kohaselt. Pärast mootori stabiliseerimist kaardistatakse mootor järgmise menetluse kohaselt.

| (a) | Mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel. |
| --- | --- |

(a)

Mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel.

| (b) | Mootoril lastakse töötada täielikult avatud pritsepumbaga minimaalsel kaardistamiskiirusel. |
| --- | --- |

(b)

Mootoril lastakse töötada täielikult avatud pritsepumbaga minimaalsel kaardistamiskiirusel.

| (c) | Mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis. |
| --- | --- |

(c)

Mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min-1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis.

7.5.3.   Alternatiivne kaardistamine

Kui valmistaja arvab, et teatava mootori puhul ei ole eespool kirjeldatud kaardistusmeetod usaldusväärne või representatiivne, võib kasutada alternatiivset kaardistusmeetodit. Alternatiivne meetod peab vastama ettenähtud kaardistamisprotseduuri eesmärgile, mis seisneb kõikide katsetsüklites rakendatud mootori pöörlemiskiiruste puhul suurima võimaliku pöördemomendi määramises. Kõrvalekalded käesolevas punktis käsitletud kaardistamismeetodist ohutuse või representatiivsuse tagamiseks ning nende kõrvalekallete põhjendused peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud. Reguleeritud või turboülelaaduriga mootori puhul ei tohi ühelgi juhul kasutada mootori pöörlemiskiiruse pidevat vähendamist.

7.5.4.   Korduskatsed

Mootorit ei ole vaja enne iga katsetsüklit kaardistada. Mootor tuleb enne katsetsüklit uuesti kaardistada, kui:

| (a) | viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või |
| --- | --- |

(a)

viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või

| (b) | mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd. |
| --- | --- |

(b)

mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd.

7.6.   Etalonkatsetsükli kindlaksmääramine

7.6.1.   Mootori pöörlemiskiiruste tegelikeks väärtusteks ümberarvutamine

Normaliseeritud kiirus arvutatakse ümber tegelikuks kiiruseks järgmise valemi abil:

| Tegelik kiirus = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | 4) |
| --- | --- |

Tegelik kiirus = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

4)

kus:

| n
  lo | on mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest |
| --- | --- |
| n
  pref | on mootori pöörlemiskiirus, mille puhul maksimaalse pöördemomendi integraal on 51 % täisintegraalist |
| n
  hi | on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest |
| n
  idle | on tühikäigu pöörlemiskiirus |

n
  lo

on mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest

n
  pref

on mootori pöörlemiskiirus, mille puhul maksimaalse pöördemomendi integraal on 51 % täisintegraalist

n
  hi

on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest

n
  idle

on tühikäigu pöörlemiskiirus

nagu on näidatud joonisel 4.

Joonis 4

Katsekiiruste määramine

Image

7.6.1.1.   Eelistatud pöörlemiskiiruse määramine

Punkti 7.5.2 kohaselt kindlaksmääratud mootori kaardistuskõveral arvutatakse maksimaalse pöördemomendi integraal vahemikus n
  idle kuni n
  95h. n
  95h, mis on mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest. n
  pref on seejärel määratletud kiirusena, mis vastab 51 %le täisintegraalist, nagu on näidatud joonisel 5.

Joonis 5

n
  pref määratlus

Image

7.6.2.   Mootori pöördemomendi tegelikeks väärtusteks ümberarvutamine

1. liite mootori dünamomeetrilisel graafikul esinevad pöördemomendi väärtused on normaliseeritud pöördemomendile vastavale maksimaalkiirusele Etalontsükli puhul arvutatakse pöördemomendi normaliseeritud väärtused punkti 7.5.2 kohaselt määratud kaardistamiskõvera abil ümber tegelikeks väärtusteks järgmiselt:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

vastava tegeliku kiiruse puhul, nagu on kindlaks määratud punktis 7.6.1.

7.6.3.   Tegelikeks väärtusteks ümberarvutamise näide

Näitena leiame tegelikud väärtused järgmise katsepunkti puhul:

| Kiirus % des | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| Pöördemoment % des | = | 82 % |

Kiirus % des

=

43 %

Pöördemoment % des

=

82 %

Kui:

| n
  lo | = | 1 015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min-1 |
| n
  pref | = | 1 300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1, |

n
  lo

=

1 015 min-1

n
  hi

=

2 200 min-1

n
  pref

=

1 300 min-1

n
  idle

=

600 min-1,

saame:

| tegelik kiirus | |
| --- | --- |
| | = 1 178 min-1 |

tegelik kiirus

Formula

= 1 178 min-1

mille puhul mootori pöörlemiskiirusel 1 178 min-1 kaardistamiskõveral saadud suurim pöördemoment on 700 Nm

Formula = 574 Nm

7.7.   Katse valideerimine

7.7.1.   Tsükli töö arvutamine

Kõik mootori käivitamise ajal registreeritud punktid tuleb enne tsükli töö arvutamist välja jätta. Tsükli töö W
  act (kWh) arvutatakse mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasiside väärtuste põhjal. Etalontsükli töö W
  ref (kWh) arvutatakse mootori kontrollkiiruse ja -pöördemomendi väärtuste põhjal. Tsükli tegelikku tööd W
  act võrreldakse etalontsükli tööga Wref ning selle abil arvutatakse pidurdamisest tingitud heitetase (vt punkt 8.5.2.1).

Sama metoodikat kasutatakse nii võrdlus- kui ka tegeliku mootori võimsuse integreerimisel. Väärtuste kindlaksmääramisel etalontsükli piirväärtuste ja mõõdetud väärtuste vahelistes punktides kasutatakse lineaarset interpoleerimist. Tsükli tegeliku töö integreerimisel nullistatakse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused ja võetakse need arvesse. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 hertsi ning juhul, kui pöördemomendi positiivne väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul negatiivseks või negatiivne väärtus positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja nullistatakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.

W
  act hälve W
  ref suhtes peab olema vahemikus 85–105 %.

7.7.2.   Katsetsükli statistiline valideerimine

Pöörlemiskiiruse, pöördemomendi ja võimsuse tegelikele väärtusele tehakse lineaarne regressioon võrdlusväärtuste suhtes.

Tegelike ja etalontsükli väärtuste vahelisest ajalisest mahajäämusest tuleneva nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi signaali järjestust kontrollkiiruse ja pöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt kiirendada või tagasi hoida. Nihutades tegelikke signaale, tuleb nii pöörlemiskiirust kui pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas.

Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandiga:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

kus:

| y | = | pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus |
| --- | --- | --- |
| m | = | regressioonisirge tõus |
| x | = | pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) kontrollväärtus |
| b | = | regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt |

y

=

pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus

m

=

regressioonisirge tõus

x

=

pöörlemiskiiruse (min-1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) kontrollväärtus

b

=

regressioonisirge ja Y-telje lõikepunkt

Hinnangu standardviga (SEE) üleminekul y-väärtuselt x-väärtusele ja määramiskoefitsient (r2) arvutatakse iga regressioonisirge suhtes.

Kõnealune analüüs soovitatakse teha sagedusel 1 Hz. Katse loetakse kehtivaks, kui tabelis 2 esitatud kriteeriumid on täidetud.

Tabel 2

Regressioonisirge tolerantsid

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SEE) Y arvutamisel X järgi | maksimaalselt 100 min-1 | maksimaalselt 13 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | maksimaalselt 8 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, m | 0,95—1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Määramiskoefitsient r2 | minimaalselt 0,970 | minimaalselt 0,850 | minimaalselt 0,910 |
| Regressioonisirge ja Y-telje lõikumise punkt b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm või ± 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 Nm või ± 2 % mootori maksimaalsest võimsusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SEE) Y arvutamisel X järgi

maksimaalselt 100 min-1

maksimaalselt 13 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

maksimaalselt 8 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, m

0,95—1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Määramiskoefitsient r2

minimaalselt 0,970

minimaalselt 0,850

minimaalselt 0,910

Regressioonisirge ja Y-telje lõikumise punkt b

± 50 min-1

± 20 Nm või ± 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 Nm või ± 2 % mootori maksimaalsest võimsusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Ainult regressiooni puhul on lubatud punktide väljajätmine tabelis 3 märgitud kohtades enne regressioonarvutust. Samas ei ole lubatud nende punktide väljajätmine tsükli töö ja heitetaseme arvutamise puhul. Tühikäigufaas on punkt, mille normaliseeritud võrdluspöördemoment on 0 % ja normaliseeritud kontrollkiirus on 0 %. Punkti väljajätmist võib rakendada kogu tsüklile või tsükli mis tahes osale.

Tabel 3

Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud

| Tingimus | Väljajäetavad punktid |
| --- | --- |
| Esimesed 6 ± 1 sekundit | Kiirus, pöördemoment, võimsus |
| Täiskoormus ja tegelik pöördemoment < 95 % võrdluspöördemomendist | Pöördemoment ja/või võimsus |
| Täiskoormus ja tegelik kiirus < 95 % kontrollkiirusest | Pöörlemiskiirus ja/või võimsus |
| Koormus puudub ja tegelik pöördemoment > võrdluspöördemoment | Pöördemoment ja/või võimsus |
| Koormus puudub ja tegelik pöördemoment > 2 % maksimaalsest pöördemomendist (tühikäigufaas) | Pöörlemiskiirus ja/või võimsus |
| Koormus puudub ja võrdluspöördemoment < 0 % maksimaalsest pöördemomendist (käituspunkt) | Pöördemoment ja/või võimsus |

Tingimus

Väljajäetavad punktid

Esimesed 6 ± 1 sekundit

Kiirus, pöördemoment, võimsus

Täiskoormus ja tegelik pöördemoment < 95 % võrdluspöördemomendist

Pöördemoment ja/või võimsus

Täiskoormus ja tegelik kiirus < 95 % kontrollkiirusest

Pöörlemiskiirus ja/või võimsus

Koormus puudub ja tegelik pöördemoment > võrdluspöördemoment

Pöördemoment ja/või võimsus

Koormus puudub ja tegelik pöördemoment > 2 % maksimaalsest pöördemomendist (tühikäigufaas)

Pöörlemiskiirus ja/või võimsus

Koormus puudub ja võrdluspöördemoment < 0 % maksimaalsest pöördemomendist (käituspunkt)

Pöördemoment ja/või võimsus

7.8.   Heitetaseme katse

7.8.1.   Sissejuhatus

Heitgaasis esineva mõõdetava heite hulka kuuluvad gaasilised saasteained (süsinikmonooksiid, summeeritud süsivesinikud või süsivesinikud, v.a metaan, metaan ja lämmastiku oksiidid) ja tahked osakesed. Peale selle kasutatakse sageli süsinikdioksiidi märgistusgaasina lahjendusastme kindlakstegemiseks osa- ja täisvoolulahjendussüsteemide puhul.

Ülal nimetatud saasteaineid tuleb uurida ettenähtud katsetsüklite ajal. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid tuleb kindlaks määrata tsükli jooksul kas lahjendamata heitgaasis analüsaatori signaali integreerimise teel või püsimahuproovi täisvoolulahjendussüsteemi lahjendatud heitgaasis integreerimise teel või proovigaasi kotti kogumise teel. Tahkete osakeste puhul tuleb lahjendatud heitgaasist koguda eri filtrile proportsionaalne proov osavoolulahjenduse või täisvoolulahjenduse abil. Saasteainete massiheite arvutamiseks määratakse sõltuvalt kasutatavast meetodist kindlaks lahjendamata või lahjendatud heitgaasi voolukiirus tsükli jooksul. Heite massi väärtused seostatakse vastavalt punktile 7.7.1 arvutatud mootori tööga ning saadakse iga saasteaine kogus grammides ühe kilovatt-tunni kohta.

7.8.2.   Katse-eelsed menetlused

Katsele eelnevad mootori mõõdistused, mootori talitluse kontrollid ja süsteemi kalibreerimised tuleb teostada enne mootori kaardistamist vastavalt punktis 7.4 esitatud üldisele katsejärjestusele.

7.8.2.1.   Mootori jahtumine (ainult külmkäivituskatsete puhul)

Võib kasutada loomulikku jahtumist või sundjahutamist. Sundjahutamise puhul tuleb lähtuda headest inseneritavadest, et koostada mootorile jahutusõhku suunavaid süsteeme, jahutusõli läbi mootori määrdesüsteemi saatvaid süsteeme, eemaldada soojus jahutusvedelikust mootori jahutussüsteemi kaudu ning eemaldada soojus heitgaasi järeltöötlussüsteemist. Järeltöötlussüsteemi sundjahutuse korral ei tohi jahutusõhku kasutada enne, kui järeltöötlussüsteemi temperatuur on langenud alla katalüütilise aktiveerimistemperatuuri. Keelatud on kasutada sellist jahutusmenetlust, mis ei anna tulemuseks representatiivset heitetaset.

7.8.2.2.   Tahkete osakeste proovivõtufiltri ettevalmistamine

Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendatud filtripesas kuni kasutamiseni katses. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist.

7.8.2.3.   Mõõteseadmete paigaldamine

Mõõteriistad ja proovivõtturid tuleb nõuetekohaselt paigaldada. Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, ühendatakse sellega väljalasketoru.

7.8.2.4.   Lahjendussüsteemi ja mootori eelkonditsioneerimine (ainult WHSC puhul)

Lahjendussüsteem ja mootor käivitatakse ning neid soojendatakse. Pärast soojendust tuleb mootori ja proovivõtusüsteemi eelkonditsioneerimiseks lasta mootoril töötada 9. faasi tasemel vähemalt 10 minuti jooksul, käitades samal ajal osavoolulahjendussüsteemi või täisvoolulahjendussüsteemi ja sekundaarset lahjendussüsteemi. Võib koguda kübemeheite fooni proovi. Selleks kasutatavaid proovivõtufiltreid ei ole vaja stabiliseerida ega kaaluda ning need võib minema visata. Voolukiiruse seadistus peab olema ligilähedane katses kasutavale voolukiirusele.

7.8.2.5.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi käivitamine

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolul. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni taseme saab kindlaks määrata lahjendusõhust proovi võtmise teel enne, kui heitgaas siseneb lahjendustunnelisse. Selle mõõtmise võib teha kas enne või pärast katset. Kui nimetatud mõõtmine tehakse tsükli alguses ja lõpus, võib arvutada keskmised väärtused. Kui fooni mõõtmiseks kasutatakse teist proovivõtusüsteemi, tuleb see mõõtmine teha katsega samaaegselt.

7.8.2.6.   Lahjendussüsteemi reguleerimine

Täisvoolulahjendussüsteemi kogu lahjendatud heitgaasivool või osavoolulahjendussüsteemi läbiv lahjendatud heitgaasivool tuleb reguleerida nii, et süsteemi ei kondenseeruks vett ning filtri pinna temperatuur oleks 315–325 K (42–52 oC).

7.8.2.7.   Analüsaatorite kontrollimine

Heiteanalüsaatorid nullistatakse ja määratakse kindlaks mõõteulatus. Proovivõtukottide kasutamise korral kotid tühjendatakse.

7.8.3.   Mootori käivitamine

7.8.3.1.   Külmkäivituskatse (ainult WHTC puhul)

Külmkäivituskatset alustatakse siis, kui mootori määrdeõli, jahutusvedeliku ja järeltöötlussüsteemi temperatuurid on vahemikus 293–303 K (20–30 oC). Mootori käivitamiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| (a) | mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat; |
| --- | --- |

(a)

mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat vooluallikat;

| (b) | mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem ± 25 % võrra. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine peatatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on mainitud tavapärasest pikemat käivitusaega. |
| --- | --- |

(b)

mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem ± 25 % võrra. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine peatatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on mainitud tavapärasest pikemat käivitusaega.

7.8.3.2.   Kütuseaurude eraldumisperiood (ainult WHTC puhul)

Vahetult pärast külmkäivituskatse lõppu lastakse kütuseaurudel eralduda 5 ± 1 minuti jooksul.

7.8.3.3.   Kuumkäivituskatse

7.8.3.3.1.   WHTC

Mootor käivitatakse pärast punktis 7.8.3.2 määratletud kütuseaurude eraldumisperioodi lõppu, kasutades punktis 7.8.3.1 kirjeldatud protseduuri.

7.8.3.3.2.   WHSC

Mootor käivitatakse viis minutit pärast punktis 7.8.2.4 kirjeldatud 9. faasi tasemel toimunud eelkonditsioneerimise lõppu kasutusjuhendis sisalduva valmistaja poolt soovitatud käivitusprotseduuri kohaselt, kasutades vastavalt punktile 7.8.3.1 kas seeriatoodangu käivitusmootorit või dünamomeetrit.

7.8.4.   Tsükli kulg

Käesolevas punktis kindlaksmääratud üldnõuded kehtivad nii punktis 7.8.3.1 nimetatud külmkäivituskatse kui ka punktis 7.8.3.3 nimetatud kuumkäivituskatse puhul.

7.8.4.1.   Katseseeria

Katseseeriat alustatakse mootori käivitamisega.

WHTC katse sooritatakse vastavalt punktis 7.2 esitatud etalontsüklile. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi seadistuspunktid seadistatakse sagedusele 5 Hz (soovitavalt 10 Hz) või enam. Seadistuspunktid arvutatakse lineaarse interpolatsiooni teel etalontsükli 1 Hz seadistuspunktide vahel. Mootori tegeliku pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi andmed registreeritakse vähemalt kord sekundis kogu katsetsükli kestel (1 Hz) ning signaalid võib elektrooniliselt filtreerida.

WHSC katse sooritatakse vastavalt punkti 7.3 tabelis 1 esitatud katsefaaside järjestusele.

7.8.4.2.   Analüsaatori reageeringuaeg

Katseseeria käivitamisel lülitatakse sisse mõõteseadmed, et samaaegselt alustada:

| (a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

(a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| (b) | sõltuvalt kasutatavast meetodist lahendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimust; |
| --- | --- |

(b)

sõltuvalt kasutatavast meetodist lahendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimust;

| (c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

(c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| (d) | heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi; |
| --- | --- |

(d)

heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi analüüsi;

| (e) | dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist. |
| --- | --- |

(e)

dünamomeetri pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tagasisideandmete registreerimist.

Kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi mõõtmist, mõõdetakse heite kontsentratsioone ((NM)HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirust pidevalt ning salvestatakse need andmed arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõiki muid andmeid võib registreerida sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reaktsioon ning kalibreerimisandmed rakendatakse on-line või off-line andmete hindamise käigus.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, mõõdetakse süsivesinikke (HC) ja lämmastiku oksiide (NOx) pidevalt lahjendustunnelis sagedusega vähemalt 2 Hz. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageeringuaeg ei tohi ületada 20 sekundit ning seda kohandatakse vajaduse korral CVS voolukõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2 ja NMHC võib määrata pideva mõõtmise signaalide integreerimise või tsükli ajal proovivõtukotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusõhus määratakse integreerimise või kogumise teel foonisaasteainete kotti. Kõik muud mõõdetavad väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt kord sekundis (1 Hz).

7.8.4.3.   Tahkete osakeste proovide võtmine

Katseseeria alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult tahkete osakeste kogumisele.

Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa (pumpasid) juhtida selliselt, et voolukiirus läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsiks proportsionaalne punkti 8.3.3.3 kohaselt kindlaks määratud heitgaasi massivoolukiirusega.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtturit või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ±2,5 %. Kui kasutatakse voolu kompenseerimist (proovigaasi voolu proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voolu ja tahkete osakeste proovi voolu suhe ei erine ettenähtud väärtusest rohkem kui ±2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimesed kümme sekundit). Registreeritakse keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi (gaasimõõturite) või voolu mõõteriistade sisselaskeava juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure massi tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust täpsusega ±2,5 % kogu tsükli kestel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust.

7.8.4.4.   Mootori seiskumine ja seadmerike

Mootori seiskumise korral WHTC külmkäivituskatse või WHSC mis tahes hetkel on katse kehtetu. Mootor tuleb eelkonditsioneerida ja uuesti käivitada vastavalt punktis 7.8.3.1 esitatud käivitusmeetoditele ning katset tuleb korrata.

Mootori seiskumise korral WHTC kuumkäivituskatse mis tahes hetkel on katse kehtetu. Mootori kütuseaurudel tuleb lasta eralduda vastavalt punktile 7.8.3.2 ning kuumkäivituskatset tuleb korrata. Külmkäivituskatset ei ole vaja sellisel juhul korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis katse ei kehti, on katse kehtetu ning seda tuleb korrata vastavalt ülal toodud sätetele sõltuvalt katsetsüklist.

7.8.4.5.   Toimingud pärast katset

Pärast katse lõppemist peatatakse heitgaasi massivoolukiiruse ja lahjendatud heitgaasi mahu mõõtmine ja gaasivool kogumiskottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integraalses analüsaatorite süsteemis jätkub proovivõtt süsteemi reageeringuaegade lõppemiseni.

Kogumiskottides (kui neid kasutatakse) olevate proovide kontsentratsioonid määratakse võimalikult kiiresti ja hiljemalt 20 minuti jooksul pärast katsetsükli lõppemist.

Pärast saasteainete tasemete määramist kontrollitakse analüsaatoreid nullgaasi ja mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi abil uuesti. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud väärtuste erinevus ei ületa 2 % mõõtepiirkonna reguleerimiseks kasutatava gaasi puhul leitud väärtusest.

Tahkete osakeste filter asetatakse tagasi kaalukambrisse hiljemalt üks tund pärast katse lõppu. Filtrit konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni jooksul tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavas Petri tassis ning kaalutakse. Filtri brutokaal registreeritakse.

8.   HEITETASEME MÕÕTMINE JA ARVUTAMINE

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel oluline komakoht vastavalt standardile ASTM E 29-04. Pidurdamisest tingitud heiteni viivate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

8.1.   Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid

Kui heide on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kontsentratsioon vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele järgmise valemi abil:

| cw = k
  w x c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw = k
  w x c
  d

(7)

kus:

| c
  w | kontsentratsioon niiskes heitgaasis, ppm (mahuprotsenti) |
| --- | --- |
| c
  d | kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm (mahuprotsenti) |
| kw | kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |

c
  w

kontsentratsioon niiskes heitgaasis, ppm (mahuprotsenti)

c
  d

kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm (mahuprotsenti)

kw

kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

8.1.1.   Lahjendamata heitgaas

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

või

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

või

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

kus

| k
  f = 0,055594 ×w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 ×w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 ×w
  ALF+0,0080021 × w
  DEL+0,0070046 ×w
  EPS

(11)

ja

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

kus:

| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| q
  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q
  mad,I | kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| p
  r | veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa |
| p
  b | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| c
  CO2 | kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  CO | kuiva CO sisaldus, % |

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

q
  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

q
  mad,I

kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

p
  r

veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa

p
  b

atmosfääri kogurõhk, kPa

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

kütuse vesiniku molaarsuhe

c
  CO2

kuiva CO2 sisaldus, %

c
  CO

kuiva CO sisaldus, %

Võrrandid 8 ja 9 on põhimõtteliselt identsed teguriga 1,008 võrrandites 8 ja 10 ning on võrrandi 9 täpsema nimetaja ümardatud vorm.

8.1.2.   Lahjendatud heitgaas

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

või

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

kus

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

kus:

| α | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| --- | --- |
| cCO2w | niiske CO2 sisaldus, % |
| cCO2d | kuiva CO2 sisaldus, % |
| H
  d | lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| D | lahjendustegur (vt punkt 8.4.2.4.2) |

α

kütuse vesiniku molaarsuhe

cCO2w

niiske CO2 sisaldus, %

cCO2d

kuiva CO2 sisaldus, %

H
  d

lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

D

lahjendustegur (vt punkt 8.4.2.4.2)

8.1.3.   Lahjendusõhk

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

kus

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

kus:

| H
  d | lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  d

lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.   Atmosfääriõhu niiskust arvestavad NOx taseme parandustegurid

Kuna NOx heite tase sõltub atmosfääriõhu tingimustest, korrigeeritakse NOx kontsentratsiooni niiskuse suhtes punktis 8.2.1 või 8.2.2 esitatud parandusteguri abil. Sisselastava õhu niiskuse H
  a võib tuletada suhtelise niiskuse, kastepunkti, aururõhu või kuiva/märja termomeetri mõõtmistulemustest, kasutades üldiselt tunnustatud valemeid.

8.2.1.   Diiselmootorid

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

kus:

| Ha | siseneva õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

Ha

siseneva õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.2.   Ottomootorid

| k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272+44,030 × 10-3 × H
  a – 0,862 × 10-3 × H
  a
  2

(19)

kus:

| Ha | siseneva õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

Ha

siseneva õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.3.   Osavoolulahjendus ja gaasiliste saasteinete heite mõõtmine lahjendamata heitgaasis

Gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni hetkeväärtuse signaale kasutatakse saasteainete massi arvutamiseks, korrutades neid heitgaasi massivoolu hetkkiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust võib mõõta otse või arvutada siseneva õhu voolu ja kütusevoolu kiiruse mõõtmise meetodi, märgistusgaasi mõõtmise meetodi või sisselastava õhu ja õhu/kütuse suhte mõõtmise abil. Eriti suurt tähelepanu pöörata erinevate mõõteseadmete reageeringuaegadele. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleb signaalid ajas ühtlustada. Tahkete osakeste puhul kasutatakse heitgaasi massivoolukiiruse signaale osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks, nii et see võtaks heitgaasi massivoolukiirusega proportsionaalse proovi. Proportsionaalsuse kvaliteeti tuleb kontrollida, kasutades regressioonanalüüsi proovi ja heitgaasivoolu vahel vastavalt punktile 8.3.3.3. Kogu katse skeem on esitatud joonisel 6.

Joonis 6

Lahjendamata heitgaasi/osavoolu mõõtesüsteemi skeem

Image

8.3.1.   Heitgaasi massivoolukiiruse määramine

8.3.1.1.   Sissejuhatus

Heitetaseme arvutamiseks lahjendamata heitgaasis ning osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks peab teada olema heitgaasi massivoolukiirus. Heitgaasi massivoolukiirus määratakse vastavalt ükskõik kummale punktides 8.3.1.3–8.3.1.6 kirjeldatud meetodile.

8.3.1.2.   Reageeringuaeg

Heitetaseme arvutamiseks peab ükskõik kumma punktides 8.3.1.3–8.3.1.6 kirjeldatud meetodi reageeringuaeg olema võrdne või väiksem kui analüsaatori reageeringuaeg ≤ 10 s, mis on nõutav vastavalt punktile 9.3.5.

Osavoolulahjendussüsteemi kontrollimiseks on nõutav lühem reageeringuaeg. On-line-kontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul on nõutav reageeringuaeg ≤ 0,3 s. Eelnevalt registreeritud katsel põhineva eelkontrolliga osavoolulahjendussüsteemide puhul peab heitgaasi voolu mõõtmissüsteemi reageeringuaeg olema ≤ 5 s kasvuajaga ≤ 1 s. Süsteemi reageeringuaja täpsustab seadme valmistaja. Nõuded heitgaasivoolu ja osavoolulahjendussüsteemi kombineeritud reageeringuajale on esitatud punktis 8.3.3.3.

8.3.1.3.   Otsese mõõtmise meetod

Heitgaasi hetkevoolu otsest mõõtmist võib teostada järgmiste süsteemidega:

| (a) | rõhkude erinevusseadmed, näiteks mõõteotsak (täpsemalt vt ISO 5167) |
| --- | --- |

(a)

rõhkude erinevusseadmed, näiteks mõõteotsak (täpsemalt vt ISO 5167)

| (b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

(b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur

| (c) | keerisvoolu-heitgaasimõõtur |
| --- | --- |

(c)

keerisvoolu-heitgaasimõõtur

Heitetaset mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta ettevaatusabinõud. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori heitgaasisüsteemi vastavalt seadme valmistaja soovitustele ja headele inseneritavadele. Tuleb silmas pidada, et seadme paigaldamine ei mõjutaks mootori tööd ega heitetaset.

Voolumõõturid peavad vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele.

8.3.1.4.   Õhu ja kütuse mõõtmise meetod

See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist sobivate voolumõõturite abil. Heitgaasi hetkevoolu arvutatakse järgmiselt:

| qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f, i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f, i

(20)

kus:

| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | siseneva õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| qm

  f, i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  aw,i

siseneva õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  f, i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

Voolumõõturid peavad vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele, kuid peavad olema piisavalt täpselt, et vastata ka heitgaasivoolu lineaarsusnõuetele.

8.3.1.5.   Märgistusgaasi mõõtmise meetod

See hõlmab märgistusgaasi kontsentratsiooni mõõtmist heitgaasis.

Teatav kogus inertgaasi (nt puhast heeliumi) lastakse märgistusgaasina heitgaasivoolu. Gaas segatakse ja lahjendatakse heitgaasiga, kuid see ei tohi reageerida väljalasketorus. Seejärel mõõdetakse gaasi sisaldus heitgaasiproovis.

Selleks et tagada märgistusgaasi täielik segunemine, peab heitgaasi proovivõttur asetsema märgistusgaasi sisselaskekohast allavoolu vähemalt 1 m või väljalasketoru 30-kordsele läbimõõdule vastaval kaugusel, olenevalt sellest, kumb on suurem. Proovivõttur võib asetseda sisselaskekohale lähemal, kui täielikku segunemist kinnitab märgistusgaasi kontsentratsiooni võrdlemine võrdluskontsentratsiooniga, kui märgistusgaas lastakse sisse mootorist ülesvoolu.

Märgistusgaasi voolukiirus reguleeritakse selliseks, et märgistusgaasi kontsentratsioon pärast segunemist mootori tühikäigul jääb väiksemaks märgistusgaasi analüsaatori skaala lõppväärtusest.

Heitgaasivoolu arvutatakse järgmiselt:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

kus:

| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min |
| c
  mix,i | märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm |
| ρe | heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 4) |
| c
  b | märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm |

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qv

  t

märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min

c
  mix,i

märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm

ρe

heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 4)

c
  b

märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm

Märgistusgaasi taustkontsentratsiooni (c
  b) määramiseks võib leida vahetult enne ja pärast katset mõõdetud taustkontsentratsioonide keskmise väärtuse.

Kui taustkontsentratsioon on väiksem kui 1 % märgistusgaasi kontsentratsioonist pärast segunemist (c
  mix.i) maksimaalse heitgaasivoo juures, võib taustkontsentratsiooni mitte arvestada.

Kogu süsteem peab vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele heitgaasivoolu jaoks.

8.3.1.6.   Õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetod

See hõlmab heitgaasi massi arvutamist õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte abil. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

kus

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

kus:

| qmew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |

qmew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

| qmaw,i | sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |

qmaw,i

sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

| A/F
  st | stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg

| λi | õhu hetkeülejäägi suhtarv |
| --- | --- |

λi

õhu hetkeülejäägi suhtarv

| c
  CO2d | kuiva CO2 sisaldus, % |
| --- | --- |

c
  CO2d

kuiva CO2 sisaldus, %

| c
  COd | kuiva CO sisaldus, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

kuiva CO sisaldus, ppm

| c
  HCw | niiske HC sisaldus, ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

niiske HC sisaldus, ppm

Õhuvoolu mõõtur ja analüsaatorid peavad vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele ning kogu süsteem peab vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele heitgaasivoolu jaoks.

Kui õhu ülejäägi suhtarvu mõõtmiseks kasutatakse sellist õhu ja kütuse suhte mõõteseadet nagu tsirkooniumsensor, peab see vastama punkti 9.3.2.7 määratlusele.

8.3.2.   Gaasiliste komponentide määramine

8.3.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendamata heitgaasis leiduvaid gaasilisi saasteaineid mõõdetakse punktis 9.3 ja 3. liites kirjeldatud mõõte- ja proovivõtusüsteemidega. Andmete hindamist on kirjeldatud punktis 8.3.2.3.

Punktides 8.3.2.4 ja 8.3.2.5 on kirjeldatud kahte arvutusprotseduuri, mis on 2. liites nimetatud etalonkütuste suhtes samaväärsed. Punktis 8.3.2.4 esitatud protseduur on lihtsam, sest selles kasutatakse tabeldatud u väärtusi saasteaine ja heitgaasi tiheduse suhte kirjeldamiseks. Punktis 8.3.2.5 esitatud protseduur on täpsem 2. liite spetsifikatsioonidest kõrvale kalduvate kütuste kvaliteedi hindamisel, kuid eeldab kütuse koostise elemendilist analüüsi.

8.3.2.2.   Gaasiliste saasteainete proovide võtmine

Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu ning piisavalt mootori lähedale tagamaks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on vähemalt 343 K (70 oC).

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse kombineerida proovivõtturist ülespoole jäävaid väljalasketorustikke. Kui seda ei saa teha, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, võetakse heitgaasiproov järeltöötlussüsteemist allavoolu.

8.3.2.3.   Andmete hindamine

Gaasiliste saasteainete heite hindamiseks registreeritakse heidete kontsentratsioonid (HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirus ning salvestatakse arvutisüsteemi sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatori puhul registreeritakse reageering ning kalibreerimisandmed rakendatakse on-line või off-line andmete hindamise käigus.

Gaasiliste saasteainete massiheite arvutamiseks viiakse registreeritud sisalduste kõverad ja heitgaasi massivoolukiiruse kõver ajalisse vastavusse üleminekuajast, nagu on määratletud punktis 3.1.28. Seega määratakse iga gaasilise saasteaine analüsaatori ja heitgaasi massivoolusüsteemi reageeringuaeg kindlaks vastavalt punktidele 8.3.1.2 ja 9.3.5 ning registreeritakse.

8.3.2.4.   Massiheite arvutamine tabeldatud väärtuste põhjal

Saasteainete massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.3.2.3 ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass, integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli ning korrutatakse integreeritud väärtused tabelist 4 võetud u väärtustega. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral võetakse enne edasisi arvutusi kontsentratsiooni hetkeväärtuste puhul arvesse kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegureid vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h, D või k
  h, G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Arvutusprotseduuride näide on toodud 6. liites.

Kasutatakse järgmist võrrandit:

| | (g/katsetsükkel) (25) |
| --- | --- |

Formula

(g/katsetsükkel) (25)

kus:

| u
  gas | heitgaasi koostisosa tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe |
| --- | --- |
| c
  gas,i | komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

u
  gas

heitgaasi koostisosa tiheduse ja heitgaasi tiheduse suhe

c
  gas,i

komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

Tabel 4

Lahjendamata heitgaasi u väärtused ja komponentide tihedused

| Kütus | ρe | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diislikütus | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanool | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maagaas (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Kütus

ρe

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diislikütus

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanool

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

Maagaas (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Massiheite arvutamine täpsete võrrandite põhjal

Saasteainete massi (g/katsetsükkel) kindlaksmääramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.3.2.3 ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis, u väärtustest ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral võetakse enne edasisi arvutusi kontsentratsiooni hetkeväärtuste puhul arvesse kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegureid vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h, D või k
  h, G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist võrrandit:

| | (g/katse) (26) |
| --- | --- |

Formula

(g/katse) (26)

kus:

| u
  gas,i | heitgaasi komponent ja heitgaasi tiheduste hetkesuhe |
| --- | --- |
| c
  gas,i | komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

u
  gas,i

heitgaasi komponent ja heitgaasi tiheduste hetkesuhe

c
  gas,i

komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkekiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

u hetkeväärtused arvutatakse järgmiselt:

| u
  gas,i
  = M
  gas/(Me,i × 1 000) | (27) |
| --- | --- |

u
  gas,i
  = M
  gas/(Me,i × 1 000)

(27)

või

| u
  gas,i =ρgas/(ρe, i × 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas,i =ρgas/(ρe, i × 1 000)

(28)

arvestades, et

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

kus:

| M
  gas | heitgaasi komponendi molekulmass, g/mol (vrd 6. liide) |
| --- | --- |
| Me,i | heitgaasi hetkemolekulmass, g/mol |
| ρgas | heitgaasi komponendi tihedus, kg/m3 |
| ρe, i | heitgaasi hetketihedus, kg/m3 |

M
  gas

heitgaasi komponendi molekulmass, g/mol (vrd 6. liide)

Me,i

heitgaasi hetkemolekulmass, g/mol

ρgas

heitgaasi komponendi tihedus, kg/m3

ρe, i

heitgaasi hetketihedus, kg/m3

Heitgaasi molekulmass M
  e tuletatakse kütuse üldisest koostisest CH
  α
  OεNδSγ, eeldades täielikku põlemist, järgmiselt:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

kus:

| qm

  aw,i | niiske sisselastava õhu massivoolu hetkekiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| M
  a | kuiva sisselastava õhu molekulmass = 28,965 g/mol |

qm

  aw,i

niiske sisselastava õhu massivoolu hetkekiirus, kg/s

qm

  f, i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

M
  a

kuiva sisselastava õhu molekulmass = 28,965 g/mol

Heitgaasi tihedus ρe tuletatakse järgmiselt:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

kus:

| qm

  ad,i | kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f, i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| k
  f | kütusest olenev tegur vastavalt punkti 8.1.1 võrrandile 11 |

qm

  ad,i

kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  f, i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

k
  f

kütusest olenev tegur vastavalt punkti 8.1.1 võrrandile 11

8.3.3.   Tahkete osakeste määramine

8.3.3.1.   Sissejuhatus

Tahkete osakeste määramiseks tuleb proov lahustada filtreeritud välisõhus, sünteetilises õhus või lämmastikus. Osavoolulahjendussüsteem peab olema seadistatud nii, et täielikult välistada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemis ning et lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult filtripesadest ülesvoolu oleks püsivalt vahemikus 315–325 K (42–52 oC). Lahjendusõhu kuivatamine enne õhu sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusõhu puhul. Lahjendusõhu temperatuur lahjendustunneli sissepääsu vahetus läheduses peab olema > 288 K (15 oC).

Osavoolulahjendussüsteem tuleb kavandada nii, et saaks võtta proportsionaalse toore heitgaasi proovi mootori heitgaasivoolust, arvestades seega muutusi heitgaasivoolu kiiruses, ning lisada sellele proovile lahjendusõhku, et saavutada katsefiltri juures temperatuur vahemikus 315–325 K (42–52 oC). Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste või proovivõtmise suhe r
  d või r
  s, täites punkti 9.4.4 täpsusnõudeid.

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalu ning reguleeritud temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Süsteemi üksikasju on kirjeldatud punktis 9.4.

8.3.3.2.   Tahkete osakeste proovide võtmine

Üldiselt paigaldatakse tahkete osakeste proovivõttur gaasiliste heidete proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida häireid. Seepärast kohaldatakse punkti 8.3.2.2 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama 3. liites esitatud nõuetele.

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu tagamaks, et proov esindab kõigi silindrite keskmisi heitgaasikoguseid. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse kombineerida proovivõtturist ülespoole jäävaid väljalasketorustikke. Kui seda ei saa teostada, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

8.3.3.3.   Süsteemi reageeringuaeg

Osavoolulahjendussüsteemi kontrolliks on vaja kiire reageeringuga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks punktis 9.4.7.3 esitatud menetluse kohaselt. Kui heitgaasivoolu mõõtmise (vt punkt 8.3.1.2) ja osavoolusüsteemi liidetud ülekandeaeg on < 0,3 s, tuleb kasutada on-line-kontrolli. Kui üleminekuaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelkontrolli. Sellisel juhul peab liidetud kasvuaeg olema ≤ 1 s ja liidetud viiteaeg ≤ 10 s.

Kogu süsteemi reageeringuaeg reguleeritakse nii, et oleks tagatud tahkete osakeste representatiivne proov q
  mp,i, mis on proportsionaalne heitemassi vooluga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teostada q
  mp,i regressioonanalüüs vastandatuna q
  mew,i regressioonanalüüsiga vähemalt 5 Hz andmehõivesageduse juures, ning täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:

| (a) | q
  mp,i ja q
  mew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur r
  2 ei tohi olla väiksem kui 0,95. |
| --- | --- |

(a)

q
  mp,i ja q
  mew,i vahelise lineaarregressiooni korrelatsioonitegur r
  2 ei tohi olla väiksem kui 0,95.

| (b) | Hinnangu standardviga üleminekul q
  mp,i väärtuselt q
  mew,i väärtusele ei tohi ületada 5 % qm

  p maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

(b)

Hinnangu standardviga üleminekul q
  mp,i väärtuselt q
  mew,i väärtusele ei tohi ületada 5 % qm

  p maksimaalväärtusest.

| (c) | Regressioonisirge qm

  p lõik ei tohi ületada ± 2 % qm

  p maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

(c)

Regressioonisirge qm

  p lõik ei tohi ületada ± 2 % qm

  p maksimaalväärtusest.

Eelkontroll on nõutav, kui tahkete osakeste süsteemi ülekandeaja t
  50,P ja heitgaasi massivoolusignaali ülekandeaja t
  50,F summa > 0,3 s. Sellisel juhul tuleb teha eelkatse ning kasutada eelkatse heitgaasi massivoolusignaali, et kontrollida proovigaasi voolu tahkete osakeste süsteemi. Osavoolulahjendussüsteemi nõuetekohane kontroll saavutatakse, kui qm

  p kontrolliva eelkatse qm

  ew, pre ajakõverat nihutatakse eelkontrolliaja t
  50,P + t
  50,F võrra.

qm

  p, i ja qm

  ew,i vahelise korrelatsiooni saamiseks kasutatakse tegeliku katse ajal võetud andmeid, mille puhul qm

  ew,i aeg on nihutatud qm

  p, i suhtes t
  50,F võrra (t
  50,P ei mänginud nihutamisel rolli). See tähendab, et ajaline nihe qm

  ew ja qm

  p vahel on nende punktis 9.4.7.3 kindlaksmääratud ülekandeaegade vahe.

8.3.3.4.   Andmete hindamine

Punkti 7.8.2.2 kohaselt määratud filtri omakaal lahutatakse punkti 7.8.4.5 kohaselt määratud filtri brutokaalust, nii et tulemuseks saadakse tahkete osakeste proovi mass m
  f. Tahkete osakeste kontsentratsiooni hindamiseks registreeritakse katsetsükli jooksul läbi filtrite voolava proovi üldmass (m
  sep).

Tüübikinnitusasutuse eelneval loal võib tahkete osakeste massi korrigeerida punkti 7.8.2.5 kohaselt kindlaksmääratud lahjendusõhu tahkete osakeste kontsentratsiooni võrra kooskõlas heade inseneritavade ja kasutatava tahkete osakeste mõõtesüsteemi spetsiifiliste omadustega.

8.3.3.5.   Massiheite arvutamine

Sõltuvalt süsteemi ülesehitusest arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) kas punktis 8.3.3.5.1 või 8.3.3.5.2 esitatud meetodi abil pärast tahkete osakeste proovi ujuvuse korrektsiooni vastavalt punktile 9.4.3.5. Arvutusprotseduuri näide on toodud 6. liites.

8.3.3.5.1.   Proovivõtusuhtel põhinev arvutus

| m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s × 1 000)

(32)

kus:

| m
  f | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |

m
  f

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

| r
  s | tsükli keskmine proovivõtusuhe |
| --- | --- |

r
  s

tsükli keskmine proovivõtusuhe

arvestades, et

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

kus:

| m
  se | tsükli proovimass, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | tsükli heitgaasi kogumassivool, kg |
| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sed | lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  se

tsükli proovimass, kg

m
  ew

tsükli heitgaasi kogumassivool, kg

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sed

lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

Täisproovivõtusüsteemi puhul on m
  sep ja m
  sed identsed.

8.3.3.5.2.   Lahjendussuhtel põhinev arvutus

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

kus:

| m
  f | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |

m
  f

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

| m
  edf | tsükli jooksul tekkinud lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass, kg |
| --- | --- |

m
  edf

tsükli jooksul tekkinud lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass, kg

Tsükli jooksul tekkinud lahjendatud heitgaasi ekvivalent-kogumass arvutatakse järgmiselt:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf,I = qm

  ew,i ×r
  d, i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf,I = qm

  ew,i ×r
  d, i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

kus:

| qm

  edf,i | ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| r
  d, i | hetkelahjendusaste |
| qm

  dew,i | lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| qm

  dw,i | lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

qm

  edf,i

ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

r
  d, i

hetkelahjendusaste

qm

  dew,i

lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  dw,i

lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

8.4.   Täisvoolulahjendusega mõõtmine (CVS)

Massiheite arvutamiseks kasutatakse kogu tsüklile integreeritud või kotti kogutud gaasiliste komponentide kontsentratsiooni signaale, mis korrutatakse lahjendatud heitgaasi massivoolukiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust mõõdetakse püsimahu proovivõtmise süsteemi (CVS-süsteemi) abil, milles võidakse kasutada mahtpumpa (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) koos voolu kompenseerimisega või ilma selleta.

Proovigaasikoti kasutamise ja tahkete osakeste proovide võtmise korral tuleb võtta CVS-süsteemi lahjendatud heitgaasist proportsionaalne proov. Ilma voolu kompenseerimiseta süsteemi korral ei tohi proovigaasi voolu ja CVS-voolu suhe katse seadistuspunktist kõrvale kalduda rohkem kui ±2,5 % võrra. Voolu kompenseerimisega süsteemi korral peab iga üksiku voolukiiruse kõikumine püsima oma võrdlusvoolukiiruse suhtes ±2,5 % piires.

Kogu katse skeem on esitatud joonisel 7.

Joonis 7

Täisvoolumõõtesüsteemi skeem

Image

8.4.1.   Lahjendatud heitgaasivoolu kindlaksmääramine

8.4.1.1.   Sissejuhatus

Heitetaseme arvutamiseks lahjendatud heitgaasis peab teada olema lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus. Katsetsükli kogu lahjendatud heitgaasivool (kg/katsetsükkel) arvutatakse tsükli mõõteväärtuste ja voolu mõõteseadme vastavate kalibreerimisandmete põhjal (mahtpumba puhul V0 või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul KV, SSV puhul C
  d) ühe punktides 8.4.1.2–8.4.1.4 kirjeldatud meetodi abil. Kui tahkete osakeste (m
  sep) proovi koguvool ületab 0,5 % CVS-koguvoolust (m
  ed), tuleb CVS-voolu korrigeerida m
  sep suhtes või tahkete osakeste proovi vool tuleb enne voolu mõõteseadet juhtida tagasi CVS-süsteemi.

8.4.1.2.   Mahtpumba ja püsimahuprooviga süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuuri hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel ± 6 K piires:

| m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × V
  0 × n
  P × p
  p × 273/(101,3 × T)

(38)

kus:

| V
  0 | ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre |
| --- | --- |
| n
  P | pumba pöörete üldarv katse ajal |
| p
  p | absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| T | lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |

V
  0

ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre

n
  P

pumba pöörete üldarv katse ajal

p
  p

absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

T

lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need kogu tsükli ajale. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| m
  ed,i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed,i = 1,293 × V
  0 × n
  P, i × p
  p × 273/(101,3 × T)

(39)

kus:

| n
  P, i | pumba üldine pöörete arv ajaühikus |
| --- | --- |

n
  P, i

pumba üldine pöörete arv ajaühikus

8.4.1.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru – püsimahuproov

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuuri hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel ± 11 K piires:

| m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × t × K
  v × p
  p/T
  0,5

(40)

kus:

| t | tsükli aeg, s |
| --- | --- |
| K
  V | kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes |
| p
  p | absoluutrõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa |
| T | absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |

t

tsükli aeg, s

K
  V

kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes

p
  p

absoluutrõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa

T

absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need kogu tsükli ajale. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| m
  ed,i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed,i = 1,293 × Δti × K
  V × p
  p/T
  0,5

(41)

kus:

| Δti | ajavahemik, s |
| --- | --- |

Δti

ajavahemik, s

8.4.1.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru – püsimahuproov

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuuri hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel ± 11 K piires:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV

(42)

arvestades, et

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

kus:

| A
  0 | 0,006111 SI-süsteemi ühikutes |
| --- | --- |
| d
  V | SSV piiriku diameeter, m |
| C
  d | SSV vooluhulgategur |
| p
  p | absoluutrõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa |
| T | temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |
| r
  p | SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe, |
| r
  D | SSV piiriku diameetri d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe |

A
  0

0,006111 SI-süsteemi ühikutesFormula

d
  V

SSV piiriku diameeter, m

C
  d

SSV vooluhulgategur

p
  p

absoluutrõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa

T

temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

r
  p

SSV piiriku ja sisselaskeava absoluutse staatilise rõhu suhe,Formula

r
  D

SSV piiriku diameetri d ja sisselasketoru sisediameetri D suhe

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need kogu tsükli ajale. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

| m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 × Q
  SSV × Δt
  i

(44)

kus:

| Δt
  i | ajavahemik, s |
| --- | --- |

Δt
  i

ajavahemik, s

Reaalajas arvutamist alustatakse kas C
  d mõistlikust väärtusest nagu 0,98 või Q
  ssv mõistlikust väärtusest. Kui arvutamine algab Q
  ssv väärtusest, kasutatakse Q
  ssv esialgset väärtust Reynoldsi arvu hindamiseks.

Kõikide saasteainekatsete kestel peab Reynoldsi arv SSV piirikus jääma Reynoldsi arvude vahemikku, mida kasutatakse punkti 9.5.4 kohase kalibreerimiskõvera saamiseks.

8.4.2.   Gaasiliste saasteainete määramine

8.4.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendatud heitgaasis leiduvaid gaasilisi saasteaineid mõõdetakse 3. liites kirjeldatud meetoditega. Heitgaasi lahjendatakse filtreeritud välisõhuga, sünteetilise õhuga või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides. Andmete hindamise ja arvutuste protseduure on kirjeldatud punktides 8.4.2.3 ja 8.4.2.4.

8.4.2.2.   Gaasiliste saasteainete proovi võtmine

Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama 3. liites ettenähtud nõuetele. Gaasiliste saasteainete proovivõttur (proovivõtturid) paigaldatakse lahjendustunneli punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.

Proovi saab tavaliselt võtta kahel viisil:

| (a) | heited kogutakse tsükli jooksul kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb kogumiskott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist; |
| --- | --- |

(a)

heited kogutakse tsükli jooksul kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb kogumiskott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist;

| (b) | saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse kogu tsükli ajale. |
| --- | --- |

(b)

saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse kogu tsükli ajale.

Taustakontsentratsiooni proovid kogutakse lahjendustunnelist ülesvoolu paiknevasse kogumiskotti ning lahutatakse heite kontsentratsioonist vastavalt punktile 8.4.2.4.2.

8.4.2.3.   Andmete hindamine

Pideva proovivõtu korral registreeritakse heidete (HC, CO ja NOx) kontsentratsioonid sagedusega vähemalt 1 Hz ja salvestatakse arvutisüsteemi; kogumiskoti kasutamise korral on vajalik üks keskmine väärtus katse kohta. Lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus ja kõik muud andmed registreeritakse sagedusega vähemalt 1 Hz. Analooganalüsaatorite puhul registreeritakse reaktsioon ning kalibreerimisandmed rakendatakse on-line või off-line andmete hindamise käigus.

8.4.2.4.   Massiheite arvutamine

8.4.2.4.1.   Konstantse massivooluga süsteemid

Soojusvahetiga süsteemides määratakse saasteainete mass järgmise võrrandi abil:

| m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed | (g/katse) (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas × c
  gas × m
  ed

(g/katse) (45)

kus:

| u
  gas | heitgaasi komponendi tiheduse ja õhu tiheduse suhe |
| --- | --- |
| c
  gas | koostisosa taustkorrigeeritud keskmine kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed | tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |

u
  gas

heitgaasi komponendi tiheduse ja õhu tiheduse suhe

c
  gas

koostisosa taustkorrigeeritud keskmine kontsentratsioon, ppm

m
  ed

tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h, D või k
  h, G, mis on määratud punkti 8.2 kohaselt.

u väärtused on esitatud tabelis 5. u
  gas väärtuste arvutamisel eeldatakse, et lahjendatud heitgaasi tihedus on võrdne õhu tihedusega. Seetõttu on u
  gas väärtused identsed üksikute heitgaasi komponentide puhul, kuid erinevad HC puhul.

Teise võimalusena võib kasutada punkti 8.3.2.5 võrrandis 27 või 28 kirjeldatud täpse võrrandi meetodit.

Tabel 5

Lahjendatud heitgaasi u väärtused ja komponentide tihedused

| Kütus | ρde | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diislikütus | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Surumaagaas (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Kütus

ρde

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diislikütus

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanool

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

Surumaagaas (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide määramine

Saasteainete netokontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhu gaasiliste saasteainete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Taustkontsentratsioonide keskmiste väärtuste määramiseks võib kasutada proovikoti meetodit või püsivat mõõtmist integreerimisega. Kasutatakse järgmist võrrandit:

| c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d × (1 – (1/D))

(46)

kus:

| c
  e | lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| D | lahjendustegur |

c
  e

lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

c
  d

lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

D

lahjendustegur

Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

| a) | diiselmootorid ja veeldatud naftagaasil töötavad gaasimootorid | (47) |
| --- | --- | --- |

a)

diiselmootorid ja veeldatud naftagaasil töötavad gaasimootorid

Formula

(47)

| b) | maagaasil töötavad gaasimootorid | (48) |
| --- | --- | --- |

b)

maagaasil töötavad gaasimootorid

Formula

(48)

kus:

| c
  CO2,e | CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent |
| --- | --- |

c
  CO2,e

CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent

| c
  HC,e | HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  HC,e

HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

| c
  NMHC,e | NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  NMHC,e

NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

| c
  CO,e | CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| --- | --- |

c
  CO,e

CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

| F
  S | stöhhiomeetriline tegur |
| --- | --- |

F
  S

stöhhiomeetriline tegur

Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse järgmiselt:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

kus:

| α | kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| --- | --- |

α

kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C)

Kui kütuse koostis pole teada, võib alternatiivselt kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:

| F
  S (diislikütus) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (veeldatud naftagaas) | = | 11,6 |
| F
  S (maagaas) | = | 9,5 |

F
  S (diislikütus)

=

13,4

F
  S (veeldatud naftagaas)

=

11,6

F
  S (maagaas)

=

9,5

8.4.2.4.3   Kompenseeritud vooluga süsteemid

Saasteainete massi (g/katsetsükkel) määramiseks soojusvahetita süsteemide puhul arvutatakse saasteainete heite hetkemass ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Kontsentratsioonide hetkeväärtused taustkorrigeeritakse. Kasutatakse järgmisi valemeid:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

kus:

| c
  e | lahjendatud heitgaasis mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | lahjendusõhus mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed,i | lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg |
| m
  ed | lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli kohta, kg |
| u
  gas | tabeldatud väärtus tabelist 5 |
| D | lahjendustegur |

c
  e

lahjendatud heitgaasis mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm

c
  d

lahjendusõhus mõõdetud saasteaine kontsentratsioon, ppm

m
  ed,i

lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg

m
  ed

lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli kohta, kg

u
  gas

tabeldatud väärtus tabelist 5

D

lahjendustegur

8.4.3.   Tahkete osakeste määramine

8.4.3.1.   Sissejuhatus

Tahkete osakeste määramiseks on vaja proov kahekordselt lahjendada filtreeritud välisõhus, tehisõhus või lämmastikus. Kahekordne täisvoolulahjendussüsteem peab olema piisavalt suur, et täielikult välistada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides ning et lahjendatud heitgaasi temperatuur vahetult filtripesadest ülesvoolu oleks püsivalt vahemikus 315–325 K (42–52 oC). Lahjendusõhu kuivatamine enne õhu sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusõhu puhul. Lahjendusõhu temperatuur lahjendustunneli sissepääsu vahetus läheduses peab olema > 288 K (15 oC).

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalusid ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Süsteemi üksikasju on kirjeldatud punktis 9.4.

8.4.3.2.   Tahkete osakeste proovide võtmine

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse lahjendustunnelisse gaasiliste saasteainete proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida häireid. Seepärast kohaldatakse punkti 8.3.2.2 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama 3. liites esitatud nõuetele.

8.4.3.3.   Massiheite arvutamine

Tahkete osakeste mass (g/katsetsükkel) arvutatakse pärast punkti 9.4.3.5 kohast tahkete osakeste proovi ujuvuse korrektsiooni järgmiselt:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

kus:

| m
  f | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  ed | tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  f

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi mass, kg

arvestades, et

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(52)

kus:

| m
  set | tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | sekundaarse lahjendusõhu mass, kg |

m
  set

tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ssd

sekundaarse lahjendusõhu mass, kg

Kui lahjendusõhu tahkete osakeste kübemefooni tase määratakse punkti 7.8.2.5 kohaselt, võib tahkete osakeste massi taustkorrigeerida. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katsetsükkel) järgmiselt:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

kus:

| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sd | taustosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg |
| m
  b | lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass, mg |
| D | punktis 8.4.2.4.2 määratletud lahjendustegur |

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sd

taustosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg

m
  b

lahjendusõhust kogutud taustosakeste mass, mg

D

punktis 8.4.2.4.2 määratletud lahjendustegur

8.5.   Üldised arvutused

8.5.1.   NMHC ja CH4 kontsentratsiooni arvutamine metaanist erinevate süsivesinike eemaldiga (NMC)

NMCH ja CH4 kontsentratsioon arvutatakse järgmiselt:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

kus:

| c
  HC(w/Cutter) | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbi voolavas uuritavas gaasis, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oCutter) | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm |
| E
  M | punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus |
| E
  E | punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus |

c
  HC(w/Cutter)

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbi voolavas uuritavas gaasis, ppm

c
  HC(w/oCutter)

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm

E
  M

punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus

E
  E

punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus

8.5.2.   Heite erimasside arvutamine

Üksikute saasteainete erimassid e
  gas või e
  PM (g/kWh) arvutatakse järgmisel viisil sõltuvalt katsetsükli liigist.

8.5.2.1.   Katsetulemus

WHSC, kuumkäivitusega WHTC või külmkäivitusega WHTC korral kasutatakse järgmist valemit:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

kus:

| m | saasteaine massiheide, g/katsetsükkel |
| --- | --- |
| W
  act | tsükli tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.7.1, kWh |

m

saasteaine massiheide, g/katsetsükkel

W
  act

tsükli tegelik töö, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 7.7.1, kWh

WHTC puhul peab lõplik katsetulemus olema külmkäivituskatse ja kuumkäivituskatse kaalutud keskmine, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Perioodilise regenereerimisega heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Kuumkäivituse heitetaset kaalutakse järgmiselt:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

kus:

| n | väljaspool regenereerimist toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv |
| --- | --- |
| nr | regenereerimise ajal toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse) |
| e | keskmine heite erimass väljaspool regenereerimist, g/kWh |
| e
  r | keskmine heite erimass regenereerimise ajal, g/kWh |

n

väljaspool regenereerimist toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv

nr

regenereerimise ajal toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse)

e

keskmine heite erimass väljaspool regenereerimist, g/kWh

e
  r

keskmine heite erimass regenereerimise ajal, g/kWh

Regeneratsioonitegur k
  r leitakse järgmiselt:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Regeneratsioonitegurit k
  r :

| (a) | kohaldatakse punkti 8.5.2.2 kohasele kaalutud WHTC katse tulemusele; |
| --- | --- |

(a)

kohaldatakse punkti 8.5.2.2 kohasele kaalutud WHTC katse tulemusele;

| (b) | võib kohaldada WHSC ja külmkäivitusega WHTC katsele, kui regeneratsioon toimub katsetsükli ajal; |
| --- | --- |

(b)

võib kohaldada WHSC ja külmkäivitusega WHTC katsele, kui regeneratsioon toimub katsetsükli ajal;

| (c) | võib laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele; |
| --- | --- |

(c)

võib laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele;

| (d) | võib tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, lähtudes valmistaja poolt esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitetase on samasugune. |
| --- | --- |

(d)

võib tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, lähtudes valmistaja poolt esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitetase on samasugune.

9.   MÕÕTESEADMED

Käesolev lisa ei sisalda andmeid voolu, rõhu ja temperatuuri mõõteseadmete ja -süsteemide kohta. Selle asemel on punktis 9.2 esitatud ainult sellistele heite määramise katsete tegemiseks vajalikele seadmetele või süsteemidele esitatavad lineaarsusnõuded.

9.1.   Dünamomeetri spetsifikatsioon

Katsetes tuleb kasutada mootori dünamomeetrit, mille omadused võimaldavad korraldada punktides 7.2 ja 7.3 kirjeldatud katsetsüklit.

Pöördemomendi ja kiiruse mõõtmiseks kasutatavad seadmed peavad võimaldama võlli võimsuse mõõtmisel sellist täpsust, mis on vajalik tsükli valideerimiskriteeriumide täitmiseks. Võimalik, et on vaja lisaarvutusi. Mõõteseadmete täpsus peab olema selline, et ei ületataks punkti 9.2 tabelis 6 esitatud lineaarsusnõudeid.

9.2.   Lineaarsusnõuded

Kõigi mõõteseadmete ja -süsteemide kalibreerimine peab vastama riiklikele (rahvusvahelistele) standarditele. Mõõteseadmed ja -süsteemid peavad vastama tabelis 6 esitatud lineaarsusnõuetele. Punkti 9.2.1 kohane lineaarsuse kontroll tuleb gaasianalüsaatorite puhul läbi viia vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või iga kord pärast süsteemi sellist remontimist või muutmist, mis võib kalibreerimist mõjutada. Muude seadmete ja süsteemide puhul teostatakse lineaarsuse kontrolli vastavalt siseauditi korraldusele seadme valmistaja poolt või vastavalt standardi ISO 9000 nõuetele.

Tabel 6

Seadmete ja mõõtesüsteemide lineaarsusnõuded

| Mõõtesüsteem | Regressiooni-sirge telglõik b | Tõus m | Standardviga SEE | Määramiskoefitsient r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pöörlemiskiirus | ≤ 0,05 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Pöördemoment | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kütusevool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Õhuvool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Heitgaasivool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendusõhuvool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendatud heitgaasivool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasiproovi vool | ≤ 1 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasianalüsaatorid | ≤ 0,5 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gaasijaoturid | ≤ 0,5 % max | 0,98—1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperatuurid | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Rõhud | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tahkete osakeste kaal | ≤ 1 % max | 0,99—1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mõõtesüsteem

Regressiooni-sirge telglõik b

Tõus m

Standardviga SEE

Määramiskoefitsient r2

Pöörlemiskiirus

≤ 0,05 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Pöördemoment

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kütusevool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Õhuvool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Heitgaasivool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendusõhuvool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendatud heitgaasivool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasiproovi vool

≤ 1 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasianalüsaatorid

≤ 0,5 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gaasijaoturid

≤ 0,5 % max

0,98—1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperatuurid

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Rõhud

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tahkete osakeste kaal

≤ 1 % max

0,99—1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   Lineaarsuse kontroll

9.2.1.1.   Sissejuhatus

Lineaarsust kontrollitakse iga tabelis 6 loetletud mõõtesüsteemi puhul. Mõõtesüsteemile antakse ette vähemalt 10 võrdlusväärtust ning mõõdetud väärtusi võrreldakse võrdlusväärtustega, kasutades vähimruutude lineaarregressiooni. Tabelis 6 toodud piirnormid viitavad katsetamisel prognoositavatele maksimumväärtustele.

9.2.1.2.   Üldnõuded

Mõõtesüsteeme soojendatakse vastavalt seadme valmistaja soovitustele. Mõõtesüsteeme käitatakse ettenähtud temperatuuride, rõhkude ja vooluhulkade juures.

9.2.1.3.   Protseduur

Lineaarsuse kontroll teostatakse kõigi tavapäraselt kasutatavate mõõtepiirkondade kohta, läbides järgmised astmed.

| (a) | Seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) otse analüsaatori porti. |
| --- | --- |

(a)

Seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud sünteetiline õhk (või lämmastik) otse analüsaatori porti.

| (b) | Määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori porti. |
| --- | --- |

(b)

Määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori porti.

| (c) | Korratakse punktis a kirjeldatud nullimist. |
| --- | --- |

(c)

Korratakse punktis a kirjeldatud nullimist.

| (d) | Kontrolli teostamiseks antakse seadmele ette 10 võrdlusväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heite määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevad gaasikontsentratsioonid otse analüsaatori porti. |
| --- | --- |

(d)

Kontrolli teostamiseks antakse seadmele ette 10 võrdlusväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heite määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevad gaasikontsentratsioonid otse analüsaatori porti.

| (e) | Võrdlusväärtusi mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz. |
| --- | --- |

(e)

Võrdlusväärtusi mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz.

| (f) | 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude lineaarregressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.7.2 esitatud võrrandile 6. |
| --- | --- |

(f)

30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetilise keskmise põhjal arvutatakse vähimruutude lineaarregressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.7.2 esitatud võrrandile 6.

| (g) | Lineaarregressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 6 nõuetele. |
| --- | --- |

(g)

Lineaarregressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 6 nõuetele.

| (h) | Nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral kontrolliprotseduuri korratakse. |
| --- | --- |

(h)

Nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral kontrolliprotseduuri korratakse.

9.3.   Gaasiliste saasteainete mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.3.1.   Analüsaatori spetsifikatsioonid

9.3.1.1.   Üldosa

Analüsaatorite mõõtepiirkond ja reageeringuaeg peab vastama siirdekatsel ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmiseks ettenähtud nõuetele.

Seadmete elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) aste peab võimalikult vähendama lisavigade tekkevõimalust.

9.3.1.2.   Täpsus

Täpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle võrdlusväärtusest. Täpsuse kõrvalekalle ei tohi ületada ± 2 % näidust või ±0,3 % skaala täisväärtusest olenevalt sellest, kumb on suurem.

9.3.1.3.   Tulemuste lähedusaste

Lähedusaste, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta üle 155 ppm (või ppm C) või 2 % iga mõõtepiirkonna kohta alla 155 ppm (või ppm C).

9.3.1.4.   Müra

Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.

9.3.1.5.   Nullväärtuse triiv

Nullreaktsioon on määratluse kohaselt nullgaasile 30 s jooksul antav keskmine reageering koos müraga. Nullväärtuse triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

9.3.1.6.   Skaalaintervalli triiv

Intervallreaktsioon on määratluse kohaselt keskmine reaktsioon koos müraga, mis antakse võrdlusgaasile 30 s jooksul. Intervallreaktsiooni triiv ühe tunni kestel peab olema alla 2 % skaala maksimaalsest näidust kõige madalamas kasutatud mõõtepiirkonnas.

9.3.1.7.   Kasvuaeg

Mõõtesüsteemi paigaldatud analüsaatori kasvuaeg ei tohi ületada 2,5 s.

9.3.1.8.   Gaaside kuivatamine

Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivatatuna. Kasutatava gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimalikult väike. Vee eemaldamisel uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

9.3.2.   Gaasianalüsaatorid

9.3.2.1.   Sissejuhatus

Punktides 9.3.2.2–9.2.3.7 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid. Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud 3. liites. Gaasiliste saasteainete määramisel kasutatakse järgmisi seadmeid. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

9.3.2.2.   Süsinikmonooksiidi (CO) määramine

Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinevat analüsaatorit.

9.3.2.3.   Süsinikdioksiidi (CO2) määramine

Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinevat analüsaatorit

9.3.2.4.   Süsivesinike (HC) määramine

Diiselmootorite ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kasutatakse süsivesinike määramiseks kuumleekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 oC). Maagaasiküttel töötavate mootorite ja ottomootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt punkt A.3.1.3).

9.3.2.5.   Metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine

Metaanist erinevate süsivesinike fraktsiooni määramiseks kasutatakse kuumutatud metaanist erinevate süsivesinike eraldajat koos leekionisatsioonidetektoriga vastavalt punktile A.3.1.4 ning lahutatakse süsivesinike kontsentratsioonist metaani sisaldus.

9.3.2.6.   Lämmastiku oksiidide (NOx) määramine

Lämmastiku oksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga või kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 oC) tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt punkt 9.3.9.2.2) tulemused on rahuldavad. Nii kemoluminestsentsdetektori kui ka kuumkemoluminestsentsdetektori puhul tuleb proovivõtukambrite seinu proovivõturajal hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 oC) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral.

9.3.2.7.   Õhu ja kütuse suhte mõõtmine

Õhu ja kütuse suhte mõõteseadmeks, mida kasutatakse punkti 8.3.1.6 kohaseks heitgaasivoolu määramiseks, peab olema suure ulatusega õhu ja kütuse suhte sensor või lambda-tsirkooniumsensor. Sensor tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule, kus heitgaasi temperatuur on piisavalt kõrge vee kondenseerumise kõrvaldamiseks.

Sensori ja selle elektroonika täpsus peab jääma vahemikku:

± 3 % täpsusega lugem kui λ < 2

± 5 % täpsusega lugem kui 2 ≤ λ < 5

± 10 % täpsusega lugem kui 5 ≤ λ

Eespool sätestatud täpsuse saavutamiseks peab sensor olema kalibreeritud vastavalt seadme valmistaja kirjeldusele.

9.3.3.   Kalibreerimisgaasid

Kalibreerimisgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada. Kalibreerimisgaaside valmistaja poolt ettenähtud säilitusaja lõppemise kuupäev registreeritakse.

9.3.3.1.   Puhtad gaasid

Gaaside puhtuse nõuded määratletakse allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks on vajalikud järgmised gaasid:

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahu % O2)

Vesiniku ja heeliumi segu

(40 ± 2 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnorm ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(hapnikusisaldus 18–21 mahu %)

9.3.3.2.   Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid

Tööks on vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud. On lubatud kasutada ka muid gaasisegusid tingimusel, et gaasid omavahel ei reageeri.

C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 9.3.3.1);

CO ja puhastatud lämmastik;

NOx ja puhastatud lämmastik (NO2 sisaldus selles kalibreerimisgaasis ei tohi ületada NO sisaldust enam kui 5 %);

CO2 ja puhastatud lämmastik;

CH4 ja puhastatud tehisõhk;

C2H6 ja puhastatud tehisõhk.

Kalibreerimis- ja võrdlusgaasi tegelik sisaldus peab olema ± 1 % nimiväärtusest ning peab vastama riiklikele ja rahvusvahelistele standarditele. Kalibreerimisgaasi kõik kontsentratsioonid väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsent või mahu ppm väärtus).

9.3.3.3.   Gaasijaoturid

Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka kasutades gaasijaoturit (täpsussegistit), mille abil gaasi lahjendatakse puhastatud N2 või puhastatud tehisõhuga. Gaasijaoturi täpsus peab olema selline, et segatud kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni täpsus oleks ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaasid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 % vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele gaasi standarditele. Iga gaasijaoturi kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % ulatuses täisskaala väärtusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestus, võib teostada täiendava kontrolli teise kalibreerimisgaasiga.

Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka oma laadilt lineaarse vahendiga, näiteks kasutades NO gaasi koos CLDga. Vahendi võrdlusväärtus kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis on vahendiga vahetult ühendatud. Gaasijaoturis kasutatavaid seadistusi kontrollitakse ning nominaalsest väärtust võrreldakse vahendi mõõdetud kontsentratsiooniga. Nende vahe peab igas punktis olema ± 1 % piires nominaalsest väärtusest.

Punktile 9.2.1 vastava lineaarsuse kontrolli teostamiseks peab gaasijaoturi täpsus olema ± 1 %.

9.3.3.4.   Hapniku interferentsi kontrollgaasid

Hapniku interferentsi kontrollgaasiks on propaani, hapniku ja lämmastiku segu. Selle propaanisisaldus peab olema 350 ppm C ± 75 ppm C süsivesinikud. Sisaldus määratakse kalibreerimisgaasi lubatud hälbeid arvestades kõikide süsivesinike pluss lisandite kromatograafilise analüüsi või dünaamilise segamise teel. Ottomootorite ja diiselmootorite katsetamiseks vajalikud hapnikukontsentratsioonid on loetletud tabelis 7, kusjuures ülejääva osa kontrollgaasist moodustab puhastatud lämmastik.

Tabel 7

Hapniku interferentsi kontrollgaasid

| Mootoritüüp | O2 kontsentratsioon ( %) |
| --- | --- |
| Diiselmootor | 21 (20–22) |
| Diisel- ja ottomootorid | 10 (9–11) |
| Diisel- ja ottomootorid | 5 (4–6) |
| Ottomootor | 0 (0–1) |

Mootoritüüp

O2 kontsentratsioon ( %)

Diiselmootor

21 (20–22)

Diisel- ja ottomootorid

10 (9–11)

Diisel- ja ottomootorid

5 (4–6)

Ottomootor

0 (0–1)

9.3.4.   Lekkekatse

Süsteemi katsetatakse lekkimiste suhtes. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti ning ots suletakse. Analüsaatori pump peab olema sisse lülitatud. Pärast esialgset stabiliseerumisaega peavad kõik voolumõõturid olema nullis. Vastupidisel juhul kontrollitakse proovivõtutorusid ning viga parandatakse.

Maksimaalne lubatav lekkimisaste vaakumi poolel on 0,5 % kontrollitava süsteemi osa läbivast voolust. Analüsaatori voolusid ja möödavoolusid võib kasutada tegelike voolude hindamiseks.

Alternatiivina võib süsteemi tühjendada vähemalt rõhuni 20 kPa vaakumit (absoluutrõhk 80 kPa). Pärast esimest stabiliseerumist ei või rõhu kasv Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust:

| Δp = p/V
  s ×0,005 ×qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s ×0,005 ×qv

  s

(60)

kus:

| V
  s | süsteemi maht, l |
| --- | --- |

V
  s

süsteemi maht, l

| qv

  s | süsteemi voolukiirus, l/min |
| --- | --- |

qv

  s

süsteemi voolukiirus, l/min

Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtutoru alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori korral on näit pärast nõuetekohast ajavahemikku ≤ 99 % algkontsentratsioonist, osutab see lekkega seotud probleemile, mis tuleb kõrvaldada.

9.3.5.   Analüütilise süsteemi reageeringuaja kontroll

Süsteemi seadistused reageeringuaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel (st rõhk, voolukiirused, filtri seadistused analüsaatoritel ja kõik muud reageerimisaja mõjud). Reageerimisaja määramiseks vahetatakse gaasi vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. Gaasilülitus tuleb teha vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % skaala täisväärtusest (FS).

Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg tuleb salvestada. Reageeringuaeg määratletakse kui ajavahemik gaasilülituse ja vastava salvestatud kontsentratsioonimuutuse vahel. Süsteemi reageeringuaeg (t
  90) koosneb mõõtedetektori viiteajast ja detektori kasvuajast. Viiteaeg on määratluse kohaselt aeg vahetamishetkest (t
  0) kuni 10 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t
  10). Kasvuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %lt kuni 90 %ni lõppnäidust (t
  90 – t
  10).

Analüsaatori ja väljalaskevoolu signaalide aja vastavusseviimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna vahetamishetkest (t
  0) kuni 50 %ni lõppnäidust (t
  50).

Vastavalt punktile 9.3.1.7 peab süsteemi reageeringuaeg olema ≤ 10 s ja kasvuaeg ≤ 2,5 s kõigi piiratud komponentide puhul (CO, NOx, HC või NMHC) kõikides kasutatud mõõtevahemikes. Kui NMHC mõõtmiseks kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldit (NMC), võib süsteemi reageeringuaeg olla pikem kui 10 s.

9.3.6.   NOx konverteri efektiivsuse katsetamine

Lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO) muundamise konverteri kasutegurit katsetatakse punktide 9.3.6.1–9.3.6.8 kohaselt (vt joonis 8).

Joonis 8

NO2 konverteri efektiivsuse kontrollimiseks mõeldud katseseadme skeem

Image

9.3.6.1.   Katseseade

Joonisel 8 esitatud katseskeemi ning allpool esitatud menetlust kasutades saab konverterite kasutegurit määrata osonaatori abil.

9.3.6.2.   Kalibreerimine

CLD ja HCLD kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt valmistaja spetsifikaadile (NO sisaldus peab moodustama umbes 80 % mõõtepiirkonnast ning gaaside segu NO2 kontsentratsioon peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx analüsaator peab olema NO režiimil, et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida.

9.3.6.3.   Arvutamine

Konverteri kasutegur protsentides arvutatakse järgmiselt:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

kus:

| a | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6 |
| --- | --- |

a

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6

| b | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7 |
| --- | --- |

b

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7

| c | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4 |
| --- | --- |

c

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4

| d | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5 |
| --- | --- |

d

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5

9.3.6.4.   Hapniku lisamine

T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 9.3.6.2 esitatud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist (analüsaator on NO mõõterežiimis).

Kontsentratsiooni väärtus c tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal desaktiveeritud.

9.3.6.5.   Osonaatori aktiveerimine

Seejärel osonaator aktiveeritakse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni 20 protsendini (minimaalselt 10 %) punktis 9.3.6.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni väärtus d registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.6.   NOx mõõterežiim

Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx mõõterežiimi, nii et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) voolab läbi konverteri. Kontsentratsiooni väärtus a registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.7.   Osonaatori desaktiveerimine

Seejärel osonaator desaktiveeritakse. Punktis 9.3.6.6 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni väärtus b registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.8.   NO mõõterežiim

NO mõõterežiimi lülitamisel, kui osonaator on desaktiveeritud, katkestatakse ka hapniku või tehisõhu vool. Analüsaatori NOx näidu kõrvalekalle punkti 9.3.6.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 % (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.9.   Kontrollimiste ajavahemik

Konverteri kasutegurit tuleb katsetada vähemalt kord kuus.

9.3.6.10.   Efektiivsusnõue

Konverteri kasutegur E
  NOx
  ei tohi olla alla 95 %.

Kui osonaator ei võimalda punkti 9.3.6.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas tööpiirkonnas 80 protsendilt 20 protsendile, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse.

9.3.7.   Leekionisatsioonidetektori reguleerimine

9.3.7.1.   Detektori reageeringu optimeerimine

FID tuleb reguleerida seadme valmistaja poolt ettenähtud nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleb kasutada võrdlusgaasina propaani sisaldavat õhku.

Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist valmistaja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse 350 ± 75 ppm C võrdlusgaasi. Kütusevoolule vastav näit määratakse võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude vahe põhjal. Kütusevoolu reguleeritakse astmeliselt valmistaja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Võrdlus- ja nullgaasi näitude vahe esitatakse diagrammina ning kütusevool kantakse kõvera sellele poolele, mis vastab suurematele väärtustele. See on esimene voolukiiruse seadistus, mida tuleb vajaduse korral sõltuvalt süsivesinike kalibreerimisteguritest ja hapniku interferentsi katse tulemusest kooskõlas punktidega 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 optimeerida. Kui hapniku interferents või süsivesinike kalibreerimistegurid ei vasta järgmistele spetsifikatsioonidele, tuleb õhuvoolu reguleerida astmete kaupa valmistaja spetsifikatsioonides esitatust kõrgemale ja madalamale, korrates iga voolu puhul punktides 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kirjeldatud samme.

Soovi korral võib optimeerimist teostada SAE dokumendis nr 770141 kirjeldatud protseduuri kohaselt.

9.3.7.2.   Süsivesiniku kalibreerimistegurid

Analüsaatori lineaarsuse kontroll teostatakse punkti 9.2.1.3 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud tehisõhu abil.

Kaliibrimistegurid määratakse pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kaliibrimistegur (r
  h) on suhe FIDi C1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahus väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasisilindrit eelkonditsioneerida 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 oC).

Kasutatavad katsegaasid ja suhtelised kaliibrimistegurid on järgmised:

| a) | Metaan ja puhastatud tehisõhk |
| --- | --- |

a)

Metaan ja puhastatud tehisõhk

1,00 ≤ rh ≤ 1,15

| b) | Propüleen ja puhastatud tehisõhk |
| --- | --- |

b)

Propüleen ja puhastatud tehisõhk

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Tolueen ja puhastatud tehisõhk |
| --- | --- |

c)

Tolueen ja puhastatud tehisõhk

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Need väärtused vastavad propaani ja puhastatud tehisõhu kaliibrimisteguri r
  h väärtusele 1.

9.3.7.3.   Hapniku interferentsi kontrollimine

Ainult lahjendamata heitgaasi analüsaatorite korral kontrollitakse hapniku interferentsi analüsaatori kasutuselevõtmise puhul ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

Valida tuleb vahemik, kus hapniku interferentsi kontrollimiseks kasutatavad gaasid jäävad ülemise 50 % piiresse. Ahju temperatuur katse ajal peab olema nõuetekohane. Hapniku interferentsi kontrolliks kasutatava gaasi spetsifikatsioonid on esitatud punktis 9.3.3.4.

| (a) | Analüsaator nullitakse. |
| --- | --- |

(a)

Analüsaator nullitakse.

| (b) | Määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikusegu. Diiselmootorite instrumentide mõõteulatus määratakse 21 % hapnikuseguga. |
| --- | --- |

(b)

Määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikusegu. Diiselmootorite instrumentide mõõteulatus määratakse 21 % hapnikuseguga.

| (c) | Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti alapunkte a ja b. |
| --- | --- |

(c)

Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti alapunkte a ja b.

| (d) | Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollimise 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid. |
| --- | --- |

(d)

Analüsaatorile suunatakse hapniku interferentsi kontrollimise 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid.

| (e) | Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset. |
| --- | --- |

(e)

Nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset.

| (f) | Hapniku interferents E
  O2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt:







  E
  O2 = (c
  ref, d – c) ×100/c
  ref, d | (62) |
| --- | --- | --- |

(f)

Hapniku interferents E
  O2 arvutatakse iga punktis d osutatud segu puhul järgmiselt:

E
  O2 = (c
  ref, d – c) ×100/c
  ref, d

(62)

kus analüsaatori reageering on

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

kus:

| c
  ref, b | HC võrdluskontsentratsioon astme b ajal, ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref, d | HC võrdluskontsentratsioon astme d ajal, ppm C |
| c
  FS, b | HC täisskaala kontsentratsioon astme b ajal, ppm C |
| c
  FS, d | HC täisskaala kontsentratsioon astme d ajal, ppm C |
| c
  m, b | HC mõõdetud kontsentratsioon astme b ajal, ppm C |
| c
  m, d | HC mõõdetud kontsentratsioon astme d ajal, ppm C |

c
  ref, b

HC võrdluskontsentratsioon astme b ajal, ppm C

c
  ref, d

HC võrdluskontsentratsioon astme d ajal, ppm C

c
  FS, b

HC täisskaala kontsentratsioon astme b ajal, ppm C

c
  FS, d

HC täisskaala kontsentratsioon astme d ajal, ppm C

c
  m, b

HC mõõdetud kontsentratsioon astme b ajal, ppm C

c
  m, d

HC mõõdetud kontsentratsioon astme d ajal, ppm C

| (g) | Hapniku interferents E
  O2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ±1,5 %. |
| --- | --- |

(g)

Hapniku interferents E
  O2 peab kõikide hapniku interferentsi kontrollimisel nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ±1,5 %.

| (h) | Kui hapniku interferents E
  O2 on üle ±1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovi voolu astmete kaupa valmistaja spetsifikatsioonidest üles- ja allapoole. |
| --- | --- |

(h)

Kui hapniku interferents E
  O2 on üle ±1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovi voolu astmete kaupa valmistaja spetsifikatsioonidest üles- ja allapoole.

| (i) | Hapniku interferentsi kontrolli tuleb korrata iga uue seadistusega. |
| --- | --- |

(i)

Hapniku interferentsi kontrolli tuleb korrata iga uue seadistusega.

9.3.8.   NMC (metaanist erinevate süsivesinike eraldaja efektiivsus

NMCd kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldamiseks uuritavast gaasist kõikide süsivesinike, välja arvatud metaan, oksüdeerimise teel. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 % ning teiste süsivesinike puhul etaanina 100 %. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kõnealused kaks kasutegurit ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt punkt 8.5.1).

9.3.8.1.   Metaani eemaldamise kasutegur

Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

kus:

| c
  HC(w/cutter) | HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/ocutter) | HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/ocutter)

HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C

9.3.8.2.   Etaani eemaldamise kasutegur

Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Kasutegur määratakse järgmiselt:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

kus:

| c
  HC(w/cutter) | HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C |

c
  HC(w/cutter)

HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMC-st, ppm C

9.3.9.   Interferents

Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võib see näitu mitmel viisil moonutada. NDIR mõõtevahendite puhul esinev interferents on positiivne juhul, kui segav gaas avaldab uuritava gaasiga samalaadset mõju, kuid vähemal määral. NDIR mõõtevahendite puhul esineb negatiivne interferents juhul, kui segav gaas laiendab mõõdetava gaasi neeldumisriba, ning CLD mõõtevahendite puhul juhul, kui segav gaas summutab reageeringut. Interferentsi kontroll punktide 9.3.9.1 ja 9.3.9.2 kohaselt tehakse enne analüsaatorite esmakordset kasutamist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

9.3.9.1.   Interferentsi kontrollimine CO analüsaatori puhul

CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu barboteeritakse CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon on 80–100 % katse suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest, läbi vee toatemperatuuril ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori näit ei tohi erineda üle 1 % skaala lõppväärtusest, kui mõõtepiirkond on võrdne 300 ppm või sellest suurem, või üle 3 ppm, kui mõõtepiirkond on alla 300 ppm.

9.3.9.2.   NOx analüsaatori summutava mõju kontrollimine

CLD (ja HCLD) analüsaatorite puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile. Need on CO2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul.

9.3.9.2.1.   CO2 summutava mõju kontrollimine

CO2 võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest juhitakse läbi NDIR analüsaatori ning CO2 väärtus registreeritakse väärtusena A. Seejärel lahjendatakse võrdlusgaasi ligikaudu 50 % NO võrdlusgaasiga ning see juhitakse läbi NDIR ja CLD analüsaatorite, kusjuures registreeritakse CO2 ja NO väärtused vastavalt väärtusena B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse, läbi (H)CLD juhitakse ainult NO võrdlusgaas ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D.

Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

kus:

| A | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, % |
| --- | --- |
| B | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, % |
| C | (H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| D | (H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm |

A

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %

B

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %

C

(H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

D

(H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm

CO2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada teisi meetodeid, nagu dünaamiline segamine.

9.3.9.2.2.   Vee summutava mõju kontrollimine

Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO intervallgaas lahjendatakse veeauruga ning et veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.

NO võrdlusgaas kontsentratsiooniga 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna skaala lõppväärtusest juhitakse läbi (H)CLD ja NO väärtus registreeritakse väärtusena D. Seejärel barboteeritakse NO võrdlusgaas läbi toatemperatuuril oleva vee ning juhitakse läbi (H)CLD, NO väärtus registreeritakse väärtusena C. Veetemperatuur tehakse kindlaks ja registreeritakse väärtusena F. Määratakse barbotööris oleva vee temperatuurile F vastav segu küllastunud auru rõhk ja see registreeritakse väärtusena G.

Segu veeauru kontsentratsioon ( %) arvutatakse järgmiselt:

| H = 100 × G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 × G/p
  b)

(67)

ja registreeritakse väärtusena H. Eeldatav (veeaurus) lahjendatud NO võrdlusgaasi sisaldus arvutatakse järgmise valemi abil:

| D
  e = D × (1- H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D × (1- H/100)

(68)

ja registreeritakse väärtusena D
  e. Diiselmootorite heitgaaside korral arvutatakse katse ajal eeldatav heitgaaside veeauru kontsentratsioon ( %) maksimaalsest CO2 kontsentratsioonist heitgaasis A, tingimusel et kütuses sisalduvate H ja C aatomite suhe on 1,8/1, järgmisel viisil:

| H
  m = 0,9 × A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 × A

(69)

ja registreeritakse väärtusena H
  m.

Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:

| E
  H2O = 100 × ((D
  e – C)/D
  e) × (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 × ((D
  e – C)/D
  e) × (H
  m/H)

(70)

kus:

| D
  e | eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| C | mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| H
  m | suurim veeauru kontsentratsioon, % |
| H | tegelik veeauru kontsentratsioon, % |

D
  e

eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

C

mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

H
  m

suurim veeauru kontsentratsioon, %

H

tegelik veeauru kontsentratsioon, %

9.3.9.2.3.   Suurim lubatav summutus

| (a) | Lahjendamata heitgaasi mõõtmise korral:






  (i) | CO2 summutav mõju punkti 9.3.9.2.1 kohaselt: 2 % skaala täisväärtusest |
| --- | --- | --- |

(a)

Lahjendamata heitgaasi mõõtmise korral:

(i)

CO2 summutav mõju punkti 9.3.9.2.1 kohaselt: 2 % skaala täisväärtusest

| (ii) | vee summutav mõju punkti 9.3.9.2.2 kohaselt: 3 % skaala täisväärtusest |
| --- | --- |

(ii)

vee summutav mõju punkti 9.3.9.2.2 kohaselt: 3 % skaala täisväärtusest

| (b) | Lahjendatud heitgaasi mõõtmise korral:






  (i) | 2 % liidetud CO2 ja vee summutav mõju. |
| --- | --- | --- |

(b)

Lahjendatud heitgaasi mõõtmise korral:

(i)

2 % liidetud CO2 ja vee summutav mõju.

9.3.9.2.4.   Jahutusvanni kasutegur

Kuiva gaasi CLD analüsaatorite puhul tuleb tõendada, et suurima eeldatava veeauru kontsentratsiooni H
  m (vt punkt 9.3.9.2.2) korral säilitab vee-eemaldusmeetod CLD niiskuse tasemel ≤ 5 g vett kg kuiva õhu kohta (või umbes 0,008 % H20), mis on 100 % suhteline õhuniiskus temperatuuril 3,9 oC ja rõhul 101,3 kPa. See niiskuse spetsifikatsioon on samaväärne ka 25 % suhtelise õhuniiskusega temperatuuril 25 oC ja rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termoveeärasti väljalaskeava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult CLD-st ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta CLD heitgaasi niiskust, kui CLD-sse siseneb ainult veeärastist lähtuv vool.

9.4.   Tahkete osakeste mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.4.1.   Üldnõuded

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalu ning reguleeritud temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kavandatud nii, et oleks tagatud osakeste representatiivne proov, mis on proportsionaalne heitevooluga.

9.4.2.   Tahkete osakeste proovivõtufiltrid

Lahjendatud heitgaasi proov võetakse filtriga, mis katseseeria ajal vastab punktide 9.4.2.1–9.4.2.3 nõuetele.

9.4.2.1.   Filtri omadused

Kõigi filtritüüpide 0,3 μm DOP (dioktüülftalaat) kogumisefektiivsus peab olema vähemalt 99 %. Filtrimaterjal peab olema floorsüsiniku (PTEFE) kattega klaaskiud.

9.4.2.2.   Filtri suurus

Filtri läbimõõt peab olema 70 mm.

9.4.2.3.   Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus

Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus ei tohi ületada 1 m/s. Rõhu languse suurenemine katse lõpus võrreldes katse algusega ei tohi olla suurem kui 25 kPa.

9.4.3.   Nõuded kaalukambrile ja analüütilistele kaaludele

9.4.3.1.   Nõuded kaalukambrile

Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur peab olema vahemikus 295 K ± 3 K (22 oC ± 3 oC) kogu filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal. Niiskus peab vastama kastepunktile 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC) ja suhteline õhuniiskus peab olema 45 % ± 8 %. Tundlike kaalude korral on soovitatav, et kaalumiskambri õhutemperatuuri ja kastepunkti lubatav kõikumispiir oleks ± K.

9.4.3.2.   Võrdlusfiltri kaalumine

Kambris (või ruumis) ei tohi olla saastet (näiteks tolmu), mis võiks langeda tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal. Kõrvalekalded punktis 9.4.3.1 esitatud nõuetest on lubatud juhul, kui need ei kesta üle 30 minuti. Kaaluruum peaks enne personali sisenemist ruumi vastama ettenähtud tingimustele. Nelja tunni jooksul pärast proovivõtufiltri (filtrite paari) kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaks kasutamata võrdlusfiltrit (võrdlusfiltrite paari). Need peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja samast materjalist.

Kui võrdlusfiltrite keskmine kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal üle 10 μg, eemaldatakse kõik proovivõtufiltrid ja heite määramise katset korratakse.

9.4.3.3.   Analüütilised kaalud

Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad vastama punkti 9.2 tabeli 6 lineaarsuse kontrolli tingimusele. See tähendab, et kaalude täpsus (standardhälve) peab olema vähemalt 2 μg ning resolutsioon vähemalt 1 μg (1 arv = 1 μg).

9.4.3.4.   Staatilise elektrilaengute mõju välistamine

Filter tuleb enne kaalumist neutraliseerida, kasutades nt poloonium-neutraliseerijat või muud samasuguse mõjuga vahendit.

9.4.3.5.   Ujuvust arvestav parandus

Proovivõtufiltrit tuleb korrigeerida selle õhus ujuvuse suhtes. Ujuvust arvestav parandus sõltub proovivõtufiltri tihedusest, õhu tihedusest ja kaalude kalibreerimisvihi tihedusest ning ei arvesta tahkete osakeste enda ujuvusega.

Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihedusi:

| (a) | teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

(a)

teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3

| (b) | teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

(b)

teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3

| (c) | teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

(c)

teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3

Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihedust 8 000 kg/m3. Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materjalist, peab selle tihedus olema teada.

Kasutatakse järgmist valemit:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

arvestades, et

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

kus:

| m
  uncor | korrigeerimata tahkete osakeste mass, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | õhu tihedus, kg/m3 |
| ρ
  w | kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3 |
| ρ
  f | tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3 |
| p
  b | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| T
  a | õhutemperatuur kaalumiskeskkonnas, K |
| 28,836 | õhu molekulmass võrdlusniiskuse (9,5 K) juures, g/mol |
| 8,3144 | universaalne gaasikonstant |

m
  uncor

korrigeerimata tahkete osakeste mass, mg

ρ
  a

õhu tihedus, kg/m3

ρ
  w

kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3

ρ
  f

tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3

p
  b

atmosfääri kogurõhk, kPa

T
  a

õhutemperatuur kaalumiskeskkonnas, K

28,836

õhu molekulmass võrdlusniiskuse (9,5 K) juures, g/mol

8,3144

universaalne gaasikonstant

9.4.4.   Diferentsiaalvoolu mõõtmise vooludiferentsiaali mõõtmise abil tingimused (ainult osavoolulahjendus)

Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu q
  mp täpsusele, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks vooludiferentsiaali mõõtmise kaudu:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

Sellisel juhul peaks erinevuse suurim lubatud viga olema selline, et qm

  p täpsus jääks vahemikku ± 5 % juhul, kui lahjendusaste on väiksem kui 15. Seda saab arvutada, võttes iga mõõtevahendi vigade ruutkeskmise.

Suuruse qm

  p piisav täpsus saavutatakse ühe järgmise meetodiga.

| (a) | qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qm

  p täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Siiski esinevad suuremad vead suurema lahjendusastme korral. |
| --- | --- |

(a)

qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qm

  p täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Siiski esinevad suuremad vead suurema lahjendusastme korral.

| (b) | qm

  dw kalibreeritakse qm

  dew suhtes, nii et saavutatakse qm

  p sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.2. |
| --- | --- |

(b)

qm

  dw kalibreeritakse qm

  dew suhtes, nii et saavutatakse qm

  p sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.2.

| (c) | qm

  p täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qm

  p täpsus. |
| --- | --- |

(c)

qm

  p täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qm

  p täpsus.

| (d) | qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, qm

  dew ja qm

  dw vahe maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ±0,2 % suurimast qm

  dew katse ajal saadud väärtusest. |
| --- | --- |

(d)

qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, qm

  dew ja qm

  dw vahe maksimumviga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ±0,2 % suurimast qm

  dew katse ajal saadud väärtusest.

9.4.5.   Lisatingimused

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketorust kuni filtripesani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema elektriliselt maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

9.4.6.   Voolu mõõteseadmete kalibreerimine

9.4.6.1.   Üldised spetsifikatsioonid

Kõik tahkete osakeste proovivõtus ja osavoolulahjendussüsteemis kasutatavad voolumõõturid peavad läbima punktis 9.2.1 kirjeldatud lineaarsuse kontrolli sagedusega, mis on vajalik käesoleva eeskirja täpsusnõuete täitmiseks. Voolu võrdlusväärtuste leidmiseks tuleb kasutada täpset voolumõõturit, mis vastab rahvusvahelistele ja/või riiklikele standarditele.

9.4.6.2.   Diferentsiaalvoolu mõõtmise vooludiferentsiaali mõõtmise abil kalibreerimine (ainult osavoolulahjendus)

Voolu mõõteseadmete voolumõõtur tuleb kalibreerida ühe järgmise protseduuri abil, nii et proovivool qm

  p tunnelisse vastaks punkti 9.4.4 täpsusnõuetele:

| a) | qm

  dw voolumõõtur ühendatakse järjestikku qm

  dew voolumõõturiga, kahe kõnealuse voolumõõturi vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluväärtustega, mis paiknevad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qm

  dw väärtuse ja ning katses kasutatava qm

  dew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda. |
| --- | --- |

a)

qm

  dw voolumõõtur ühendatakse järjestikku qm

  dew voolumõõturiga, kahe kõnealuse voolumõõturi vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluväärtustega, mis paiknevad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qm

  dw väärtuse ja ning katses kasutatava qm

  dew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda.

| b) | Kalibreeritud vooluseade ühendatakse järjestikku qm

  dew voolumõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluseade ühendatakse järjestikku qm

  dw voolumõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele 3–50, vastavalt katses kasutatava qm

  dew väärtusele. |
| --- | --- |

b)

Kalibreeritud vooluseade ühendatakse järjestikku qm

  dew voolumõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluseade ühendatakse järjestikku qm

  dw voolumõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele 3–50, vastavalt katses kasutatava qm

  dew väärtusele.

| (c) | Ülekandetoru TT lahutatakse väljalaskeseadmest ning kalibreeritud voolu mõõtmisseade qm

  p mõõtmiseks sobiva mõõtmispiirkonnaga ühendatakse ülekandetoruga. Seejärel antakse qm

  dew-le katses kasutatav väärtus ning qm

  dw seatakse järjestikku vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendussuhtele 3-50 vahel. Teise võimalusena võidakse moodustada eraldi kalibreerimisvoolu tee, mis möödub tunnelist, kuid kogu- ja lahjendusõhk voolavad läbi vastavate mõõturite nagu tegelikus katses. |
| --- | --- |

(c)

Ülekandetoru TT lahutatakse väljalaskeseadmest ning kalibreeritud voolu mõõtmisseade qm

  p mõõtmiseks sobiva mõõtmispiirkonnaga ühendatakse ülekandetoruga. Seejärel antakse qm

  dew-le katses kasutatav väärtus ning qm

  dw seatakse järjestikku vähemalt viiele väärtusele, mis vastavad lahjendussuhtele 3-50 vahel. Teise võimalusena võidakse moodustada eraldi kalibreerimisvoolu tee, mis möödub tunnelist, kuid kogu- ja lahjendusõhk voolavad läbi vastavate mõõturite nagu tegelikus katses.

| (d) | Märgistusgaas juhitakse väljalaske ülekandetorusse TT. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponenti. Seda tehakse viie lahjendusaste kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastmes r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

(d)

Märgistusgaas juhitakse väljalaske ülekandetorusse TT. See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponenti. Seda tehakse viie lahjendusaste kohta 3 ja 50 vahel. Proovivoolu täpsus määratakse lahjendusastmes r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

qm

  p täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust.

9.4.7.   Erinõuded osavoolulahjendussüsteemidele

9.4.7.1.   Süsinikuvoolu kontroll

Tungivalt soovitakse läbi viia süsinikuvoolu kontroll, kasutades tegelikku heitgaasi, selleks et tuvastada mõõtmis- ja kontrolliprobleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsinikuvoolu kontrolli peaks läbi viima vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis.

Mootorit kasutatakse suurimal pöördemomendi koormusel ja kiirusel või mõnel muul statsionaarsel režiimil, kus tekib 5 või rohkem protsenti CO2. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusastmega ligikaudu 15:1.

Kui kontrollitakse süsinikuvoolu, kohaldatakse 5. liites kirjeldatud protseduuri. Süsinikuvoolu kiirused arvutatakse vastavalt käesoleva 5. liite valemitele 80–82. Kõik süsinikuvoolu kiirused peaksid omavahel ühilduma 3 % piires.

9.4.7.2.   Katse-eelne kontroll

Katse-eelne kontroll tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil.

Voolumõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimisel (vt punkt 9.4.6.2) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud qm

  dw vooluväärtused, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 5–15 qm

  dew katses kasutatava väärtuse puhul.

Juhul kui punktis 9.4.6.2 kirjeldatud kalibreerimisprotseduuri tulemuste põhjal saab tõestada, et voolumõõturi kalibreering püsib pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse testi ära jätta.

9.4.7.3.   Ülekandeaja määramine

Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist meetodit.

Sõltumatu võrdlev voolumõõtur katsevoolu jaoks sobiva mõõtmispiirkonnaga ühendatakse järjestikku ja tihedalt proovivõtturiga. Selle voolumõõturi ülekandeaeg peab olema väiksem kui 100 ms vooluastme suuruse kohta, mida reageeringuaja mõõtmisel kasutatakse; voolu piiramine peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist, ning see peaks vastama heale inseneritavale.

Heitgaasivoolu (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasivoolu) astet muudetakse osavoolulahjendussüsteemi sisendis, väheselt voolult vähemalt 90 %ni skaala lõppväärtusest. Astme muutmise käivitaja peaks olema sama, mida tegelikus katses kasutatakse eelkontrolli algatamiseks. Heitgaasivoolu astme stiimul ja voolumõõdiku reaktsioon registreeritakse sagedusega vähemalt 10 Hz.

Nende andmete põhjal määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, mis on aeg astmestiimuli algusest kuni 50 %ni voolumõõturi reageeringust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi qm

  p signaali ning heitgaasivoolu mõõturi qm

  ew,i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonikontrollil, mis tehakse iga katse järel (vt punkt 8.3.3.3).

Arvutust korratakse vähemalt viie tõusu ja languse stiimuliga ning leitakse keskmine tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdlusvoolumõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi „eel”-väärtus, mida kohaldatakse vastavalt punktile 8.3.3.3.

9.5.   CVS-süsteemi kalibreerimine

9.5.1.   Üldosa

Püsimahuproovi süsteemi (CVS-süsteemi) kalibreeritakse täpse voolumõõturi ja piiramisseadme abil. Süsteemi läbivat voolu mõõdetakse eri tõkestuspunktides ning mõõdetakse süsteemi parameetrid ja seostatakse vooluga.

Võib kasutada eri tüüpi voolumõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, kalibreeritud laminaarset voolumõõturit, kalibreeritud turbiinmõõturit.

9.5.2.   Mahtpumba (PDP) kalibreerimine

Kõik pumba parameetrid mõõdetakse samaaegselt pumbaga jadaühenduses oleva kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru parameetritega. Arvutatud voolukiirus (m3/s pumba sisselaskeava juures, absoluutsel rõhul ja temperatuuril) registreeritakse korrelatsioonifunktsioonina, mis vastab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile. Seejärel koostatakse lineaarvõrrand, mis väljendab seost pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahel. Kui CVS-süsteemil on mitu kiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad piirkonnad.

Kalibreerimise ajal hoitakse temperatuur püsivana.

Lekked kõigis ühendustes ja torudes kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru ja CVS-süsteemi pumba vahel peavad jääma alla 0,3 % kõige madalama vooluga punkti väärtusest (suurima piiranguga ja väikseima mahtpumba töökiirusega punkt).

9.5.2.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (qv

  CVS) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 6 asendit) arvutatakse valmistaja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga asendi puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

kus:

| qv

  CVS | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |
| p
  p | absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| n | pumba pöörlemiskiirus, pööre/s |

qv

  CVS

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

p
  p

absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

n

pumba pöörlemiskiirus, pööre/s

Pumba rõhu kõikumiste ning nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse, rõhkude vahe pumba sisse- ja väljalaskeava juures ja pumba absoluutse väljalaskerõhu vaheline korrelatsioonifunktsioon (X
  0) järgmiselt:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

kus:

| Δp
  p | pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhudiferentsiaal, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa |

Δp
  p

pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhudiferentsiaal, kPa

p
  p

absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa

Kalibreerimisvõrrandi koostamiseks tehakse vähimruutude meetodi lineaarne kohandus:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D0
  ja m on vastavalt lõikepunkt ning tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid.

Mitme kiirusega püsimahuproovi (CVS) süsteemi puhul peavad pumba erinevatele voolukiirustele vastavad kalibreerimiskõverad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktiväärtused (D
  0) peavad kasvama, kui pumba vooluhulk väheneb.

Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V
  0 väärtustele täpsusega ±0,5 %. m väärtused on iga pumba puhul erinevad. Tahkete osakeste juurdevoolu tõttu väheneb aja jooksul pumba nihkemäär, mida kajastavad madalamad m väärtused. Seetõttu tuleb kalibreerimine teha pumba kasutuselevõtmisel, pärast suuremaid hooldustöid ning juhul, kui kogu süsteemi kontrollimine viitab libisemismäära muutumisele.

9.5.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine

CFV kalibreerimisel võetakse aluseks Venturi toru kriitilise voolu võrrand. Gaasi vool on sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioon.

Kriitilise voolu määramiseks esitatakse K
  v Venturi toru sissevoolurõhu funktsioonina. Kriitilise (tõkestatud) voolu puhul on K
  v väärtus suhteliselt püsiv. Rõhu langedes (vaakum kasvab) Venturi toru tõkestus kaob ning K
  v väheneb ning sellest järeldub, et CFV toimib väljaspool lubatavat piirkonda.

9.5.3.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (qv

  CVS) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 8 asendit) arvutatakse valmistaja poolt ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga asendi puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

kus:

| qv

  CVS | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| T | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| p
  p | absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa |

qv

  CVS

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

p
  p

absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa

Tuleb arvutada keskmine K
  v ja standardhälve. Standardhälve ei tohi ületada ±0,3 % K
  v keskmisest väärtusest.

9.5.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) kalibreerimine

SSV kalibreerimine põhineb eelhelikiirusega Venturi toru vooluvõrrandil. Gaasivool on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri ning SSV sissevooluava ja piiriku vahelise rõhulanguse funktsioon, nagu on näidatud valemis 43 (vt punkt 8.4.1.4).

9.5.4.1.   Andmete analüüs

Iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 asendit) arvutatakse voolumõõturi andmete põhjal õhuvoolu kiirus (q
  SSV) standardühikutes m3/s valmistaja poolt ettenähtud meetodil. Vooluhulgategur iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

kus:

Q
  SSV õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

d
  V SSV piiriku diameeter, m

r
  p SSV piiriku ja sissevooluava absoluutse staatilise rõhu suhe,Formula

r
  D SSV piiriku diameetri d
  V ja sissevoolutoru sisediameetri D suhe

Eelhelikiirusega voolu hulga kindlaksmääramiseks esitatakse C
  d Reynoldsi arvu Re funktsioonina SSV piirikus. Re väärtus SSV piirikus arvutatakse järgmise valemiga:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

arvestades, et

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

kus:

A125,55152 SI-süsteemi ühikutes Formula

| Q
  SSV | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| d
  V | SSV piiriku diameeter, m |
| μ | gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms |
| b | 1,458 ×106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empiiriline konstant), K |

Q
  SSV

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

d
  V

SSV piiriku diameeter, m

μ

gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms

b

1,458 ×106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5

S

110,4 (empiiriline konstant), K

Kuna Q
  SSV on Re valemi sisendiks, tuleb arvutusi alustada esialgse oletusega kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru Q
  SSV või C
  d väärtuste kohta, arvutusi korratakse, kuni Q
  SSV väärtused kokku langevad. Konvergentsi meetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 % punkti väärtusest.

Vähemalt kuueteist punkti puhul eelhelikiirusega voolu piirkonnas peavad C
  d kalibreerimiskõvera võrrandist arvutatud väärtused jääma vahemikku ±0,5 % mõõdetud C
  d väärtusest iga kalibreerimispunkti kohta.

9.5.5.   Kogu süsteemi kontrollimine

Kogu püsimahuproovi võtmise süsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse määramiseks juhitakse tavapärasel viisil töötavasse süsteemi teadaolev kogus gaasilist saasteainet. Saasteaine analüüsimine ja massi arvutamine toimub punkti 8.4.2.4 kohaselt, välja arvatud propaani puhul, kui HC teguri väärtuse 0,000480 asemel kasutatakse u teguri väärtust 0,000472. Kasutatakse ühte kahest järgmisest meetodist.

9.5.5.1.   Mõõtmine kriitilise voolu ava abil

Püsimahuproovi süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisselaskerõhk on piisavalt kõrge, ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav voolu kiirus väljalaskerõhust (= kriitilisest voolust). Püsimahuproovi süsteem töötab nagu tavalise heitgaasikatse ajal umbes viis kuni kümme minutit. Uuritavat gaasi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

9.5.5.2.   Gravimeetriline mõõtmine

Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese silindri kaal määratakse täpsusega ±0,01 grammi. Püsimahuproovi (CVS) süsteem pannakse viieks kuni kümneks minutiks tööle nagu tavalises heitgaasikatses, juhtides sinna samal ajal süsinikmonooksiidi või propaani. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse massierinevuste mõõtmisega. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass. Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab WHD gtr numeratsioonile. Samas ei ole mõned WHDC gtr punktid käesolevas lisas vajalikud.

(2)  sõltuvalt kütusest

(3)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

(5)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 koefitsienti u
  gas)

(6)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

(7)  sõltuvalt kütusest

(8)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(10)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 koefitsienti u
  gas)

(11)  u väärtused täpsusega 0,2 % järgmise koostise puhul: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

1. liide

WHTC Mootori dünamomeetriline graafik

| Aeg | Normali-seeritud kiirus | Normali-seeritud pöördemoment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30, 4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1,089 | 46,3 | 24,0 |
| 1,090 | 47,8 | 20,6 |
| 1,091 | 47,2 | 3,8 |
| 1,092 | 45,6 | 4,4 |
| 1,093 | 44,6 | 4,1 |
| 1,094 | 44,1 | m |
| 1,095 | 42,9 | m |
| 1,096 | 40,9 | m |
| 1,097 | 39,2 | m |
| 1,098 | 37,0 | m |
| 1,099 | 35,1 | 2,0 |
| 1,100 | 35,6 | 43,3 |
| 1,101 | 38,7 | 47,6 |
| 1,102 | 41,3 | 40,4 |
| 1,103 | 42,6 | 45,7 |
| 1,104 | 43,9 | 43,3 |
| 1,105 | 46,9 | 41,2 |
| 1,106 | 52,4 | 40,1 |
| 1,107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m | = | mootori käitamiseks vajalik pöördemoment |

Aeg

Normali-seeritud kiirus

Normali-seeritud pöördemoment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30, 4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1,089

46,3

24,0

1,090

47,8

20,6

1,091

47,2

3,8

1,092

45,6

4,4

1,093

44,6

4,1

1,094

44,1

m

1,095

42,9

m

1,096

40,9

m

1,097

39,2

m

1,098

37,0

m

1,099

35,1

2,0

1,100

35,6

43,3

1,101

38,7

47,6

1,102

41,3

40,4

1,103

42,6

45,7

1,104

43,9

43,3

1,105

46,9

41,2

1,106

52,4

40,1

1,107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m

=

mootori käitamiseks vajalik pöördemoment

2. liide

Diiselmootori etalonkütus

| Parameeter | Ühik | Piirväärtused (1) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tihedus 15 oC juures | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillatsioon | | | | |
| — | destilleerub 50 % |

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (1)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Tsetaaniarv

52

54

ISO 5165

Tihedus 15 oC juures

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillatsioon

—

destilleerub 50 %

oC

245

ISO 3405

| — | destilleerub 95 % |
| --- | --- |

—

destilleerub 95 %

oC

345

350

| — | keemisvahemiku ülemine piir |
| --- | --- |

—

keemisvahemiku ülemine piir

oC

370

Leekpunkt

oC

55

ISO 2719

Jahutatava filtri ummistumise temperatuur

oC

–5

EN 116

Kinemaatiline viskoossus, 40 oC

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

massi

%

2,0

6,0

EN 12916

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

massi

%

0,2

ISO 10370

Tuhasus

massi

%

0,01

EN-ISO 6245

Veesisaldus

massi

%

0,02

EN-ISO 12937

Väävlisisaldus

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Söövitav toime vasele, 50 oC

1

EN-ISO 2160

Määrimisvõime (HFRR, 60 oC)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisatsiooniarv

mg KOH/g

0,02

Oksüdatsioonikindlus

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud standardis ISO 4259 „Naftatooted – täppisandmete kindlaksmääramine ja rakendamine seoses katsemeetoditega” esitatud tingimusi ning alumise piirväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

3. liide

Mõõteseadmed

A.3.1.   Analüüsisüsteem

A.3.1.1.   Sissejuhatus

Käesolev lisa sisaldab proovivõtu- ja analüüsisüsteemide põhinõudeid ja üldist kirjeldust. Erinevate konfiguratsioonide puhul võib saada samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus joonistele 9 ja 10 vajalik. Samas on kohustuslik vastavus põhinõuetele nagu proovivõtuliini mõõtmed, küte ja ehitus. Lisateabe saamiseks ja alasüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad, vooluseadmed ja lülitid. Teatavate süsteemide täpsuse säilitamiseks mittevajalikud koostisosad võib ära jätta, kui see on heade inseneritavade kohane.

A.3.1.2.   Analüüsisüsteemi kirjeldus

Analüüsisüsteemi gaasiliste saasteainete määramiseks lahjendamata heitgaasis (joonis 9) või lahjendatud heitgaasis (joonis 10) kirjeldatakse järgmiste seadmete kasutamise põhjal:

| (a) | HFID või FID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks; |
| --- | --- |

(a)

HFID või FID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks;

| (b) | NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

(b)

NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks;

| (c) | HCLD või CLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks. |
| --- | --- |

(c)

HCLD või CLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks.

Kõigi komponentide proovid tuleb võtta ühe proovivõtturiga, mille näidud jaotatakse süsteemisiseselt eri analüsaatorite vahel. Soovi korral võib kasutada kahte lähestikku paiknevat proovivõtturit. Tuleb hoolikalt jälgida, et analüüsisüsteemi üheski punktis ei esineks heitgaasi komponentide (kaasa arvatud vesi ja väävelhape) soovimatut kondenseerumist.

Joonis 9

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx, HC määramiseks lahjendamata heitgaasis

Image

Joonis 10

Analüüsisüsteemi skeem CO, CO2, NOx, HC määramiseks lahjendatud heitgaasis

Image

A.3.1.3.   Joonistel 9 ja 10 kujutatud komponendid:

| EP | : | Väljalasketoru |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9) |

EP

:

Väljalasketoru

SP

:

Lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9)

Soovitatav on sirge, roostevabast terasest, otsast suletud, mitme avaga proovivõttur. Sisediameeter ei tohi olla suurem proovivõtutoru sisediameetrist. Proovivõtturi seinte paksus ei tohi olla üle 1 mm. Proovivõtturi kolmel eri radiaaltasandil peab olema vähemalt kolm ava, mille suurus võimaldab proovi võtta ligikaudu samast voolust. Proovivõttur peab katma vähemalt 80 % väljalasketoru läbimõõdust. Kasutada on lubatud ühte või kahte proovivõtturit.

| SP2 | : | Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| (a) | moodustama kuumutatud proovivõtuliini HSL1 esimese 254-762 mm pikkuse osa; |
| --- | --- |

(a)

moodustama kuumutatud proovivõtuliini HSL1 esimese 254-762 mm pikkuse osa;

| (b) | olema vähemalt 5 mm sisediameetriga; |
| --- | --- |

(b)

olema vähemalt 5 mm sisediameetriga;

| (c) | olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu); |
| --- | --- |

(c)

olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu);

| (d) | asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud või keerised; |
| --- | --- |

(d)

asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud või keerised;

| (e) | olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) proovivõtturi väljalaskeava juures või 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

(e)

olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks 463 K ± 10 K (190 oC ± 10 oC) proovivõtturi väljalaskeava juures või 385 K ± 10 K (112 oC ± 10 oC) ottomootorite puhul;

| (f) | olema mittekuumutatav (külm) FID-ga mõõtmise korral. |
| --- | --- |

(f)

olema mittekuumutatav (külm) FID-ga mõõtmise korral.

| SP3 | : | Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| (a) | asetsema samas kohas kus SP2; |
| --- | --- |

(a)

asetsema samas kohas kus SP2;

| (b) | asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud või keerised; |
| --- | --- |

(b)

asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud või keerised;

| (c) | olema kuumutatud ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks 328 K (55 oC), et vältida vee kondenseerumist. |
| --- | --- |

(c)

olema kuumutatud ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks 328 K (55 oC), et vältida vee kondenseerumist.

| HF1 | : | Kuumutatud eelfilter (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Kuumutatud eelfilter (mittekohustuslik)

Temperatuur sama nagu HSL1 puhul.

| HF2 | : | Kuumutatud filter |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Kuumutatud filter

Filter eraldab mis tahes tahked osakesed proovigaasist enne analüsaatorit. Temperatuur sama nagu HSL1 puhul. Filtrit vahetatakse vastavalt vajadusele.

| HSL1 | : | Kuumutatud proovivõtuliin |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Kuumutatud proovivõtuliin

Proovivõtuliinist võetakse proovigaas ühe võtturi abil jaotuspunktini (jaotuspunktideni) ja HC analüsaatorini.

Proovivõtuliini:

| (a) | sisediameeter peab olema 4–13,4 mm; |
| --- | --- |

(a)

sisediameeter peab olema 4–13,4 mm;

| (b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE; |
| --- | --- |

(b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE;

| (c) | sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 oC) või sellest madalam; |
| --- | --- |

(c)

sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 oC) või sellest madalam;

| (d) | sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 oC), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 oC); |
| --- | --- |

(d)

sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 oC), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 oC);

| (e) | vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID anduri ees tuleb hoida gaasitemperatuuri 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC). |
| --- | --- |

(e)

vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID anduri ees tuleb hoida gaasitemperatuuri 463 K ±10 K (190 oC ±10 oC).

| HSL2 | : | Kuumutatud NOx proovivõtuliin |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Kuumutatud NOx proovivõtuliin

Proovivõtuliini:

| (a) | sein tuleb hoida temperatuuril 328-473 K (55–200 oC) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral; |
| --- | --- |

(a)

sein tuleb hoida temperatuuril 328-473 K (55–200 oC) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral;

| (b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE. |
| --- | --- |

(b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE.

| HP | : | Kuumutatud proovivõtupump |
| --- | --- | --- |

HP

:

Kuumutatud proovivõtupump

Pump tuleb kuumutada HSL-i temperatuurini.

| SL | : | CO ja CO2 proovivõtuliin |
| --- | --- | --- |

SL

:

CO ja CO2 proovivõtuliin

Toru materjal peab olema PTFE või roostevaba teras. See võib olla kuumutatud või kuumutamata.

| HC | : | HFID analüsaator |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID analüsaator

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) süsivesinike määramiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 oC).

| CO, CO2 | : | NDIR analüsaator |
| --- | --- | --- |

CO, CO2

:

NDIR analüsaator

NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi määramiseks (mittekohustuslik lahjendusastme määramiseks tahkete osakeste mõõtmisel).

| NOx | : | CLD analüsaator |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD analüsaator

CLD või HCLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks. HCLD kasutamisel tuleb selle temperatuur hoida vahemikus 328-473 K (55–200 oC).

| B | : | Jahutusvann (mittekohustuslik NO mõõtmise korral) |
| --- | --- | --- |

B

:

Jahutusvann (mittekohustuslik NO mõõtmise korral)

Heitgaasiproovi vee jahutamiseks ja kondenseerimiseks. Vann ei ole kohustuslik, kui analüsaator ei ole tundlik punktis 9.3.9.2.2 määratletud veeauru segava mõju suhtes. Kui vesi eemaldatakse kondenseerumise teel, tuleb proovigaasi temperatuuri või kastepunkti jälgida kas veeseparaatoris või voolusuunas. Proovigaasi temperatuur või kastepunkt ei tohi olla üle 280 K (7 oC). Vee eemaldamiseks proovigaasist ei ole lubatud kasutada keemilisi kuivatusaineid.

| BK | : | Taustgaasikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Taustgaasikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Taustkontsentratsioonide mõõtmiseks.

| BG | : | Kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Proovi kontsentratsioonide mõõtmiseks.

A.3.1.4.   Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (NMC)

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab HFID ainult metaani (CH4). Lisaks tavalisele HC proovivõtureale (vt joonised 9 ja 10) paigaldatakse ka teine, eemaldiga varustatud HC proovivõturida, nagu on näidatud joonisel 11. See võimaldab kogu HC ja NMHC samaaegset mõõtmist.

Eemaldi CH4 ja C2H6 seotud katalüütilised omadused tuleb heitgaasivoo tingimusi esindavate H2O väärtuste juures temperatuuril 600 K (327 oC) või sellest kõrgemal temperatuuril enne katset kindlaks määrata. Uuritava heitgaasivoo kastepunkt ja O2 tase peavad olema teada. Määratakse kindlaks leekionisatsioonidetektori CH4 ja C2H6 suhteline näit vastavalt punktile 9.3.8.

Joonis 11

Metaanianalüüsi vooluskeem metaanist erinevate süsivesinike eemaldiga (NMC)

Image

A.3.1.5.   Joonisel 11 kujutatud komponendid:

| NMC | : | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

Kõigi süsivesinike oksüdeerimiseks peale metaani.

HC:

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) HC ja CH4 kontsentratsiooni mõõtmiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 oC).

| V1 | : | Ümberlülitusventiil |
| --- | --- | --- |

V1

:

Ümberlülitusventiil

Nullgaasi ja võrdlusgaasi valimiseks.

| R | : | Rõhuregulaator |
| --- | --- | --- |

R

:

Rõhuregulaator

Proovivõtuliini rõhu ning HFID analüsaatorisse suunduva voolu reguleerimiseks.

A.3.2.   Lahjendus- ja tahkete osakeste proovivõtusüsteem

A.3.2.1.   Sissejuhatus

Käesolev lisa sisaldab lahjendus- ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemide põhinõudeid ja üldist kirjeldust. Erinevate konfiguratsioonide puhul võib saada samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus joonistele 12–17 vajalik. Samas on kohustuslik vastavus põhinõuetele nagu proovivõtuliini mõõtmed, küte ja ehitus. Lisateabe saamiseks ja koostissüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid. Teatavate süsteemide täpsuse säilitamiseks mittevajalikud muud koostisosad võib ära jätta, kui see on heade inseneritavade kohane.

A.3.2.2.   Osavoolusüsteemi kirjeldus

Lahjendussüsteemi kirjeldus põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel. Heitgaasivoo jaotamise ja sellele järgneva lahjendusprotsessi võib sooritada eri tüüpi lahjendussüsteemide abil. Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste proovivõtusüsteemi. Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtumenetluseks ning teist meetodit osaproovivõtumenetluseks. Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemi tüübist.

Joonisel 12 kujutatud täisproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC2 ning tahkete osakeste proovivõtupumba (P) abil (vt joonis 16). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC1 abil, mis võib soovitud heitgaasijaotiste saamiseks kasutada käsusignaalidena väärtusi qmew
  , qmaw
  või qmf
  . Proovigaasi vool lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste proovivõtusüsteemi voolumõõturiga FM3 (vt joonis 16). Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal.

Joonis 12

Osavoolulahjendussüsteemi (täisproovivõtuga) skeem

Image

Joonisel 13 kujutatud osaproovivõtusüsteemiga juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC1 abil, mis on ühendatud kas lahjendusõhu vooluga või imipumbaga tunneli koguvoolu korral. Vooluregulaator FC1 võib kasutada väärtusi qm

  ew või qm

  aw ja qm

  f käsusignaalidena .soovitud heitgaasijaotiste saamiseks. Proovigaasi vool lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust voolumõõturiga FM2. Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal. Lahjendustunnelist võetakse tahkete osakeste proov tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil (vt joonis 16).

Joonis 13

Osavoolulahjendussüsteemi (osaproovivõtuga) skeem

Image

A.3.2.3.   Joonistel 12 ja 13 kujutatud komponendid:

| EP | : | Väljalasketoru |
| --- | --- | --- |

EP

:

Väljalasketoru

Väljalasketoru võib olla isoleeritud. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et toru paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle. Kõverusi tohib olla võimalikult vähe, et vähendada inertsi kogunemist. Kui süsteemis on testisüsteemi summuti, siis võib ka selle isoleerida. Soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu vastab toru kolmekordsele läbimõõdule, mõõdetuna proovivõtturi otsast.

| SP | : | Proovivõttur |
| --- | --- | --- |

SP

:

Proovivõttur

Proovivõttur peab kuuluma ühte järgmistest tüüpidest:

| (a) | väljalasketoru keskteljele asetatud avatud toru suunaga ülesvoolu; |
| --- | --- |

(a)

väljalasketoru keskteljele asetatud avatud toru suunaga ülesvoolu;

| (b) | väljalasketoru keskteljele asetatud avatud toru suunaga allavoolu; |
| --- | --- |

(b)

väljalasketoru keskteljele asetatud avatud toru suunaga allavoolu;

| (c) | punktis A.3.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur; |
| --- | --- |

(c)

punktis A.3.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur;

| (d) | väljalasketoru keskteljele asetatud kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu nagu näidatud joonisel 14. |
| --- | --- |

(d)

väljalasketoru keskteljele asetatud kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu nagu näidatud joonisel 14.

Proovivõtturi tipu siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.

Kui kasutatakse a-tüüpi proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelklassifitseerija (tsüklon või vasarpurusti) 50 % katkestuspunktiga 2,5 μm ja 10 μm vahel.

Joonis 14

Kübaraga proovivõtturi skeem

Image

| TT | : | Heitgaasi ülekandetoru |
| --- | --- | --- |

TT

:

Heitgaasi ülekandetoru

Ülekandetoru peab olema:

| (a) | võimalikult lühike, suurima pikkusega 1 meetrit; |
| --- | --- |

(a)

võimalikult lühike, suurima pikkusega 1 meetrit;

| (b) | proovivõtturi läbimõõduga võrdse või sellest suurema, kuid mitte üle 25 mm läbimõõduga; |
| --- | --- |

(b)

proovivõtturi läbimõõduga võrdse või sellest suurema, kuid mitte üle 25 mm läbimõõduga;

| (c) | väljalaskeavaga lahjendustunneli keskteljel ning suunatud allavoolu. |
| --- | --- |

(c)

väljalaskeavaga lahjendustunneli keskteljel ning suunatud allavoolu.

Toru peab olema kuumutatav või see tuleb isoleerida materjaliga, mille maksimaalne soojusjuhtivus on 0,05 W/mK ning isoleerkihi paksus vastab proovivõtturi läbimõõdule.

| FC1 | : | Vooluregulaator |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Vooluregulaator

Vooluregulaatorit kasutatakse lahjendusõhu voolu reguleerimiseks läbi ülelaadekompressori PB ja/või imipumba SB. See võib olla ühendatud punktis 8.3.1 nimetatud heitgaasivoolu sensori signaalidega. Vooluregulaatori võib paigaldada vastavast kompressorist või pumbast üles- või allavoolu. Rõhu all oleva õhu juurdevoolu puhul reguleerib FC1 otseselt õhuvoolu.

| FM1 | : | Voolumõõtur |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendusõhuvoolu mõõtmiseks. FM1 ei ole kohustuslik juhul, kui ülelaadekompressor PB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.

| DAF | : | Lahjendusõhu filter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Lahjendusõhu filter

Lahjendusõhku (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtreerida suure kasuteguriga (HEPA) filtri abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 %. Lahjendusõhu temperatuur peab olema kõrgem kui 288 K (15 oC) ja see võib olla kuivatatud.

| FM2 | : | Voolumõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Voolumõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmiseks. FM2 ei ole kohustuslik juhul, kui imipump SB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.

| PB | : | Ülelaadekompressor (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Ülelaadekompressor (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Lahjendusõhu voolukiiruse reguleerimiseks võib ülelaadekompressori PB ühendada vooluregulaatoriga FC1 või FC2. Ülelaadekompressor ei ole nõutav tiibsulguri kasutamise korral. Kui PB on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendusõhu mõõtmiseks.

| SB | : | Imipump (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Imipump (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Kui SB on kalibreeritud, siis võib seda kasutada lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmisel.

| DT | : | Lahjendustunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Lahjendustunnel

Lahjendustunnel:

| (a) | peab olema piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk saaksid turbulentse voolu juures osaproovivõtusüsteemi jaoks täielikult seguneda, st täielik segunemine ei ole vajalik täisproovivõtusüsteemi puhul; |
| --- | --- |

(a)

peab olema piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk saaksid turbulentse voolu juures osaproovivõtusüsteemi jaoks täielikult seguneda, st täielik segunemine ei ole vajalik täisproovivõtusüsteemi puhul;

| (b) | peab olema valmistatud roostevabast terasest; |
| --- | --- |

(b)

peab olema valmistatud roostevabast terasest;

| (c) | peab olema osaproovivõtusüsteemi puhul läbimõõduga vähemalt 75 mm; |
| --- | --- |

(c)

peab olema osaproovivõtusüsteemi puhul läbimõõduga vähemalt 75 mm;

| (d) | peab olema täisproovivõtusüsteemi puhul läbimõõduga vähemalt 25 mm; |
| --- | --- |

(d)

peab olema täisproovivõtusüsteemi puhul läbimõõduga vähemalt 25 mm;

| (e) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(e)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC);

| (f) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(f)

võib olla isoleeritud.

| PSP | : | Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Tahkete osakeste proovivõttur on tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmine osa (vt punkt A.3.2.5) ning

| (a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

(a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| (b) | selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm; |
| --- | --- |

(b)

selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm;

| (c) | selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 oC);

| (d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(d)

see võib olla isoleeritud.

A.3.2.4.   Täisvoolulahjendussüsteemi kirjeldus

Kirjeldatakse lahjendussüsteemi, mis põhineb lahjendamata heitgaasi täisvoolu lahjendamisel lahjendustunnelis (DT) püsimahuproovi (CVS) mõiste kohaselt ning mida on kujutatud joonisel 15.

Lahjendatud heitgaasi voolukiirust mõõdetakse mahtpumba (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmisel ja voolu kindlaksmääramisel võib kasutada soojusvahetit (HE) või elektroonilist voolu kompenseerimise süsteemi (EFC). Kuna tahkete osakeste massi määramine toimub kogu lahjendatud heitgaasivoolu põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.

Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks viiakse lahjendatud heitgaasi proov läbi kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt joonis 17). Kahekordset lahjendussüsteemi kirjeldatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle osadest on samad mis tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga.

Joonis 15

Täisvoolulahjendussüsteemi (CVS) skeem

Image

A.3.2.5.   Joonisel 15 kujutatud komponendid

| EP | : | Väljalasketoru |
| --- | --- | --- |

EP

:

Väljalasketoru

Väljalasketoru pikkus mõõdetuna mootori väljalasketorustikust, turboülelaaduri väljalaskeavast või järeltöötlusseadmest lahjendustunnelini ei tohi olla üle 10 meetri. Kui süsteemi pikkus on üle 4 m, tuleb isoleerida kõik üle 4 m pikkused torud, välja arvatud süsteemi suitsususe mõõtur, kui see on olemas. Isoleerkihi paksus peab olema vähemalt 25 mm. Isoleermaterjali soojusjuhtivus ei tohi olla üle 0,1 W/mK, mõõdetuna temperatuuril 673 K. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et toru paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle.

| PDP | : | Mahtpump |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Mahtpump

PDP mõõdab lahjendatud heitgaasi voolu koguhulka pumba pöörete arvu ja väljasurve põhjal. Heitgaasisüsteemi vasturõhku ei tohi PDP või lahjendusõhu sisselaskesüsteemi abil kunstlikult alandada. Sisselülitatud mahtpumbasüsteemiga töötamisel mõõdetud staatiline vasturõhk peab vastama ilma mahtpumbata töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult PDP ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ± 6 K juhul, kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC). Voolu kompenseerimist võib kasutada ainult juhul, kui temperatuur mahtpumba sisselaskeava juures ei ole üle 323 K (50 oC).

| CFV | : | Kriitilise vooluga Venturi toru |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Kriitilise vooluga Venturi toru

CFV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu voolukiiruse tõkestamise abil (kriitiline vool). Sisselülitatud CFV süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline vasturõhk peab vastama ilma CFV süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult CFV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ± 11 K juhul, kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC).

| SSV | : | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Eelhelikiirusega Venturi toru

SSV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu, kasutades eelhelikiirusega Venturi toru gaasivoolufunktsiooni seoses sisselaskeava rõhu ja temperatuuriga ning Venturi toru ja piiriku vahelise rõhulangusega. Sisselülitatud SSV süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline vasturõhk peab vastama ilma SSV süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult SSV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ± 11 K juhul, kui ei kasutata voolu kompenseerimist (EFC).

| HE | : | Soojusvaheti (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Soojusvaheti (mittekohustuslik)

Soojusvaheti peab olema piisava jõudlusega, et säilitada temperatuur eespool nimetatud piirides. EFC kasutamise korral ei ole soojusvaheti kohustuslik.

| EFC | : | Elektrooniline voolu kompenseerimise süsteem (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Elektrooniline voolu kompenseerimise süsteem (mittekohustuslik)

Kui temperatuur PDP, CFV või SSV sissevooluava juures ei püsi eespool nimetatud piirides, tuleb kasutusele võtta voolu kompenseerimise süsteem voolukiiruse pidevaks mõõtmiseks ning proportsionaalse proovivõtu reguleerimiseks kahekordses lahjendussüsteemis. Selleks kasutatakse pidevalt mõõdetavaid voolukiiruse signaale, et säilitada läbi kahekordse lahjendussüsteemi tahkete osakeste filtrite liikuva proovi voolukiiruse proportsionaalsus (vt joonis 17) ±2,5 % piires.

| DT | : | Lahjendustunnel |
| --- | --- | --- |

DT

:

Lahjendustunnel

Lahjendustunnel

| (a) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv üle 4 000) ning piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk täielikult seguneksid; |
| --- | --- |

(a)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne vool (Reynoldsi arv üle 4 000) ning piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk täielikult seguneksid;

| (b) | peab olema vähemalt 75 mm diameetriga; |
| --- | --- |

(b)

peab olema vähemalt 75 mm diameetriga;

| (c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(c)

võib olla isoleeritud.

Mootori heitgaas juhitakse allavoolu lahjendustunnelisse ning segatakse põhjalikult. Kasutada võib segamisotsikut.

Kahekordse lahjendussüsteemi puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus seda veelgi lahjendatakse ning seejärel läbi proovivõtufiltrite juhitakse (joonis 17). PDP või CFV maht peab olema piisav, et lahjendatud heitgaasi voolu temperatuur lahjendustunnelis ei tõuseks proovivõtupiirkonnas üle 464 K (191 oC). Sekundaarne lahjendussüsteem peab andma piisavalt sekundaarset lahjendusõhku, et kahekordselt lahjendatud heitgaasi voolu temperatuur vahetult enne tahkete osakeste filtrit püsiks vahemikus 315–325 K (42–52 oC).

| DAF | : | Lahjendusõhu filter |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Lahjendusõhu filter

Lahjendusõhku (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtreerida suure kasuteguriga (HEPA) filtri abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 %. Lahjendusõhu temperatuur peab olema > 288 K (15 oC) ja see võib olla kuivatatud.

| PSP | : | Tahkete osakeste proovivõttur |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Tahkete osakeste proovivõttur

Proovivõttur moodustab tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmise osa ning

| (a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

(a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, milles lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| (b) | selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm; |
| --- | --- |

(b)

selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm;

| (c) | seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(c)

seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC);

| (d) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(d)

see võib olla isoleeritud.

A.3.2.6.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahkete osakeste filtrile ning seda on kujutatud joonistel 16 ja 17. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasi proov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse terviku (vt joonis 12). Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendus- ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilise seadme.

Osavoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist DT võetud lahjendatud heitgaasi proov juhitakse proovivõtupumba P abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT, nagu näidatud joonisel 16. Proovigaas läbib filtripesa (filtripesad) FH, milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Proovigaasi voolukiirust reguleeritakse vooluregulaatori FC3 abil.

Täisvoolulahjendussüsteemi korral kasutatakse kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, nagu näidatud joonisel 17. Lahjendatud heitgaasi proov suunatakse lahjendustunnelist DT läbi tahkete osakeste proovivõtuturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT sekundaarsesse lahjendustunnelisse SDT, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse gaasiproov läbi tahkete osakeste proovivõtufiltreid sisaldava(te) filtripesa(de). Lahjendusõhu voolukiirus on tavaliselt ühtlane, samas kui proovi voolukiirust reguleerib vooluregulaator FC3. Kui kasutatakse elektroonilist voolu kompenseerimist (vt joonis 15), kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasi voolu FC3 käsusignaalina.

Joonis 16

Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image

Joonis 17

Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem

Image

A.3.2.7.   Joonistel 16 (ainult osavoolusüsteem) ja 17 (ainult täisvoolusüsteem) kujutatud komponendid

| PTT | : | Tahkete osakeste ülekandetoru |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Tahkete osakeste ülekandetoru

Tahkete osakeste ülekandetoru maksimaalne pikkus võib olla 1 020 mm, kuid see peab olema nii lühike kui võimalik.

Mõõtmed on järgmised:

| (a) | tahkete osakeste voolu lahjenduse osaproovivõtusüsteemi puhul proovivõtturi tipust kuni filtripesani; |
| --- | --- |

(a)

tahkete osakeste voolu lahjenduse osaproovivõtusüsteemi puhul proovivõtturi tipust kuni filtripesani;

| (b) | täisproovi võtmisega osavoolulahjendussüsteemi puhul lahjendustunneli lõpust kuni filtripesani; |
| --- | --- |

(b)

täisproovi võtmisega osavoolulahjendussüsteemi puhul lahjendustunneli lõpust kuni filtripesani;

| (c) | täisvoo kahekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi tipust sekundaarse lahjendustunnelini. |
| --- | --- |

(c)

täisvoo kahekordse lahjendussüsteemi puhul proovivõtturi tipust sekundaarse lahjendustunnelini.

Ülekandetoru:

| (a) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC);

| (b) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(b)

võib olla isoleeritud.

| SDT | : | Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17)

Sekundaarse lahjendustunneli minimaalne läbimõõt peaks olema 75 mm ning selle pikkus peaks võimaldama vähemalt 0,25 sekundilist viibeaega kahekordse lahjendusega proovi puhul. Filtripesa FH kaugus SDT väljalaskeavast peab olema 300 mm.

Sekundaarset lahjendustunnelit:

| (a) | võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 oC) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 oC);

| (b) | võib isoleerida. |
| --- | --- |

(b)

võib isoleerida.

| FH | : | Filtripesa |
| --- | --- | --- |

FH

:

Filtripesa

Filtripesa:

| (a) | ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC); |
| --- | --- |

(a)

ei tohi kuumeneda seinatemperatuurini üle 325 K (52 oC);

| (b) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

(b)

võib olla isoleeritud.

Kui kasutatakse ülesvoolu suunatud avatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelklassifitseerija 50 % katkestuspunktiga 2,5 μm ja 10 μm vahel.

| P | : | Proovivõtupump |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Vooluregulaator |

P

:

Proovivõtupump

FC2

:

Vooluregulaator

Tahkete osakeste proovi voolukiiruse reguleerimiseks kasutatakse vooluregulaatorit.

| FM3 | : | Voolumõõtur |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või voolumõõtur, et määrata kindlaks tahkete osakeste proovi vool läbi tahkete osakeste filtri. Selle võib paigaldada proovivõtupumbast P üles- või allavoolu.

| FM4 | : | Voolumõõtur |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Voolumõõtur

Gaasimõõtur või voolumõõtur, et määrata sekundaarse lahjendusõhu vool läbi tahkete osakeste filtri.

| BV | : | Kuulkraan (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Kuulkraan (mittekohustuslik)

Kuulkraani siseläbimõõt ei tohi olla väiksem kui tahkete osakeste ülekandetoru PTT siseläbimõõt ning selle lülitusaeg peab olema alla 0,5 s.

4. liide

SÜSTEEMI SAMAVÄÄRSUSE KINDLAKSTEGEMINE

Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemise aluseks vastavalt punktile 5.1.1 on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja käesolevale lisale vastavatest võrdlussüsteemidest ühe süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidiste paari ning mille käigus kasutatakse asjakohast katsetsüklit(katsetsükleid). Kohaldatavateks samaväärsuse kriteeriumiteks on F-katse ja kahepoolne Studenti t-katse.

Kõnealuse statistilise meetodiga kontrollitakse hüpoteesi, mille kohaselt vaatlusaluse süsteemi valimi standardhälve ja valimi mõõdetud heidete keskmine tase ei erine võrdlussüsteemi valimi standardhälbest ja valimi mõõdetud heidete keskmisest tasemest. Hüpoteesi tõesust katsetatakse F ja t väärtuste 10 % olulisusastme põhjal. 7–10 proovipaari F ja t kriitilised väärtused on esitatud tabelis 8. Kui alltoodud võrrandi kohaselt arvutatud F ja t väärtused ületavad kriitilisi F ja t väärtusi, ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne.

Tuleb järgida järgmist menetlust. Alumised indeksid R ja C tähistavad vastavalt võrdlussüsteemi ja vaatlusalust süsteemi.

| (a) | Teostada vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

(a)

Teostada vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C.

| (b) | Arvutada keskmised väärtused

  ja

  ning standardhälbed s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

(b)

Formula

Formula

| (c) | Arvutada F väärtus järgmise valemiga: | (82) |
| --- | --- | --- |

(c)

Arvutada F väärtus järgmise valemiga:

Formula

(82)

(Murru lugejas peab olema kahest standardhälbest s
  R või s
  C suurem.)

| (d) | Arvutada t väärtus järgmise valemi abil: | (83) |
| --- | --- | --- |

(d)

Arvutada t väärtus järgmise valemi abil:

Formula

(83)

| (e) | Võrrelda F ja t arvutatud väärtusi tabelis 8 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad teostatud katsete arvule. Kui valimi suurus on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid. |
| --- | --- |

(e)

Võrrelda F ja t arvutatud väärtusi tabelis 8 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad teostatud katsete arvule. Kui valimi suurus on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastme (90 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid.

| (f) | Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:








  F-katse puhul: | df = n
  R –1/n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| t-katse puhul: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

(f)

Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:

F-katse puhul:

df = n
  R –1/n
  C –1

(84)

t-katse puhul:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| (g) | Määrata kindlaks samaväärsus järgmiselt:






  (i) | kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

(g)

Määrata kindlaks samaväärsus järgmiselt:

(i)

kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga;

| (ii) | kui F ≥ F
  crit ja t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga.
  Tabel 8
  Valimisuurustele vastavad F ja t väärtused









  Valimi suurus | F-katse | t-katse |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

(ii)

kui F ≥ F
  crit ja t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga.

Tabel 8

Valimisuurustele vastavad F ja t väärtused

Valimi suurus

F-katse

t-katse

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

5. liide

Süsinikuvoolu kontroll

A.5.1.   Sissejuhatus

Ainult väga väike osa heitgaasides sisalduvast süsinikust on pärit kütusest ja sellest minimaalne osa on heitgaasis CO2na. See on CO2 mõõtmistel põhineva süsteemi vastavustõendamise kontrolli aluseks.

Süsinikuvool heitgaasi mõõtmissüsteemidesse määratakse kindlaks kütusevoolu kiiruse põhjal. CO2 kontsentratsiooni ja gaasivoolu kiiruse alusel erinevates proovivõtupunktides määratakse süsinikuvool heites ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemides.

Mootorist lähtub teadaolev süsinikuvool ning jälgides sama süsinikuvoolu väljalasketorus ja osavoolu väljalaset tahkete osakeste proovivõtusüsteemist on võimalik kindlaks teha lekke ulatus ja voolu mõõtmise täpsus. Sellise kontrolli eeliseks on see, et koostisosad toimivad temperatuuri ja voolu osas tegelikes mootori katsetingimustes.

Joonisel 18 on esitatud proovivõtupunktid, kus süsinikuvoolu kontrollitakse. Süsinikuvoolu arvutamise erivalemid iga punkti kohta on esitatud allpool.

Joonis 18

Süsinikuvoolu kontrolli mõõtepunktid

Image

A.5.2.   Süsiniku voolu kiirus mootorisse (punkt 1)

Kütuse CHαOε puhul arvutatakse süsiniku massivoolukiirus mootorisse järgmise valemi abil:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

kus:

| qm

  f | kütuse massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

kütuse massivoolukiirus, kg/s

A.5.3.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendamata heitgaasis (punkt 2)

Süsiniku voolu kiirus mootori väljalasketorus määratakse kindlaks lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivoolukiiruse alusel:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

kus:

| c
  CO2,r | niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, % |
| qm

  ew | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| M
  e | heitgaasi molekulmass, g/mol |

c
  CO2,r

niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, %

c
  CO2,a

niiske CO2 sisaldus ümbritsevas õhus, %

qm

  ew

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

M
  e

heitgaasi molekulmass, g/mol

CO2 kontsentratsiooni kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

A.5.4.   Süsiniku voolu kiirus lahjendussüsteemis (punkt 3)

Osavoolulahjendussüsteemi korral tuleb arvesse võtta ka jaotussuhet. Süsinikuvoolu kiirus määratakse lahjendatud CO2 kontsentratsiooni, heitgaasi massivoolukiiruse ja proovi voolukiiruse järgi:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

kus:

| c
  CO2,d | niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, % |
| qm

  ew | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| qm

  p | heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s |
| M
  e | heitgaasi molekulmass, g/mol |

c
  CO2,d

niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, %

c
  CO2,a

niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, %

qm

  ew

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

qm

  p

heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s

M
  e

heitgaasi molekulmass, g/mol

CO2 kontsentratsiooni kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

A.5.5.   Heitgaasi molekulmassi arvutamine

Heitgaasi molekulmass arvutatakse valemi 28 (vt punkt 8.3.2.5) abil.

Teise võimalusena võib kasutada järgmisi heitgaasi molekulmasse:

| M
  e (diislikütus) | = 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (veeldatud naftagaas) | = 28,6 g/mol |
| M
  e (maagaas) | = 28,3 g/mol |

M
  e (diislikütus)

= 28,9 g/mol

M
  e (veeldatud naftagaas)

= 28,6 g/mol

M
  e (maagaas)

= 28,3 g/mol

6. liide

Arvutamise näide

| A.6.1. | Stöhhiomeetriliste arvutuste põhiandmed






  Vesiniku aatommass | 1,00794 g/aatom |
| --- | --- | --- |
| Süsiniku aatommass | 12,011 g/aatom |
| Väävli aatommass | 32,065 g/aatom |
| Lämmastiku aatommass | 14,0067 g/aatom |
| Hapniku aatommass | 15,9994 g/aatom |
| Argooni aatommass | 39,9 g/aatom |
| Vee molekulmass | 18,01534 g/mol |
| Süsinikdioksiidi molekulmass | 44,01 g/mol |
| Süsinikmonooksiidi molekulmass | 28,011 g/mol |
| Hapniku molekulmass | 31,9988 g/mol |
| Lämmastiku molekulmass | 28,011 g/mol |
| Lämmastikoksiidi molekulmass | 30,008 g/mol |
| Lämmastikdioksiidi molekulmass | 46,01 g/mol |
| Vääveldioksiidi molekulmass | 64,066 g/mol |
| Kuiva õhu molekulmass | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Stöhhiomeetriliste arvutuste põhiandmed

Vesiniku aatommass

1,00794 g/aatom

Süsiniku aatommass

12,011 g/aatom

Väävli aatommass

32,065 g/aatom

Lämmastiku aatommass

14,0067 g/aatom

Hapniku aatommass

15,9994 g/aatom

Argooni aatommass

39,9 g/aatom

Vee molekulmass

18,01534 g/mol

Süsinikdioksiidi molekulmass

44,01 g/mol

Süsinikmonooksiidi molekulmass

28,011 g/mol

Hapniku molekulmass

31,9988 g/mol

Lämmastiku molekulmass

28,011 g/mol

Lämmastikoksiidi molekulmass

30,008 g/mol

Lämmastikdioksiidi molekulmass

46,01 g/mol

Vääveldioksiidi molekulmass

64,066 g/mol

Kuiva õhu molekulmass

28,965 g/mol

Kokkusurumisefekte arvestamata võib kõiki mootori sisselaske, põlemise ja väljalaske protsessis osalevaid gaase pidada ideaalseteks gaasideks ning kõik mahuarvutused põhinevad seetõttu Avogadro hüpoteesi kohaselt molaarmahul 22,414 l/mol.

| A.6.2. | Gaasilised saasteained (diislikütus)
  Allpool on esitatud katsetsükli üksiku punkti mõõteandmed (andmevõtusagedus 1 Hz) massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks. Käesolevas näites on CO ja NOx sisaldust mõõdetud kuivas, HC sisaldust aga niiskes heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaani ekvivalendina (C3) ning see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Arvutamismeetod muude katsetsükli faaside puhul on sama.
  Arvutamise näites on näitlikkuse mõttes toodud erinevate astmete ümardatud vahetulemused. Tuleb märkida, et tegelikes arvutustes ei ole vahetulemuste ümardamine lubatud (vt punkt 8).














  T
  a, i

  (K) | H
  a, i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

A.6.2.

Gaasilised saasteained (diislikütus)

Allpool on esitatud katsetsükli üksiku punkti mõõteandmed (andmevõtusagedus 1 Hz) massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks. Käesolevas näites on CO ja NOx sisaldust mõõdetud kuivas, HC sisaldust aga niiskes heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaani ekvivalendina (C3) ning see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Arvutamismeetod muude katsetsükli faaside puhul on sama.

Arvutamise näites on näitlikkuse mõttes toodud erinevate astmete ümardatud vahetulemused. Tuleb märkida, et tegelikes arvutustes ei ole vahetulemuste ümardamine lubatud (vt punkt 8).

T
  a, i

(K)

H
  a, i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Koostisaine | Molaarsuhe | massiprotsent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Koostisaine

Molaarsuhe

massiprotsent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Samm 1: Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile (punkt 8.1):

Valem (11): k
  f = 0,055584 x 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Valem (8):

Formula

| Valem (7): | c
  CO,i (niiske) | 40 x 0,9331 | 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (niiske) | 500 x 0,9331 | 466,6 ppm |

Valem (7):

c
  CO,i (niiske)

40 x 0,9331

37,3 ppm

c
  NOx,i (niiske)

500 x 0,9331

466,6 ppm

Samm 2: NOx korrektsioon temperatuuri ja niiskuse suhtes (punkt 8.2.1):

| Valem (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Valem (18):

Formula

= 0,9576

Samm 3: Tsükli iga punkti saasteainete hetkemassi arvutamine (punkt 8.3.2.4):

| Valem (25): | m
  HC,i | = | 10 x 3 x 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | 37,3 x 0,155 | = 5,782 |
| m
  NOx,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Valem (25):

m
  HC,i

=

10 x 3 x 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 x 0,155

= 5,782

m
  NOx,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Samm 4: Kogu tsükli massiheite arvutamine, integreerides saasteainete hetkeväärtused ja tabelist 4 võetud u väärtused (punkt 8.3.2.4):

Järgmist arvutust eeldatakse WHTC katsetsükli puhul (1 800 s) ning saasteainete kogus on sama kõigis tsükli punktides.

| Valem (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/katse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/katse |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/katse |

Valem (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/katse

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/katse

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/katse

Aste 5: Heite erimassi arvutamine (punkt 8.5.2.1):

| Valem (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Valem (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| A.6.2. | Kübemeheide (diislikütus)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f, i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

A.6.2.

Kübemeheide (diislikütus)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f, i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Samm 1: m
  edf arvutamine (punkt 8.3.3.5.2):

| Valem (37): | r
  d, i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Valem (36): | qm

  edf,i | 0,155 × 4 | =0,620 kg/s |
| Valem (35): | m
  edf | | = 1,116 kg/katse |

Valem (37):

r
  d, i

Formula

= 4

Valem (36):

qm

  edf,i

0,155 × 4

=0,620 kg/s

Valem (35):

m
  edf

Formula

= 1,116 kg/katse

Samm 2: Tahkete osakeste massi ujuvust arvestav parandus (punkt 9.4.3.5)

| Valem (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Valem (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Valem (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Valem (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Samm 3: Tahkete osakeste massiheite arvutamine (punkt 8.3.3.5.2):

| Valem (34): | m
  PM | | = 1,253 g/katse |
| --- | --- | --- | --- |

Valem (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/katse

Samm 4: Heite erimassi arvutamine (punkt 8.5.2.1):

| Valem (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Valem (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

5. LISA

Tüübikinnituskatseteks ja toodangu nõuetele vastavuse tõendamiseks ettenähtud etalonkütuse tehnilised karakteristikud

1.1.   Etalondiislikütus mootori katsetamiseks käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reas a esitatud heitetaseme piirväärtuste suhtes
   (1)

| Parameeter | Ühik | Piirväärtused (2) | Katsemeetod | Avaldamise aeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Tihedus 15 oC juures | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Destilleerimis-temperatuurid: | | | | | |
| — | destilleerub 50 % |

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (2)

Katsemeetod

Avaldamise aeg

alumine

ülemine

Tsetaaniarv (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Tihedus 15 oC juures

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Destilleerimis-temperatuurid:

—

destilleerub 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | destilleerub 95 % |
| --- | --- |

—

destilleerub 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | keemisvahemiku ülemine piir |
| --- | --- |

—

keemisvahemiku ülemine piir

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Leekpunkt

oC

55

—

EN 27719

1993

Jahutatava filtri ummistumise temperatuur

oC

—

- 5

EN 116

1981

Viskoossus 40 oC juures

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Väävlisisaldus (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Söövitav toime vasele

—

1

EN-ISO 2160

1995

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Veesisaldus

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Neutralisatsiooniarv (tugev hape)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Oksüdatsioonikindlus (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike määramise uus ja parem meetod on väljatöötamisel |
| --- | --- |

*

Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike määramise uus ja parem meetod on väljatöötamisel

% m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Etalondiislikütus mootori katsetamiseks käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reas B1, B2 või C esitatud heitetaseme piirväärtuste suhtes

| Parameeter | Ühik | Piirväärtused (7) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tihedus 15 oC juures | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilleerimistemperatuurid: | | | | |
| — | destilleerub 50 % |

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (7)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Tsetaaniarv (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Tihedus 15 oC juures

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilleerimistemperatuurid:

—

destilleerub 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | destilleerub 95 % |
| --- | --- |

—

destilleerub 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | keemisvahemiku ülemine piir |
| --- | --- |

—

keemisvahemiku ülemine piir

oC

—

370

EN-ISO 3405

Leekpunkt

oC

55

—

EN 22719

Jahutatava filtri ummistumise temperatuur

oC

—

–5

EN 116

Viskoossus 40 oC juures

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Väävlisisaldus (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Söövitav toime vasele

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Veesisaldus

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugev hape)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksüdatsioonikindlus (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Määrimisvõime (HFRR kulumisjärgne läbimõõt 60 oC juures)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME (rasvhappe metüüleetrid)

keelatud

1.3.   Diiselmootorites kasutatav etanool
   (11)

| Parameeter | Ühik | Piirväärtused (12) | Katsemeetod (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Alkoholisisaldus | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Etanoolist erineva alkoholi sisaldus kogu alkoholis | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Tihedus 15 oC juures | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Tuhasus | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Leekpunkt | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Happesisaldus, väljendatud äädikhappena | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Neutralisatsiooniarv (tugev hape) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Värvus | Skaala järgi | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Tahke jääk 100 oC juures | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Veesisaldus | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Aldehüüdide sisaldus, väljendatud äädikhappena | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Väävlisisaldus | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Estrite sisaldus, väljendatud etüülatsetaadina | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (12)

Katsemeetod (13)

alumine

ülemine

Alkoholisisaldus

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Etanoolist erineva alkoholi sisaldus kogu alkoholis

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Tihedus 15 oC juures

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Tuhasus

% m/m

0,001

ISO 6245

Leekpunkt

oC

10

ISO 2719

Happesisaldus, väljendatud äädikhappena

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Neutralisatsiooniarv (tugev hape)

KOH mg/1

—

1

Värvus

Skaala järgi

—

10

ASTM D 1209

Tahke jääk 100 oC juures

mg/kg

15

ISO 759

Veesisaldus

% m/m

6,5

ISO 760

Aldehüüdide sisaldus, väljendatud äädikhappena

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Väävlisisaldus

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Estrite sisaldus, väljendatud etüülatsetaadina

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   MAAGAAS (NG)

Euroopa turgudel müüdavad kütused moodustavad kaks rühma:

| (a) | H-rühm, mis piirneb etalonkütustega GR ja G23; |
| --- | --- |

(a)

H-rühm, mis piirneb etalonkütustega GR ja G23;

| (b) | L-rühm, mis piirneb etalonkütustega G23 ja G25. |
| --- | --- |

(b)

L-rühm, mis piirneb etalonkütustega G23 ja G25.

Järgnevalt esitatakse etalonkütuste GR, G23 ja G25 karakteristikud:

| Etalonkütus GR |
| --- |
| Karakteristik | Ühikud | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| alumine | ülemine |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Bilanss (14) | mooli-protsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus GR

Karakteristik

Ühikud

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

alumine

ülemine

Koostis:

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Bilanss (14)

mooli-protsent

—

—

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G23 |
| --- |
| Karakteristik | Ühikud | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| alumine | ülemine |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Bilanss (16) | mooli-protsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G23

Karakteristik

Ühikud

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

alumine

ülemine

Koostis:

Metaan

92,5

91,5

93,5

Bilanss (16)

mooli-protsent

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G25 |
| --- |
| Karakteristik | Ühikud | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| alumine | ülemine |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 86 | 84 | 88 | |
| Bilanss (18) | mooli-protsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G25

Karakteristik

Ühikud

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

alumine

ülemine

Koostis:

Metaan

86

84

88

Bilanss (18)

mooli-protsent

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   LPG ETALONKÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

A.   LPG etalonkütuste tehnilised andmed sõidukite katsetamiseks käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reas a esitatud heite piirväärtuste suhtes

| Parameeter | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostis: | | | | ISO 7941 |
| C3-sisaldus | mahu % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-sisaldus | mahu % | ülejäänud osa | ülejäänud osa | |
| < C3, > C4 | mahu % | max 2 | max 2 | |
| Olefiinid | mahu % | max 12 | max 14 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | max 50 | max 50 | ISO 13757 |
| Vesi 0 oC juures | | vaba | vaba | visuaalne kontroll |
| Väävlisisaldus | mg/kg | max 50 | max 50 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | | null | null | ISO 8819 |
| Korrosioon vaseribal | hinnang | klass 1 | klass 1 | ISO 6251 (20) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| Mootori oktaaniarv | | vähemalt 92,5 | vähemalt 92,5 | EN 589 lisa B |

Parameeter

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

ISO 7941

C3-sisaldus

mahu %

50 ± 2

85 ± 2

C4-sisaldus

mahu %

ülejäänud osa

ülejäänud osa

< C3, > C4

mahu %

max 2

max 2

Olefiinid

mahu %

max 12

max 14

Aurustusjääk

mg/kg

max 50

max 50

ISO 13757

Vesi 0 oC juures

vaba

vaba

visuaalne kontroll

Väävlisisaldus

mg/kg

max 50

max 50

EN 24260

Vesiniksulfiid

null

null

ISO 8819

Korrosioon vaseribal

hinnang

klass 1

klass 1

ISO 6251 (20)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

Mootori oktaaniarv

vähemalt 92,5

vähemalt 92,5

EN 589 lisa B

B.   LPG etalonkütuste tehnilised andmed sõidukite katsetamiseks käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reas B1, B2 või C esitatud heite piirväärtuste suhtes

| Parameeter | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostis: | | | | ISO 7941 |
| C3-sisaldus | mahu % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-sisaldus | mahu % | ülejäänud osa | ülejäänud osa | |
| < C3, >C4 | mahu % | max 2 | max 2 | |
| Olefiinid | mahu % | max 12 | max 14 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | max 50 | max 50 | ISO 13757 |
| Vesi 0 oC juures | | vaba | vaba | visuaalne kontroll |
| Väävlisisaldus | mg/kg | max 10 | max. 10 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | | null | null | ISO 8819 |
| Korrosioon vaseribal | hinnang | klass 1 | klass 1 | ISO 6251 (21) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| Mootori oktaaniarv | | vähemalt 92,5 | vähemalt 92,5 | EN 589 lisa B |

Parameeter

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

ISO 7941

C3-sisaldus

mahu %

50 ± 2

85 ± 2

C4-sisaldus

mahu %

ülejäänud osa

ülejäänud osa

< C3, >C4

mahu %

max 2

max 2

Olefiinid

mahu %

max 12

max 14

Aurustusjääk

mg/kg

max 50

max 50

ISO 13757

Vesi 0 oC juures

vaba

vaba

visuaalne kontroll

Väävlisisaldus

mg/kg

max 10

max. 10

EN 24260

Vesiniksulfiid

null

null

ISO 8819

Korrosioon vaseribal

hinnang

klass 1

klass 1

ISO 6251 (21)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

Mootori oktaaniarv

vähemalt 92,5

vähemalt 92,5

EN 589 lisa B

---

(1)  Kui on vaja arvutada mootori või sõiduki soojuslikku kasutegurit, saab kütuse kütteväärtuse arvutada järgmise valemi põhjal:

| Kütteväärtus (neto, MJ/kg) | = | (46,423 – 8,792d2 + 3,170d) (1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x |
| --- | --- | --- |

Kütteväärtus (neto, MJ/kg)

=

(46,423 – 8,792d2 + 3,170d) (1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x

kus:

| d | = | tihedus 15 oC juures |
| --- | --- | --- |
| x | = | vee massiosa ( % jagatud 100ga) |
| y | = | tuha massiosa ( % jagatud 100ga) |
| s | = | väävli massiosa ( % jagatud 100ga). |

d

=

tihedus 15 oC juures

x

=

vee massiosa ( % jagatud 100ga)

y

=

tuha massiosa ( % jagatud 100ga)

s

=

väävli massiosa ( % jagatud 100ga).

(2)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud standardis ISO 4259 „Naftatooted – täppisandmete kindlaksmääramine ja rakendamine seoses katsemeetoditega” esitatud tingimusi ning alumise piirväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemine ja alumine piirväärtus. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikaadi nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

(3)  Tsetaaniarvu vahemik ei vasta minimaalse 4R suuruse erinevuse nõudele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi, kui vajaliku täpsuse saavutamiseks ei piirduta ühekordse määramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi.

(4)  Avaldamise kuu lisatakse sobival ajal.

(5)  Katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus avaldatakse.

(6)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Säilitamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

(7)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud standardis ISO 4259 „Naftatooted – täppisandmete kindlaksmääramine ja rakendamine seoses katsemeetoditega” esitatud tingimusi ning alumise piirväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja välja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsiooni nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(8)  Tsetaaniarvu diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kütuse kasutaja vahel, siis võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse määramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(9)  I tüübi katsetuses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus avaldatakse.

(10)  Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Tuleks tarnijaga ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes nõu pidada.

(11)  Etanoolkütusele võib lisada mootori valmistaja poolt kindlaksmääratud tsetaaniarvu parandajat. Maksimaalne lubatud määr on 10 massi %.

(12)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud standardis ISO 4259 „Naftatooted – täppisandmete kindlaksmääramine ja rakendamine seoses katsemeetoditega” esitatud tingimusi ning alumise piirväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemine ja alumine piirväärtus. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikaadi nõuetele, tuleb rakendada ISO 4259 tingimusi.

(13)  Samaväärsed ISO meetodid kõikide eespool osutatud omaduste kontrollimiseks võetakse vastu pärast nende avaldamist.

(14)  Inertsed gaasid +C2+

(15)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(16)  Inertsed gaasid (erinevad N2-st) + +C2+ ++C2++

(17)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(18)  Inertsed gaasid (erinevad N2-st) + +C2+ ++C2++

(19)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 oC) ja 101,3 kPa).

(20)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete olemasolu täpselt määrata juhul, kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad proovi korrosiooni vaseribal. Seepärast ei ole lubatud kõnealuseid koostisosi lisada, et mitte mõjutada katsetulemusi.

(21)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete olemasolu täpselt määrata juhul, kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad proovi korrosiooni vaseribal. Seepärast ei ole lubatud kõnealuseid koostisosi lisada, et mitte mõjutada katsetulemusi.

---

6. LISA

Arvutamise näide

1.   EUROOPA STATSIONAARSE KATSE TSÜKKEL

1.1.   Gaasilised saasteained

Allpool esitatakse iga katsemooduse tulemuste arvutamiseks vajalikud mõõteandmed. Käesolevas näites on CO ja NOx sisaldust mõõdetud kuivas, HC sisaldust märjas heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaani ekvivalendina (C3) ning see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Muude mooduste puhul kasutatakse sama arvutamismeetodit.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | CO
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

CO

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Kuivalt heitgaasilt niiskele ülemineku teguri KW, r arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 45.2):

Formula

Formula

ja

Formula

Märgrikastuse arvutamine:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Niiskust arvestav NOx taseme parandustegur KH,D (lisa 4A 1. liite punkt 54.3):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B = -0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Saasteainete massivoolukiiruste arvutamine (lisa 4A, 1. liite punkt 54.4):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Heite erimasside arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 54.5):

Järgmine näide on CO erimassi arvutamise kohta; muude saasteainete korral on arvutusprotseduur samasugune.

Massivoolukiirused üksikfaaside puhul korrutatakse vastavate kaaluteguritega, nagu on näidatud lisa 4A 1. liite punktis 2.7.1, ja summeeritakse, mille tulemusena saadakse katsetsükli keskmine saasteaine massivoolukiirus:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Mootorite võimsused üksikfaaside puhul korrutatakse vastavate kaaluteguritega, nagu on näidatud lisa 4A 1. liite punktis 2.7.1, ja summeeritakse, mille tulemusena saadakse katsetsükli keskmine võimsus:

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

NOx heite erimassi arvutamine juhuslikus punktis (lisa 4A 1. liite punkt 54.6.1):

Eeldatakse, et juhuslikult valitud punktis on määratud järgmised väärtused:

| nZ | 1 600 min-1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass,Z | 487,9 g/h (arvutatud eespool esitatud valemite põhjal) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx,Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-1

MZ

495 Nm

NOx mass,Z

487,9 g/h (arvutatud eespool esitatud valemite põhjal)

P(n)Z

83 kW

NOx,Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Katsetsükli heitetaseme määramine (lisa 4A 1. liite punkt 45.6.2):

Oletatakse, et Euroopa statsionaarse katse tsükli nelja katva faasi väärtused on järgmised:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

NOx heitetasemete võrdlus (lisa 4A 1. liite punkt 45.6.3):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2.   Kübemeheide

Tahkete osakeste mõõtmine toimub põhimõttel, et tahkete osakeste kogumine toimub kogu tsükli kestel, kuid proovimass ja voolukiirused määratakse (MSAM ja GEDF) üksikfaaside ajal. GEDF väärtuse arvutamine sõltub kasutatavast süsteemist. Järgmistes näidetes kasutatakse CO2 mõõtmist ja süsiniku tasakaalu meetodit sisaldavat ning voolu mõõtmist sisaldavat süsteemi. Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamise korral mõõdetakse GEDF otse CVS seadme abil.

GEDF arvutamine (lisa 4A 1. liite punktid 6.2.3 ja 6.2.4):

Eeldame, et 4. faasi mõõteandmed on järgmised. Muude faaside korral on arvutusprotseduur samasugune.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | ( %) | ( %) |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

( %)

( %)

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| (a) | süsiniku tasakaalu meetod |
| --- | --- |

(a)

süsiniku tasakaalu meetod

| (b) | voolu mõõtmise meetod |
| --- | --- |

(b)

voolu mõõtmise meetod

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Massivoolukiiruse arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 6.4):

GEDFW voolu kiirused üksikfaaside puhul korrutatakse vastavate kaaluteguritega, nagu on näidatud lisa 4A 1. liite punktis 2.7.1, ja summeeritakse, mille tulemusena saadakse katsetsükli keskmine GEDF. Proovi üldise massivoolukiiruse MSAM leidmiseks liidetakse üksikfaaside puhul määratud kiirused.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Oletame, et tahkete osakeste mass filtritel on 2,5 mg, siis

Formula

Taustkorrigeerimine (mittekohustuslik)

Oletatakse, et ühel taustmõõtmisel on saadud järgmised väärtused. Lahjendustegur DF arvutatakse samal viisil nagu käesoleva lisa punktis 3.1 ning seda siin ei käsitleta.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| DF summa = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

DF summa =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Heite erimassi arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 6.5):

| P(n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P(n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

kui taustkorrigeerimine on tehtud

Formula,

Individuaalse faasi kaaluteguri arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 6.6):

Oletame, et 4. faasi puhul on arvutatud eespool esitatud väärtused, siis Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

See väärtus vastab nõutavale väärtusele 0,10±0,003.

2.   EUROOPA KOORMUSKATSETSÜKKEL

Filtreerimist Besseli meetodil käsitletakse Euroopa heitealastes õigusaktides täiesti uue keskmistamise meetodina ning seetõttu esitatakse käesolevas lisas Besseli filtri selgitus, Besseli algoritmi näide ning suitsususe lõpliku väärtuse arvutamise näide. Besseli algoritmi konstandid sõltuvad üksnes suitsususe mõõturi ehitusest ja andmekogumissüsteemi võttesagedusest. Suitsususe mõõturite valmistajad peaksid soovitatavalt esitama Besseli filtri lõplikud konstandid eri võttesagedustel ning tarbijad peaksid neid konstante kasutama Besseli algoritmi moodustamisel ja suitsususe tasemete arvutamisel.

2.1.   Üldised märkused Besseli filtri kohta

Kõrgsagedushäirete tõttu on töötlemata läbipaistmatussignaali väärtused tavaliselt väga ebaühtlased. Euroopa koormuskatsetsükli puhul kasutatakse Besseli filtrit kõnealuste kõrgsagedushäirete kõrvaldamiseks. Besseli filter on rekursiivne, teise järgu madalpääsfilter, mis tagab signaali kiireima tõusu ilma ülevõnketa.

Oletatava reaalaja töötlemata heitgaasivoolu puhul väljalasketorus annab iga suitsususe mõõtur viiteajaga ja erineval viisil mõõdetud läbipaistmatuse kõvera. Määratud läbipaistmatuse kõvera viiteaeg ja amplituud sõltub esmajoones suitsususe mõõturi mõõteruumi geomeetriast, kaasa arvatud heitgaasi proovivõtutorud, ning suitsususe mõõturis signaali elektroonilisele töötlemisele kuluvast ajast. Kõnealuseid mõjusid iseloomustavaid väärtusi nimetatakse vastavalt füüsikaliseks ja elektriliseks reageeringuajaks, mis vastavad iga suitsususe mõõturi tüübi ühele filtrile.

Besseli filtri kasutamise eesmärk on tagada kogu suitsususe mõõtesüsteemi filtrite ühtsed üldised karakteristikud, milleks on:

| (a) | suitsususe mõõturi füüsikaline reageeringuaeg (tp) |
| --- | --- |

(a)

suitsususe mõõturi füüsikaline reageeringuaeg (tp)

| (b) | suitsususe mõõturi elektriline reageeringuaeg (te) |
| --- | --- |

(b)

suitsususe mõõturi elektriline reageeringuaeg (te)

| (c) | kasutatud Besseli filtri reageeringuaeg (tF) |
| --- | --- |

(c)

kasutatud Besseli filtri reageeringuaeg (tF)

Süsteemi üldine reageeringuaeg tAver leitakse järgmiselt:

Formula,

See peab kõigi suitsususe mõõturite puhul olema võrdse suurusega, et suitsususe väärtus oleks sama. Seetõttu peab Besseli filter olema valmistatud nii, et filtri reageeringuaeg (tF) ning iga üksiku suitsususe mõõturi füüsikaline reageeringuaeg (tp) ja elektriline reageeringuaeg (te) kokku annaksid tulemuse, mis vastab kogureageeringuajale (tAver). Kui iga üksiku suitsususe mõõturi tp ja te väärtused on teada ning tAver on käesoleva eeskirja kohaselt 1,0 s, saab tF välja arvutada järgmiselt:

Formula

Määratluse kohaselt on filtri reageeringuaeg tF filtreeritud väljundsignaali kasvu aeg vahemikus 10 %–90 % astmelise sisendsignaali esinemisel. Seetõttu tuleb Besseli filtri piirsagedust itereerida nii, et Besseli filtri reageeringuaeg sobiks vajaliku kasvuajaga.

Joonis a

Astmelise sisendsignaali ja filtreeritud väljundsignaali kõverad

Image

Joonisel a on kujutatud astmelise sisendsignaali kõverad, Besseli filtreeritud väljundsignaal ja filtri reageeringuaeg Besseli funktsioonis (tF).

Besseli filtri lõpliku algoritmi koostamine on mitmeastmeline protsess, mis vajab mitut iteratsioonitsüklit. Skeemil on kujutatud iteratsiooniprotseduur.

Image

2.2.   Besseli algoritmi arvutamine

Käesolevas näites moodustatakse Besseli algoritm mitme astme abil, kasutades lisa 4A 1. liite punktil 7.1 põhinevat iteratsioonimeetodit.

Oletame, et suitsususe mõõturi ja andmekogumissüsteemi karakteristikud on järgmised:

| (a) | füüsikaline reageeringuaeg tp | 0,15 s |
| --- | --- | --- |
| (b) | elektriline reageeringuaeg te | 0,05 s |
| (c) | kogu reageeringuaeg tAver | 1,00 s (käesoleva eeskirja määratluse järgi) |
| (d) | võttesagedus | 150 Hz |

(a)

füüsikaline reageeringuaeg tp

0,15 s

(b)

elektriline reageeringuaeg te

0,05 s

(c)

kogu reageeringuaeg tAver

1,00 s (käesoleva eeskirja määratluse järgi)

(d)

võttesagedus

150 Hz

1. aste: Vajalik Besseli filtri reageeringuaeg tF:

Formula

Samm 2: Piirsageduse hindamine ja Besseli konstantide E ja K arvutamine esimese iteratsiooni jaoks:

| fc | |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | |
| E | |
| K | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

K

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Selle põhjal saadakse Besseli algoritm:

Yi = Yi-1 + 7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

kus Si vastab astmelise sisendsignaali väärtustele („0” või „1”) ning Yi vastab väljundsignaali filtreeritud väärtustele.

Samm 3: Besseli filtri kasutamine astmelise sisendsignaali esinemisel:

Määratluse kohaselt on Besseli filtri reageeringuaeg tF filtreeritud väljundsignaali kasvu aeg vahemikus 10 %–90 % astmelise sisendsignaali esinemisel. Väljundsignaali ajapunktide t10 (10 %) ja t90 (90 %) määramiseks tuleb kasutada Besseli filtrit astmelise sisendsignaali esinemisel, kasutades eespool nimetatud fc, E ja K väärtusi.

Tabelis B esitatakse indeksid, astmelise sisendsignaali ajad ja väärtused ning saadud esimese ja teise iteratsiooni filtreeritud väljundsignaali väärtused. Punktid, mis on kõige lähemal t10 ja t90-le, on märgitud numbritega poolpaksus kirjas.

Tabeli B esimeses iteratsioonis esineb 10 % väärtus indeksite 30 ja 31 vahel ja 90 % väärtus indeksite 191 ja 192 vahel. tF,iter väärtuse arvutamiseks määratakse t10 ja t90 täpsed väärtused kahe külgneva mõõtepunkti vahelise lineaarse interpolatsiooni teel järgmiselt:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t90 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

kus outupper ja outlower on vastavalt Besseli filtreeritud väljundsignaaliga külgnevad punktid ning tlower on tabelis B esitatud külgneva ajapunkti aeg.

t10 = 0,200000 + 0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333 + 0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Samme 4: Filtri reageeringuaeg esimeses iteratsioonitsüklis:

tF, iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Samm 5: Filtri reageeringuaja vajaliku ja saadud väärtuse diferents esimese iteratsioonitsükli puhul:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Samm 6: Iteratsioonikriteeriumi kontroll:

On vaja, et |Δ| ≤ 0,01. Kuna 0,081641 > 0,01, ei ole iteratsioonikriteerium täidetud ja tuleb alustada uut iteratsioonitsüklit. Selles iteratsioonitsüklis arvutatakse fc ja Δ põhjal uus piirsagedus järgmiselt: fc,new = 0,318152 × (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz

Uut piirsagedust kasutatakse teises iteratsioonitsüklis, alustades 2. astmest. Itereerimist korratakse, kuni kriteeriumid on täidetud. Esimese ja teise iteratsiooni korral saadud väärtused on esitatud tabelis A.

Tabel A

Esimese ja teise iteratsiooni korral saadud väärtused

| Parameeter | 1. iteratsioon | 2. iteratsioon |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| K | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF,iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc,new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Parameeter

1. iteratsioon

2. iteratsioon

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

K

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF,iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ

(-)

0,081641

0,006657

fc,new

(Hz)

0,344126

0,346417

Samm 7: Lõplik Besseli algoritm:

Kui iteratsioonikriteeriumid on täidetud, arvutatakse 2. astme kohaselt lõplikud Besseli konstandid ja lõplik Besseli algoritm. Käesolevas näites täideti iteratsioonikriteeriumid pärast teist iteratsiooni (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Lõplikku algoritmi kasutatakse suitsususe keskmise taseme määramiseks (vaata allpool, punkt 2.3).

Yi = Yi-1 + 8,272777×10-5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Tabel B

Esimese ja teise iteratsioonitsükli astmelise sisendsignaali ja Besseli filtreeritud väljundsignaali väärtused

| Indeks i
  [-] | Aeg
  [s] | Astmeline sisendsignaal Si

  [-] | Filtreeritud väljundsignaal Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. iteratsioon | 2. iteratsioon |
| -2 | -0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| -1 | -0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeks i

[-]

Aeg

[s]

Astmeline sisendsignaal Si

[-]

Filtreeritud väljundsignaal Yi [-]

1. iteratsioon

2. iteratsioon

-2

-0,013333

0

0,000000

0,000000

-1

-0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   Suitsususe väärtuste arvutamine

Skeemil on kujutatud lõplike suitsususe väärtuste määramise üldmenetlus.

Image

Joonisel b on Euroopa koormuskatsetsükli esimeses koormusastmes mõõdetud suitsususe töötlemata signaalid ning filtreerimata ja filtreeritud valguse neeldumistegurid (k-väärtused). Esitatud on filtreeritud k-signaali maksimumväärtus (tippväärtus) Ymax1,A. Tabelis C esitatakse vastavalt indeks i, ajad (võtusagedus 150 Hz), töötlemata suitsususväärtused, filtreerimata ja filtreeritud k-väärtused. Filtreerimisel kasutati käesoleva lisa punkti 2.2 kohaselt arvutatud Besseli algoritmi konstante. Andmekoguse suuruse tõttu on tabelis esitatud ainult suitsukõvera alumised ja ülemised osad.

Joonis b

Mõõdetud suitsususe N, filtreerimata suitsu k ja filtreeritud suitsu k väärtuste kõverad

Image

Maksimumi (i = 272) arvutamisel võeti aluseks järgmised tabelis C esitatud väärtused. Kõik muud üksikud suitsususe väärtused arvutatakse samal viisil. Algoritmi alguses S-1, S-2, Y-1 ja Y-2 nullistatakse.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Indeks i | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Indeks i

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

k väärtuse arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 7.3.1):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m-1

See väärtus vastab S272-le järgmises valemis.

Besseli meetodil keskmistatud suitsususe väärtuse arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 7.3.2):

Järgmises valemis kasutatakse eespool punktis 2.2 arvutatud Besseli konstante. Eespool arvutatud tegelik filtreerimata k väärtus vastab väärtusele S272 (Si). S271 (Si-1) ja S270 (Si-2) on kaks eelnevat filtreerimata k väärtust, Y271 (Yi-1) ja Y270 (Yi-2) on kaks eelnevat filtreeritud k väärtust.

| Y272 = | 0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

See väärtus vastab Ymax1,A-le järgmises valemis.

Lõpliku suitsususe väärtuse arvutamine (lisa 4A 1. liite punkt 7.3.3):

Iga suitsususe kõvera alusel leitakse edasisteks arvutusteks vajalikud maksimaalsed filtreeritud k väärtused. Oletame, et saadi järgmised väärtused:

| Pöörlemiskiirus | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| Tsükkel 1 | Tsükkel 2 | Tsükkel 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Pöörlemiskiirus

Ymax (m-1)

Tsükkel 1

Tsükkel 2

Tsükkel 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482 m-1

SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462 m-1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099 m- 1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-1

Tsükli valideerimine (lisa 4A 1. liite punkt 3.4)

Enne standardhälbe arvutamist tuleb tsükkel valideerida. Tsükli valideerimiseks arvutatakse suitsususe suhtelised standardhälbed igal pöörlemiskiirusel kolme tsükli puhul.

| Pöörlemiskiirus | Keskmine standardhälve (m-1) | Absoluutne standardhälve (m-1) | Suhteline standardhälve (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Pöörlemiskiirus

Keskmine standardhälve (m-1)

Absoluutne standardhälve (m-1)

Suhteline standardhälve (%)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

Käesoleva näite korral on igal pöörlemiskiirusel täidetud valideerimiskriteerium 15 %.

Tabel C

Läbipaistmatuse N ning filtreerimata ja filtreeritud k väärtused koormusastme alguses

| Indeks i
  [-] | Aeg
  [s] | Läbipaistmatus N
  [%] | Filtreerimata k-väärtus
  [m-1] | Filtreeritud k-väärtus
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeks i

[-]

Aeg

[s]

Läbipaistmatus N

[%]

Filtreerimata k-väärtus

[m-1]

Filtreeritud k-väärtus

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Läbipaistmatuse N ning filtreerimata ja filtreeritud k väärtused Ymax1,A (≡ maksimumi väärtus, poolpaksus kirjas) ümbruses

| Indeks i
  [-] | Aeg
  [s] | Läbipaistmatus N
  [%] | Filtreerimata k-väärtus
  [m-1] | Filtreeritud k-väärtus
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Indeks i

[-]

Aeg

[s]

Läbipaistmatus N

[%]

Filtreerimata k-väärtus

[m-1]

Filtreeritud k-väärtus

[m-1]

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   EUROOPA SIIRDEKATSETSÜKKEL

3.1.   Gaasilised saasteained (diiselmootor)

Oletame, et mahtpump-püsimahuproovisüsteemi kasutamise korral on saadud järgmised mõõtetulemused.:

| V0 (m3/rev) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (rev) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/rev)

0,1776

Np (rev)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Lahjendatud heitgaasi voolu arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.1):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

NOx kontsentratsiooni parandusteguri arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.2):

Formula

Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.3.1.1):

Diislikütuse eeldatav koostis on C1H1,8

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Massiheitevoolu määramine (lisa 4A 2. liite punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Heite erimasside arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.4):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Kübemeheide (diiselmootor)

Oletame, et mahtpump-püsimahuproovisüsteemi ja kahekordse lahjendamise kasutamise korral on saadud järgmised mõõtetulemused.

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf,p (mg) | 3,030 |
| Mf,b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf,p (mg)

3,030

Mf,b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Massiheite arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 5.1):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Taustkorrigeeritud massiheite arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 5.1):

Formula

Heite erimassi arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 5.2):

Formula= 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, kui taustkorrigeerimine on tehtud

3.3.   Gaasilised saasteained (maagaasküttel töötav mootor)

Oletame, et mahtpump-püsimahuproovisüsteemi ja kahekordse lahjendamise kasutamise korral on saadud järgmised mõõtetulemused:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

NOx kontsentratsiooni parandusteguri arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.2):

Formula

Metaanist erinevate süsivesinike kontsentratsiooni arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.3.1):

| (a) | Gaasikromatograafiline meetod
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

(a)

Gaasikromatograafiline meetod

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| (b) | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod |
| --- | --- |

(b)

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod

Oletame, et metaani eemaldamise kasutegur on 0,04 ja etaani eemaldamise kasutegur 0,98 (vt lisa 4A, 5. liide, punkt 1.8.4).

Formula

Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.3.1.1):

G20 etalonkütuse (100 % metaani) kasutamise korral, koostisega C1H4:

Formula

Formula

NMHC taustkontsentratsioon on HCconcd ja CH4concd vahe

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Heitgaasi massivoolude määramine (lisa 4A 2. liite punkt 4.3.1):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Heite erimasside arvutamine (lisa 4A 2. liite punkt 4.4):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   λ-NIHKETEGUR (Sλ)

4.1.   λ-nihketeguri (Sλ) arvutamine
   (1)

Formula

kus:

Sλ= λ-nihketegur

inert %= kütuses leiduvate inertsete gaaside (N2, CO2, He, jms) mahu %

Formula

N ja m= osutavad süsivesinike koostist kajastavale brutovalemile CnHm ning määratletakse järgmiselt:

Formula

Formula

kus:

| CH4 | = | kütuses leiduva metaani mahu % |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | kütuses leiduvate kõikide C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahu % |
| C3 | = | kütuses leiduvate kõikide C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahu % |
| C4 | = | kütuses leiduvate kõikide C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahu % |
| C5 | = | kütuses leiduvate kõikide C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahu % |
| diluent | = | kütuses leiduvate lahjendusgaaside (, N2, CO2, He jt) mahu %. |

CH4

=

kütuses leiduva metaani mahu %

C2

=

kütuses leiduvate kõikide C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahu %

C3

=

kütuses leiduvate kõikide C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahu %

C4

=

kütuses leiduvate kõikide C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahu %

C5

=

kütuses leiduvate kõikide C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahu %

diluent

=

kütuses leiduvate lahjendusgaaside (Formula, N2, CO2, He jt) mahu %.

4.2.   λ-nihketeguri Sλ arvutamise näited

Näide 1 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (mahu %)

Formula

Formula

Formula

Näide 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (mahu %)

Formula

Formula

Formula

Näide 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels – SAE J1829, June 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 „Combustion stoichiometry” (pp. 68 to 72)

---

7. LISA

Heitekontrollisüsteemide vastupidavuskatse menetlus

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse üksikasjalikult mootoritüüpkonna valiku aluseks olevaid menetlusi, mida teostatakse halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutusaja saavutamise katseplaani alusel. Halvendustegureid kohaldatakse heitetaseme puhul, mis on mõõdetud korrapäraseid kontrolle läbivatest mootoritest, kusjuures kontrollide eesmärgiks on tagada, et kasutusel olevate mootorite heitetase vastaks käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelites esitatud heite piirnormidele sõiduki, millele mootor on paigaldatud, kogu püsimisaja vältel.

Käesolevas lisas kirjeldatakse ka heitetaset mõjutavat hooldust ja heitetaset mittemõjutavat hooldust, mida tehakse vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel katsetatavatele mootoritele. Kirjeldatud hooldust teostatakse kasutuselolevate mootorite puhul ning sellest teavitatakse uute raskeveokimootorite omanikke.

2.   MOOTORITE VALIK KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURITE KINDLAKSTEGEMISEKS

| 2.1. | Kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemiseks läbiviidava heitetaseme katsetamise jaoks vajalikud mootorid valitakse käesoleva eeskirja punktis 7.1 määratletud mootoritüüpkonnast. |
| --- | --- |

2.1.

Kasuliku tööea halvendustegurite kindlakstegemiseks läbiviidava heitetaseme katsetamise jaoks vajalikud mootorid valitakse käesoleva eeskirja punktis 7.1 määratletud mootoritüüpkonnast.

| 2.2. | Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse. Selleks, et liigitada erineva silindrite arvu ja konfiguratsiooni, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõestavad mootorite heitetaseme sarnasust. |
| --- | --- |

2.2.

Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse. Selleks, et liigitada erineva silindrite arvu ja konfiguratsiooni, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab valmistaja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõestavad mootorite heitetaseme sarnasust.

| 2.3. | Mootorite valmistaja valib vastavalt käesoleva eeskirja punktis 7.2 esitatud valikukriteeriumidele mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda esindava mootori, mida katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.2 määratletud vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, ning millest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust. |
| --- | --- |

2.3.

Mootorite valmistaja valib vastavalt käesoleva eeskirja punktis 7.2 esitatud valikukriteeriumidele mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda esindava mootori, mida katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.2 määratletud vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, ning millest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.

| 2.3.1. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks tuleks katsetada teist mootorit, valib tüübikinnitusasutus pärast mootori valmistajaga konsulteerimist välja katsetatava mootori. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heitetaseme selgitamiseks tuleks katsetada teist mootorit, valib tüübikinnitusasutus pärast mootori valmistajaga konsulteerimist välja katsetatava mootori.

3.   KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURITE KINDLAKSTEGEMINE

3.1.   Üldosa

Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kohaldatavad halvendustegurid tehakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks läbitud vahemaa ja vajaliku kasutusaja saavutamise menetluse, mis hõlmab gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite regulaarset määramist Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil.

3.2.   Kasutusaja saavutamise plaan

Vajaliku kasutusaja saavutamisel kasutatavat katseplaani võib rakendada valmistaja soovil, katsetades valitud algmootoriga varustatud sõidukit vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel reaalsetes tingimustes või katsetades valitud algmootorit vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel dünamomeetril.

| 3.2.1. | Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamine reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril |
| --- | --- |

3.2.1.

Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamine reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril

| 3.2.1.1. | Valmistaja määrab kindlaks mootorite läbitava vahemaa ja kasutusaja saavutamise vormi ja ulatuse kooskõlas heade inseneritavadega. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Valmistaja määrab kindlaks mootorite läbitava vahemaa ja kasutusaja saavutamise vormi ja ulatuse kooskõlas heade inseneritavadega.

| 3.2.1.2. | Valmistaja määrab kindlaks, millal katsetada mootorit Euroopa statsionaarse katse tsüklis ja Euroopa siirdekatsetsükli abil gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite suhtes. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Valmistaja määrab kindlaks, millal katsetada mootorit Euroopa statsionaarse katse tsüklis ja Euroopa siirdekatsetsükli abil gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite suhtes.

| 3.2.1.3. | Mootori järeltöötlussüsteemi ühe tüüpkonna mootorite puhul kasutatakse ühte ja sama mootori toimimiskava. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Mootori järeltöötlussüsteemi ühe tüüpkonna mootorite puhul kasutatakse ühte ja sama mootori toimimiskava.

| 3.2.1.4. | Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis läbi viia ainult ühe katsetsükli (kas Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis läbi viia ainult ühe katsetsükli (kas Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

| 3.2.1.5. | Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutatavad toimimiskavad. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutatavad toimimiskavad.

| 3.2.1.6. | Toimimiskava kestus võib olla lühem kui kasulik tööiga, tingimusel et katsepunktide arv on piisav katsetulemuste nõuetekohaseks ekstrapoleerimiseks vastavalt punktile 3.5.2. Kasutusaja saavutamise periood ei tohi aga olla lühem punkti 3.2.1.8 tabelis esitatud näidust. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Toimimiskava kestus võib olla lühem kui kasulik tööiga, tingimusel et katsepunktide arv on piisav katsetulemuste nõuetekohaseks ekstrapoleerimiseks vastavalt punktile 3.5.2. Kasutusaja saavutamise periood ei tohi aga olla lühem punkti 3.2.1.8 tabelis esitatud näidust.

| 3.2.1.7. | Valmistaja peab kindlaks määrama, millises korrelatsioonis on minimaalne kasutusaja saavutamise periood (läbisõidetud vahemaa) mootori töötundidega dünamomeetril, näiteks milline on kütusekulu korrelatsioon, korrelatsioon sõiduki kiiruse ja mootori pöörete vahel jne. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Valmistaja peab kindlaks määrama, millises korrelatsioonis on minimaalne kasutusaja saavutamise periood (läbisõidetud vahemaa) mootori töötundidega dünamomeetril, näiteks milline on kütusekulu korrelatsioon, korrelatsioon sõiduki kiiruse ja mootori pöörete vahel jne.

| 3.2.1.8. | Kasutusaja saavutamise minimaalne periood







  Sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse | Kasutusaja saavutamise minimaalne periood | Kasulik tööiga (käesoleva eeskirja punkt) |
| --- | --- | --- | --- |
| N1-kategooria sõidukid | 100 000 km | Punkt 5.3.1.1 |
| N2-kategooria sõidukid | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 16 tonni | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass on suurem kui 16 tonni | 167 000 km | Punkt 5.3.1.3 |
| M2- kategooria sõidukid | 100 000 km | Punkt 5.3.1.1 |
| M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 7,5 tonni | 125 000 km | Punkt 5.3.1.2 |
| M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass on suurem kui 7,5 tonni | 167 000 km | Punkt 5.3.1.3 |

3.2.1.8.

Kasutusaja saavutamise minimaalne periood

Sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse

Kasutusaja saavutamise minimaalne periood

Kasulik tööiga (käesoleva eeskirja punkt)

N1-kategooria sõidukid

100 000 km

Punkt 5.3.1.1

N2-kategooria sõidukid

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 16 tonni

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass on suurem kui 16 tonni

167 000 km

Punkt 5.3.1.3

M2- kategooria sõidukid

100 000 km

Punkt 5.3.1.1

M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 7,5 tonni

125 000 km

Punkt 5.3.1.2

M3-kategooria III ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass on suurem kui 7,5 tonni

167 000 km

Punkt 5.3.1.3

| 3.2.1.9. | Reaalsetes tingimustes läbiviidavat kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Reaalsetes tingimustes läbiviidavat kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.

| 3.2.2. | Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli puhul tuleb teostada lisamõõtmisi valmistaja poolt valitud punktide vahel, teavitab ta sellest valmistajat. Reaalsetes tingimustes või dünamomeetril läbiviidava kasutusaja saavutamise muudetud katseplaani valmistab ette valmistaja ning selle kiidab heaks tüübikinnitusasutus. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli puhul tuleb teostada lisamõõtmisi valmistaja poolt valitud punktide vahel, teavitab ta sellest valmistajat. Reaalsetes tingimustes või dünamomeetril läbiviidava kasutusaja saavutamise muudetud katseplaani valmistab ette valmistaja ning selle kiidab heaks tüübikinnitusasutus.

3.3.   Mootori katsetamine

| 3.3.1. | Kasutusaja saavutamise katseplaani algus |
| --- | --- |

3.3.1.

Kasutusaja saavutamise katseplaani algus

| 3.3.1.1. | Valmistaja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kindlaks mootori töötundide arvu, mille möödumisel on mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerunud. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab valmistaja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib valmistaja mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerumiseks lasta mootoril töötada 125 tundi. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Valmistaja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kindlaks mootori töötundide arvu, mille möödumisel on mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerunud. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab valmistaja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib valmistaja mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerumiseks lasta mootoril töötada 125 tundi.

| 3.3.1.2. | Punktis 3.3.1.1 kindlaksmääratud stabiliseerimisperioodi käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Punktis 3.3.1.1 kindlaksmääratud stabiliseerimisperioodi käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena.

| 3.3.2. | Kasutusaja saavutamise katseplaani läbiviimine |
| --- | --- |

3.3.2.

Kasutusaja saavutamise katseplaani läbiviimine

| 3.3.2.1. | Pärast stabiliseerumist lastakse mootoril töötada valmistaja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 3.2. Mootorit katsetatakse Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli käigus valmistaja poolt kindlaksmääratud ja vajadusel tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt punktile 3.2.2 sätestatud kasutusaja saavutamise katseplaani korrapäraste ajavahemike tagant gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite suhtes. Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel), viiakse teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) läbi kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Pärast stabiliseerumist lastakse mootoril töötada valmistaja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, nagu on kirjeldatud punktis 3.2. Mootorit katsetatakse Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli käigus valmistaja poolt kindlaksmääratud ja vajadusel tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt punktile 3.2.2 sätestatud kasutusaja saavutamise katseplaani korrapäraste ajavahemike tagant gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite suhtes. Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel), viiakse teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) läbi kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

| 3.3.2.2. | Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 4 kirjeldatud hooldust. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 4 kirjeldatud hooldust.

| 3.3.2.3. | Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või sõiduki erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui OBD süsteem on avastanud konkreetse probleemi, mis on põhjustanud rikkeindikaatori (MI) aktiveerumise. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või sõiduki erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui OBD süsteem on avastanud konkreetse probleemi, mis on põhjustanud rikkeindikaatori (MI) aktiveerumise.

3.4.   Aruandlus

| 3.4.1. | Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal läbiviidud heite määramise katsete (Euroopa Statsionaarse Katse Tsükkel ja Euroopa Siirdekatsetsükkel) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks. Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab valmistaja põhjendama, miks katse kehtetuks tunnistati. Sellisel juhul tuleb läbi viia uued Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli seeriad järgneva 100-tunnise kasutusaja jooksul. |
| --- | --- |

3.4.1.

Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal läbiviidud heite määramise katsete (Euroopa Statsionaarse Katse Tsükkel ja Euroopa Siirdekatsetsükkel) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks. Kui mõni heitekatse tunnistatakse kehtetuks, peab valmistaja põhjendama, miks katse kehtetuks tunnistati. Sellisel juhul tuleb läbi viia uued Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli seeriad järgneva 100-tunnise kasutusaja jooksul.

| 3.4.2. | Iga kord kui valmistaja katsetab mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel halvendustegurite kindlaksmääramiseks, säilitab ta kogu teabe kasutusaja saavutamise plaani rakendamise jooksul teostatud heite määramise katsete ja mootori hoolduse kohta. See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heite määramise katsete tulemustega. |
| --- | --- |

3.4.2.

Iga kord kui valmistaja katsetab mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel halvendustegurite kindlaksmääramiseks, säilitab ta kogu teabe kasutusaja saavutamise plaani rakendamise jooksul teostatud heite määramise katsete ja mootori hoolduse kohta. See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heite määramise katsete tulemustega.

3.5.   Halvendustegurite kindlaksmääramine

| 3.5.1. | Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil igas katsepunktis mõõdetud iga heite puhul viiakse kõikide katseandmete põhjal läbi sobivaim regressioonianalüüs. Iga saasteaine puhul läbiviidud katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelites esitatud vastavate saasteainete piirväärtustes, pluss üks kümnendkoht. Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, tehakse regressioonianalüüs ainult igas katsepunktis teostatud katseseeria katsetulemuste põhjal. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil igas katsepunktis mõõdetud iga heite puhul viiakse kõikide katseandmete põhjal läbi sobivaim regressioonianalüüs. Iga saasteaine puhul läbiviidud katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelites esitatud vastavate saasteainete piirväärtustes, pluss üks kümnendkoht. Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, tehakse regressioonianalüüs ainult igas katsepunktis teostatud katseseeria katsetulemuste põhjal.

| 3.5.2. | Regressioonianalüüsi põhjal arvutab valmistaja iga saasteaine puhul prognoositavad heitemäärad kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ning katsetatava mootori kasuliku tööea jooksul, ekstrapoleerides regressioonivõrrandit vastavalt punktile 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

Regressioonianalüüsi põhjal arvutab valmistaja iga saasteaine puhul prognoositavad heitemäärad kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ning katsetatava mootori kasuliku tööea jooksul, ekstrapoleerides regressioonivõrrandit vastavalt punktile 3.5.1.

| 3.5.3. | Heite järeltöötlussüsteemiga varustamata mootorite puhul on iga heite puhul halvendustegur kasuliku tööea prognoositavate heitemäärade ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse prognoositavate heitemäärade vahe.
  Heidete järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul on iga heite halvendustegur kasuliku tööea prognoositavate heitemäärade ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse prognoositavate heitemäärade suhe.
  Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis läbiviidud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes, tingimusel et mõlema katsetsükli puhul on kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus mõõdetud väärtuste suhe sarnane. |
| --- | --- |

3.5.3.

Heite järeltöötlussüsteemiga varustamata mootorite puhul on iga heite puhul halvendustegur kasuliku tööea prognoositavate heitemäärade ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse prognoositavate heitemäärade vahe.

Heidete järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul on iga heite halvendustegur kasuliku tööea prognoositavate heitemäärade ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse prognoositavate heitemäärade suhe.

Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) ning teine katsetsükkel (Euroopa statsionaarse katse tsükkel või Euroopa siirdekatsetsükkel) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis läbiviidud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes, tingimusel et mõlema katsetsükli puhul on kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus mõõdetud väärtuste suhe sarnane.

| 3.5.4. | Iga saasteaine halvendustegurid vastavas katsetsüklis registreeritakse käesoleva eeskirja 1.-6. liite punktis 1.4. |
| --- | --- |

3.5.4.

Iga saasteaine halvendustegurid vastavas katsetsüklis registreeritakse käesoleva eeskirja 1.-6. liite punktis 1.4.

| 3.6. | Alternatiivina kasutusaja saavutamise katseplaani kasutamisele halvendusteguri kindlaksmääramiseks võivad valmistajad kasutada järgmisi halvendustegureid:












  Mootori tüüp | Katsetsükkel | CO | HC | NMHC | CH4 | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diiselmootor | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Gaasimootor | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Alternatiivina kasutusaja saavutamise katseplaani kasutamisele halvendusteguri kindlaksmääramiseks võivad valmistajad kasutada järgmisi halvendustegureid:

Mootori tüüp

Katsetsükkel

CO

HC

NMHC

CH4

NOx

PM

Diiselmootor

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Gaasimootor

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Valmistaja võib otsustada kanda mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni puhul kindlaksmääratud halvendusteguri üle mootorite või mootorite/järeltöötlussüsteemide kombinatsioonidele, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, mis on kindlaks määratud punktis 2.1. Sellistel juhtudel peab valmistaja tüübikinnitusasutusele tõestama, et baasmootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil ja mootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil, mille puhul on halvendustegurid üle võetud, on samad tehnilised näitajad ja sõidukile paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni heitetasemed on samalaadsed. |
| --- | --- |

3.6.1.

Valmistaja võib otsustada kanda mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni puhul kindlaksmääratud halvendusteguri üle mootorite või mootorite/järeltöötlussüsteemide kombinatsioonidele, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, mis on kindlaks määratud punktis 2.1. Sellistel juhtudel peab valmistaja tüübikinnitusasutusele tõestama, et baasmootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil ja mootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil, mille puhul on halvendustegurid üle võetud, on samad tehnilised näitajad ja sõidukile paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni heitetasemed on samalaadsed.

3.7.   Toote vastavuskontroll

| 3.7.1. | Toote vastavust heitetaset käsitlevatele nõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 8 alusel. |
| --- | --- |

3.7.1.

Toote vastavust heitetaset käsitlevatele nõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 8 alusel.

| 3.7.2. | Tüübikinnituse andmisel võib valmistaja otsustada mõõta ka heitetaset enne heitgaaside järeltöötlussüsteemi. Nii tehes võib valmistaja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametliku halvendusteguri ning kasutada seda kontrolli abivahendina tootmisliini lõpus. |
| --- | --- |

3.7.2.

Tüübikinnituse andmisel võib valmistaja otsustada mõõta ka heitetaset enne heitgaaside järeltöötlussüsteemi. Nii tehes võib valmistaja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametliku halvendusteguri ning kasutada seda kontrolli abivahendina tootmisliini lõpus.

| 3.7.3. | Tüübikinnituse jaoks registreeritakse käesoleva eeskirja 1.-6. liite punktis 1.4 ainult need halvendustegurid, mis valmistaja on võtnud tarvitusele vastavalt punktile 3.6.1 või leidnud vastavalt punktile 3.5. |
| --- | --- |

3.7.3.

Tüübikinnituse jaoks registreeritakse käesoleva eeskirja 1.-6. liite punktis 1.4 ainult need halvendustegurid, mis valmistaja on võtnud tarvitusele vastavalt punktile 3.6.1 või leidnud vastavalt punktile 3.5.

4.   HOOLDUS

Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul klassifitseeritakse mootoritele tehtavat hooldust ja halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutatud reaktiivi nõuetekohast kulu kas heitetaset mõjutavate või heitetaset mittemõjutavatena ning neid võib omakorda klassifitseerida korraliste ja erakorralistena. Teatav heitetaset mõjutav hooldus on klassifitseeritud ka kriitilise heitetaset mõjutava hooldusena.

4.1.   Heitetaset mõjutav korraline hooldus

| 4.1.1. | Käesolevas punktis kirjeldatakse heitetaset mõjutavat korralist hooldust, mida teostatakse kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks ning mis tuleb lisada uute raskeveokite ja raskeveokite mootoritega omanikele antavatesse hooldusjuhenditesse. |
| --- | --- |

4.1.1.

Käesolevas punktis kirjeldatakse heitetaset mõjutavat korralist hooldust, mida teostatakse kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks ning mis tuleb lisada uute raskeveokite ja raskeveokite mootoritega omanikele antavatesse hooldusjuhenditesse.

| 4.1.2. | Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb hooldust teostada samade või samaväärsete vahemaade tagant, mis täpsustatakse valmistaja poolt raskeveoki või raskeveoki mootori ostjale antavas hooldusjuhendis. Vajadusel võib hoolduskava kasutusaja saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb hooldust teostada samade või samaväärsete vahemaade tagant, mis täpsustatakse valmistaja poolt raskeveoki või raskeveoki mootori ostjale antavas hooldusjuhendis. Vajadusel võib hoolduskava kasutusaja saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud.

| 4.1.3. | Mis tahes mootoritele tehtav heitetaset mõjutav hooldus peab olema vajalik, et tagada mootori kasutusaegne vastavus vastavate heitetaseme normidele. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele andmed, et tõestada heitetaset mõjutava korralise hoolduse tehnilist põhjendatust. |
| --- | --- |

4.1.3.

Mis tahes mootoritele tehtav heitetaset mõjutav hooldus peab olema vajalik, et tagada mootori kasutusaegne vastavus vastavate heitetaseme normidele. Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele andmed, et tõestada heitetaset mõjutava korralise hoolduse tehnilist põhjendatust.

| 4.1.4. | Mootori valmistaja kirjeldab järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik):






  a) | heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Mootori valmistaja kirjeldab järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik):

a)

heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid;

| b) | karteri tuulutusklapp; |
| --- | --- |

b)

karteri tuulutusklapp;

| c) | kütusepihusti otsad (ainult puhastatakse); |
| --- | --- |

c)

kütusepihusti otsad (ainult puhastatakse);

| d) | kütusepihustid; |
| --- | --- |

d)

kütusepihustid;

| e) | turboülelaadur; |
| --- | --- |

e)

turboülelaadur;

| f) | elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid; |
| --- | --- |

f)

elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid;

| g) | osakeste filtrite süsteem (sealhulgas selle komponendid); |
| --- | --- |

g)

osakeste filtrite süsteem (sealhulgas selle komponendid);

| h) | heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud; |
| --- | --- |

h)

heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik reguleerimisventiilid ja torud;

| i) | heitgaasi järeltöötlussüsteemid. |
| --- | --- |

i)

heitgaasi järeltöötlussüsteemid.

| 4.1.5. | Hoolduse seisukohalt käsitatakse kriitiliste heitetaset mõjutavate osadena järgmisi koostusid:






  a) | heitgaasi järeltöötlussüsteem; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

Hoolduse seisukohalt käsitatakse kriitiliste heitetaset mõjutavate osadena järgmisi koostusid:

a)

heitgaasi järeltöötlussüsteem;

| b) | elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid; |
| --- | --- |

b)

elektrooniline mootori juhtimisseadis ja selle andurid ja ajamid;

| c) | heitgaasitagastussüsteem koos sellega seonduvate filtrite, jahutite, reguleerimisventiilide ja torudega; |
| --- | --- |

c)

heitgaasitagastussüsteem koos sellega seonduvate filtrite, jahutite, reguleerimisventiilide ja torudega;

| d) | karteri tuulutusklapp. |
| --- | --- |

d)

karteri tuulutusklapp.

| 4.1.6. | Kriitiline heitetaset mõjutav korraline hooldus peab olema selline, mida tõenäoliselt tehakse ka kasutuselolevatele mootoritele. Valmistaja tõestab tüübikinnitusasutusele, et sellise hoolduse tegemine kasutuse ajal on tõenäoline, seda tuleb tõestada kasutusaja saavutamise katseplaani käigus enne hoolduse teostamist. |
| --- | --- |

4.1.6.

Kriitiline heitetaset mõjutav korraline hooldus peab olema selline, mida tõenäoliselt tehakse ka kasutuselolevatele mootoritele. Valmistaja tõestab tüübikinnitusasutusele, et sellise hoolduse tegemine kasutuse ajal on tõenäoline, seda tuleb tõestada kasutusaja saavutamise katseplaani käigus enne hoolduse teostamist.

| 4.1.7. | Kriitilise heitetaset mõjutava korralise hoolduse alla kuuluvate osade puhul, mis rahuldavad punktides 4.1.7.1–4.1.7.4 määratletud tingimusi, eeldatakse, et nende hooldamine kasutuse ajal on tõenäoline. |
| --- | --- |

4.1.7.

Kriitilise heitetaset mõjutava korralise hoolduse alla kuuluvate osade puhul, mis rahuldavad punktides 4.1.7.1–4.1.7.4 määratletud tingimusi, eeldatakse, et nende hooldamine kasutuse ajal on tõenäoline.

| 4.1.7.1. | Esitatakse andmed, millega tõestatakse, et heitetase ja sõiduki töö on omavahel seotud, kuna vähese hoolduse puhul heitetase suureneb ja sõiduki töö samal ajal halveneb kuni hetkeni, mil see pole normaalse sõidutava puhul vastuvõetav. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Esitatakse andmed, millega tõestatakse, et heitetase ja sõiduki töö on omavahel seotud, kuna vähese hoolduse puhul heitetase suureneb ja sõiduki töö samal ajal halveneb kuni hetkeni, mil see pole normaalse sõidutava puhul vastuvõetav.

| 4.1.7.2. | Esitatud vaatlusandmetest nähtub, et 80 % tõenäosusega on sellistest mootoritest 80 % juba kirjeldatud kriitilist hooldust soovitatud aja tagant tehtud. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Esitatud vaatlusandmetest nähtub, et 80 % tõenäosusega on sellistest mootoritest 80 % juba kirjeldatud kriitilist hooldust soovitatud aja tagant tehtud.

| 4.1.7.3. | Vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktis [3.6....] esitatud nõuetele paigaldatakse sõiduki armatuurlauale hästi nähtav indikaator, mis teavitab juhti hoolduse vajalikkusest. Indikaator aktiveeritakse pärast teatud vahemaa läbimist või mõne koostisosa rikke puhul. Mootori töötades peab indikaator jääma aktiveerituks ja ilma nõutavat hooldust tegemata ei saa seda välja lülitada. Signaali lähtestamine on hoolduskavas ette nähtud. Süsteem ei tohi olla projekteeritud selliselt, et see deaktiveerub pärast mootori kasuliku tööea lõppu või hiljem. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

Vastavalt käesoleva eeskirja lisa 9A punktis [3.6....] esitatud nõuetele paigaldatakse sõiduki armatuurlauale hästi nähtav indikaator, mis teavitab juhti hoolduse vajalikkusest. Indikaator aktiveeritakse pärast teatud vahemaa läbimist või mõne koostisosa rikke puhul. Mootori töötades peab indikaator jääma aktiveerituks ja ilma nõutavat hooldust tegemata ei saa seda välja lülitada. Signaali lähtestamine on hoolduskavas ette nähtud. Süsteem ei tohi olla projekteeritud selliselt, et see deaktiveerub pärast mootori kasuliku tööea lõppu või hiljem.

| 4.1.7.4. | Ükskõik milline muu meetod, mille puhul tüübikinnitusasutus peab tõenäoliseks, et kriitilist hooldust tehakse kasutamise jooksul. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Ükskõik milline muu meetod, mille puhul tüübikinnitusasutus peab tõenäoliseks, et kriitilist hooldust tehakse kasutamise jooksul.

4.2.   Muudatused korralises hoolduses

| 4.2.1. | Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse kiita heaks uued korralised hooldused, mida valmistaja soovib kasutusaja saavutamise katseplaani käigus teha ning soovitada raskeveokite ja nende mootorite omanikele. Valmistaja esitab ka soovituse uue korralise hoolduse kategooria kohta (s.t heitetaset mõjutav, heitetaset mittemõjutav, kriitiline või mittekriitiline) ning heitetaset mõjutava hoolduse puhul ka maksimaalse võimaliku hooldusintervalli kohta. Koos taotlusega tuleb esitada andmed, mis kinnitavad vajadust uue korralise hoolduse ja soovitatud hooldusintervalli järele. |
| --- | --- |

4.2.1.

Valmistaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse kiita heaks uued korralised hooldused, mida valmistaja soovib kasutusaja saavutamise katseplaani käigus teha ning soovitada raskeveokite ja nende mootorite omanikele. Valmistaja esitab ka soovituse uue korralise hoolduse kategooria kohta (s.t heitetaset mõjutav, heitetaset mittemõjutav, kriitiline või mittekriitiline) ning heitetaset mõjutava hoolduse puhul ka maksimaalse võimaliku hooldusintervalli kohta. Koos taotlusega tuleb esitada andmed, mis kinnitavad vajadust uue korralise hoolduse ja soovitatud hooldusintervalli järele.

4.3.   Heitetaset mittemõjutav korraline hooldus

| 4.3.1. | Heitetaset mittemõjutavat korralist hooldust, mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (nt õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerimine, pöörlemissageduse regulaator, mootori poltide pöördemoment, ventiili reguleerimine, pihusti reguleerimine, seadistuse reguleerimine, veorihmade pingutamine jne) võib teha kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud mootoritel või sõidukitel kõige pikemate vaheaegade tagant, mida valmistaja soovitab omanikul teha (mitte vaheaegade tagant, mis on soovitatud põhjalikuks hoolduseks). |
| --- | --- |

4.3.1.

Heitetaset mittemõjutavat korralist hooldust, mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (nt õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerimine, pöörlemissageduse regulaator, mootori poltide pöördemoment, ventiili reguleerimine, pihusti reguleerimine, seadistuse reguleerimine, veorihmade pingutamine jne) võib teha kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud mootoritel või sõidukitel kõige pikemate vaheaegade tagant, mida valmistaja soovitab omanikul teha (mitte vaheaegade tagant, mis on soovitatud põhjalikuks hoolduseks).

4.4.   Kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud mootorite hooldus

| 4.4.1. | Kasutusaja saavutamise katseplaani raames katsetatavate mootorite osi, välja arvatud mootorit, heitekontrollisüsteemi või kütusesüsteemi, parandatakse ainult juhul, kui see osa lakkab toimimast või kui mootorisüsteemis tekib rike. |
| --- | --- |

4.4.1.

Kasutusaja saavutamise katseplaani raames katsetatavate mootorite osi, välja arvatud mootorit, heitekontrollisüsteemi või kütusesüsteemi, parandatakse ainult juhul, kui see osa lakkab toimimast või kui mootorisüsteemis tekib rike.

| 4.4.2. | Mootoriosade rikke, ebaõige seadistuse või defektsete mootoriosade kindlakstegemiseks ei tohi kasutada vastavaid seadmeid, aparatuuri ega tööriistu, välja arvatud juhul, kui samad või samaväärsed seadmed, aparatuur või tööriistad on kättesaadavad ka edasimüüjatele ja hooldusettevõtetele ning kui neid kasutatakse






  (a) | vastavate osade korralise hoolduse käigus ja |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Mootoriosade rikke, ebaõige seadistuse või defektsete mootoriosade kindlakstegemiseks ei tohi kasutada vastavaid seadmeid, aparatuuri ega tööriistu, välja arvatud juhul, kui samad või samaväärsed seadmed, aparatuur või tööriistad on kättesaadavad ka edasimüüjatele ja hooldusettevõtetele ning kui neid kasutatakse

(a)

vastavate osade korralise hoolduse käigus ja

| (b) | pärast mootoririkke tuvastamist. |
| --- | --- |

(b)

pärast mootoririkke tuvastamist.

4.5.   Kriitiline heitetaset mõjutav erakorraline hooldus

| 4.5.1. | Nõutava reaktiivi lisamist käsitatakse kriitilise heitetaset mõjutava erakorralise hooldusena kasutusaja saavutamise katseplaani läbiviimise ja valmistaja poolt raskeveokite või nende mootorite omanikule antavasse hooldusjuhendisse kaasamise eesmärgil. |
| --- | --- |

4.5.1.

Nõutava reaktiivi lisamist käsitatakse kriitilise heitetaset mõjutava erakorralise hooldusena kasutusaja saavutamise katseplaani läbiviimise ja valmistaja poolt raskeveokite või nende mootorite omanikule antavasse hooldusjuhendisse kaasamise eesmärgil.

---

8. LISA

Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavus

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Heitetasemega seoses antud tüübikinnituste puhul on asjakohane võtta meetmeid, et tagada heitekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukile paigaldatud mootori kasuliku tööea jooksul tavapärastes tingimustes (nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavus). |
| --- | --- |

1.1.

Heitetasemega seoses antud tüübikinnituste puhul on asjakohane võtta meetmeid, et tagada heitekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukile paigaldatud mootori kasuliku tööea jooksul tavapärastes tingimustes (nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavus).

| 1.2. | Käesoleva eeskirja kohaldamisel tuleb kõnealuseid meetmeid kontrollida vaheaegade tagant, mis vastavad käesoleva eeskirja punktis 5.3 määratletud kasulikule tööeale sõidukite või mootorite puhul, millele on antud tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reale B1, B2 või C. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel tuleb kõnealuseid meetmeid kontrollida vaheaegade tagant, mis vastavad käesoleva eeskirja punktis 5.3 määratletud kasulikule tööeale sõidukite või mootorite puhul, millele on antud tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelite reale B1, B2 või C.

| 1.3. | Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust kontrollitakse teabe põhjal, mida valmistaja edastab tüübikinnitusasutusele, kes viib läbi real tüübikinnituse saanud representatiivsete sõidukite või mootorite tekitatud heite kontrolli.
  Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavuse kontrollimenetlust illustreerib käesoleva lisa joonis 1. |
| --- | --- |

1.3.

Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust kontrollitakse teabe põhjal, mida valmistaja edastab tüübikinnitusasutusele, kes viib läbi real tüübikinnituse saanud representatiivsete sõidukite või mootorite tekitatud heite kontrolli.

Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavuse kontrollimenetlust illustreerib käesoleva lisa joonis 1.

2.   KONTROLLI LÄBIVIIMISE KORD

| 2.1. | Haldusasutus kontrollib kasutusel olevate sõidukite vastavust valmistaja asjassepuutuvat teavet aluseks võttes menetluste abil, mis on samalaadsed 1958. aasta kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ettenähtud menetlustega. Alternatiiviks on valmistaja esitatavad kasutuselolevate sõidukite/mootorite seire aruanded, tüübikinnitusasutuse poolt läbiviidud vaatlused ja/või teave lepinguosalise poolt läbiviidud vaatluste kohta. Kasutatavaid menetlusi kirjeldatakse punktis 3. |
| --- | --- |

2.1.

Haldusasutus kontrollib kasutusel olevate sõidukite vastavust valmistaja asjassepuutuvat teavet aluseks võttes menetluste abil, mis on samalaadsed 1958. aasta kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ettenähtud menetlustega. Alternatiiviks on valmistaja esitatavad kasutuselolevate sõidukite/mootorite seire aruanded, tüübikinnitusasutuse poolt läbiviidud vaatlused ja/või teave lepinguosalise poolt läbiviidud vaatluste kohta. Kasutatavaid menetlusi kirjeldatakse punktis 3.

3.   KONTROLLIMENETLUSED

| 3.1. | Tüübikinnitusasutus kontrollib kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust valmistajalt saadud teabe põhjal. Valmistaja poolt teostatava kasutusaegse seire (in-service monitoring – ISM) aruanne peaks põhinema mootorite või sõidukite kasutusaegsel katsetamisel, kasutades läbiproovitud ja asjakohaseid katseprotokolle. Selline teave (ISM aruanne) peab hõlmama järgmist teavet, kuid võib sisaldada ka rohkem andmeid (vt punktid 3.1.1-3.1.13): |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnitusasutus kontrollib kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust valmistajalt saadud teabe põhjal. Valmistaja poolt teostatava kasutusaegse seire (in-service monitoring – ISM) aruanne peaks põhinema mootorite või sõidukite kasutusaegsel katsetamisel, kasutades läbiproovitud ja asjakohaseid katseprotokolle. Selline teave (ISM aruanne) peab hõlmama järgmist teavet, kuid võib sisaldada ka rohkem andmeid (vt punktid 3.1.1-3.1.13):

| 3.1.1. | Valmistaja nimi ja aadress. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valmistaja nimi ja aadress.

| 3.1.2. | Valmistaja teatises märgitud piirkondades volitatud esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning e-posti aadress. |
| --- | --- |

3.1.2.

Valmistaja teatises märgitud piirkondades volitatud esindaja nimi, aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning e-posti aadress.

| 3.1.3. | Valmistaja teatises märgitud mootorite mudeli(te) nimetus(ed). |
| --- | --- |

3.1.3.

Valmistaja teatises märgitud mootorite mudeli(te) nimetus(ed).

| 3.1.4. | Valmistaja teatises esitatud mootoritüüpide loetelu, s.t mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond. |
| --- | --- |

3.1.4.

Valmistaja teatises esitatud mootoritüüpide loetelu, s.t mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond.

| 3.1.5. | Kontrollitavate mootoritega varustatud sõidukite puhul kasutatav sõiduki tehasetähise (VIN) kood. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kontrollitavate mootoritega varustatud sõidukite puhul kasutatav sõiduki tehasetähise (VIN) kood.

| 3.1.6. | Kasutuselolevasse tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide puhul antud tüübikinnituste numbrid, sealhulgas vajaduse korral kõigi laienduste ja parandustööde/toote turult tagasivõtmise (ümberehitamiste) numbrid.
  Joonis 1.
  Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavuse kontrollimenetlus |
| --- | --- |

3.1.6.

Kasutuselolevasse tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide puhul antud tüübikinnituste numbrid, sealhulgas vajaduse korral kõigi laienduste ja parandustööde/toote turult tagasivõtmise (ümberehitamiste) numbrid.

Joonis 1.

Kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavuse kontrollimenetlus

Image

| 3.1.7. | Valmistaja teatises märgitud mootorite tüübikinnituste laienduste ja parandustööde/toote turult tagasivõtmise üksikasjad (tüübikinnitusasutuse nõudmisel). |
| --- | --- |

3.1.7.

Valmistaja teatises märgitud mootorite tüübikinnituste laienduste ja parandustööde/toote turult tagasivõtmise üksikasjad (tüübikinnitusasutuse nõudmisel).

| 3.1.8. | Valmistaja teatises märgitud andmete kogumise aeg. |
| --- | --- |

3.1.8.

Valmistaja teatises märgitud andmete kogumise aeg.

| 3.1.9. | Valmistaja teatisega hõlmatud mootorite valmistamise ajavahemik (nt „2005. kalendriaasta jooksul valmistatud sõidukid või mootorid”). |
| --- | --- |

3.1.9.

Valmistaja teatisega hõlmatud mootorite valmistamise ajavahemik (nt „2005. kalendriaasta jooksul valmistatud sõidukid või mootorid”).

| 3.1.10. | Valmistajapoolne kasutusel olevate sõidukite vastavuskontroll, kaasa arvatud: |
| --- | --- |

3.1.10.

Valmistajapoolne kasutusel olevate sõidukite vastavuskontroll, kaasa arvatud:

| 3.1.10.1. | sõiduki või mootori asukoha kindlakstegemise viis; |
| --- | --- |

3.1.10.1.

sõiduki või mootori asukoha kindlakstegemise viis;

| 3.1.10.2. | sõiduki või mootori valimisse võtmise ja valimist väljajätmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

3.1.10.2.

sõiduki või mootori valimisse võtmise ja valimist väljajätmise kriteeriumid;

| 3.1.10.3. | programmi puhul kasutatavate katsete liigid ja menetlused; |
| --- | --- |

3.1.10.3.

programmi puhul kasutatavate katsete liigid ja menetlused;

| 3.1.10.4. | valmistajapoolsed kasutusel oleva tüüpkonna gruppi võtmise/grupist väljajätmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

3.1.10.4.

valmistajapoolsed kasutusel oleva tüüpkonna gruppi võtmise/grupist väljajätmise kriteeriumid;

| 3.1.10.5. | geograafiline piirkond, kus valmistaja on teavet kogunud; |
| --- | --- |

3.1.10.5.

geograafiline piirkond, kus valmistaja on teavet kogunud;

| 3.1.10.6. | kasutatud valimi maht ja valimivõtu kava. |
| --- | --- |

3.1.10.6.

kasutatud valimi maht ja valimivõtu kava.

| 3.1.11. | Kasutuselolevate sõidukite/mootorite valmistajapoolse vastavusmenetluse tulemused, sealhulgas: |
| --- | --- |

3.1.11.

Kasutuselolevate sõidukite/mootorite valmistajapoolse vastavusmenetluse tulemused, sealhulgas:

| 3.1.11.1. | programmi kaasatud (katsetatud või katsetamata) mootorite identifitseerimine. Identifitseerimisel märgitakse:






  (a) | mudeli nimetus; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

programmi kaasatud (katsetatud või katsetamata) mootorite identifitseerimine. Identifitseerimisel märgitakse:

(a)

mudeli nimetus;

| (b) | sõiduki valmistajatehase tähis (VIN); |
| --- | --- |

(b)

sõiduki valmistajatehase tähis (VIN);

| (c) | mootori tehasetähis; |
| --- | --- |

(c)

mootori tehasetähis;

| (d) | kontrollitavate mootoritega varustatud sõidukite registrinumber; |
| --- | --- |

(d)

kontrollitavate mootoritega varustatud sõidukite registrinumber;

| (e) | valmistamiskuupäev; |
| --- | --- |

(e)

valmistamiskuupäev;

| (f) | kasutuspiirkond (kui see on teada); |
| --- | --- |

(f)

kasutuspiirkond (kui see on teada);

| (g) | sõiduki kasutusotstarve (kui see on teada), s.t linnavedu, kaugvedu jne. |
| --- | --- |

(g)

sõiduki kasutusotstarve (kui see on teada), s.t linnavedu, kaugvedu jne.

| 3.1.11.2. | Sõiduki või mootori valimist väljajätmise põhjus(ed) (nt sõiduk on olnud kasutuses vähem kui aasta, sõidukile on tehtud nõuetele mittevastavat heitetaset mõjutavat hooldust, on tõendeid sõiduki normaalkasutuseks vajalikust kõrgema väävlisisaldusega kütuse kasutamise kohta, heitekontrolliseadmed ei vasta tüübikinnitusele). Väljajätmist põhjendatakse (nt mil viisil eirati hooldusjuhiseid jne). Sõidukit ei tohi jätta välja üksnes põhjusel, et AECS on tõenäoliselt ülemäära töötanud. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Sõiduki või mootori valimist väljajätmise põhjus(ed) (nt sõiduk on olnud kasutuses vähem kui aasta, sõidukile on tehtud nõuetele mittevastavat heitetaset mõjutavat hooldust, on tõendeid sõiduki normaalkasutuseks vajalikust kõrgema väävlisisaldusega kütuse kasutamise kohta, heitekontrolliseadmed ei vasta tüübikinnitusele). Väljajätmist põhjendatakse (nt mil viisil eirati hooldusjuhiseid jne). Sõidukit ei tohi jätta välja üksnes põhjusel, et AECS on tõenäoliselt ülemäära töötanud.

| 3.1.11.3. | Iga valimisse kuuluva mootori heitetaset mõjutav teenindus- ja hoolduslugu (kaasa arvatud ümberehitamised). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

Iga valimisse kuuluva mootori heitetaset mõjutav teenindus- ja hoolduslugu (kaasa arvatud ümberehitamised).

| 3.1.11.4. | Iga valimisse kuuluva sõiduki remondilugu (kui see on teada). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

Iga valimisse kuuluva sõiduki remondilugu (kui see on teada).

| 3.1.11.5. | Katseandmed, sealhulgas:






  (a) | katse kuupäev; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Katseandmed, sealhulgas:

(a)

katse kuupäev;

| (b) | katsetamise koht; |
| --- | --- |

(b)

katsetamise koht;

| (c) | kontrollitava mootoriga varustatud sõiduki läbisõidumõõdiku näit; |
| --- | --- |

(c)

kontrollitava mootoriga varustatud sõiduki läbisõidumõõdiku näit;

| (d) | katsetamisel kasutatud kütuse (nt etalonkütuse või müügiloleva kütuse) spetsifikatsioon; |
| --- | --- |

(d)

katsetamisel kasutatud kütuse (nt etalonkütuse või müügiloleva kütuse) spetsifikatsioon;

| (e) | katsetingimused (temperatuur, niiskus, dünamomeetri inertsmass); |
| --- | --- |

(e)

katsetingimused (temperatuur, niiskus, dünamomeetri inertsmass);

| (f) | dünamomeetri seadistus (nt võimsuse seadistus); |
| --- | --- |

(f)

dünamomeetri seadistus (nt võimsuse seadistus);

| (g) | heite määramise katse tulemused, mis on saadud Euroopa statsionaarse katse tsüklis, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli abil vastavalt käesoleva lisa punktile 4. Katsetada tuleb vähemalt viit mootorit; |
| --- | --- |

(g)

heite määramise katse tulemused, mis on saadud Euroopa statsionaarse katse tsüklis, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli abil vastavalt käesoleva lisa punktile 4. Katsetada tuleb vähemalt viit mootorit;

| (h) | alternatiivina punktile g võib katseid teostada mõne teise protokolli kohaselt. Valmistaja peab teatama kasutuseloleva sõiduki/mootori toimimise jälgimisest sellise katsega ning põhjendama selle asjakohasust kooskõlas tüübikinnitusmenetlusega (käesoleva eeskirja punktid 3 ja 4). |
| --- | --- |

(h)

alternatiivina punktile g võib katseid teostada mõne teise protokolli kohaselt. Valmistaja peab teatama kasutuseloleva sõiduki/mootori toimimise jälgimisest sellise katsega ning põhjendama selle asjakohasust kooskõlas tüübikinnitusmenetlusega (käesoleva eeskirja punktid 3 ja 4).

| 3.1.12. | OBD-süsteemi registreeritud näidud. |
| --- | --- |

3.1.12.

OBD-süsteemi registreeritud näidud.

| 3.1.13. | Aruanded kogemuste kohta reaktiivide kasutamisel. Aruannetes tuleks muu hulgas üksikasjalikult kirjeldada käitaja kogemusi reaktiiviga täitmise, selle juurdelisamise ja kulu, täiteseadmete käitumise, eelkõige kasutuse ajal pöördemomendi piiraja ajutise aktiveerumise sageduse ning teiste rikete osas, mil rikkeindikaator aktiveerub ja talletatakse reaktiivi vähesusest tingitud veakood. |
| --- | --- |

3.1.13.

Aruanded kogemuste kohta reaktiivide kasutamisel. Aruannetes tuleks muu hulgas üksikasjalikult kirjeldada käitaja kogemusi reaktiiviga täitmise, selle juurdelisamise ja kulu, täiteseadmete käitumise, eelkõige kasutuse ajal pöördemomendi piiraja ajutise aktiveerumise sageduse ning teiste rikete osas, mil rikkeindikaator aktiveerub ja talletatakse reaktiivi vähesusest tingitud veakood.

| 3.1.13.1. | Valmistaja esitab kasutusaruanded ja veateated. Valmistaja esitab aruande garantiialaste pretensioonide ja nende laadi kohta, rikkeindikaatori aktiveerumise/deaktiveerumise, reaktiivi vähesusest tingitud veakoodi talletamise ning pöördemomendi piiraja aktiveerumise/deaktiveerumise kohta (vt käesoleva eeskirja punkt 5.5.5). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Valmistaja esitab kasutusaruanded ja veateated. Valmistaja esitab aruande garantiialaste pretensioonide ja nende laadi kohta, rikkeindikaatori aktiveerumise/deaktiveerumise, reaktiivi vähesusest tingitud veakoodi talletamise ning pöördemomendi piiraja aktiveerumise/deaktiveerumise kohta (vt käesoleva eeskirja punkt 5.5.5).

| 3.2 | Valmistaja kogutud teave peab olema piisavalt põhjalik, et tagada kasutuselolevate sõidukite/mootorite töö hindamist tavapärastes kasutustingimustes käesoleva eeskirja punktis 6.3 määratletud püsivusaja/kasuliku tööea jooksul ning viisil, mis on representatiivne valmistaja poolt hõlvatud geograafilise piirkonna osas. |
| --- | --- |

3.2

Valmistaja kogutud teave peab olema piisavalt põhjalik, et tagada kasutuselolevate sõidukite/mootorite töö hindamist tavapärastes kasutustingimustes käesoleva eeskirja punktis 6.3 määratletud püsivusaja/kasuliku tööea jooksul ning viisil, mis on representatiivne valmistaja poolt hõlvatud geograafilise piirkonna osas.

| 3.3 | Valmistaja võib esitada soovi teostada kasutusaegset seiret väiksema arvu mootorite/sõidukitega, kui on ette nähtud punkti 3.1.11.5 alapunktis g, ning kasutada seejuures punkti 3.1.11.5 alapunktis h määratletud menetlust. Põhjuseks võib olla see, et aruandes käsitletud mootoritüüpkonna (tüüpkondade) mootorite arv võib olla väike. Tingimustes tuleb tüübikinnitusasutusega eelnevalt kokku leppida. |
| --- | --- |

3.3

Valmistaja võib esitada soovi teostada kasutusaegset seiret väiksema arvu mootorite/sõidukitega, kui on ette nähtud punkti 3.1.11.5 alapunktis g, ning kasutada seejuures punkti 3.1.11.5 alapunktis h määratletud menetlust. Põhjuseks võib olla see, et aruandes käsitletud mootoritüüpkonna (tüüpkondade) mootorite arv võib olla väike. Tingimustes tuleb tüübikinnitusasutusega eelnevalt kokku leppida.

| 3.4 | Tüübikinnitusasutus peab käesolevas punktis osutatud seirearuande põhjal tegema ühe järgmise otsuse:






  (a) | kasutuseloleva mootoritüübi või -tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta; |
| --- | --- | --- |

3.4

Tüübikinnitusasutus peab käesolevas punktis osutatud seirearuande põhjal tegema ühe järgmise otsuse:

(a)

kasutuseloleva mootoritüübi või -tüüpkonna vastavus on nõuetekohane ja edasisi meetmeid ei ole vaja võtta;

| (b) | valmistaja poolt esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ja tuleb nõuda valmistajalt lisateavet ja/või täiendavaid katseandmeid. Kui täiendavaid katseandmeid on vaja, peavad need sõltuvalt mootori tüübikinnitusest olema saadud Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa koormuskatsetsükli või Euroopa siirdekatsetsükli põhjal või teiste heakskiidetud menetluste põhjal vastavalt punkti 3.1.11.5 alapunktile h; |
| --- | --- |

(b)

valmistaja poolt esitatud andmed on otsuse tegemiseks ebapiisavad ja tuleb nõuda valmistajalt lisateavet ja/või täiendavaid katseandmeid. Kui täiendavaid katseandmeid on vaja, peavad need sõltuvalt mootori tüübikinnitusest olema saadud Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa koormuskatsetsükli või Euroopa siirdekatsetsükli põhjal või teiste heakskiidetud menetluste põhjal vastavalt punkti 3.1.11.5 alapunktile h;

| (c) | vaatlusaluse kasutuseloleva mootoritüüpkonna vastavus ei ole nõuetekohane ja tuleb alustada mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite valimi kinnitavaid katseid vastavalt käesoleva lisa punktile 5. |
| --- | --- |

(c)

vaatlusaluse kasutuseloleva mootoritüüpkonna vastavus ei ole nõuetekohane ja tuleb alustada mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite valimi kinnitavaid katseid vastavalt käesoleva lisa punktile 5.

| 3.5 | Lepinguosaline võib teostada käesolevas punktis kirjeldatud kontrollimenetlusel põhineva seire ja koostada selle kohta aruande. Dokumenteerida võib teabe, mis käsitleb hankimist, hooldust ja valmistaja osalust. Samuti võib lepinguosaline kasutada alternatiivseid heite määramise katse protokolle vastavalt punkti 3.1.11.5 alapunktile h. |
| --- | --- |

3.5

Lepinguosaline võib teostada käesolevas punktis kirjeldatud kontrollimenetlusel põhineva seire ja koostada selle kohta aruande. Dokumenteerida võib teabe, mis käsitleb hankimist, hooldust ja valmistaja osalust. Samuti võib lepinguosaline kasutada alternatiivseid heite määramise katse protokolle vastavalt punkti 3.1.11.5 alapunktile h.

| 3.6 | Tüübikinnitusasutus võib võtta punktis 3.4 kirjeldatud otsuste tegemisel aluseks lepinguosalise poolt teostatud seireandmeid ja aruandeid. |
| --- | --- |

3.6

Tüübikinnitusasutus võib võtta punktis 3.4 kirjeldatud otsuste tegemisel aluseks lepinguosalise poolt teostatud seireandmeid ja aruandeid.

| 3.7 | Valmistaja peaks vabatahtlike parandusmeetmete kavandamisel teavitama tüübikinnitusasutust ja lepinguosalist (lepinguosalisi) sellest, kus mootoreid/sõidukeid kasutatakse. Valmistaja edastab meetmete võtmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kohta teabe, määratledes meetme üksikasjad ning kirjeldades kaasatavate mootorite/sõidukite gruppe. Edaspidi edastab valmistaja korrapärast teavet eduastmete kohta. Valmistaja võib järgida käesoleva lisa punkti 7 kohaldatavaid üksikasju. |
| --- | --- |

3.7

Valmistaja peaks vabatahtlike parandusmeetmete kavandamisel teavitama tüübikinnitusasutust ja lepinguosalist (lepinguosalisi) sellest, kus mootoreid/sõidukeid kasutatakse. Valmistaja edastab meetmete võtmist käsitleva otsuse vastuvõtmise kohta teabe, määratledes meetme üksikasjad ning kirjeldades kaasatavate mootorite/sõidukite gruppe. Edaspidi edastab valmistaja korrapärast teavet eduastmete kohta. Valmistaja võib järgida käesoleva lisa punkti 7 kohaldatavaid üksikasju.

4.   HEITE MÄÄRAMISE KATSED

| 4.1 | Mootoritüüpkonnast valitud mootorit katsetatakse gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite määramiseks Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil ning suitsususe määramiseks Euroopa koormuskatsetsükli abil. Mootor peab esindama vastava mootoritüübi eeldatavat kasutustüüpi ning pärinema tavapäraselt kasutatavalt sõidukilt. Mootori/sõiduki hankimist, kontrolli ja taastavat hooldust tuleb läbi viia kooskõlas punktis 3 kirjeldatud menetlusega ning kõik toimingud tuleb dokumenteerida.
  Mootori puhul peab olema järgitud 7. lisa punktis 4 osutatud asjakohast hooldusgraafikut. |
| --- | --- |

4.1

Mootoritüüpkonnast valitud mootorit katsetatakse gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite määramiseks Euroopa statsionaarse katse tsükli ja Euroopa siirdekatsetsükli abil ning suitsususe määramiseks Euroopa koormuskatsetsükli abil. Mootor peab esindama vastava mootoritüübi eeldatavat kasutustüüpi ning pärinema tavapäraselt kasutatavalt sõidukilt. Mootori/sõiduki hankimist, kontrolli ja taastavat hooldust tuleb läbi viia kooskõlas punktis 3 kirjeldatud menetlusega ning kõik toimingud tuleb dokumenteerida.

Mootori puhul peab olema järgitud 7. lisa punktis 4 osutatud asjakohast hooldusgraafikut.

| 4.2 | Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli abil määratud heitemäärad väljendatakse vähemalt sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelites esitatud vastavate saasteainete heite piirväärtustes, pluss üks kümnendkoht. |
| --- | --- |

4.2

Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli abil määratud heitemäärad väljendatakse vähemalt sama arvu kümnendkohtadega nagu käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 tabelites esitatud vastavate saasteainete heite piirväärtustes, pluss üks kümnendkoht.

5.   KINNITAV KATSETAMINE

| 5.1 | Kinnitava katsetamise eesmärk on mootoritüüpkonna toimimisvõime kinnitamine kasutusel olevate sõidukite heitetaseme suhtes. |
| --- | --- |

5.1

Kinnitava katsetamise eesmärk on mootoritüüpkonna toimimisvõime kinnitamine kasutusel olevate sõidukite heitetaseme suhtes.

| 5.1.1. | Valmistajalt võib nõuda kinnitava katse läbiviimist, kui tüübikinnitusasutus ei käsita punkti 3.4 kohaselt valmistaja poolt teostatavat kasutusaegset seiret rahuldavana või kui näiteks punkti 3.5 kohaselt on esitatud tõendeid kasutusel olevate sõidukite/mootorite tüübikinnitusele mittevastavuse kohta. Tüübikinnitusasutus kontrollib valmistaja esitatud kinnitava katse aruannet. |
| --- | --- |

5.1.1.

Valmistajalt võib nõuda kinnitava katse läbiviimist, kui tüübikinnitusasutus ei käsita punkti 3.4 kohaselt valmistaja poolt teostatavat kasutusaegset seiret rahuldavana või kui näiteks punkti 3.5 kohaselt on esitatud tõendeid kasutusel olevate sõidukite/mootorite tüübikinnitusele mittevastavuse kohta. Tüübikinnitusasutus kontrollib valmistaja esitatud kinnitava katse aruannet.

| 5.1.2. | Tüübikinnitusasutus võib kinnitavaid katseid läbi viia. |
| --- | --- |

5.1.2.

Tüübikinnitusasutus võib kinnitavaid katseid läbi viia.

| 5.2 | Kinnitav katse peaks olema kohaldatav mootori Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli puhul vastavalt punktile 4. Mootoritüüpkonda esindavad katsetatavad mootorid tuleks enne katsetamist maha monteerida tavatingimustes kasutatavatelt sõidukitelt. Teise võimalusena võib valmistaja pärast tüübikinnitusasutusega kokkuleppimist testida kasutusel olevate sõidukite heitekontrollisüsteemi osasid, kui need on sõidukitelt maha monteeritud, siirdatud ja paigaldatud eeskirjade kohaselt kasutatavatele ja oma mootoritüüpkonda esindavale(esindavatele) mootorile(mootoritele). Kõikide katseseeriate jaoks tuleb valida samade heitekontrollisüsteemi osade kogum. Valikut tuleb põhjendada. |
| --- | --- |

5.2

Kinnitav katse peaks olema kohaldatav mootori Euroopa statsionaarse katse tsükli, Euroopa siirdekatsetsükli ja Euroopa koormuskatsetsükli puhul vastavalt punktile 4. Mootoritüüpkonda esindavad katsetatavad mootorid tuleks enne katsetamist maha monteerida tavatingimustes kasutatavatelt sõidukitelt. Teise võimalusena võib valmistaja pärast tüübikinnitusasutusega kokkuleppimist testida kasutusel olevate sõidukite heitekontrollisüsteemi osasid, kui need on sõidukitelt maha monteeritud, siirdatud ja paigaldatud eeskirjade kohaselt kasutatavatele ja oma mootoritüüpkonda esindavale(esindavatele) mootorile(mootoritele). Kõikide katseseeriate jaoks tuleb valida samade heitekontrollisüsteemi osade kogum. Valikut tuleb põhjendada.

| 5.3 | Katse tulemust ei saa käsitada rahuldavana, kui kahe või enama sama mootoritüüpkonda esindava mootori katsetamisel ületatakse oluliselt mis tahes reguleeritud saastekomponendi käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 esitatud piirväärtust. |
| --- | --- |

5.3

Katse tulemust ei saa käsitada rahuldavana, kui kahe või enama sama mootoritüüpkonda esindava mootori katsetamisel ületatakse oluliselt mis tahes reguleeritud saastekomponendi käesoleva eeskirja punktis 5.2.1 esitatud piirväärtust.

6.   VÕETAVAD MEETMED

| 6.1 | Kui tüübikinnitusasutust ei rahulda valmistaja esitatud teave või katseandmed ja kui ta pärast punktiga 5 ettenähtud mootori kinnitavat katsetamist või lepinguosalise poolt läbiviidud kinnitava katse tulemuste põhjal (punkt 5.3) on jõudnud veendumusele, et mootoritüüp ei vasta kõnealustes sätetes esitatud nõudmistele, peab ta mittevastavuse kõrvaldamiseks nõudma valmistajalt parandamismeetmete kava esitamist. |
| --- | --- |

6.1

Kui tüübikinnitusasutust ei rahulda valmistaja esitatud teave või katseandmed ja kui ta pärast punktiga 5 ettenähtud mootori kinnitavat katsetamist või lepinguosalise poolt läbiviidud kinnitava katse tulemuste põhjal (punkt 5.3) on jõudnud veendumusele, et mootoritüüp ei vasta kõnealustes sätetes esitatud nõudmistele, peab ta mittevastavuse kõrvaldamiseks nõudma valmistajalt parandamismeetmete kava esitamist.

| 6.2 | Sellisel juhul laiendatakse 1958. a kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) osutatud parandusmeetmeid punkti 8 kohaselt kasutusel olevatele mootoritele, mis kuuluvad samale sõidukitüübile ja millel on tõenäoliselt samad puudused.
  Valmistaja esitatud parandamismeetmete kava jõustamiseks peab tüübikinnitusasutus selle kinnitama. Valmistaja vastutab kinnitatud paranduskava rakendamise eest.
  Tüübikinnitusasutus teatab oma otsusest kõigile lepinguosalistele 30 päeva jooksul. Lepinguosalised võivad nõuda sama parandusmeetmete kava kohaldamist kõigi nende territooriumil registreeritud sama tüüpi mootorite suhtes. |
| --- | --- |

6.2

Sellisel juhul laiendatakse 1958. a kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) osutatud parandusmeetmeid punkti 8 kohaselt kasutusel olevatele mootoritele, mis kuuluvad samale sõidukitüübile ja millel on tõenäoliselt samad puudused.

Valmistaja esitatud parandamismeetmete kava jõustamiseks peab tüübikinnitusasutus selle kinnitama. Valmistaja vastutab kinnitatud paranduskava rakendamise eest.

Tüübikinnitusasutus teatab oma otsusest kõigile lepinguosalistele 30 päeva jooksul. Lepinguosalised võivad nõuda sama parandusmeetmete kava kohaldamist kõigi nende territooriumil registreeritud sama tüüpi mootorite suhtes.

| 6.3 | Kui lepinguosaline on kindlaks teinud, et sõidukitüüp ei vasta käesolevas lisas esitatud nõuetele, siis peab ta sellest viivitamata teatama lepinguosalisele, kes andis välja kokkuleppe nõuetele vastava algse tüübikinnituse.
  Kui kokkuleppes ei ole teisiti ette nähtud, teatab algse tüübikinnituse andnud lepinguosalise pädev asutus seejärel valmistajale, et sõidukitüüp ei vasta kõnealustes sätetes ettenähtud nõuetele ning valmistajalt oodatakse teatavate meetmete võtmist. Valmistaja esitab pädevale asutusele kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teatise saamist puuduste kõrvaldamiseks mõeldud meetmete kava, mille sisu peaks vastama punkti 7 ettenähtud nõuetele. Algse tüübikinnituse väljastanud pädev asutus konsulteerib kahe kuu jooksul valmistajaga meetmete kava kooskõlastamise ja rakendamise osas. Kui algse tüübikinnituse väljastanud pädev asutus jõuab otsusele, et ühist kokkulepet ei ole võimalik saavutada, siis algatatakse asjakohane kokkuleppes ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

6.3

Kui lepinguosaline on kindlaks teinud, et sõidukitüüp ei vasta käesolevas lisas esitatud nõuetele, siis peab ta sellest viivitamata teatama lepinguosalisele, kes andis välja kokkuleppe nõuetele vastava algse tüübikinnituse.

Kui kokkuleppes ei ole teisiti ette nähtud, teatab algse tüübikinnituse andnud lepinguosalise pädev asutus seejärel valmistajale, et sõidukitüüp ei vasta kõnealustes sätetes ettenähtud nõuetele ning valmistajalt oodatakse teatavate meetmete võtmist. Valmistaja esitab pädevale asutusele kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teatise saamist puuduste kõrvaldamiseks mõeldud meetmete kava, mille sisu peaks vastama punkti 7 ettenähtud nõuetele. Algse tüübikinnituse väljastanud pädev asutus konsulteerib kahe kuu jooksul valmistajaga meetmete kava kooskõlastamise ja rakendamise osas. Kui algse tüübikinnituse väljastanud pädev asutus jõuab otsusele, et ühist kokkulepet ei ole võimalik saavutada, siis algatatakse asjakohane kokkuleppes ettenähtud menetlus.

7.   PARANDUSMEETMETE KAVA

| 7.1. | Punkti 6.1 kohaselt nõutud parandusmeetmete tuleb esitada tüübikinnitusasutusele hiljemalt 60 tööpäeva jooksul alates punktis 6.1 nimetatud teatamiskuupäevast. Tüübikinnitusasutus peab 30 tööpäeva jooksul teatama, kas ta on parandusmeetmete kava kinnitanud või mitte. Kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele siiski veenvalt tõendada, et vajab parandusmeetmete kava koostamisel lisaaega nõuetest kõrvalekaldumise uurimiseks, siis antakse ajapikendust. |
| --- | --- |

7.1.

Punkti 6.1 kohaselt nõutud parandusmeetmete tuleb esitada tüübikinnitusasutusele hiljemalt 60 tööpäeva jooksul alates punktis 6.1 nimetatud teatamiskuupäevast. Tüübikinnitusasutus peab 30 tööpäeva jooksul teatama, kas ta on parandusmeetmete kava kinnitanud või mitte. Kui valmistaja suudab tüübikinnitusasutusele siiski veenvalt tõendada, et vajab parandusmeetmete kava koostamisel lisaaega nõuetest kõrvalekaldumise uurimiseks, siis antakse ajapikendust.

| 7.2. | Parandusmeetmeid tuleb kohaldada kõigi mootorite suhtes, millel tõenäoliselt esineb sama viga. Tuleb hinnata tüübikinnitusdokumentide muutmise vajadust. |
| --- | --- |

7.2.

Parandusmeetmeid tuleb kohaldada kõigi mootorite suhtes, millel tõenäoliselt esineb sama viga. Tuleb hinnata tüübikinnitusdokumentide muutmise vajadust.

| 7.3. | Valmistaja esitab kogu parandusmeetmete kavaga seotud kirjavahetuse koopiad, peab registrit toodangu turult tagasivõtmise kohta ning annab olukorrast tüübikinnitusasutusele korrapäraselt aru. |
| --- | --- |

7.3.

Valmistaja esitab kogu parandusmeetmete kavaga seotud kirjavahetuse koopiad, peab registrit toodangu turult tagasivõtmise kohta ning annab olukorrast tüübikinnitusasutusele korrapäraselt aru.

| 7.4. | Parandusmeetmete kava peab hõlmama kõiki punktides 7.4.1–7.4.11 esitatud nõudeid. Valmistaja peab andma parandusmeetmete kavale identifitseeriva nimetuse või numbri. |
| --- | --- |

7.4.

Parandusmeetmete kava peab hõlmama kõiki punktides 7.4.1–7.4.11 esitatud nõudeid. Valmistaja peab andma parandusmeetmete kavale identifitseeriva nimetuse või numbri.

| 7.4.1. | Kõikide parandusmeetmete kavas käsitletud mootoritüüpide kirjeldused. |
| --- | --- |

7.4.1.

Kõikide parandusmeetmete kavas käsitletud mootoritüüpide kirjeldused.

| 7.4.2. | Konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, remonditööde, paranduste, kohanduste või mootori vastavusse viimiseks tehtavate muude muudatuste kirjeldus, mis sisaldab lühikokkuvõtet andmetest ja tehnilistest uuringutest, mis toetavad valmistaja otsust vastavusest kõrvalekaldumise parandamiseks võetavate konkreetsete meetmete kohta. |
| --- | --- |

7.4.2.

Konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, remonditööde, paranduste, kohanduste või mootori vastavusse viimiseks tehtavate muude muudatuste kirjeldus, mis sisaldab lühikokkuvõtet andmetest ja tehnilistest uuringutest, mis toetavad valmistaja otsust vastavusest kõrvalekaldumise parandamiseks võetavate konkreetsete meetmete kohta.

| 7.4.3. | Kirjeldus meetodite kohta, mida valmistaja kasutab mootori- või sõidukiomanike teavitamiseks parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

7.4.3.

Kirjeldus meetodite kohta, mida valmistaja kasutab mootori- või sõidukiomanike teavitamiseks parandusmeetmetest.

| 7.4.4. | Nõuetele vastava hoolduse või kasutamise kirjeldus, mille valmistaja seab eeltingimuseks parandustööde tegemisel parandusmeetmete kava alusel, ning iga sellise tingimuse kehtestamist põhjendav selgitus. Hoolduse või kasutamisega seotud tingimusi võib kehtestada ainult juhul, kui see on tõendatavalt seotud mittevastavuse ja parandusmeetmetega. |
| --- | --- |

7.4.4.

Nõuetele vastava hoolduse või kasutamise kirjeldus, mille valmistaja seab eeltingimuseks parandustööde tegemisel parandusmeetmete kava alusel, ning iga sellise tingimuse kehtestamist põhjendav selgitus. Hoolduse või kasutamisega seotud tingimusi võib kehtestada ainult juhul, kui see on tõendatavalt seotud mittevastavuse ja parandusmeetmetega.

| 7.4.5. | Menetluse kirjeldus mittevastavuse parandamist taotlevale mootoriomanikule. Selles peab kirjas olema kuupäev, millest alates võib parandusmeetmeid võtta, parandustööde tegemise arvestuslik aeg töökojas ning tööde tegemise koht. Parandustööd tehakse kiiresti, mõistliku aja jooksul pärast sõiduki kohaletoimetamist. |
| --- | --- |

7.4.5.

Menetluse kirjeldus mittevastavuse parandamist taotlevale mootoriomanikule. Selles peab kirjas olema kuupäev, millest alates võib parandusmeetmeid võtta, parandustööde tegemise arvestuslik aeg töökojas ning tööde tegemise koht. Parandustööd tehakse kiiresti, mõistliku aja jooksul pärast sõiduki kohaletoimetamist.

| 7.4.6. | Sõidukiomanikule antud andmete koopia. |
| --- | --- |

7.4.6.

Sõidukiomanikule antud andmete koopia.

| 7.4.7. | Süsteemi lühikirjeldus, mida valmistaja kasutab parandustööde tegemiseks vajalike osade või süsteemidega varustatuse tagamiseks. Tuleb teatada aeg, millal osade ja süsteemide piisav varu võimaldab alustada meetmete võtmist. |
| --- | --- |

7.4.7.

Süsteemi lühikirjeldus, mida valmistaja kasutab parandustööde tegemiseks vajalike osade või süsteemidega varustatuse tagamiseks. Tuleb teatada aeg, millal osade ja süsteemide piisav varu võimaldab alustada meetmete võtmist.

| 7.4.8. | Koopia igast juhendist, mis saadetakse parandustöid tegema hakkavatele isikutele. |
| --- | --- |

7.4.8.

Koopia igast juhendist, mis saadetakse parandustöid tegema hakkavatele isikutele.

| 7.4.9. | Kirjeldus, mis hõlmab kavandatud parandusmeetmete mõju iga parandusmeetmete kava alusel parandatava mootoritüübi heitetasemele, kütusekulule, juhitavusele ja turvalisusele, kaasa arvatud kõnealuseid järeldusi kinnitavad andmed, tehnilised uuringud jne. |
| --- | --- |

7.4.9.

Kirjeldus, mis hõlmab kavandatud parandusmeetmete mõju iga parandusmeetmete kava alusel parandatava mootoritüübi heitetasemele, kütusekulule, juhitavusele ja turvalisusele, kaasa arvatud kõnealuseid järeldusi kinnitavad andmed, tehnilised uuringud jne.

| 7.4.10. | Mis tahes muu teave, aruanded või andmed, mis tüübikinnitusasutuse asjakohase otsuse põhjal võivad vajalikeks osutuda parandusmeetmete kava hindamisel. |
| --- | --- |

7.4.10.

Mis tahes muu teave, aruanded või andmed, mis tüübikinnitusasutuse asjakohase otsuse põhjal võivad vajalikeks osutuda parandusmeetmete kava hindamisel.

| 7.4.11. | Parandusmeetmete kava puhul, mis sisaldab tagasivõtmist, tuleb tüübikinnitusasutusele esitada parandustööde registreerimisviisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse selle näidis. |
| --- | --- |

7.4.11.

Parandusmeetmete kava puhul, mis sisaldab tagasivõtmist, tuleb tüübikinnitusasutusele esitada parandustööde registreerimisviisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse selle näidis.

| 7.5. | Valmistajalt võib nõuda asjakohaselt kavandatud ning vajalike katsete läbiviimist selliste osade ja mootoritega, mille puhul on planeeritavad muudatused, parandused või ümberkujundamised juba teostatud, et tõendada muudatuste, paranduste või ümberkujundamiste tõhusust. |
| --- | --- |

7.5.

Valmistajalt võib nõuda asjakohaselt kavandatud ning vajalike katsete läbiviimist selliste osade ja mootoritega, mille puhul on planeeritavad muudatused, parandused või ümberkujundamised juba teostatud, et tõendada muudatuste, paranduste või ümberkujundamiste tõhusust.

| 7.6. | Valmistaja vastutab iga mootori või sõiduki tagasivõtmise ja parandamise ning iga parandustööd teostanud töökoja registreerimise eest. Tüübikinnitusasutus peab taotluse korral saama neid andmeid kasutada viie aasta jooksul, arvates parandusmeetmete plaani rakendamisest. |
| --- | --- |

7.6.

Valmistaja vastutab iga mootori või sõiduki tagasivõtmise ja parandamise ning iga parandustööd teostanud töökoja registreerimise eest. Tüübikinnitusasutus peab taotluse korral saama neid andmeid kasutada viie aasta jooksul, arvates parandusmeetmete plaani rakendamisest.

| 7.7. | Parandus- ja/või ümberkujundustööd või uute seadmete lisamine kantakse sertifikaadile, mille valmistaja annab mootori omanikule. |
| --- | --- |

7.7.

Parandus- ja/või ümberkujundustööd või uute seadmete lisamine kantakse sertifikaadile, mille valmistaja annab mootori omanikule.

---

LISA 9A

Pardadiagnostikasüsteemid (OBD-SÜSTEEMID)

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse mootorsõidukite heitekontrollisüsteemide pardadiagnostikasüsteeme (OBD-süsteeme) käsitlevaid erisätteid.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse lisaks käesoleva eeskirja punktis 2 esitatud määratlustele veel järgmisi määratlusi:

soojendustsükkel – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahuti temperatuur on tõusnud pärast mootori käivitumist temperatuurini vähemalt 22 K ning jõuab miinimumtemperatuurini 343 K (70 oC);

juurdepääs – juurdepääs kõigile heitega seotud OBD-süsteemi andmetele, sealhulgas kõik sõiduki heitetaseme kontrollisüsteemi osade kontrollimiseks, diagnostikaks, tehniliseks hoolduseks või remondiks vajalikud veakoodid standard-diagnostikaprogrammi jadaliidese kaudu;

viga – tähendab mootori OBD-süsteemide puhul seda, et kuni kahes seiratavas eraldi osas või süsteemis esinevad pidevalt või ajutistelt töönäitajad, mis raskendavad nende osade või süsteemide üldiselt tõhusat OBD-süsteemi seiretoimingut või ei vasta kõigile OBD-süsteemidele esitatavatele üksikasjalikele nõuetele; selliste vigadega mootoritele või sõidukitele, millele on paigaldatud sellised mootorid, võib anda tüübikinnituse ning neid on lubatud registreerida ja müüa vastavalt käesoleva lisa punkti 4.3 nõuetele;

rikutud osa/süsteem – mootor või heitgaasi järeltöötlusosa/süsteem, mida valmistaja on OBD-süsteemi tüübikinnituskatse läbiviimiseks tahtlikult ja kontrollitud viisil rikkunud;

OBD-katsetsükkel – sõidutsükkel, mis on Euroopa statsionaarse katse tsükli variant 13 üksikfaasiga, mille läbiviimise järjekord vastab käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liite punktis 2.7.1 kirjeldatule, kuid iga faasi pikkus on vähendatud 60 sekundile;

talitlustsükkel – rikkeindikaatori (MI) desaktiveerimise tingimuste kindlaksmääramiseks kasutatav tsükkel; see koosneb mootori käivitamisest, tööperioodist, mootori seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivituseni, mille ajal OBD-süsteemi seire töötab ja viga avastatakse, kui see esineb;

eelkonditsioneerimistsükkel – vähemalt kolme järjestikuse OBD-katsetsükli või heitetaseme katsetsükli sooritamine mootori töö, heitekontrollisüsteemi ja OBD-süsteemi seirevalmiduse stabiliseerimiseks;

remonditeave – sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimiseks, korrapäraseks seireks või remondiks vajalik teave, mille valmistajad esitavad oma volitatud esindajatele/remonditöökodadele. Selline teave hõlmab vajaduse korral hooldusjuhiseid, tehnilisi juhendeid, diagnostikaalaseid juhiseid (nt mõõtmiste teoreetilised miinimum- ja maksimumväärtused), juhtmeskeeme, sõidukitüübi suhtes kohaldatavat tarkvara kalibreerimise tunnuskoodi, sõidukite valmistajate spetsifikatsioonidele vastavat elektroonikasüsteemide tarkvara ajakohastamist võimaldavat teavet, juhiseid üksik- ja erijuhtudeks, töövahendite ja seadmete kohta esitatud teavet, andmebaasis sisalduvat teavet ning kahesuunalist järelevalve- ja katseteavet; valmistaja ei ole kohustatud tegema kättesaadavaks teavet, mis on kaitstud intellektuaalomandi õigustega või mis on valmistajate ja/või originaalseadmete valmistajatega (Original Equipment Manufacturers, OEM) seotud tarnijate konkreetse oskusteabe osa; sellisel juhul ei tohi vajaliku tehnilise teabe andmisest lubamatul viisil keelduda;

standarditud – kõik heitetasemega seotud OBD-andmed (s.t teave andmevoo kohta, kui kasutatakse skaneerimisseadet), sealhulgas kõik kasutatud veakoodid, mille tekitamisel tuleb lähtuda ainult tööstuslikest standarditest, mille vorming ja valikuvõimalused on selgesti määratletud ning võimaldavad maksimaalset ühtlustamist mootorsõidukitööstuses ning mille kasutamine on käesoleva eeskirjaga selgesõnaliselt lubatud;

piiranguteta:

| (a) | juurdepääs, mis ei vaja juurdepääsukoodi, mille saab üksnes valmistajalt, või samalaadne seade või |
| --- | --- |

(a)

juurdepääs, mis ei vaja juurdepääsukoodi, mille saab üksnes valmistajalt, või samalaadne seade või

| (b) | juurdepääs, mis võimaldab andmete hindamist, ilma et selleks oleks vaja erilist dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave ise on standarditud. |
| --- | --- |

(b)

juurdepääs, mis võimaldab andmete hindamist, ilma et selleks oleks vaja erilist dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave ise on standarditud.

3.   NÕUDED JA KATSED

3.1.   Üldnõuded

| 3.1.1. | OBD-süsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgiga seoses peab tüübikinnitusasutus arvestama, et mootorite puhul, mida on kasutatud üle käesoleva eeskirja punktis 5.3 määratletud asjakohase püsimisaja, võib täheldada OBD-süsteemi töö teatavat halvenemist, ning käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis nimetatud OBD-piirväärtused ületatakse enne, kui OBD-süsteem rikkest sõidukijuhile teatab. |
| --- | --- |

3.1.1.

OBD-süsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgiga seoses peab tüübikinnitusasutus arvestama, et mootorite puhul, mida on kasutatud üle käesoleva eeskirja punktis 5.3 määratletud asjakohase püsimisaja, võib täheldada OBD-süsteemi töö teatavat halvenemist, ning käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis nimetatud OBD-piirväärtused ületatakse enne, kui OBD-süsteem rikkest sõidukijuhile teatab.

| 3.1.2. | Iga mootori käivitamine vallandab diagnostiliste kontrollimiste rea, mis viiakse lõpule vähemalt korra, kui kontrollimised toimuvad nõuetekohastes katsetingimustes. Kõik katsetingimused tuleb valida sellisel viisil, et need toimuksid sellistes sõidutingimustes, mida esindab käesoleva lisa 1. liite punktis 2 määratletud katse. |
| --- | --- |

3.1.2.

Iga mootori käivitamine vallandab diagnostiliste kontrollimiste rea, mis viiakse lõpule vähemalt korra, kui kontrollimised toimuvad nõuetekohastes katsetingimustes. Kõik katsetingimused tuleb valida sellisel viisil, et need toimuksid sellistes sõidutingimustes, mida esindab käesoleva lisa 1. liite punktis 2 määratletud katse.

| 3.1.2.1. | Valmistajatelt ei nõuta osa/süsteemi aktiveerimist üksnes OBD-süsteemi talitluse seireks sõiduki töötingimustel, kui süsteem pole tavaliselt aktiveeritud (näiteks deNOx süsteemi reaktiivipaagi soojenduse või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri aktiveerimine, kui see süsteem ei ole tavaliselt aktiveeritud). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Valmistajatelt ei nõuta osa/süsteemi aktiveerimist üksnes OBD-süsteemi talitluse seireks sõiduki töötingimustel, kui süsteem pole tavaliselt aktiveeritud (näiteks deNOx süsteemi reaktiivipaagi soojenduse või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri aktiveerimine, kui see süsteem ei ole tavaliselt aktiveeritud).

| 3.1.3. | OBD-süsteemi võib kuuluda seadmeid, mis mõõdavad või teevad kindlaks talitlusmuutujaid (nt sõiduki kiirus, mootori pöörlemiskiirus, kasutatav käik, temperatuur, sisselaskerõhk või mõni muu parameeter), või reageerivad neile, et avastada rikkeid ja muuta rikete kohta väärnäitude saamise risk võimalikult väikeseks. Kõnealused seadmed ei ole katkestusseadmed. |
| --- | --- |

3.1.3.

OBD-süsteemi võib kuuluda seadmeid, mis mõõdavad või teevad kindlaks talitlusmuutujaid (nt sõiduki kiirus, mootori pöörlemiskiirus, kasutatav käik, temperatuur, sisselaskerõhk või mõni muu parameeter), või reageerivad neile, et avastada rikkeid ja muuta rikete kohta väärnäitude saamise risk võimalikult väikeseks. Kõnealused seadmed ei ole katkestusseadmed.

| 3.1.4. | Mootori kontrollimiseks, diagnostikaks, hooldamiseks või parandamiseks vajalikule OBD-süsteemile peab olema piiramatu ja standarditud juurdepääs. Kõik heitetasemega seotud veakoodid peavad olema vastama käesoleva lisa punktile 6.8.5. |
| --- | --- |

3.1.4.

Mootori kontrollimiseks, diagnostikaks, hooldamiseks või parandamiseks vajalikule OBD-süsteemile peab olema piiramatu ja standarditud juurdepääs. Kõik heitetasemega seotud veakoodid peavad olema vastama käesoleva lisa punktile 6.8.5.

3.2.   OBD-süsteemi esimese etapi nõuded

| 3.2.1. | Alates käesoleva eeskirja punktis 5.4.1 märgitud kuupäevadest peavad kõikide diiselmootorite ning diiselmootoriga varustatud sõidukite OBD-süsteemid näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui rikke tulemuseks on heitetaseme suurenemine nii, et see ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud asjakohased OBD-piirväärtused. |
| --- | --- |

3.2.1.

Alates käesoleva eeskirja punktis 5.4.1 märgitud kuupäevadest peavad kõikide diiselmootorite ning diiselmootoriga varustatud sõidukite OBD-süsteemid näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui rikke tulemuseks on heitetaseme suurenemine nii, et see ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud asjakohased OBD-piirväärtused.

| 3.2.2. | Esimese etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemi seire hõlmama järgmist: |
| --- | --- |

3.2.2.

Esimese etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemi seire hõlmama järgmist:

| 3.2.2.1. | katalüsaatori täielik eemaldamine, kui see on paigaldatud eraldi kaitseümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

katalüsaatori täielik eemaldamine, kui see on paigaldatud eraldi kaitseümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa;

| 3.2.2.2. | deNOx süsteemi efektiivsuse vähenemine üksnes NOx heite suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.2.2.2.

deNOx süsteemi efektiivsuse vähenemine üksnes NOx heite suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.2.2.3. | tahkete osakeste filtri efektiivsuse vähenemine üksnes kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.2.2.3.

tahkete osakeste filtri efektiivsuse vähenemine üksnes kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.2.2.4. | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri efektiivsuse vähenemine nii NOx heite kui kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.2.2.4.

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri efektiivsuse vähenemine nii NOx heite kui kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.2.3. | Oluline talitlushäire |
| --- | --- |

3.2.3.

Oluline talitlushäire

| 3.2.3.1. | Alternatiivina OBD-süsteemi asjakohaste piirväärtuste seirele punktide 3.2.2.1-3.2.2.4 osas võivad diiselmootorite OBD-süsteemid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.1.1 teha järgmiste osade oluliste talitlushäirete seiret:






  (a) | eraldi üksusena paigaldatud katalüsaator, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Alternatiivina OBD-süsteemi asjakohaste piirväärtuste seirele punktide 3.2.2.1-3.2.2.4 osas võivad diiselmootorite OBD-süsteemid vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.1.1 teha järgmiste osade oluliste talitlushäirete seiret:

(a)

eraldi üksusena paigaldatud katalüsaator, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa;

| (b) | deNOx süsteem (kui on paigaldatud); |
| --- | --- |

(b)

deNOx süsteem (kui on paigaldatud);

| (c) | tahkete osakeste filter (kui on paigaldatud); |
| --- | --- |

(c)

tahkete osakeste filter (kui on paigaldatud);

| (d) | deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter. |
| --- | --- |

(d)

deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter.

| 3.2.3.2. | Juhul, kui mootor on varustatud deNOx süsteemiga, on süsteemi oluliste talitlushäirete seire näideteks süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga (mõlemad tahtlikult tekitatud olulised talitlushäired); deNOx süsteemi jaoks vajaliku reaktiivi puudumine; SCRi mis tahes osa elektririke; deNOx süsteemi ja kohaldatavuse korral ka reaktiivi soojendussüsteemi mis tahes osa (näiteks sensorid ja ajamid, doseerimisseade) elektririke, reaktiivi doseerimissüsteemi rike (näiteks õhu juurdevoolu puudumine, ummistunud otsak, doseerimispumba rike). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Juhul, kui mootor on varustatud deNOx süsteemiga, on süsteemi oluliste talitlushäirete seire näideteks süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga (mõlemad tahtlikult tekitatud olulised talitlushäired); deNOx süsteemi jaoks vajaliku reaktiivi puudumine; SCRi mis tahes osa elektririke; deNOx süsteemi ja kohaldatavuse korral ka reaktiivi soojendussüsteemi mis tahes osa (näiteks sensorid ja ajamid, doseerimisseade) elektririke, reaktiivi doseerimissüsteemi rike (näiteks õhu juurdevoolu puudumine, ummistunud otsak, doseerimispumba rike).

| 3.2.3.3. | Juhul, kui mootor on varustatud tahkete osakeste filtriga, on süsteemi oluliste talitlushäirete seire näideteks püüduri materjali sulamine olulisel määral või ummistumine valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu, tahkete osakeste filtri ja kohaldatavuse korral reaktiivi soojendussüsteemi mis tahes osa (näiteks sensorid ja ajamid, doseerimisseade) elektririke, reaktiivi doseerimissüsteemi rike (näiteks ummistunud otsak, doseerimispumba rike). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Juhul, kui mootor on varustatud tahkete osakeste filtriga, on süsteemi oluliste talitlushäirete seire näideteks püüduri materjali sulamine olulisel määral või ummistumine valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu, tahkete osakeste filtri ja kohaldatavuse korral reaktiivi soojendussüsteemi mis tahes osa (näiteks sensorid ja ajamid, doseerimisseade) elektririke, reaktiivi doseerimissüsteemi rike (näiteks ummistunud otsak, doseerimispumba rike).

| 3.2.4. | Valmistajad võivad tüübikinnitusasutusele tõestada, et teatud osade või süsteemide seire ei ole vajalik, kui nende talituse täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral ei ületa heitetase käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi esimese etapi piirnorme, kui need on mõõdetud käesoleva lisa 1. liite punktis 1.1 osutatud tsüklites. Seda sätet ei kohaldata heitgaasitagastusseadmete (EGR-seadmed), deNOx süsteemi, tahkete osakeste filtri või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri ega ka osa või süsteemi suhtes, mille olulist talitlushäiret seiratakse. |
| --- | --- |

3.2.4.

Valmistajad võivad tüübikinnitusasutusele tõestada, et teatud osade või süsteemide seire ei ole vajalik, kui nende talituse täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral ei ületa heitetase käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi esimese etapi piirnorme, kui need on mõõdetud käesoleva lisa 1. liite punktis 1.1 osutatud tsüklites. Seda sätet ei kohaldata heitgaasitagastusseadmete (EGR-seadmed), deNOx süsteemi, tahkete osakeste filtri või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri ega ka osa või süsteemi suhtes, mille olulist talitlushäiret seiratakse.

3.3.   OBD-süsteemi teise etapi nõuded

| 3.3.1. | Alates käesoleva eeskirja punktis 5.4.2 esitatud kuupäevadest peavad kõikide diisel- või gaasimootorite ning diisel- või gaasimootoriga varustatud sõidukite OBD-süsteemid näitama heitetasemega seotud mootorisüsteemi osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemist nii, et see ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi asjakohaseid piirväärtusi.
  OBD-süsteem peab arvestama sideliidesega (riistvara ja teated) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e kontrollploki (kontrollplokkide) (EECU) ja iga muu jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahel, kui vahetatav teave mõjutab heitekontrolli nõuetekohast toimimist. OBD-süsteem peab kontrollima EECU ja muude kõnealuste sõiduki osadega (nt sidesiiniga) ühenduse loova vahendaja vahelise ühenduse terviklikkust. |
| --- | --- |

3.3.1.

Alates käesoleva eeskirja punktis 5.4.2 esitatud kuupäevadest peavad kõikide diisel- või gaasimootorite ning diisel- või gaasimootoriga varustatud sõidukite OBD-süsteemid näitama heitetasemega seotud mootorisüsteemi osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemist nii, et see ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi asjakohaseid piirväärtusi.

OBD-süsteem peab arvestama sideliidesega (riistvara ja teated) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e kontrollploki (kontrollplokkide) (EECU) ja iga muu jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahel, kui vahetatav teave mõjutab heitekontrolli nõuetekohast toimimist. OBD-süsteem peab kontrollima EECU ja muude kõnealuste sõiduki osadega (nt sidesiiniga) ühenduse loova vahendaja vahelise ühenduse terviklikkust.

| 3.3.2. | Teise etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemi seire hõlmama järgmist: |
| --- | --- |

3.3.2.

Teise etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemi seire hõlmama järgmist:

| 3.3.2.1. | katalüsaatori efektiivsuse vähenemine, kui katalüsaator on paigaldatud eraldi kaitseümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

katalüsaatori efektiivsuse vähenemine, kui katalüsaator on paigaldatud eraldi kaitseümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või tahkete osakeste filtri osa;

| 3.3.2.2. | deNOx süsteemi efektiivsuse vähenemine üksnes NOx heitetaseme suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.3.2.2.

deNOx süsteemi efektiivsuse vähenemine üksnes NOx heitetaseme suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.3.2.3. | tahkete osakeste filtri efektiivsuse vähenemine üksnes kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.3.2.3.

tahkete osakeste filtri efektiivsuse vähenemine üksnes kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.3.2.4. | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri efektiivsuse vähenemine nii NOx heite kui kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud); |
| --- | --- |

3.3.2.4.

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri efektiivsuse vähenemine nii NOx heite kui kübemeheite suhtes (kui süsteem on paigaldatud);

| 3.3.2.5. | liides mootori elektroonilise kontrollploki (EECU) ja igasuguse muu jõuseadme või sõiduki või elektroonilise süsteemi vahel (näiteks ülekande juhtseade (TECU) elektriühenduse katkestamiseks). |
| --- | --- |

3.3.2.5.

liides mootori elektroonilise kontrollploki (EECU) ja igasuguse muu jõuseadme või sõiduki või elektroonilise süsteemi vahel (näiteks ülekande juhtseade (TECU) elektriühenduse katkestamiseks).

| 3.3.3. | Valmistajad võivad tüübikinnitusasutusele tõestada, et teatud osade või süsteemide seire ei ole vajalik, kui nende talituse täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral ei ületa heitetase käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi teise etapi piirväärtusi, kui need on mõõdetud käesoleva lisa 1. liite punktis 1.1 osutatud tsüklites. Seda sätet ei kohaldata heitgaasitagastusseadme (EGR-seade), deNOx süsteemi, tahkete osakeste filtri või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri ega ka osa või süsteemi suhtes, mille olulist talitlushäiret seiratakse. |
| --- | --- |

3.3.3.

Valmistajad võivad tüübikinnitusasutusele tõestada, et teatud osade või süsteemide seire ei ole vajalik, kui nende talituse täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral ei ületa heitetase käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi teise etapi piirväärtusi, kui need on mõõdetud käesoleva lisa 1. liite punktis 1.1 osutatud tsüklites. Seda sätet ei kohaldata heitgaasitagastusseadme (EGR-seade), deNOx süsteemi, tahkete osakeste filtri või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri ega ka osa või süsteemi suhtes, mille olulist talitlushäiret seiratakse.

3.4.   Esimese ja teise etapi nõuded

| 3.4.1. | Nii esimese kui teise etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemiga saama jälgida järgmist: |
| --- | --- |

3.4.1.

Nii esimese kui teise etapi nõuete täitmiseks peab OBD-süsteemiga saama jälgida järgmist:

| 3.4.1.1. | kütuse sissepritsesüsteemi elektrooniline kütuse doseerimis- ja ajastusseade (-seadmed) toiteahela katkematuse (sh avaahel või lühis) ja talitluse täieliku lakkamise jälgimiseks; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

kütuse sissepritsesüsteemi elektrooniline kütuse doseerimis- ja ajastusseade (-seadmed) toiteahela katkematuse (sh avaahel või lühis) ja talitluse täieliku lakkamise jälgimiseks;

| 3.4.1.2. | kõik teised mootori või heitgaasi järeltöötluse heitetasemega seotud osad või süsteemid, mis on ühendatud arvutiga, mille tõrke korral summutitoru heitetase ületaks käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi piirväärtusi; seiratakse vähemalt heitgaasitagastussüsteemi (EGR-süsteem), õhu massivoolu ja mahuvoolu (ning temperatuuri), ülelaadimisrõhku ja sissevoolutorustiku rõhku (ja asjakohaste andurite, mis selle funktsiooni kasutamist võimaldavad) seire ja juhtimise süsteeme või komponente, deNOx süsteemi andureid ja ajameid, elektrooniliselt aktiveeritava tahkete osakeste filtri andureid ja ajameid; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

kõik teised mootori või heitgaasi järeltöötluse heitetasemega seotud osad või süsteemid, mis on ühendatud arvutiga, mille tõrke korral summutitoru heitetase ületaks käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi piirväärtusi; seiratakse vähemalt heitgaasitagastussüsteemi (EGR-süsteem), õhu massivoolu ja mahuvoolu (ning temperatuuri), ülelaadimisrõhku ja sissevoolutorustiku rõhku (ja asjakohaste andurite, mis selle funktsiooni kasutamist võimaldavad) seire ja juhtimise süsteeme või komponente, deNOx süsteemi andureid ja ajameid, elektrooniliselt aktiveeritava tahkete osakeste filtri andureid ja ajameid;

| 3.4.1.3. | kõikide teiste mootori või heitgaasi järeltöötlussüsteemi heitetasemega seotud osade või süsteemide puhul, mis on ühendatud elektroonilise kontrollplokiga, tuleb seirata elektriühenduse katkestamist, kui nende seire pole korraldatud muul viisil. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

kõikide teiste mootori või heitgaasi järeltöötlussüsteemi heitetasemega seotud osade või süsteemide puhul, mis on ühendatud elektroonilise kontrollplokiga, tuleb seirata elektriühenduse katkestamist, kui nende seire pole korraldatud muul viisil.

| 3.4.1.4. | Juhul, kui mootorid on varustatud järeltöötlussüsteemiga, milles tarbitakse reaktiivi, hõlmab OBD-süsteemi seire järgmist:






  (a) | nõutava reaktiivi puudumine; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

Juhul, kui mootorid on varustatud järeltöötlussüsteemiga, milles tarbitakse reaktiivi, hõlmab OBD-süsteemi seire järgmist:

(a)

nõutava reaktiivi puudumine;

| (b) | nõutava reaktiivi kvaliteet, mis vastab valmistaja poolt teatatud spetsifikatsioonidele, mis on esitatud käesoleva eeskirja lisas 1; |
| --- | --- |

(b)

nõutava reaktiivi kvaliteet, mis vastab valmistaja poolt teatatud spetsifikatsioonidele, mis on esitatud käesoleva eeskirja lisas 1;

| (c) | reaktiivi tarbimine ja doseerimine; |
| --- | --- |

(c)

reaktiivi tarbimine ja doseerimine;

vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.5.4.

3.5.   OBD-süsteemi talitlus ja teatavate OBD seiretegevuste ajutine väljalülitamine

| 3.5.1. | OBD-süsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldaks tema vastavust käesoleva lisa nõuetele käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.4 määratletud kasutamistingimustel.
  Väljaspool neid tavapäraseid töötingimusi võib OBD-süsteemi heitekontrollisüsteemi talitlus teataval määral halveneda, nii et käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud piirväärtusi võidakse ületada enne, kui OBD-süsteem sõidukijuhile rikkest teatab.
  OBD-süsteemi ei tohi välja lülitada, kui ei ole täidetud vähemalt üks või mitu järgmistest väljalülitamistingimustest. |
| --- | --- |

3.5.1.

OBD-süsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldaks tema vastavust käesoleva lisa nõuetele käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.4 määratletud kasutamistingimustel.

Väljaspool neid tavapäraseid töötingimusi võib OBD-süsteemi heitekontrollisüsteemi talitlus teataval määral halveneda, nii et käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud piirväärtusi võidakse ületada enne, kui OBD-süsteem sõidukijuhile rikkest teatab.

OBD-süsteemi ei tohi välja lülitada, kui ei ole täidetud vähemalt üks või mitu järgmistest väljalülitamistingimustest.

| 3.5.1.1. | Välja võib lülitada OBD-seiresüsteeme, mille seiresuutlikkust mõjutab madal kütuse tase. Sel põhjusel on väljalülitamine lubatud siis, kui kütuse tase paagis on alla 20 % kütusepaagi nimimahust. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Välja võib lülitada OBD-seiresüsteeme, mille seiresuutlikkust mõjutab madal kütuse tase. Sel põhjusel on väljalülitamine lubatud siis, kui kütuse tase paagis on alla 20 % kütusepaagi nimimahust.

| 3.5.1.2. | Mõjutatud OBD-seiresüsteemid võib ajutiselt välja lülitada käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.1 kirjeldatud täiendava heitekontrollistrateegia toimimise ajal. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Mõjutatud OBD-seiresüsteemid võib ajutiselt välja lülitada käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.1 kirjeldatud täiendava heitekontrollistrateegia toimimise ajal.

| 3.5.1.3. | Mõjutatud OBD-seiresüsteemid võib ajutiselt välja lülitada, kui kasutusohutuse tagamine või mitterežiimsed strateegiad on aktiveeritud. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

Mõjutatud OBD-seiresüsteemid võib ajutiselt välja lülitada, kui kasutusohutuse tagamine või mitterežiimsed strateegiad on aktiveeritud.

| 3.5.1.4. | Sõidukite puhul, mis on konstrueeritud nii, et neile võib paigaldada jõusiirdevõlle, on mõjutatud OBD-seiresüsteemi ajutine väljalülitamine lubatud ainult siis, kui jõuvõtuseade on aktiveeritud ning sõiduk ei sõida. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

Sõidukite puhul, mis on konstrueeritud nii, et neile võib paigaldada jõusiirdevõlle, on mõjutatud OBD-seiresüsteemi ajutine väljalülitamine lubatud ainult siis, kui jõuvõtuseade on aktiveeritud ning sõiduk ei sõida.

| 3.5.1.5. | Mõjutatud OBD-seiresüsteemi võib heitekontrolliseadme perioodilise regenereerimise ajaks mootorist allavoolu ajutiselt välja lülitada (sealhulgas tahkete osakeste filter, deNOx süsteem või deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

Mõjutatud OBD-seiresüsteemi võib heitekontrolliseadme perioodilise regenereerimise ajaks mootorist allavoolu ajutiselt välja lülitada (sealhulgas tahkete osakeste filter, deNOx süsteem või deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter).

| 3.5.1.6. | Mõjutatud OBD-seiresüsteemi võib ajutiselt välja lülitada väljaspool kasutamistingimusi, mis on määratletud käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.4, kui väljalülitamine OBD-süsteemi seiresuutlikkuse (sealhulgas ka modelleerimissuutlikkuse) piiratuse tõttu on õigustatud. |
| --- | --- |

3.5.1.6.

Mõjutatud OBD-seiresüsteemi võib ajutiselt välja lülitada väljaspool kasutamistingimusi, mis on määratletud käesoleva eeskirja punktis 5.1.5.4, kui väljalülitamine OBD-süsteemi seiresuutlikkuse (sealhulgas ka modelleerimissuutlikkuse) piiratuse tõttu on õigustatud.

| 3.5.2. | OBD-seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui see võiks kahjustada ohutust või põhjustada osa talitluse lakkamise. |
| --- | --- |

3.5.2.

OBD-seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui see võiks kahjustada ohutust või põhjustada osa talitluse lakkamise.

3.6.   Rikkeindikaatori (MI) aktiveerimine

| 3.6.1. | OBD-seadmes peab olema sõidukijuhile selgesti nähtav rikkeindikaator. Välja arvatud käesoleva lisa punktis 3.6.2 kirjeldatud juhtumil, ei tohi rikkeindikaatorit (nt sümbolit või lampi) kasutada muuks otstarbeks kui heitetasemega seotud rikete jaoks, välja arvatud erirežiimi käivitusest või mitterežiimsest tööst juhile teatamiseks. Ohutusega seotud teadetele tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata. Rikkeindikaator peab olema nähtav igasuguse valgustuse juures. Aktiveeritud rikkeindikaatoril peab olema standardile ISO 2575 (1) vastav tähis (armatuurlaua märgulamp või tähis armatuurlaua ekraanil). Sõidukile tohib paigaldada ainult ühe heitetasemega seotud üldisel otstarbel kasutatava rikkeindikaatori. Lubatud on eraldipaiknevate eriotstarbeliste teavitustähiste kasutamine (näiteks teabe andmine pidurisüsteemi, turvavöö kinnitamise, õlisurve, hooldusnõuete või deNOx süsteemi toimimiseks vajaliku reaktiivi puudumise kohta). Punase värvi kasutamine rikkeindikaatoris on keelatud. |
| --- | --- |

3.6.1.

OBD-seadmes peab olema sõidukijuhile selgesti nähtav rikkeindikaator. Välja arvatud käesoleva lisa punktis 3.6.2 kirjeldatud juhtumil, ei tohi rikkeindikaatorit (nt sümbolit või lampi) kasutada muuks otstarbeks kui heitetasemega seotud rikete jaoks, välja arvatud erirežiimi käivitusest või mitterežiimsest tööst juhile teatamiseks. Ohutusega seotud teadetele tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata. Rikkeindikaator peab olema nähtav igasuguse valgustuse juures. Aktiveeritud rikkeindikaatoril peab olema standardile ISO 2575 (1) vastav tähis (armatuurlaua märgulamp või tähis armatuurlaua ekraanil). Sõidukile tohib paigaldada ainult ühe heitetasemega seotud üldisel otstarbel kasutatava rikkeindikaatori. Lubatud on eraldipaiknevate eriotstarbeliste teavitustähiste kasutamine (näiteks teabe andmine pidurisüsteemi, turvavöö kinnitamise, õlisurve, hooldusnõuete või deNOx süsteemi toimimiseks vajaliku reaktiivi puudumise kohta). Punase värvi kasutamine rikkeindikaatoris on keelatud.

| 3.6.2. | Rikkeindikaatorit võib kasutada juhile kiireloomulise hooldustoimingu vajalikkusele viitamiseks. Sellise näiduga peab kaasnema asjakohane teade armatuurlaua ekraanil kiireloomulise hooldusnõude täitmise vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

3.6.2.

Rikkeindikaatorit võib kasutada juhile kiireloomulise hooldustoimingu vajalikkusele viitamiseks. Sellise näiduga peab kaasnema asjakohane teade armatuurlaua ekraanil kiireloomulise hooldusnõude täitmise vajalikkuse kohta.

| 3.6.3. | Strateegiate puhul, mille kohaselt rikkeindikaatori aktiveerimiseks on vaja rohkem kui ühte eelkonditsioneerimistsüklit, peab valmistaja esitama andmed ja/või tehnilise hinnangu, millega tõendatakse nõuetekohaselt, et seiresüsteemid avastavad osade talitluse halvenemise efektiivselt ja õigel ajal. Strateegiad, mille kohaselt rikkeindikaatori aktiveerimiseks on vaja keskmiselt üle kümne OBD- või heite määramise katsetsükli, ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.6.3.

Strateegiate puhul, mille kohaselt rikkeindikaatori aktiveerimiseks on vaja rohkem kui ühte eelkonditsioneerimistsüklit, peab valmistaja esitama andmed ja/või tehnilise hinnangu, millega tõendatakse nõuetekohaselt, et seiresüsteemid avastavad osade talitluse halvenemise efektiivselt ja õigel ajal. Strateegiad, mille kohaselt rikkeindikaatori aktiveerimiseks on vaja keskmiselt üle kümne OBD- või heite määramise katsetsükli, ei ole lubatud.

| 3.6.4. | Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka iga sellise juhtumi puhul, kui mootori juhtseade lülitab sisse heite reguleerimise juhtseadme seisundi. Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka siis, kui OBD-süsteem ei suuda täita käesolevas eeskirjas määratletud seire põhinõudeid. |
| --- | --- |

3.6.4.

Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka iga sellise juhtumi puhul, kui mootori juhtseade lülitab sisse heite reguleerimise juhtseadme seisundi. Rikkeindikaator peab aktiveeruma ka siis, kui OBD-süsteem ei suuda täita käesolevas eeskirjas määratletud seire põhinõudeid.

| 3.6.5. | Kui viidatakse käesolevale punktile, peab rikkeindikaator lisaks aktiveerumisele andma ka selge hoiatuse näiteks vilkuva tule abil või lisaks rikkeindikaatorile ka standardile ISO 2575 (2) vastava tähise aktiveerimisega. |
| --- | --- |

3.6.5.

Kui viidatakse käesolevale punktile, peab rikkeindikaator lisaks aktiveerumisele andma ka selge hoiatuse näiteks vilkuva tule abil või lisaks rikkeindikaatorile ka standardile ISO 2575 (2) vastava tähise aktiveerimisega.

| 3.6.6. | Rikkeindikaator peab aktiveeruma juhul, kui võti on süütelukus enne mootori käivitamist või vändaga käivitamist ja desaktiveeruma 10 sekundi jooksul pärast mootori käivitamist, kui eelnevalt ei ole avastatud ühtegi riket. |
| --- | --- |

3.6.6.

Rikkeindikaator peab aktiveeruma juhul, kui võti on süütelukus enne mootori käivitamist või vändaga käivitamist ja desaktiveeruma 10 sekundi jooksul pärast mootori käivitamist, kui eelnevalt ei ole avastatud ühtegi riket.

3.7.   Veakoodi salvestamine

OBD-süsteem peab registreerima heitekontrollisüsteemi seisundit näitava(d) veakoodi(d). Veakood tuleb salvestada iga avastatud ja kontrollitud rikke puhul, mis on aktiveerinud rikkeindikaatori, ning see peab võimaldama kindlaks teha talitlushäirega süsteemi või osa nii üksikasjalikult kui võimalik. Eraldi tuleks salvestada rikkeindikaatori eeldatava aktiveerumise seisundit näitav kood (nt rikkeindikaator on saanud sisselülitumis- või väljalülitumiskäsu).

Eraldi seisundikoode tuleb kasutada nõuetekohaselt toimivate heitekontrollisüsteemide talitluse identifitseerimiseks ning selliste heitekontrollisüsteemide talitluse identifitseerimiseks, mis vajavad täielikuks hindamiseks mootori täiendavat tööd. Veakoodid, mille puhul rikkeindikaator aktiveerub rikke või heite reguleerimise juhtseadme seisundi tõttu, tuleb salvestada ning kõnealuse veakoodi põhjal peab saama kindlaks teha rikke tõenäolise asukoha. Veakood tuleb salvestada ka käesoleva lisa punktides 3.4.1.1 ja 3.4.1.3 mainitud juhtudel.

| 3.7.1. | Kui seire on katkestatud 10 sõidutsükliks sõiduki pideva töö tõttu käesoleva lisa punktis 3.5.1.2 märgitud tingimustel, võib seiresüsteemi viia valmisolekuasendisse enne seire lõpetamist. |
| --- | --- |

3.7.1.

Kui seire on katkestatud 10 sõidutsükliks sõiduki pideva töö tõttu käesoleva lisa punktis 3.5.1.2 märgitud tingimustel, võib seiresüsteemi viia valmisolekuasendisse enne seire lõpetamist.

| 3.7.2. | Andmed mootori töötundide kohta, mil rikkeindikaator on olnud aktiveeritud, peavad olema kogu aeg kättesaadavad standardliidese jadapordi kaudu vastavalt käesoleva lisa punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

3.7.2.

Andmed mootori töötundide kohta, mil rikkeindikaator on olnud aktiveeritud, peavad olema kogu aeg kättesaadavad standardliidese jadapordi kaudu vastavalt käesoleva lisa punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidele.

3.8.   Rikkeindikaatori desaktiveerimine

| 3.8.1. | Rikkeindikaatori võib desaktiveerida pärast kolme järjestikust sõidutsüklit või mootori 24tunnist tööd, mille kestel rikkeindikaatori aktiveeriv seiresüsteem ei ole avastanud riket ning juhul, kui ei ole leitud muid rikkeid, mis võiksid rikkeindikaatori aktiveerida. |
| --- | --- |

3.8.1.

Rikkeindikaatori võib desaktiveerida pärast kolme järjestikust sõidutsüklit või mootori 24tunnist tööd, mille kestel rikkeindikaatori aktiveeriv seiresüsteem ei ole avastanud riket ning juhul, kui ei ole leitud muid rikkeid, mis võiksid rikkeindikaatori aktiveerida.

| 3.8.2. | Kui rikkeindikaatori aktiveerumise põhjustab reaktiivi puudumine deNOx süsteemis või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltrist koosnevas järeltöötlusseadmes või valmistaja spetsifikatsioonist erineva reaktiivi kasutamine, võib rikkeindikaatori lülitada aktiveerimiseelsesse asendisse pärast seda, kui mahuti on reaktiiviga täidetud või mahutis olev reaktiiv on asendatud spetsifikatsioonile vastava reaktiiviga. |
| --- | --- |

3.8.2.

Kui rikkeindikaatori aktiveerumise põhjustab reaktiivi puudumine deNOx süsteemis või deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltrist koosnevas järeltöötlusseadmes või valmistaja spetsifikatsioonist erineva reaktiivi kasutamine, võib rikkeindikaatori lülitada aktiveerimiseelsesse asendisse pärast seda, kui mahuti on reaktiiviga täidetud või mahutis olev reaktiiv on asendatud spetsifikatsioonile vastava reaktiiviga.

| 3.8.3. | Kui rikkeindikaatori aktiveerumise põhjustab NOx kontrollimeetmetega seotud mootorisüsteemi toimimisviga või nõuetele mittevastav reaktiivikulu ja doseerimistegevus, võib rikkeindikaatori lülitada aktiveerimiseelsesse asendisse, kui käesoleva eeskirja punktides 5.5.3, 5.5.4 ja 5.5.7 esitatud tingimused enam ei kehti. |
| --- | --- |

3.8.3.

Kui rikkeindikaatori aktiveerumise põhjustab NOx kontrollimeetmetega seotud mootorisüsteemi toimimisviga või nõuetele mittevastav reaktiivikulu ja doseerimistegevus, võib rikkeindikaatori lülitada aktiveerimiseelsesse asendisse, kui käesoleva eeskirja punktides 5.5.3, 5.5.4 ja 5.5.7 esitatud tingimused enam ei kehti.

3.9.   Veakoodi kustutamine

| 3.9.1 | OBD-süsteem võib kustutada veakoodi ning mootori töötunnid ning hetkeseisu andmed, kui sama viga ei registreerita uuesti vähemalt mootori 40 soojendustsükli või 100 töötunni jooksul, olenevalt sellest, kumb neist enne täitub, välja arvatud punktis 3.9.2 nimetatud juhud. |
| --- | --- |

3.9.1

OBD-süsteem võib kustutada veakoodi ning mootori töötunnid ning hetkeseisu andmed, kui sama viga ei registreerita uuesti vähemalt mootori 40 soojendustsükli või 100 töötunni jooksul, olenevalt sellest, kumb neist enne täitub, välja arvatud punktis 3.9.2 nimetatud juhud.

| 3.9.2 | Alates 9. novembrist 2006 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. oktoobrist 2007 mis tahes registreerimiste puhul, kui kustutamiskindel veakood on tekitatud käesoleva eeskirja punkti 5.5.3 või 5.5.4 kohaselt, säilitab OBD-süsteem veakoodi registreeringu ja mootori töötunnid rikkeindikaatori aktiveeritud oleku ajal vähemalt 400 päeva või 9600 mootori töötunni jooksul.
  Ühtegi veakoodi ega sellele vastavat mootori töötundide arvu, mil rikkeindikaator oli aktiveeritud, ei saa kustutada ühegi välise diagnostikaseadme ega muu käesoleva lisa punktis 6.8.3 nimetatud seadme abil. |
| --- | --- |

3.9.2

Alates 9. novembrist 2006 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. oktoobrist 2007 mis tahes registreerimiste puhul, kui kustutamiskindel veakood on tekitatud käesoleva eeskirja punkti 5.5.3 või 5.5.4 kohaselt, säilitab OBD-süsteem veakoodi registreeringu ja mootori töötunnid rikkeindikaatori aktiveeritud oleku ajal vähemalt 400 päeva või 9600 mootori töötunni jooksul.

Ühtegi veakoodi ega sellele vastavat mootori töötundide arvu, mil rikkeindikaator oli aktiveeritud, ei saa kustutada ühegi välise diagnostikaseadme ega muu käesoleva lisa punktis 6.8.3 nimetatud seadme abil.

4.   OBD-SÜSTEEMIDE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD NÕUDED

| 4.1. | Tüübikinnituse jaoks katsetatakse OBD-süsteemi vastavalt käesoleva lisa 1. liites esitatud menetlustele.
  OBD-süsteemi demonstratsioonkatseteks kasutatakse oma mootoritüüpkonda esindavat mootorit (vt käesoleva eeskirja punkt 7) või esitatakse tüübikinnitusasutusele OBD-demonstratsioonkatse läbiviimise asemel OBD-mootoritüüpkonna OBD-algsüsteemi katsearuanne. |
| --- | --- |

4.1.

Tüübikinnituse jaoks katsetatakse OBD-süsteemi vastavalt käesoleva lisa 1. liites esitatud menetlustele.

OBD-süsteemi demonstratsioonkatseteks kasutatakse oma mootoritüüpkonda esindavat mootorit (vt käesoleva eeskirja punkt 7) või esitatakse tüübikinnitusasutusele OBD-demonstratsioonkatse läbiviimise asemel OBD-mootoritüüpkonna OBD-algsüsteemi katsearuanne.

| 4.1.1. | Punktis 3.2 nimetatud OBD-süsteemi esimesel etapil peab OBD-süsteem: |
| --- | --- |

4.1.1.

Punktis 3.2 nimetatud OBD-süsteemi esimesel etapil peab OBD-süsteem:

| 4.1.1.1. | näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemise üle käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtuste või |
| --- | --- |

4.1.1.1.

näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemise üle käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtuste või

| 4.1.1.2. | vajadusel näitama heitgaasi järeltöötlussüsteemi iga olulist talitlushäiret. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

vajadusel näitama heitgaasi järeltöötlussüsteemi iga olulist talitlushäiret.

| 4.1.2. | Punktis 3.3 nimetatud OBD-süsteemi teises etapis peab OBD-süsteem näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemise üle käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtuste. |
| --- | --- |

4.1.2.

Punktis 3.3 nimetatud OBD-süsteemi teises etapis peab OBD-süsteem näitama heitetasemega seotud osa või süsteemi riket, kui see rike põhjustab heitetaseme suurenemise üle käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtuste.

| 4.1.3. | Kui on tegemist nii OBD-süsteemi esimese kui teise etapiga, peab OBD-süsteem näitama heitgaasi järeltöötlussüsteemi tööks vajaliku reaktiivi puudumist. |
| --- | --- |

4.1.3.

Kui on tegemist nii OBD-süsteemi esimese kui teise etapiga, peab OBD-süsteem näitama heitgaasi järeltöötlussüsteemi tööks vajaliku reaktiivi puudumist.

4.2.   Paigaldusnõuded

| 4.2.1. | OBD-süsteemiga varustatud mootori paigaldamisel sõidukile peab sõiduki varustus vastama järgmistele sätetele:






  (a) | punktide 3.6.1, 3.6.2 ja 3.6.5 sätted, milles käsitletakse rikkeindikaatorit ja vajadusel täiendavaid hoiatusviise; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

OBD-süsteemiga varustatud mootori paigaldamisel sõidukile peab sõiduki varustus vastama järgmistele sätetele:

(a)

punktide 3.6.1, 3.6.2 ja 3.6.5 sätted, milles käsitletakse rikkeindikaatorit ja vajadusel täiendavaid hoiatusviise;

| (b) | punkti 6.8.3.1 sätted (vajaduse korral), milles käsitletakse pardadiagnostikaseadme kasutamist; |
| --- | --- |

(b)

punkti 6.8.3.1 sätted (vajaduse korral), milles käsitletakse pardadiagnostikaseadme kasutamist;

| (c) | punkti 6.8.6 sätted, mille käsitletakse sideliidest. |
| --- | --- |

(c)

punkti 6.8.6 sätted, mille käsitletakse sideliidest.

4.3.   Vigu sisaldava OBD-süsteemi tüübikinnitus

| 4.3.1. | Valmistaja võib tüübikinnitusasutuselt taotleda OBD-süsteemi vastuvõtmist tüübikinnituseks, kuigi süsteemil on üks või mitu viga, mis ei võimalda käesoleva lisa erinõudeid täielikult täita. |
| --- | --- |

4.3.1.

Valmistaja võib tüübikinnitusasutuselt taotleda OBD-süsteemi vastuvõtmist tüübikinnituseks, kuigi süsteemil on üks või mitu viga, mis ei võimalda käesoleva lisa erinõudeid täielikult täita.

| 4.3.2. | Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.
  Tüübikinnitusasutus võtab arvesse valmistajalt saadud andmed, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootori- või sõidukiprojektide järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab OBD-seade käesoleva eeskirja nõuetele ning kas valmistaja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva eeskirja nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.

Tüübikinnitusasutus võtab arvesse valmistajalt saadud andmed, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootori- või sõidukiprojektide järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab OBD-seade käesoleva eeskirja nõuetele ning kas valmistaja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva eeskirja nõuete täitmiseks.

| 4.3.3. | Ametiasutus ei rahulda vigadega seadme tüübikinnitustaotlust, kui nõutav diagnostiline seire täielikult puudub. |
| --- | --- |

4.3.3.

Ametiasutus ei rahulda vigadega seadme tüübikinnitustaotlust, kui nõutav diagnostiline seire täielikult puudub.

| 4.3.4. | Ametiasutus ei rahulda sellise vigadega seadme veataotlust, mille puhul ei peeta kinni käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud lubatud OBD-piirväärtustest. |
| --- | --- |

4.3.4.

Ametiasutus ei rahulda sellise vigadega seadme veataotlust, mille puhul ei peeta kinni käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud lubatud OBD-piirväärtustest.

| 4.3.5. | Vigade järjestuse seisukohalt määratakse esimesena kindlaks käesoleva lisa OBD esimese etapi punktide 3.2.2.1, 3.2.2.2 ja 3.2.2.3, 3.2.2.4 ja 3.4.1.1 kohased vead ning OBD teise etapi punktidele 3.3.2.1, 3.3.2.2 ja 3.3.2.3, 3.3.2.4 ja 3.4.1.1 vastavad vead. |
| --- | --- |

4.3.5.

Vigade järjestuse seisukohalt määratakse esimesena kindlaks käesoleva lisa OBD esimese etapi punktide 3.2.2.1, 3.2.2.2 ja 3.2.2.3, 3.2.2.4 ja 3.4.1.1 kohased vead ning OBD teise etapi punktidele 3.3.2.1, 3.3.2.2 ja 3.3.2.3, 3.3.2.4 ja 3.4.1.1 vastavad vead.

| 4.3.6. | Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei kinnitata ühtegi käesoleva lisa punktide 3.2.3 ja 6 nõuetega seotud viga, välja arvatud alapunkti 6.8.5 kohased vead. |
| --- | --- |

4.3.6.

Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei kinnitata ühtegi käesoleva lisa punktide 3.2.3 ja 6 nõuetega seotud viga, välja arvatud alapunkti 6.8.5 kohased vead.

| 4.3.7. | Vigade kõrvaldamiseks lubatud aeg |
| --- | --- |

4.3.7.

Vigade kõrvaldamiseks lubatud aeg

| 4.3.7.1. | Viga võib esineda kaks aastat pärast mootoritüübile või sõidukile selle mootoritüübi suhtes tüübikinnituse andmise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Viimasel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Viga võib esineda kaks aastat pärast mootoritüübile või sõidukile selle mootoritüübi suhtes tüübikinnituse andmise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Viimasel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani.

| 4.3.7.2. | Valmistaja võib taotleda esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuselt tagasiulatuvalt vea kinnitamist, kui viga avastatakse pärast esialgset tüübikinnitust. Sellisel juhul võib viga esineda kaks aastat pärast tüübikinnitusasutusele teatise esitamise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Viimasel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

Valmistaja võib taotleda esialgse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuselt tagasiulatuvalt vea kinnitamist, kui viga avastatakse pärast esialgset tüübikinnitust. Sellisel juhul võib viga esineda kaks aastat pärast tüübikinnitusasutusele teatise esitamise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Viimasel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani.

| 4.3.7.3. | Tüübikinnitusasutus teatab veataotluse rahuldamise otsusest kõigile lepinguosalistele. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Tüübikinnitusasutus teatab veataotluse rahuldamise otsusest kõigile lepinguosalistele.

5.   OBD-TEABE KÄTTESAADAVUS

5.1.   Varuosad, diagnostikavahendid ja katseseadmed

| 5.1.1. | Tüübikinnituse või selle muutmise taotlusele lisatakse asjakohane OBD-süsteemiga seotud teave. See asjakohane teave võimaldab varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade valmistajatel viia nende poolt toodetavad osad vastavusse OBD-süsteemiga, et nende veatu toimimine tagaks sõiduki riketeta töö. Ühtlasi võimaldab selline asjakohane teave diagnostikavahendite ja katseseadmete valmistajatel valmistada vahendeid ja seadmeid, mis tagavad heitekontrollisüsteemide tõhusa ja täpse diagnostika. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tüübikinnituse või selle muutmise taotlusele lisatakse asjakohane OBD-süsteemiga seotud teave. See asjakohane teave võimaldab varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade valmistajatel viia nende poolt toodetavad osad vastavusse OBD-süsteemiga, et nende veatu toimimine tagaks sõiduki riketeta töö. Ühtlasi võimaldab selline asjakohane teave diagnostikavahendite ja katseseadmete valmistajatel valmistada vahendeid ja seadmeid, mis tagavad heitekontrollisüsteemide tõhusa ja täpse diagnostika.

| 5.1.2. | Vastava taotluse esitamisel muudab tüübikinnitusasutus käesoleva eeskirja 6. lisa 2. liites määratletud OBD-süsteemi kohta asjakohast teavet sisaldava lisa 2A 1. liite võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes kättesaadavaks kõikidele osade, diagnostikavahendite või katseseadmete valmistajatele, kes on sellest huvitatud. |
| --- | --- |

5.1.2.

Vastava taotluse esitamisel muudab tüübikinnitusasutus käesoleva eeskirja 6. lisa 2. liites määratletud OBD-süsteemi kohta asjakohast teavet sisaldava lisa 2A 1. liite võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes kättesaadavaks kõikidele osade, diagnostikavahendite või katseseadmete valmistajatele, kes on sellest huvitatud.

| 5.1.2.1. | Varuosade või hoolduse käigus vahetatavate osade puhul võib taotleda teavet vaid nende osade kohta, mis kuuluvad tüübikinnitamisele, või siis osade kohta, mis moodustavad tüübikinnitamisele kuuluva süsteemi osa. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Varuosade või hoolduse käigus vahetatavate osade puhul võib taotleda teavet vaid nende osade kohta, mis kuuluvad tüübikinnitamisele, või siis osade kohta, mis moodustavad tüübikinnitamisele kuuluva süsteemi osa.

| 5.1.2.2. | Teabetaotlus peab sisaldama selle mootorimudeli tüübi/mootoritüüpkonda esindava mootorimudeli tüübi täpset spetsifikatsiooni, mille kohta teavet taotletakse. Taotluses tuleb kinnitada, et teavet soovitakse varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete täiustamise jaoks. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Teabetaotlus peab sisaldama selle mootorimudeli tüübi/mootoritüüpkonda esindava mootorimudeli tüübi täpset spetsifikatsiooni, mille kohta teavet taotletakse. Taotluses tuleb kinnitada, et teavet soovitakse varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete täiustamise jaoks.

5.2   Remonditeave

| 5.2.1. | Valmistaja teeb remondiga seotud teabe (koos kõigi hilisemate muudatuste ja täiendustega) mõistliku ja mittediskrimineeriva tasu eest kättesaadavaks hiljemalt kolm kuud pärast lepinguosalise riigi volitatud edasimüüja või remonditöökoja varustamist kõnealuse teabega. |
| --- | --- |

5.2.1.

Valmistaja teeb remondiga seotud teabe (koos kõigi hilisemate muudatuste ja täiendustega) mõistliku ja mittediskrimineeriva tasu eest kättesaadavaks hiljemalt kolm kuud pärast lepinguosalise riigi volitatud edasimüüja või remonditöökoja varustamist kõnealuse teabega.

| 5.2.2. | Valmistaja peab tegema kättesaadavaks ka mootorsõidukite remondiks või hoolduseks vajaliku tehnilise (vajaduse korral tasulise) teabe, kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandiõigusega kaitstud ega sisalda asjakohases vormis kindlaksmääratud salajast oskusteavet; sellisel juhul ei tohi vajalikku tehnilise teabe andmisest lubamatul viisil keelduda.
  Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga. |
| --- | --- |

5.2.2.

Valmistaja peab tegema kättesaadavaks ka mootorsõidukite remondiks või hoolduseks vajaliku tehnilise (vajaduse korral tasulise) teabe, kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandiõigusega kaitstud ega sisalda asjakohases vormis kindlaksmääratud salajast oskusteavet; sellisel juhul ei tohi vajalikku tehnilise teabe andmisest lubamatul viisil keelduda.

Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või varuosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga.

| 5.2.3. | Kõnealuste sätete täitmata jätmise korral võtab tüübikinnitusasutus asjakohased meetmed, millega tagatakse remonditeabe kättesaadavus tüübikinnitust ja tehnoülevaatusi käsitlevate sätetega ettenähtud korras. |
| --- | --- |

5.2.3.

Kõnealuste sätete täitmata jätmise korral võtab tüübikinnitusasutus asjakohased meetmed, millega tagatakse remonditeabe kättesaadavus tüübikinnitust ja tehnoülevaatusi käsitlevate sätetega ettenähtud korras.

6.   DIAGNOSTIKASIGNAALID

| 6.1. | Mis tahes osa või süsteemi rikke esmakordsel kindlaksmääramisel tuleb mootori hetkeseisund nn hetkeseisuna arvutimällu salvestada. Salvestis mootori seisundi kohta peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: mootori arvestuslik koormus, mootori pöörlemiskiirus, jahutusvedeliku temperatuur, sisselasketorustiku surve (olemasolu korral) ning andmete salvestamise põhjustanud vea kood. Valmistaja peab hetkeseisuna salvestamiseks valima tõhusa remondi seisukohast kõige asjakohasemad andmed. |
| --- | --- |

6.1.

Mis tahes osa või süsteemi rikke esmakordsel kindlaksmääramisel tuleb mootori hetkeseisund nn hetkeseisuna arvutimällu salvestada. Salvestis mootori seisundi kohta peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: mootori arvestuslik koormus, mootori pöörlemiskiirus, jahutusvedeliku temperatuur, sisselasketorustiku surve (olemasolu korral) ning andmete salvestamise põhjustanud vea kood. Valmistaja peab hetkeseisuna salvestamiseks valima tõhusa remondi seisukohast kõige asjakohasemad andmed.

| 6.2. | Ainult üks hetke andmenäit on vajalik. Valmistajad võivad soovi korral salvestada täiendavaid andmenäite tingimusel, et vähemalt üks näit oleks loetav tavalise skanneri abil, mis vastab punktides 6.8.3–6.8.4 esitatud tehnilistele nõuetele. Kui andmesalvestuse esile kutsunud veakood kustutatakse käesoleva lisa punktis 3.9 ettenähtud korras, siis tuleb kustutada ka mootori kohta salvestatud andmed. |
| --- | --- |

6.2.

Ainult üks hetke andmenäit on vajalik. Valmistajad võivad soovi korral salvestada täiendavaid andmenäite tingimusel, et vähemalt üks näit oleks loetav tavalise skanneri abil, mis vastab punktides 6.8.3–6.8.4 esitatud tehnilistele nõuetele. Kui andmesalvestuse esile kutsunud veakood kustutatakse käesoleva lisa punktis 3.9 ettenähtud korras, siis tuleb kustutada ka mootori kohta salvestatud andmed.

| 6.3. | Taotluse korral ning juhul, kui andmed on pardaarvutis või kui neid saab pardaarvutile kättesaadavate andmete abil kindlaks määrata, tuleb peale vajalike hetkeseisu andmete teha standardliidese jadapordi kaudu kättesaadavaks järgmised signaalid: diagnostilised veakoodid, mootorijahutusvedeliku temperatuur, sissepritse ajastus, sisselastava õhu temperatuur, rõhk sisselasketorustikus, õhuvoolukiirus, mootori pöörlemiskiirus, pedaali positsiooni anduri väljundväärtus, mootori arvestuslik koormus, sõiduki kiirus ja kütuse rõhk.
  Signaalid tuleb anda punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidel põhinevates standardühikutes. Tegelikud signaalid peavad olema selgesti eristatavad vaikeväärtuse või mitterežiimse töö signaalidest. |
| --- | --- |

6.3.

Taotluse korral ning juhul, kui andmed on pardaarvutis või kui neid saab pardaarvutile kättesaadavate andmete abil kindlaks määrata, tuleb peale vajalike hetkeseisu andmete teha standardliidese jadapordi kaudu kättesaadavaks järgmised signaalid: diagnostilised veakoodid, mootorijahutusvedeliku temperatuur, sissepritse ajastus, sisselastava õhu temperatuur, rõhk sisselasketorustikus, õhuvoolukiirus, mootori pöörlemiskiirus, pedaali positsiooni anduri väljundväärtus, mootori arvestuslik koormus, sõiduki kiirus ja kütuse rõhk.

Signaalid tuleb anda punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidel põhinevates standardühikutes. Tegelikud signaalid peavad olema selgesti eristatavad vaikeväärtuse või mitterežiimse töö signaalidest.

| 6.4. | Kõikide heitekontrollisüsteemide puhul, mille toimimist pardasüsteemide katsetamisel hinnatakse, tuleb arvuti mällu salvestada eraldi seisundikoodid või valmisolekukoodid, mille abil saab kindlaks teha, millised heitekontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ja millised vajavad nõuetekohase diagnostilise hinnangu andmiseks sõiduki täiendavat tööd. Valmisolekukoodid tuleb salvestada monitoridele, mida saab pidada pidevalt toimivateks. Valmisolekukoode ei tohiks kunagi viia „mitte valmis” seisundisse „võti sees” või „võti väljas” asendi korral. Valmisolekukoodi tahtlik viimine „mitte valmis” asendisse hooldustöödel peab mõjuma kõikidele nimetatud koodidele, selle asemel, et neid individuaalselt mõjutada. |
| --- | --- |

6.4.

Kõikide heitekontrollisüsteemide puhul, mille toimimist pardasüsteemide katsetamisel hinnatakse, tuleb arvuti mällu salvestada eraldi seisundikoodid või valmisolekukoodid, mille abil saab kindlaks teha, millised heitekontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ja millised vajavad nõuetekohase diagnostilise hinnangu andmiseks sõiduki täiendavat tööd. Valmisolekukoodid tuleb salvestada monitoridele, mida saab pidada pidevalt toimivateks. Valmisolekukoode ei tohiks kunagi viia „mitte valmis” seisundisse „võti sees” või „võti väljas” asendi korral. Valmisolekukoodi tahtlik viimine „mitte valmis” asendisse hooldustöödel peab mõjuma kõikidele nimetatud koodidele, selle asemel, et neid individuaalselt mõjutada.

| 6.5. | OBD-süsteemi nõuded, millest lähtuvalt sõiduk sertifitseeritakse (s.t OBD esimene või teine etapp) ning põhilised heitekontrollisüsteemid, mille punkti 6.4.8 kohane seire toimub OBD-süsteemi abil, peavad olema kättesaadavad standard-andmesideliidese jadapordi kaudu vastavalt punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

6.5.

OBD-süsteemi nõuded, millest lähtuvalt sõiduk sertifitseeritakse (s.t OBD esimene või teine etapp) ning põhilised heitekontrollisüsteemid, mille punkti 6.4.8 kohane seire toimub OBD-süsteemi abil, peavad olema kättesaadavad standard-andmesideliidese jadapordi kaudu vastavalt punktis 6.8 esitatud spetsifikatsioonidele.

| 6.6. | Käesoleva eeskirja lisades 1 ja 2A nimetatud tarkvara kalibreerimise tunnuskood peab olema standard-diagnostikaliidese jadapordi kaudu kättesaadav. Tarkvara kalibreerimise tunnuskood esitatakse standardvormis. |
| --- | --- |

6.6.

Käesoleva eeskirja lisades 1 ja 2A nimetatud tarkvara kalibreerimise tunnuskood peab olema standard-diagnostikaliidese jadapordi kaudu kättesaadav. Tarkvara kalibreerimise tunnuskood esitatakse standardvormis.

| 6.7. | Sõiduki tehasetähis (VIN) peab olema standard-diagnostikaliidese jadapordi kaudu kättesaadav. Sõiduki tehasetähis esitatakse standardvormis. |
| --- | --- |

6.7.

Sõiduki tehasetähis (VIN) peab olema standard-diagnostikaliidese jadapordi kaudu kättesaadav. Sõiduki tehasetähis esitatakse standardvormis.

| 6.8. | Heitekontrolli diagnostikasüsteemile peab olema standarditud ja piiranguteta juurdepääs ning see peab vastama kas ISO 15765 või SAE J1939 standarditele, nagu on määratletud järgmistes punktides (3). |
| --- | --- |

6.8.

Heitekontrolli diagnostikasüsteemile peab olema standarditud ja piiranguteta juurdepääs ning see peab vastama kas ISO 15765 või SAE J1939 standarditele, nagu on määratletud järgmistes punktides (3).

| 6.8.1. | ISO 15765 või SAE J1939 kasutamine peab olema punktide 6.8.2–-6.8.5 ulatuses ühtne. |
| --- | --- |

6.8.1.

ISO 15765 või SAE J1939 kasutamine peab olema punktide 6.8.2–-6.8.5 ulatuses ühtne.

| 6.8.2. | Parda- ja välisarvuti sidelink peab vastama standardile ISO 15765-4 või SAE J1939 standarditeseeriate sarnastele eritingimustele. |
| --- | --- |

6.8.2.

Parda- ja välisarvuti sidelink peab vastama standardile ISO 15765-4 või SAE J1939 standarditeseeriate sarnastele eritingimustele.

| 6.8.3. | OBD-süsteemidega sidepidamiseks vajalikud katseseadmed ja diagnostikavahendid peavad vastama vähemalt ISO 15031-4 või SAE J1939-73 punktis 5.2.2.1 esitatud funktsionaalspetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

6.8.3.

OBD-süsteemidega sidepidamiseks vajalikud katseseadmed ja diagnostikavahendid peavad vastama vähemalt ISO 15031-4 või SAE J1939-73 punktis 5.2.2.1 esitatud funktsionaalspetsifikatsioonile.

| 6.8.3.1. | Sellise pardadiagnostikaseadme nagu armatuurlauale monteeritud kuvari kasutamine OBD-teabele juurdepääsuks on lubatud, kuid see saab olla vaid täienduseks OBD-teabe kättesaadavaks muutmisele standard-diagnostikaliidese abil. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Sellise pardadiagnostikaseadme nagu armatuurlauale monteeritud kuvari kasutamine OBD-teabele juurdepääsuks on lubatud, kuid see saab olla vaid täienduseks OBD-teabe kättesaadavaks muutmisele standard-diagnostikaliidese abil.

| 6.8.4. | Diagnostika-andmed (nagu on käesolevas punktis kindlaks määratud) ja kahesuunalise kontrolli andmed tuleb esitada standardis ISO 15031-5 või standardi SAE J1939-73 punktis 5.2.2.1 kirjeldatud vormingus ja ühikutena ning need peavad olema kättesaadavad standardi ISO 15031-4 või standardi SAE J1939-73 punkti 5.2.2.1 nõuetele vastava diagnostikavahendi abil.
  Sõiduki valmistaja esitab siseriiklikule standardiametile heidetega seotud diagnostika-andmete üksikasjad, nt PID-d, OBD-seire ID-d ja katse ID-d, mis ei ole standardis ISO 15031-5 kindlaks määratud, kuid on seotud käesoleva eeskirjaga. |
| --- | --- |

6.8.4.

Diagnostika-andmed (nagu on käesolevas punktis kindlaks määratud) ja kahesuunalise kontrolli andmed tuleb esitada standardis ISO 15031-5 või standardi SAE J1939-73 punktis 5.2.2.1 kirjeldatud vormingus ja ühikutena ning need peavad olema kättesaadavad standardi ISO 15031-4 või standardi SAE J1939-73 punkti 5.2.2.1 nõuetele vastava diagnostikavahendi abil.

Sõiduki valmistaja esitab siseriiklikule standardiametile heidetega seotud diagnostika-andmete üksikasjad, nt PID-d, OBD-seire ID-d ja katse ID-d, mis ei ole standardis ISO 15031-5 kindlaks määratud, kuid on seotud käesoleva eeskirjaga.

| 6.8.5. | Vea registreerimise puhul identifitseerib sõiduki valmistaja vea, kasutades kõige asjakohasemat veakoodi, mis vastab standardi ISO 15031-6 heitesüsteemide diagnostika veakoode käsitlevale punktile 6.3. Kui selline vea kindlakstegemine ei ole võimalik, võib sõiduki valmistaja kasutada standardi ISO 15031-6 punktide 5.3 ja 5.6 kohaseid diagnostilisi veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult kättesaadavad käesoleva lisa punkti 6.8.3 sätetele vastava standardse diagnostikaseadme abi.
  Sõiduki valmistaja esitab siseriiklikule standardiametile heidetega seotud diagnostika-andmete üksikasjad, nt PID-d, OBD-seire ID-d ja katse ID-d, mis ei ole standardis ISO 15031-5 kindlaks määratud, kuid on seotud käesoleva eeskirjaga.
  Alternatiivselt võib valmistaja vea identifitseerimiseks kasutada kõige asjakohasemat veakoodi, mis vastab standardile SAE J2012 või standardile SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5.

Vea registreerimise puhul identifitseerib sõiduki valmistaja vea, kasutades kõige asjakohasemat veakoodi, mis vastab standardi ISO 15031-6 heitesüsteemide diagnostika veakoode käsitlevale punktile 6.3. Kui selline vea kindlakstegemine ei ole võimalik, võib sõiduki valmistaja kasutada standardi ISO 15031-6 punktide 5.3 ja 5.6 kohaseid diagnostilisi veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult kättesaadavad käesoleva lisa punkti 6.8.3 sätetele vastava standardse diagnostikaseadme abi.

Sõiduki valmistaja esitab siseriiklikule standardiametile heidetega seotud diagnostika-andmete üksikasjad, nt PID-d, OBD-seire ID-d ja katse ID-d, mis ei ole standardis ISO 15031-5 kindlaks määratud, kuid on seotud käesoleva eeskirjaga.

Alternatiivselt võib valmistaja vea identifitseerimiseks kasutada kõige asjakohasemat veakoodi, mis vastab standardile SAE J2012 või standardile SAE J1939-73.

| 6.8.6. | Sideliides sõiduki ja diagnostikatestri vahel peab olema standarditud ja vastama kõikidele standardi ISO 15031-3 või standardi SAE J1939-13 nõuetele.
  Kui kõik muud standardi ISO 15031-3 nõuded on täidetud, võib N2-, N3-, M2-, ja M3-kategooria sõidukite puhul paigutada sideliidese eespool nimetatud standardites kirjeldatud asukoha asemel sobivasse kohta juhi istme kõrval, sealhulgas ka kabiini põrandale. Sel juhul peaks sideliides olema kättesaadav väljaspool sõidukit seisvale isikule ja mitte takistama juurdepääsu juhiistmele.
  Paigalduskoha suhtes tuleb kokku leppida tüübikinnitusasutusega, et paigalduskoht oleks hooldustöötajatele hõlpsasti juurdepääsetav, kuid kaitstud juhuslike vigastuste eest tavakasutusel. |
| --- | --- |

6.8.6.

Sideliides sõiduki ja diagnostikatestri vahel peab olema standarditud ja vastama kõikidele standardi ISO 15031-3 või standardi SAE J1939-13 nõuetele.

Kui kõik muud standardi ISO 15031-3 nõuded on täidetud, võib N2-, N3-, M2-, ja M3-kategooria sõidukite puhul paigutada sideliidese eespool nimetatud standardites kirjeldatud asukoha asemel sobivasse kohta juhi istme kõrval, sealhulgas ka kabiini põrandale. Sel juhul peaks sideliides olema kättesaadav väljaspool sõidukit seisvale isikule ja mitte takistama juurdepääsu juhiistmele.

Paigalduskoha suhtes tuleb kokku leppida tüübikinnitusasutusega, et paigalduskoht oleks hooldustöötajatele hõlpsasti juurdepääsetav, kuid kaitstud juhuslike vigastuste eest tavakasutusel.

---

(1)  Sümboli numbrid F01 või F22.

(2)  Sümboli number F24.

(3)  Raskeveokite OBD-süsteemi jaoks väljatöötatud ülemaailmse tehnilise eeskirja ISO ühtse protokollistandardi (ISO/PAS 27145) kasutamine loetakse punkti 6 asjakohastele nõuetele vastavaks.

1. liide

Pardadiagnostikaseadme (OBD-süsteemi) Tüübikinnituskatsed

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas liites kirjeldatakse mootorile paigaldatud pardadiagnostikaseadme (OBD-süsteemi) talitluse kontrollimise menetlust, mille kohaselt kasutatakse mootori juhtimissüsteemis või heitekontrollisüsteemis heitetasemega seotud olulise süsteemirikke simulatsiooni. Selles nähakse ka ette OBD-süsteemide kulumiskindluse kindlaksmääramise menetlused.

1.1.   Rikutud osad/süsteemid

Et tõendada seire tõhusust heitekontrollisüsteemi või selle osa üle, mille rike võiks põhjustada väljalasketoru heitetaseme asjakohaste OBD-piirväärtuse ületamist, peab valmistaja muutma kättesaadavaks rikutud osad ja/või elektriseadmed, mida saab kasutada rikete simuleerimiseks.

Sellised rikutud osad või seadme ei tohi põhjustada käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud heidete OBD-piirväärtuste ületamist rohkem kui 20 % võrra.

Kui OBD-süsteemi tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.1, mõõdetakse heitetaset Euroopa statsionaarse katse tsükli abil (vt käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liide). Kui OBD-süsteemi tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.4.2, mõõdetakse heitetaset Euroopa siirdekatsetsükli abil(vt käesoleva eeskirja lisa 4A 2. liide).

| 1.1.1. | Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile pole võrdlemine OBD-piirväärtustega võimalik (nt kui Euroopa siirdekatsetükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana. |
| --- | --- |

1.1.1.

Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile pole võrdlemine OBD-piirväärtustega võimalik (nt kui Euroopa siirdekatsetükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

| 1.1.2. | Kui rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile ei saavutata katse käigus (isegi osaliselt) täiskoormuskõverat (mis on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana. |
| --- | --- |

1.1.2.

Kui rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile ei saavutata katse käigus (isegi osaliselt) täiskoormuskõverat (mis on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel tüübikinnitusasutusega valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

| 1.1.3. | Selliste rikutud osade või seadmete kasutamist, mille tõttu mootorist pärineva heite tase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtusi kuni 20 % võrra, ei nõuta teatavatel erandjuhtudel (näiteks, kui on aktiveeritud mitterežiimne strateegia või kui mootor ei suuda ühtegi katset läbi viia või juhul, kui heitgaasi tagastussüsteemi klapid kinni jäävad jne). Valmistaja dokumenteerib kõnealuse erandi. Erandi osas lepitakse kokku tehnilise teenistusega. |
| --- | --- |

1.1.3.

Selliste rikutud osade või seadmete kasutamist, mille tõttu mootorist pärineva heite tase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtusi kuni 20 % võrra, ei nõuta teatavatel erandjuhtudel (näiteks, kui on aktiveeritud mitterežiimne strateegia või kui mootor ei suuda ühtegi katset läbi viia või juhul, kui heitgaasi tagastussüsteemi klapid kinni jäävad jne). Valmistaja dokumenteerib kõnealuse erandi. Erandi osas lepitakse kokku tehnilise teenistusega.

1.2.   Katse põhimõte

Kui mootorit katsetatakse sellele paigaldatud vigase osa või seadmega, saab OBD-süsteem kinnituse siis, kui rikkeindikaator aktiveerub. OBD-süsteem kinnitatakse ka siis, kui rikkeindikaator aktiveerub OBD piirnormidest madalamate väärtuste juures.

Selliste rikutud osade või seadmete kasutamist, mille tõttu mootorist pärineva heite tase ei ületa käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis toodud OBD-piirväärtusi rohkem kui 20 % võrra, ei nõuta käesoleva liite punktides 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 kirjeldatud vealiikide konkreetsel juhul ning seoses oluliste talitlushäirete seirega.

| 1.2.1. | Selliste rikutud osade või seadmete kasutamist, mille tõttu mootorist pärineva heite tase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtusi kuni 20 % võrra, ei nõuta teatavatel erandjuhtudel (näiteks, kui on aktiveeritud mitterežiimne strateegia või kui mootor ei suuda ühtegi katset läbi viia või juhul, kui heitgaasi tagastussüsteemi klapid kinni jäävad jne). Valmistaja dokumenteerib kõnealuse erandi. Erandi osas lepitakse kokku tehnilise teenistusega. |
| --- | --- |

1.2.1.

Selliste rikutud osade või seadmete kasutamist, mille tõttu mootorist pärineva heite tase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-piirväärtusi kuni 20 % võrra, ei nõuta teatavatel erandjuhtudel (näiteks, kui on aktiveeritud mitterežiimne strateegia või kui mootor ei suuda ühtegi katset läbi viia või juhul, kui heitgaasi tagastussüsteemi klapid kinni jäävad jne). Valmistaja dokumenteerib kõnealuse erandi. Erandi osas lepitakse kokku tehnilise teenistusega.

2.   KATSE KIRJELDUS

| 2.1. | OBD-süsteemi katsetamine koosneb järgmistest faasidest:






  (a) | rikke simuleerimine mootori juhtimissüsteemi või heitekontrollisüsteemi kuuluvas osas vastavalt käesoleva liite punktis 1.1 kirjeldatule; |
| --- | --- | --- |

2.1.

OBD-süsteemi katsetamine koosneb järgmistest faasidest:

(a)

rikke simuleerimine mootori juhtimissüsteemi või heitekontrollisüsteemi kuuluvas osas vastavalt käesoleva liite punktis 1.1 kirjeldatule;

| (b) | simuleeritud rikkega OBD-süsteemi eelkonditsioneerimine punktis 6.2 täpsustatud eelkonditsioneerimistsüklis; |
| --- | --- |

(b)

simuleeritud rikkega OBD-süsteemi eelkonditsioneerimine punktis 6.2 täpsustatud eelkonditsioneerimistsüklis;

| (c) | mootori töötamine simuleeritud rikkega punktis 6.1 nimetatud OBD-katsetsükli jooksul; |
| --- | --- |

(c)

mootori töötamine simuleeritud rikkega punktis 6.1 nimetatud OBD-katsetsükli jooksul;

| (d) | otsus OBD-süsteemi kohta, kas süsteem reageerib simuleeritud rikkele ning näitab sõiduki juhile rikke esinemist asjakohasel viisil. |
| --- | --- |

(d)

otsus OBD-süsteemi kohta, kas süsteem reageerib simuleeritud rikkele ning näitab sõiduki juhile rikke esinemist asjakohasel viisil.

| 2.1.1. | Kui rike peaks mõjutama mootori tööd (näiteks võimsuskõverat), jääb OBD-katsetsüklisse Euroopa statsionaarse katse tsükli lühendatud variant, mida kasutatakse mootori heitgaaside hindamiseks ilma selle rikketa. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kui rike peaks mõjutama mootori tööd (näiteks võimsuskõverat), jääb OBD-katsetsüklisse Euroopa statsionaarse katse tsükli lühendatud variant, mida kasutatakse mootori heitgaaside hindamiseks ilma selle rikketa.

| 2.2. | Alternatiivselt võib juhul, kui valmistaja seda taotleb, ühe või mitme osa riket punkti 6 nõuete kohaselt elektrooniliselt simuleerida. |
| --- | --- |

2.2.

Alternatiivselt võib juhul, kui valmistaja seda taotleb, ühe või mitme osa riket punkti 6 nõuete kohaselt elektrooniliselt simuleerida.

| 2.3. | Valmistajad võivad taotleda seire korraldamist väljaspool punktis 6.1 nimetatud OBD-katsetsüklit, kui tüübikinnitusasutusele tõestatakse, et seire OBD-katsetsükli tingimustes piiraks seiret sõiduki kasutuseloleku ajal. |
| --- | --- |

2.3.

Valmistajad võivad taotleda seire korraldamist väljaspool punktis 6.1 nimetatud OBD-katsetsüklit, kui tüübikinnitusasutusele tõestatakse, et seire OBD-katsetsükli tingimustes piiraks seiret sõiduki kasutuseloleku ajal.

3.   KATSEMOOTOR JA -KÜTUS

3.1.   Mootor

Katsemootor peab vastama käesoleva eeskirja 1. lisas sätestatud spetsifikatsioonidele.

3.2.   Kütus

Katsetamiseks tuleb kasutada käesoleva eeskirja lisas 5 kirjeldatud sobivat etalonkütust.

4.   KATSETINGIMUSED

Katsetingimused peavad vastama käesolevas eeskirjas kirjeldatud heite määramise katse nõuetele.

5.   KATSESEADMED

Mootori dünamomeeter peab vastama käesoleva eeskirja lisa 4A nõuetele.

6.   OBD-KATSETSÜKKEL

| 6.1. | OBD-katsetsükkel on eraldiseisev lühendatud Euroopa statsionaarse katse tsükkel. Üksikud faasid viiakse läbi samas järjekorras kui Euroopa statsionaarse katse tsüklis vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liite punktile 2.7.1.
  Mootor peab töötama igas faasis maksimaalselt 60 sekundit, kusjuures mootori pöörlemiskiirust ja koormust muudetakse esimese 20 sekundi jooksul. Kindlaksmääratud pöörete arv hoitakse vahemikus 50 min-1 ja kindlaksmääratud pöördemomendi erinevus suurimast momendist katsekiiruse pöörete arvu juures võib olla ± 2 %.
  Heitgaasi heitetaseme mõõtmist OBD-katsetsüklis ei nõuta. |
| --- | --- |

6.1.

OBD-katsetsükkel on eraldiseisev lühendatud Euroopa statsionaarse katse tsükkel. Üksikud faasid viiakse läbi samas järjekorras kui Euroopa statsionaarse katse tsüklis vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4A 1. liite punktile 2.7.1.

Mootor peab töötama igas faasis maksimaalselt 60 sekundit, kusjuures mootori pöörlemiskiirust ja koormust muudetakse esimese 20 sekundi jooksul. Kindlaksmääratud pöörete arv hoitakse vahemikus 50 min-1 ja kindlaksmääratud pöördemomendi erinevus suurimast momendist katsekiiruse pöörete arvu juures võib olla ± 2 %.

Heitgaasi heitetaseme mõõtmist OBD-katsetsüklis ei nõuta.

6.2.   Eelkonditsioneerimistsükkel

| 6.2.1. | Pärast punktis 6.3 esitatud vealiikidest ühe vealiigi kasutuselvõtmist tuleb mootor ja selle OBD-süsteem eelkonditsioneerida eelkonditsioneerimistsükli abil. |
| --- | --- |

6.2.1.

Pärast punktis 6.3 esitatud vealiikidest ühe vealiigi kasutuselvõtmist tuleb mootor ja selle OBD-süsteem eelkonditsioneerida eelkonditsioneerimistsükli abil.

| 6.2.2. | Valmistaja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada alternatiivina maksimaalselt üheksat järjestikust OBD-süsteemi katsetsüklit. |
| --- | --- |

6.2.2.

Valmistaja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada alternatiivina maksimaalselt üheksat järjestikust OBD-süsteemi katsetsüklit.

6.3.   OBD-süsteemi katse

| 6.3.1. | Diiselmootorid ja diiselmootoriga varustatud sõidukid |
| --- | --- |

6.3.1.

Diiselmootorid ja diiselmootoriga varustatud sõidukid

| 6.3.1.1. | Pärast sõiduki eelkonditsioneerimist punkti 6.2 kohaselt tehakse katsemootoril käesoleva liite punktis 6.1 kirjeldatud OBD-süsteemi katsetsükkel. Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu ükskõik millise punktides 6.3.1.2-6.3.1.7 nimetatud tingimuste korral. Tehniline teenistus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktiga 6.3.1.7 ettenähtud korras. Tüübikinnituse jaoks testitud rikete koguarv ei tohi erinevate süsteemide või osade korral siiski olla üle nelja.
  Kui katsetamine toimub seoses tüübikinnituse andmisega OBD-mootoritüüpkonnale, mis koosneb mootoritest, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, suurendab tüübikinnitusasutus testitavate rikete arvu kõige rohkem neli korda võrreldes OBD-mootoritüüpkonnas esindatud mootoritüüpkondade arvuga. Tüübikinnitusasutus võib katse katkestada igal ajal enne nimetatud rikkekatsete maksimaalse arvu saavutamist. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Pärast sõiduki eelkonditsioneerimist punkti 6.2 kohaselt tehakse katsemootoril käesoleva liite punktis 6.1 kirjeldatud OBD-süsteemi katsetsükkel. Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu ükskõik millise punktides 6.3.1.2-6.3.1.7 nimetatud tingimuste korral. Tehniline teenistus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punktiga 6.3.1.7 ettenähtud korras. Tüübikinnituse jaoks testitud rikete koguarv ei tohi erinevate süsteemide või osade korral siiski olla üle nelja.

Kui katsetamine toimub seoses tüübikinnituse andmisega OBD-mootoritüüpkonnale, mis koosneb mootoritest, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, suurendab tüübikinnitusasutus testitavate rikete arvu kõige rohkem neli korda võrreldes OBD-mootoritüüpkonnas esindatud mootoritüüpkondade arvuga. Tüübikinnitusasutus võib katse katkestada igal ajal enne nimetatud rikkekatsete maksimaalse arvu saavutamist.

| 6.3.1.2. | Mis tahes katalüsaatori asendamine rikutud või defektse katalüsaatoriga või sellise rikke elektrooniline simuleerimine, kui katalüsaator on paigutatud eraldi ümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või diislikütuse tahkete osakeste filtri osa. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Mis tahes katalüsaatori asendamine rikutud või defektse katalüsaatoriga või sellise rikke elektrooniline simuleerimine, kui katalüsaator on paigutatud eraldi ümbrisse, mis võib olla või mitte olla deNOx süsteemi või diislikütuse tahkete osakeste filtri osa.

| 6.3.1.3. | deNOx süsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine (kaasa arvatud kõik süsteemi lahutamatuks osaks olevad sensorid) rikutud või defektse deNOx süsteemiga või rikutud või defektse deNOx süsteemi elektrooniline simuleerimine, mistõttu heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 lõike tabelis esitatud OBD-süsteemi NOx-piirväärtusi.
  Juhul kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse deNOx süsteemi katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:






  (a) | süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

deNOx süsteemi (kui see on paigaldatud) asendamine (kaasa arvatud kõik süsteemi lahutamatuks osaks olevad sensorid) rikutud või defektse deNOx süsteemiga või rikutud või defektse deNOx süsteemi elektrooniline simuleerimine, mistõttu heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 lõike tabelis esitatud OBD-süsteemi NOx-piirväärtusi.

Juhul kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse deNOx süsteemi katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:

(a)

süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga;

| (b) | mis tahes vajaliku reaktiivi puudumine deNOx süsteemis; |
| --- | --- |

(b)

mis tahes vajaliku reaktiivi puudumine deNOx süsteemis;

| (c) | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade), sealhulgas reaktiivi soojendussüsteemis (kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

(c)

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade), sealhulgas reaktiivi soojendussüsteemis (kui see on kohaldatav);

| (d) | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri reaktiivi doseerimissüsteemi rike (nt õhuvarustuse puudumine, ummistunud otsik, doseerimispumba rike); |
| --- | --- |

(d)

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri reaktiivi doseerimissüsteemi rike (nt õhuvarustuse puudumine, ummistunud otsik, doseerimispumba rike);

| (e) | suurem süsteemi rike. |
| --- | --- |

(e)

suurem süsteemi rike.

| 6.3.1.4. | Tahkete osakeste filtri (kui see on paigaldatud) täielik eemaldamine või asendamine defektse tahkete osakeste filtriga, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD tahkete osakeste piirväärtusi.
  Juhul kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse tahkete osakeste filtri katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:






  (a) | tahkete osakeste filtri täielik eemaldamine või süsteemi asendamine võltssüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

Tahkete osakeste filtri (kui see on paigaldatud) täielik eemaldamine või asendamine defektse tahkete osakeste filtriga, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD tahkete osakeste piirväärtusi.

Juhul kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse tahkete osakeste filtri katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:

(a)

tahkete osakeste filtri täielik eemaldamine või süsteemi asendamine võltssüsteemiga;

| (b) | tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral sulanud; |
| --- | --- |

(b)

tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral sulanud;

| (c) | tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral pragunenud; |
| --- | --- |

(c)

tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral pragunenud;

| (d) | tahkete osakeste filtri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade); |
| --- | --- |

(d)

tahkete osakeste filtri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade);

| (e) | tahkete osakeste filtri reaktiivi doseerimissüsteemi rike, kui see on kohaldatav (nt ummistunud otsik, doseerimispumba rike); |
| --- | --- |

(e)

tahkete osakeste filtri reaktiivi doseerimissüsteemi rike, kui see on kohaldatav (nt ummistunud otsik, doseerimispumba rike);

| (f) | valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu on tahkete osakeste filter ummistunud. |
| --- | --- |

(f)

valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu on tahkete osakeste filter ummistunud.

| 6.3.1.5. | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri (kui see on paigaldatud) asendamine (kaasa arvatud iga seadme lahutamatuks osaks olev sensor) rikutud või defektse süsteemiga või rikutud või defektse süsteemi elektrooniline simuleerimine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi NOx ja tahkete osakeste piirväärtusi.
  Juhul, kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:






  (a) | süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri (kui see on paigaldatud) asendamine (kaasa arvatud iga seadme lahutamatuks osaks olev sensor) rikutud või defektse süsteemiga või rikutud või defektse süsteemi elektrooniline simuleerimine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi NOx ja tahkete osakeste piirväärtusi.

Juhul, kui mootor on saanud tüübikinnituse seoses olulise talitlushäire seirega käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 kohaselt, tehakse deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri katsega kindlaks, kas rikkeindikaator annab valgussignaali mis tahes järgmise tingimuse korral:

(a)

süsteemi täielik eemaldamine või asendamine võltssüsteemiga;

| (b) | mis tahes vajaliku reaktiivi puudumine deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri süsteemis; |
| --- | --- |

(b)

mis tahes vajaliku reaktiivi puudumine deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri süsteemis;

| (c) | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade), sealhulgas reaktiivi soojendussüsteemis (kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

(c)

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri mis tahes osa elektririke (nt sensorid ja ajamid, doseerimisseade), sealhulgas reaktiivi soojendussüsteemis (kui see on kohaldatav);

| (d) | deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri reaktiivi doseerimissüsteemi rike (nt õhuvarustuse puudumine, ummistunud otsik, doseerimispumba rike); |
| --- | --- |

(d)

deNOx ja tahkete osakeste ühisfiltri reaktiivi doseerimissüsteemi rike (nt õhuvarustuse puudumine, ummistunud otsik, doseerimispumba rike);

| (e) | NOx püüdursüsteemi oluline rike; |
| --- | --- |

(e)

NOx püüdursüsteemi oluline rike;

| (f) | tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral sulanud; |
| --- | --- |

(f)

tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral sulanud;

| (g) | tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral pragunenud; |
| --- | --- |

(g)

tahkete osakeste filtri püünisematerjal on olulisel määral pragunenud;

| (h) | valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu on tahkete osakeste filter ummistunud. |
| --- | --- |

(h)

valmistaja poolt ettenähtud surveulatusest erineva surve tõttu on tahkete osakeste filter ummistunud.

| 6.3.1.6. | Toitesüsteemi mis tahes elektroonilise doseerimis- ja ajastusseadme lahtiühendamine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi piirväärtusi. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Toitesüsteemi mis tahes elektroonilise doseerimis- ja ajastusseadme lahtiühendamine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud OBD-süsteemi piirväärtusi.

| 6.3.1.7. | Mis tahes muu arvutiga ühendatud heitetasemega seotud mootoriosa lahtiühendamine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud piirväärtusi. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Mis tahes muu arvutiga ühendatud heitetasemega seotud mootoriosa lahtiühendamine, mille tagajärjel heitetase ületab käesoleva eeskirja punkti 5.4.4 tabelis esitatud piirväärtusi.

| 6.3.1.8. | Et tõestada vastavust punktides 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 esitatud nõuetele ning tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja võtta asjakohased meetmed, et tõestada, et lahtiühendamisel viitab OBD-süsteem veale. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

Et tõestada vastavust punktides 6.3.1.6 ja 6.3.1.7 esitatud nõuetele ning tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib valmistaja võtta asjakohased meetmed, et tõestada, et lahtiühendamisel viitab OBD-süsteem veale.

---

LISA 9B

Tehnilised nõuded maanteesõidukite diiselmootorite pardadiagnostikasüsteemidele (OBD-süsteemidele) (WWH-OBD, gtr nr 5)

1.   KOHALDAMINE

Käesolevat lisa ei kohaldata esialgu käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmisel. See muutub kohaldatavaks tulevikus.

| 2. | Reserveeritud (1). |
| --- | --- |

2.

Reserveeritud (1).

3.   MÕISTED

| 3.1. | Hoiatussüsteem – sõiduki pardal olev süsteem, mis teatab sõidukijuhile või mõnele teisele huvitatud isikule, et OBD-süsteem on avastanud rikke. |
| --- | --- |

3.1.

Hoiatussüsteem – sõiduki pardal olev süsteem, mis teatab sõidukijuhile või mõnele teisele huvitatud isikule, et OBD-süsteem on avastanud rikke.

| 3.2. | Tüübikinnitusasutus – asutus, mis väljastab käesolevas lisas käsitletud OBD-süsteemi vastavuskinnitusi. Laiendatult tähendab see ka tehnilist teenistust, mis on akrediteeritud OBD-süsteemi tehnilist vastavust hindama. |
| --- | --- |

3.2.

Tüübikinnitusasutus – asutus, mis väljastab käesolevas lisas käsitletud OBD-süsteemi vastavuskinnitusi. Laiendatult tähendab see ka tehnilist teenistust, mis on akrediteeritud OBD-süsteemi tehnilist vastavust hindama.

| 3.3. | Kalibreerimise kontrollarv – mootorisüsteemi poolt arvutatav ja teatatav arv, mis valideerib kalibreerimise/tarkvara terviklikkust. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibreerimise kontrollarv – mootorisüsteemi poolt arvutatav ja teatatav arv, mis valideerib kalibreerimise/tarkvara terviklikkust.

| 3.4. | Osade seire – sisendosade seire elektriahela rikete ja loogikavigade suhtes ning väljundosade seire elektriahela rikete ja funktsioonirikete suhtes. Siin viidatakse osadele, mis on elektriliselt ühendatud mootorisüsteemi kontrolleriga (kontrolleritega). |
| --- | --- |

3.4.

Osade seire – sisendosade seire elektriahela rikete ja loogikavigade suhtes ning väljundosade seire elektriahela rikete ja funktsioonirikete suhtes. Siin viidatakse osadele, mis on elektriliselt ühendatud mootorisüsteemi kontrolleriga (kontrolleritega).

| 3.5. | Kinnitatud ja aktiivne DTC – DTC, mis on salvestatud ajal, kui OBC-järeldab, et rike eksisteerib. |
| --- | --- |

3.5.

Kinnitatud ja aktiivne DTC – DTC, mis on salvestatud ajal, kui OBC-järeldab, et rike eksisteerib.

| 3.6. | Pidev rikkenäit – rikkeindikaator näitab riket pidevalt, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor töötab (süüde sees – mootor sees). |
| --- | --- |

3.6.

Pidev rikkenäit – rikkeindikaator näitab riket pidevalt, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor töötab (süüde sees – mootor sees).

| 3.7. | Viga – OBD seirestrateegia või mõni muu OBD funktsioon, mis ei vasta kõigile käesoleva lisa üksikasjalikele nõuetele. |
| --- | --- |

3.7.

Viga – OBD seirestrateegia või mõni muu OBD funktsioon, mis ei vasta kõigile käesoleva lisa üksikasjalikele nõuetele.

| 3.8. | Diagnostika veakood (DTC) – numbriline või tähtnumbriline tähis, mis tähistab või märgistab kindlat riket. |
| --- | --- |

3.8.

Diagnostika veakood (DTC) – numbriline või tähtnumbriline tähis, mis tähistab või märgistab kindlat riket.

| 3.9. | Elektriahela rike – rike (nt avaahel või lühis), mille tõttu mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb väljapoole sensori ülekandefunktsiooni ettenähtud tööpiirkonda. |
| --- | --- |

3.9.

Elektriahela rike – rike (nt avaahel või lühis), mille tõttu mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb väljapoole sensori ülekandefunktsiooni ettenähtud tööpiirkonda.

| 3.10. | Heidetega seotud OBD-tüüpkond – valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse heidetega seotud rikete seireks/diagnoosimiseks samu meetodeid. |
| --- | --- |

3.10.

Heidetega seotud OBD-tüüpkond – valmistaja poolt moodustatud mootorisüsteemide rühm, milles kasutatakse heidetega seotud rikete seireks/diagnoosimiseks samu meetodeid.

| 3.11. | Heitetaseme seire – rikete seire, mille tagajärjeks on ülemäärane OTL. Selle alla kuulub:






  (a) | otsene heitetaseme mõõtmine, milles kasutatakse summutitoru heitesensorit (-sensoreid) ja mudelit otsese heitetaseme seostamiseks katsetsükli spetsiifilise heitetasemega ja/või |
| --- | --- | --- |

3.11.

Heitetaseme seire – rikete seire, mille tagajärjeks on ülemäärane OTL. Selle alla kuulub:

(a)

otsene heitetaseme mõõtmine, milles kasutatakse summutitoru heitesensorit (-sensoreid) ja mudelit otsese heitetaseme seostamiseks katsetsükli spetsiifilise heitetasemega ja/või

| (b) | heitetaseme suurenemise näit arvuti sisend-/väljundteabe seostamisel katsetsükli spetsiifilise heitetasemega. |
| --- | --- |

(b)

heitetaseme suurenemise näit arvuti sisend-/väljundteabe seostamisel katsetsükli spetsiifilise heitetasemega.

| 3.12. | Mootorisüsteem – sellise konfiguratsiooniga mootor, mida kasutataks heite määramise katses tüübikinnituse katsestendil ning mille hulka kuulub:






  (a) | mootori elektroonilise juhtimise kontroller(id); |
| --- | --- | --- |

3.12.

Mootorisüsteem – sellise konfiguratsiooniga mootor, mida kasutataks heite määramise katses tüübikinnituse katsestendil ning mille hulka kuulub:

(a)

mootori elektroonilise juhtimise kontroller(id);

| (b) | heitgaasi järeltöötlussüsteem(id); |
| --- | --- |

(b)

heitgaasi järeltöötlussüsteem(id);

| (c) | mootori või heitgaasisüsteemi mis tahes heitega seotud osa, mis edastab sisendsignaale mootori elektroonilise juhtimise kontrolleri(te)le või saab sealt väljundsignaale ning |
| --- | --- |

(c)

mootori või heitgaasisüsteemi mis tahes heitega seotud osa, mis edastab sisendsignaale mootori elektroonilise juhtimise kontrolleri(te)le või saab sealt väljundsignaale ning

| (d) | sideliides (riistvara ja teated) mootori elektroonilise juhtimise kontrolleri(te) ja mis tahes muu jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahel, kui vahetatav teave mõjutab heitekontrolli. |
| --- | --- |

(d)

sideliides (riistvara ja teated) mootori elektroonilise juhtimise kontrolleri(te) ja mis tahes muu jõuseadme või sõiduki juhtseadme vahel, kui vahetatav teave mõjutab heitekontrolli.

| 3.13. | Funktsioonirike – rike, mille korral väljundosa ei vasta arvutikäsule oodatud viisil. |
| --- | --- |

3.13.

Funktsioonirike – rike, mille korral väljundosa ei vasta arvutikäsule oodatud viisil.

| 3.14. | Rikke heitekontrollistrateegia (MECS) – mootorisüsteemi strateegia, mis aktiveeritakse heitega seotud rikke korral. |
| --- | --- |

3.14.

Rikke heitekontrollistrateegia (MECS) – mootorisüsteemi strateegia, mis aktiveeritakse heitega seotud rikke korral.

| 3.15. | Rikkeindikaator (MI) – näidik, mis selgelt teatab sõidukijuhile rikkest. Rikkeindikaator on üks osa hoiatussüsteemist (vt „pidev rikkenäit”, „nõudmisel rikkenäit” ja „lühike rikkenäit”). |
| --- | --- |

3.15.

Rikkeindikaator (MI) – näidik, mis selgelt teatab sõidukijuhile rikkest. Rikkeindikaator on üks osa hoiatussüsteemist (vt „pidev rikkenäit”, „nõudmisel rikkenäit” ja „lühike rikkenäit”).

| 3.16. | Rike – mootorisüsteemi, sh OBD-süsteemi, tõrge või seisundi halvenemine, mis võib kaasa tuua mõne mootorisüsteemist eralduva reguleeritud saasteine koguse suurenemise või OBD-süsteemi efektiivsuse vähenemise. |
| --- | --- |

3.16.

Rike – mootorisüsteemi, sh OBD-süsteemi, tõrge või seisundi halvenemine, mis võib kaasa tuua mõne mootorisüsteemist eralduva reguleeritud saasteine koguse suurenemise või OBD-süsteemi efektiivsuse vähenemise.

| 3.17. | MI olek – rikkeindikaatori käsuolek, milleks võib olla pidev rikkenäit, lühike rikkenäit, nõudmisel rikkenäit või väljas. |
| --- | --- |

3.17.

MI olek – rikkeindikaatori käsuolek, milleks võib olla pidev rikkenäit, lühike rikkenäit, nõudmisel rikkenäit või väljas.

| 3.18. | Seire – (vt „heitetaseme seire”, „talitluse seire” ja „talitluse täieliku lakkamise seire”. |
| --- | --- |

3.18.

Seire – (vt „heitetaseme seire”, „talitluse seire” ja „talitluse täieliku lakkamise seire”.

| 3.19. | OBD-katsetsükkel – tsükkel, mille jooksul mootorisüsteem töötab mootori katsestendil, et hinnata OBD-süsteemi reaktsiooni teadaoleva rikutud osa olemasolule. |
| --- | --- |

3.19.

OBD-katsetsükkel – tsükkel, mille jooksul mootorisüsteem töötab mootori katsestendil, et hinnata OBD-süsteemi reaktsiooni teadaoleva rikutud osa olemasolule.

| 3.20. | OBD-algmootorisüsteem – sellisest heidetega seotud OBD-tüüpkonnast valitud mootorisüsteem, mille puhul suurem osa OBD elemente on vastava tüüpkonna suhtes representatiivsed. |
| --- | --- |

3.20.

OBD-algmootorisüsteem – sellisest heidetega seotud OBD-tüüpkonnast valitud mootorisüsteem, mille puhul suurem osa OBD elemente on vastava tüüpkonna suhtes representatiivsed.

| 3.21. | Pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem) – sõiduki pardal või mootoril olev süsteem, mis suudab






  (a) | avastada mootorisüsteemi heitetaset mõjutavaid rikkeid, |
| --- | --- | --- |

3.21.

Pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem) – sõiduki pardal või mootoril olev süsteem, mis suudab

(a)

avastada mootorisüsteemi heitetaset mõjutavaid rikkeid,

| (b) | osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil, |
| --- | --- |

(b)

osutada nende esinemisele hoiatussüsteemi abil,

| (c) | teha arvutimällu salvestatud teabe ja/või selle teabe väljapoole edastamise abil kindlaks rikke tõenäoline paiknemiskoht. |
| --- | --- |

(c)

teha arvutimällu salvestatud teabe ja/või selle teabe väljapoole edastamise abil kindlaks rikke tõenäoline paiknemiskoht.

| 3.22. | Nõudmisel rikkenäit – olek, kus rikkeindikaator näitab vastusena juhi kohalt käsitsi esitatud nõudmisele pidevat näitu, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor väljas (süüde sees – mootor väljas). |
| --- | --- |

3.22.

Nõudmisel rikkenäit – olek, kus rikkeindikaator näitab vastusena juhi kohalt käsitsi esitatud nõudmisele pidevat näitu, kui võti on sisselülitatud asendis ja mootor väljas (süüde sees – mootor väljas).

| 3.23. | Talitlustsükkel – järjestikuste tegevuste kogum, mis koosneb mootori käivitamisest, tööperioodist, mootori seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivituseni, mille ajal OBD-süsteemi seire töötab ja viga avastatakse, kui see esineb. |
| --- | --- |

3.23.

Talitlustsükkel – järjestikuste tegevuste kogum, mis koosneb mootori käivitamisest, tööperioodist, mootori seiskamisest ja ajavahemikust järgmise käivituseni, mille ajal OBD-süsteemi seire töötab ja viga avastatakse, kui see esineb.

| 3.24. | Ootel DTC – olek, kus OBD-süsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seire käigus on avastatud, et käimasoleva talitlustsükli või viimati lõpetatud talitlustsükli ajal võis esineda rike. |
| --- | --- |

3.24.

Ootel DTC – olek, kus OBD-süsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seire käigus on avastatud, et käimasoleva talitlustsükli või viimati lõpetatud talitlustsükli ajal võis esineda rike.

| 3.25. | Talitluse seire – rikkeseire, mis seisneb funktsionaalsuse kontrollides ja seireparameetrites, mis ei ole seotud heitetasemega. Sellist seiret teostatakse tavaliselt osadel või süsteemidel, kontrollimaks, et nad töötavad ettenähtud tööpiirkonnas (nt diferentsiaalrõhk DPF puhul). |
| --- | --- |

3.25.

Talitluse seire – rikkeseire, mis seisneb funktsionaalsuse kontrollides ja seireparameetrites, mis ei ole seotud heitetasemega. Sellist seiret teostatakse tavaliselt osadel või süsteemidel, kontrollimaks, et nad töötavad ettenähtud tööpiirkonnas (nt diferentsiaalrõhk DPF puhul).

| 3.26. | Potentsiaalne DTC – olek, kus OBD-süsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seire käigus on avastatud, et rike võib esineda, kuid kinnituseks on vaja täiendavat hindamist. Potentsiaalne DTC on ootel DTC, mis ei ole kinnitatud ega aktiivne DTC. |
| --- | --- |

3.26.

Potentsiaalne DTC – olek, kus OBD-süsteem on salvestanud diagnostika veakoodi, sest seire käigus on avastatud, et rike võib esineda, kuid kinnituseks on vaja täiendavat hindamist. Potentsiaalne DTC on ootel DTC, mis ei ole kinnitatud ega aktiivne DTC.

| 3.27. | Varasem aktiivne DTC- varem kinnitatud ja aktiivne DTC, mida hoitakse mälus, kui OBD-süsteem on järeldanud, et DTC põhjustanud riket enam ei esine. |
| --- | --- |

3.27.

Varasem aktiivne DTC- varem kinnitatud ja aktiivne DTC, mida hoitakse mälus, kui OBD-süsteem on järeldanud, et DTC põhjustanud riket enam ei esine.

| 3.28. | Teadaolev rikutud osa või süsteem (QDC) – osa või süsteem, mida on tahtlikult rikutud (nt kiirendatud vananemine) ja/või kontrollitult manipuleeritud ning mille ametiasutused on käesolevas lisas kehtestatud sätete alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

3.28.

Teadaolev rikutud osa või süsteem (QDC) – osa või süsteem, mida on tahtlikult rikutud (nt kiirendatud vananemine) ja/või kontrollitult manipuleeritud ning mille ametiasutused on käesolevas lisas kehtestatud sätete alusel heaks kiitnud.

| 3.29. | Loogikaviga – rike, mille korral üksikult sensorilt või osalt lähtuv signaal ei vasta ootustele, kui seda hinnatakse teiste juhtsüsteemi sensoritelt või komponentidelt saadud signaalide kõrval. Loogikavigade hulka kuuluvad rikked, mille tagajärjel mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb sensori ülekandefunktsiooni ettenähtud tööpiirkonda. |
| --- | --- |

3.29.

Loogikaviga – rike, mille korral üksikult sensorilt või osalt lähtuv signaal ei vasta ootustele, kui seda hinnatakse teiste juhtsüsteemi sensoritelt või komponentidelt saadud signaalide kõrval. Loogikavigade hulka kuuluvad rikked, mille tagajärjel mõõdetud signaal (st pinge, voolutugevus, sagedus jne) jääb sensori ülekandefunktsiooni ettenähtud tööpiirkonda.

| 3.30. | Valmisolek – olek, mis näitab, kas seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise OBD-skanneri nõudmisel viimati kustutati. |
| --- | --- |

3.30.

Valmisolek – olek, mis näitab, kas seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise OBD-skanneri nõudmisel viimati kustutati.

| 3.31. | Skanner – väline katseseade, mida kasutatakse standarditud väliseks sidepidamiseks OBD-süsteemiga vastavalt käesoleva lisa nõuetele. |
| --- | --- |

3.31.

Skanner – väline katseseade, mida kasutatakse standarditud väliseks sidepidamiseks OBD-süsteemiga vastavalt käesoleva lisa nõuetele.

| 3.32. | Lühike rikkenäit – olek, kus rikkeindikaator näitab pidevat näitu alates hetkest, kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (süüde sees – mootor sees) ning kustub 15 sekundit pärast võtme viimist väljalülitatud asendisse olenevalt sellest, kumb toimub enne. |
| --- | --- |

3.32.

Lühike rikkenäit – olek, kus rikkeindikaator näitab pidevat näitu alates hetkest, kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (süüde sees – mootor sees) ning kustub 15 sekundit pärast võtme viimist väljalülitatud asendisse olenevalt sellest, kumb toimub enne.

| 3.33. | Tarkvara kalibreerimise tunnuskood – tähtnumbriline märgirida, mis märgistab mootorisüsteemi paigaldatud heitega seotud kalibreerimist/tarkvaraversiooni(versioone). |
| --- | --- |

3.33.

Tarkvara kalibreerimise tunnuskood – tähtnumbriline märgirida, mis märgistab mootorisüsteemi paigaldatud heitega seotud kalibreerimist/tarkvaraversiooni(versioone).

| 3.34. | Talitluse täieliku lakkamise seire – selliste rikete seire, mis põhjustaks süsteemi soovitud funktsiooni täieliku lakkamise. |
| --- | --- |

3.34.

Talitluse täieliku lakkamise seire – selliste rikete seire, mis põhjustaks süsteemi soovitud funktsiooni täieliku lakkamise.

| 3.35. | Soojendustsükkel – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahuti temperatuur on tõusnud pärast mootori käivitumist temperatuurini vähemalt 295 K (22 oC) ning jõuab miinimumtemperatuurini 333 K (60 oC) (2). |
| --- | --- |

3.35.

Soojendustsükkel – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahuti temperatuur on tõusnud pärast mootori käivitumist temperatuurini vähemalt 295 K (22 oC) ning jõuab miinimumtemperatuurini 333 K (60 oC) (2).

| 3.36. | Lühendid






  CV | Karteri tuulutus |
| --- | --- | --- |
| DOC | Diisli oksüdatsioonikatalüsaator |
| DPF | Diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPF-dega ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT) |
| DTC | Diagnostika veakood |
| EGR | Heitgaasitagastus |
| HC | Süsivesinikud |
| LNT | Lahja NOx püünis (või NOx absorber) |
| MECS | Rikke heitekontrollistrateegia |
| NOx | Lämmastiku oksiidid |
| OTL | OBD piirväärtus |
| PM | Tahked osakesed |
| SCR | Valikuline katalüütiline redutseerimine |
| TFF | Talitluse täieliku lakkamise seire |
| VGT | Muutuvgeomeetriaga turboülelaadur |
| VVT | Muutuvad kütusejaotusfaasid |

3.36.

CV

Karteri tuulutus

DOC

Diisli oksüdatsioonikatalüsaator

DPF

Diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPF-dega ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT)

DTC

Diagnostika veakood

EGR

Heitgaasitagastus

HC

Süsivesinikud

LNT

Lahja NOx püünis (või NOx absorber)

MECS

Rikke heitekontrollistrateegia

NOx

Lämmastiku oksiidid

OTL

OBD piirväärtus

PM

Tahked osakesed

SCR

Valikuline katalüütiline redutseerimine

TFF

Talitluse täieliku lakkamise seire

VGT

Muutuvgeomeetriaga turboülelaadur

VVT

Muutuvad kütusejaotusfaasid

4.   ÜLDNÕUDED

Käesoleva lisa kontekstis peab OBD-süsteem suutma tuvastada rikkeid, näidata nende esinemist rikkeindikaatori abil, teha kindlaks rikete tõenäoline esinemiskoht arvutisüsteemi salvestatud teabe ja selle teabe väljapoole edastamise abil.

OBD-süsteem peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata sõiduki/mootori kogu kasutusaja jooksul. Selle eesmärgi saavutamisel peab haldusosakond mõistma, et oma kasulikust tööeast kauem töötanud mootoritel on OBD-süsteemi töönäitajad ja tundlikkus mõningal määral halvenenud, mistõttu OBD-piirväärtused võidakse ületada, enne kui OBD-süsteem sõidukijuhile rikkest teatab.

Ülal toodud lõige ei laiene mootori valmistaja vastutusele mootori vastavusele pärast selle kasuliku tööea (st aeg või kilometraaž, mille jooksul heitestandardid või heite piirnormid on jätkuvalt kohaldatavad) lõppu.

4.1.   OBD-süsteemi tüübikinnitustaotlus

| 4.1.1. | Esmane tüübikinnitus
  Mootorisüsteemi valmistaja võib taotleda oma OBD-süsteemile tüübikinnitust, kasutades ühte järgnevast kolmest moodusest.






  (a) | Mootorisüsteemi valmistaja taotleb üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitust, tõendades, et OBD-süsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Esmane tüübikinnitus

Mootorisüsteemi valmistaja võib taotleda oma OBD-süsteemile tüübikinnitust, kasutades ühte järgnevast kolmest moodusest.

(a)

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitust, tõendades, et OBD-süsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele.

| (b) | Mootorisüsteemi valmistaja taotleb heidetega seotud OBD-tüüpkonna tüübikinnitust, tõendades, et tüüpkonna OBD-algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- |

(b)

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb heidetega seotud OBD-tüüpkonna tüübikinnitust, tõendades, et tüüpkonna OBD-algmootorisüsteem vastab kõigile käesoleva lisa sätetele.

| (c) | Mootorisüsteemi valmistaja taotleb OBD-süsteemi tüübikinnitust, tõendades, et OBD-süsteem kuulub juba varem heaks kiidetud heidetega seotud OBD-tüüpkonda. |
| --- | --- |

(c)

Mootorisüsteemi valmistaja taotleb OBD-süsteemi tüübikinnitust, tõendades, et OBD-süsteem kuulub juba varem heaks kiidetud heidetega seotud OBD-tüüpkonda.

| 4.1.2. | Olemasoleva sertifikaadi laiendamine/muutmine |
| --- | --- |

4.1.2.

Olemasoleva sertifikaadi laiendamine/muutmine

| 4.1.2.1. | Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heidetega seotud OBD-tüüpkonda
  Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võidakse heakskiidetud heidetega seotud OBD-tüüpkonda uue liikmena lisada uus mootorisüsteem, kui kõigil selliselt laiendatud heidetega seotud OBD-tüüpkonna mootoritel kasutatakse endiselt samu heidetega seotud rikete seire/diagnostika meetodeid.
  Kui kõik OBD-algmootorisüsteemi OBD-konstruktsioonielemendid on uue mootorisüsteemi suhtes representatiivsed, jääb OBD-algmootorisüsteem muutumatuks ning valmistaja muudab dokumentatsiooni vastavalt käesoleva lisa punktile 8.
  Kui uus mootorisüsteem sisaldab konstruktsioonielemente, mis ei ole esindatud OBD-algmootorisüsteemis, kuid esindaksid siiski tervet tüüpkonda, muutub uus mootorisüsteem uueks OBD-algmootorisüsteemiks. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued OBD-konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva lisa sätetele ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heidetega seotud OBD-tüüpkonda

Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võidakse heakskiidetud heidetega seotud OBD-tüüpkonda uue liikmena lisada uus mootorisüsteem, kui kõigil selliselt laiendatud heidetega seotud OBD-tüüpkonna mootoritel kasutatakse endiselt samu heidetega seotud rikete seire/diagnostika meetodeid.

Kui kõik OBD-algmootorisüsteemi OBD-konstruktsioonielemendid on uue mootorisüsteemi suhtes representatiivsed, jääb OBD-algmootorisüsteem muutumatuks ning valmistaja muudab dokumentatsiooni vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui uus mootorisüsteem sisaldab konstruktsioonielemente, mis ei ole esindatud OBD-algmootorisüsteemis, kuid esindaksid siiski tervet tüüpkonda, muutub uus mootorisüsteem uueks OBD-algmootorisüsteemiks. Sellisel juhul tuleb tõendada, et uued OBD-konstruktsioonielemendid vastavad käesoleva lisa sätetele ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

| 4.1.2.2. | Laiendamine OBD-süsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks
  Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võidakse lubada olemasoleva sertifikaadi laiendamist OBD-süsteemi konstruktsioonimuudatuse korral, kui valmistaja tõendab, et konstruktsioonimuudatused vastavad käesoleva lisa sätetele.
  Dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.
  Kui olemasolev sertifikaat kehtib heidetega seotud OBD-tüüpkonna suhtes, peab valmistaja haldusosakonnale põhjendama, et heidetega seotud rikete seire/diagnostika meetodid on endiselt tüüpkonna jaoks ühised ning et OBD-algmootorisüsteem jääb tüüpkonna suhtes representatiivseks. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Laiendamine OBD-süsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võidakse lubada olemasoleva sertifikaadi laiendamist OBD-süsteemi konstruktsioonimuudatuse korral, kui valmistaja tõendab, et konstruktsioonimuudatused vastavad käesoleva lisa sätetele.

Dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

Kui olemasolev sertifikaat kehtib heidetega seotud OBD-tüüpkonna suhtes, peab valmistaja haldusosakonnale põhjendama, et heidetega seotud rikete seire/diagnostika meetodid on endiselt tüüpkonna jaoks ühised ning et OBD-algmootorisüsteem jääb tüüpkonna suhtes representatiivseks.

| 4.1.2.3. | Sertifikaadi muutmine rikkeklassifikatsiooni muudatuse arvessevõtmiseks
  Käesolevat lõiget kohaldatakse juhul, kui valmistaja tüübikinnituse väljastanud asutuse taotlusel või enda algatusel taotleb olemasoleva sertifikaadi muutmist, et muuta ühe või mitme rikke klassifikatsiooni.
  Sellisel juhul tuleb tõendada, et uus klassifikatsioon vastab käesoleva lisa sätetele ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Sertifikaadi muutmine rikkeklassifikatsiooni muudatuse arvessevõtmiseks

Käesolevat lõiget kohaldatakse juhul, kui valmistaja tüübikinnituse väljastanud asutuse taotlusel või enda algatusel taotleb olemasoleva sertifikaadi muutmist, et muuta ühe või mitme rikke klassifikatsiooni.

Sellisel juhul tuleb tõendada, et uus klassifikatsioon vastab käesoleva lisa sätetele ning dokumentatsiooni muudetakse vastavalt käesoleva lisa punktile 8.

4.2.   Seirenõuded

OBD-süsteem peab teostama kõigi mootorisüsteemis olevate heitega seotud osade ja süsteemide seiret vastavalt 3. liites esitatud nõuetele. Samas ei pea OBD-süsteem kasutama iga 3. liites osutatud rikke tuvastamiseks eraldi seireseadet.

OBD-süsteem peab teostama ka enda osade seiret.

3. liite punktides on loetletud süsteemid või osad, mida OBD-süsteem peab jälgima ning selles kirjeldatakse, millist liiki seiret iga sellise osa või süsteemi puhul eeldatakse (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire).

Valmistaja võib otsustada teostada ka muude süsteemide ja osade seiret.

| 4.2.1. | Seiremeetodi valik
  Tüübikinnitusasutused võivad heaks kiita ka 3. liites nimetatutest erinevat liiki seiremeetodi kasutamise valmistaja poolt. Valmistaja peab tõendama (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal), et valitud seire liik on jõuline, õigeaegne ja efektiivne.
  Kui süsteemi ja/või osa ei ole 3. liites käsitletud, peab valmistaja esitama haldusosakonnale kinnitamiseks seire suhtes kohaldatava lähenemise. Haldusosakond kinnitab valitud seire liigi ja seiremeetodi (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire), kui valmistaja on tõendanud (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal) viitega 3. liites osutatud liikidele, et vastav lähenemine on jõuline, õigeaegne ja efektiivne. |
| --- | --- |

4.2.1.

Seiremeetodi valik

Tüübikinnitusasutused võivad heaks kiita ka 3. liites nimetatutest erinevat liiki seiremeetodi kasutamise valmistaja poolt. Valmistaja peab tõendama (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal), et valitud seire liik on jõuline, õigeaegne ja efektiivne.

Kui süsteemi ja/või osa ei ole 3. liites käsitletud, peab valmistaja esitama haldusosakonnale kinnitamiseks seire suhtes kohaldatava lähenemise. Haldusosakond kinnitab valitud seire liigi ja seiremeetodi (st heitetaseme seire, talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire), kui valmistaja on tõendanud (tehniliste kaalutluste, katsetulemuste, varasemate kokkulepete vms põhjal) viitega 3. liites osutatud liikidele, et vastav lähenemine on jõuline, õigeaegne ja efektiivne.

| 4.2.1.1. | Korrelatsioon tegeliku heitetasemega
  Heitetaseme seire korral on nõutav korrelatsioon katsetsükli spetsiifilise heitetasemega. Seda seost demonstreeritakse üldjuhul laboritingimustes katsemootoril.
  Ülejäänud seirejuhtude korral (st talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire) ei ole korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Samas võib haldusosakond nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjuda liigitust, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.
  Näiteid:
  Elektriline rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest tegemist on jah/ei rikkega. Deltarõhu kaudu seiratav diislikütuse tahkete osakeste filtri rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest see ennetab riket.
  Kui valmistaja tõendab vastavalt käesoleva lisa tõendamisnõuetele, et talitluse täieliku lakkamise või osa või süsteemi eemaldamise korral ei ületa heitetase OBD-piirväärtusi, nõustutakse vastava osa või süsteemi talitluse seirega.
  Kui konkreetse saasteaine heitetaseme seireks kasutatakse summutitoru heitesensorit, võidakse kõik ülejäänud seireseadmed vabastada nõudest täiendavaks korrelatsiooniks selle saasteaine tegeliku heitetasemega. Samas ei välista selline vabastus vajadust lisada need teisi seiremeetodeid kasutavad seireseadmed OBD-süsteemi, kuna seireseadmed on endiselt vajalikud rikke asukoha kindlakstegemiseks.
  Rike tuleb alati liigitada vastavalt punktile 4.5, lähtudes selle mõjust heitetasemele, sõltumata rikke tuvastamiseks kasutatava seire liigist. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Korrelatsioon tegeliku heitetasemega

Heitetaseme seire korral on nõutav korrelatsioon katsetsükli spetsiifilise heitetasemega. Seda seost demonstreeritakse üldjuhul laboritingimustes katsemootoril.

Ülejäänud seirejuhtude korral (st talitluse seire, talitluse täieliku lakkamise seire või osade seire) ei ole korrelatsioon tegeliku heitetasemega vajalik. Samas võib haldusosakond nõuda katseandmeid, et kontrollida rikke mõjuda liigitust, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.2.

Näiteid:

Elektriline rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest tegemist on jah/ei rikkega. Deltarõhu kaudu seiratav diislikütuse tahkete osakeste filtri rike ei pruugi vajada korrelatsiooni, sest see ennetab riket.

Kui valmistaja tõendab vastavalt käesoleva lisa tõendamisnõuetele, et talitluse täieliku lakkamise või osa või süsteemi eemaldamise korral ei ületa heitetase OBD-piirväärtusi, nõustutakse vastava osa või süsteemi talitluse seirega.

Kui konkreetse saasteaine heitetaseme seireks kasutatakse summutitoru heitesensorit, võidakse kõik ülejäänud seireseadmed vabastada nõudest täiendavaks korrelatsiooniks selle saasteaine tegeliku heitetasemega. Samas ei välista selline vabastus vajadust lisada need teisi seiremeetodeid kasutavad seireseadmed OBD-süsteemi, kuna seireseadmed on endiselt vajalikud rikke asukoha kindlakstegemiseks.

Rike tuleb alati liigitada vastavalt punktile 4.5, lähtudes selle mõjust heitetasemele, sõltumata rikke tuvastamiseks kasutatava seire liigist.

| 4.2.2. | Osade seire (sisend/väljundosad/süsteemid)
  Mootorisüsteemi kuuluvate sisendosade puhul peab OBD-süsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral loogikavigu.
  Loogikavea diagnostika peab seejärel kontrollima, kas sensori väljund ei ole ebasobivalt madal või kõrge (st peab olema „kahepoolne” diagnostika).
  Kuivõrd see on võimalik ja haldusosakonna poolt heaks kiidetud, peab OBD-süsteem tuvastama loogikavigu (ebasobivalt kõrge ja madal) ning elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi. Lisaks tuleb iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem ja loogikaviga) salvestada kordumatud diagnostika veakoodid.
  Mootorisüsteemi kuuluvate väljundosade puhul peab OBD-süsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral seda, kui arvutikäskudele ei nõuetekohast talitlusreaktsiooni.
  Kuivõrd see on võimalik ja haldusosakonna poolt heaks kiidetud, peab OBD-süsteem tuvastama talitlusrikkeid ja elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi ning salvestama iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem, talitlusrike) kordumatud diagnostika veakoodid.
  OBD-süsteem peab samuti jälgima mootorisüsteemivälistelt osadelt laekuva või nendele antava teabe loogilisust, kui see teave ohustab heitekontrollisüsteemi ja/või mootorisüsteemi nõuetekohast talitlust. |
| --- | --- |

4.2.2.

Osade seire (sisend/väljundosad/süsteemid)

Mootorisüsteemi kuuluvate sisendosade puhul peab OBD-süsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral loogikavigu.

Loogikavea diagnostika peab seejärel kontrollima, kas sensori väljund ei ole ebasobivalt madal või kõrge (st peab olema „kahepoolne” diagnostika).

Kuivõrd see on võimalik ja haldusosakonna poolt heaks kiidetud, peab OBD-süsteem tuvastama loogikavigu (ebasobivalt kõrge ja madal) ning elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi. Lisaks tuleb iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem ja loogikaviga) salvestada kordumatud diagnostika veakoodid.

Mootorisüsteemi kuuluvate väljundosade puhul peab OBD-süsteem tuvastama vähemalt elektriahela rikkeid ja võimaluse korral seda, kui arvutikäskudele ei nõuetekohast talitlusreaktsiooni.

Kuivõrd see on võimalik ja haldusosakonna poolt heaks kiidetud, peab OBD-süsteem tuvastama talitlusrikkeid ja elektriahela rikkeid (nt tööpiirkonnast kõrgem ja tööpiirkonnast madalam) eraldi ning salvestama iga eraldi rikke kohta (nt tööpiirkonnast madalam, tööpiirkonnast kõrgem, talitlusrike) kordumatud diagnostika veakoodid.

OBD-süsteem peab samuti jälgima mootorisüsteemivälistelt osadelt laekuva või nendele antava teabe loogilisust, kui see teave ohustab heitekontrollisüsteemi ja/või mootorisüsteemi nõuetekohast talitlust.

| 4.2.2.1. | Osade seire erand
  Elektriahela rikete ning võimaluse korral mootorisüsteemi talitlusrikete ja loogikavigade seire ei ole nõutav, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  (a) | rikke tagajärjel suureneb mis tahes saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra ettenähtud heite piirnormist ning |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Osade seire erand

Elektriahela rikete ning võimaluse korral mootorisüsteemi talitlusrikete ja loogikavigade seire ei ole nõutav, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

(a)

rikke tagajärjel suureneb mis tahes saasteaine heitetase vähem kui 50 % võrra ettenähtud heite piirnormist ning

| (b) | rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase ettenähtud heite piirnormi (3) ning |
| --- | --- |

(b)

rikke tagajärjel ei ületa ükski heitetase ettenähtud heite piirnormi (3) ning

| (c) | rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab OBD-süsteemil nõuetekohaselt töötada. |
| --- | --- |

(c)

rike ei mõjuta ühtegi osa ega süsteemi, mis võimaldab OBD-süsteemil nõuetekohaselt töötada.

Heitele avaldatav mõju määratakse kindlaks stabiliseeritud mootorisüsteemil mootori dünamomeetri katsestendil vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud tõendamisprotseduurile.

| 4.2.3. | Seiresagedus
  Seireseadmed peavad töötama pidevalt, kui seiretingimused on täidetud, või üks kord talitlustsükli ajal (nt seireseadmete puhul, mille töötamine suurendab heitetaset).
  Kui seireseade ei tööta pidevalt, peab valmistaja haldusosakonda selgelt teavitama ning kirjeldama, millistel tingimustel seireseade töötab.
  Seireseadmed peavad töötama kohaldatava OBD-katsetsükli ajal vastavalt punkti 7.2.2 määratlustele.
  Seireseade loetakse pidevalt töötavaks, kui ta töötab vähemalt sagedusega üks kord sekundis. Kui arvuti sisend- või väljundosa vaadeldakse mootori kontrolli eesmärgil väiksema sagedusega kui üks kord sekundis, loetakse seireseade samuti pidevalt töötavaks, kui osa signaali hinnatakse iga vaatluskorra ajal.
  Pidevalt seiratavate osade või süsteemide puhul ei ole nõutav väljundosa/süsteemi aktiveerimine ainult selle väljundosa/süsteemi seire otstarbel. |
| --- | --- |

4.2.3.

Seiresagedus

Seireseadmed peavad töötama pidevalt, kui seiretingimused on täidetud, või üks kord talitlustsükli ajal (nt seireseadmete puhul, mille töötamine suurendab heitetaset).

Kui seireseade ei tööta pidevalt, peab valmistaja haldusosakonda selgelt teavitama ning kirjeldama, millistel tingimustel seireseade töötab.

Seireseadmed peavad töötama kohaldatava OBD-katsetsükli ajal vastavalt punkti 7.2.2 määratlustele.

Seireseade loetakse pidevalt töötavaks, kui ta töötab vähemalt sagedusega üks kord sekundis. Kui arvuti sisend- või väljundosa vaadeldakse mootori kontrolli eesmärgil väiksema sagedusega kui üks kord sekundis, loetakse seireseade samuti pidevalt töötavaks, kui osa signaali hinnatakse iga vaatluskorra ajal.

Pidevalt seiratavate osade või süsteemide puhul ei ole nõutav väljundosa/süsteemi aktiveerimine ainult selle väljundosa/süsteemi seire otstarbel.

4.3.   Nõuded OBD-teabe registreerimisele

Kui rike on avastatud, aga ei ole veel kinnitatud, loetakse võimalikku riket „potentsiaalseks DTC-ks” ning sellele vastavalt registreeritakse olek „ootel DTC”. „Potentsiaalne DTC” ei tohi kaasa tuua hoiatussüsteemi aktiveerimist vastavalt punktile 4.6.

Esimese talitlustsükli ajal võidakse rike lugeda kohe „kinnitatud ja aktiivseks”, ilma et seda oleks eelnevalt loetud „potentsiaalseks DTC-ks”. Sellele antakse olek „ootel DTC” ning „kinnitatud ja aktiivne DTC”.

Kui varasema aktiivse olekuga rike tekib uuesti, võidakse sellele rikkele valmistaja soovi korral anda kohe olek „ootel DTC” ning „kinnitatud ja aktiivne DTC”, ilma et talle oleks antud olekut „potentsiaalne DTC”. Kui sellele rikkele antakse potentsiaalse rikke olek, peab sellel säilima ka varasem aktiivne olek, kuni see pole veel kinnitatud või aktiivne.

Seiresüsteem peab pärast esmakordset tuvastamist otsustama, kas rike esineb enne järgmise talitlustsükli lõppu. Sel ajal salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne” DTC ning hoiatussüsteem aktiveeritakse vastavalt punktile 4.6.

Taastuva rikke heitekontrollistrateegia korral (st mootori järgmise käivituse ajal pöördub talitlus automaatselt tagasi normaalseisundisse ning MECS desaktiveeritakse) ei ole vaja „kinnitatud ja aktiivset” DTC-d salvestada, välja arvatud juhul, kui MECS aktiveeritakse uuesti enne järgmise talitlustsükli lõppu. Taastumatu MECS korral salvestatakse „kinnitatud ja aktiivne” DTC kohe MECS aktiveerimise järel.

Teatud erijuhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit (nt kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud sõiduki kütusekuluga), võib haldusosakond lubada kasutada seireks rohkem kui kahte talitlustsüklit tingimusel, et valmistaja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (nt tehnilise selgituse, katsetulemuste, ettevõttesiseste kogemuste vms abil).

Kui süsteem ei tuvasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke olek ning seda olekut säilitatakse seni, kuni see rike skanneriga kustutatakse või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.

| Märkus | : | käesolevas punktis ettenähtud nõudeid on näitlikustatud 2. liites. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

käesolevas punktis ettenähtud nõudeid on näitlikustatud 2. liites.

4.4.   Nõuded OBD-teabe kustutamisele

OBD-süsteem ei kustuta diagnostika veakoodi (DTC) ja vastavat teavet (koos sellega seotud hetkeseisuga) arvutimälust iseseisvalt enne, kui DTC-l on olnud varasema aktiivse rikke olek vähemalt 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul olenevalt sellest, kumb täitub enne. OBD-süsteem kustutab kõik DTC-d ja vastava teabe (koos seotud hetkeseisuga) skanneri või hooldustööriista nõudmisel.

4.5.   Nõuded rikete liigitusele

Rikete liigitus määrab kindlaks klassi, millesse avastatud rike liigitatakse vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele.

Rike tuleb sõiduki tegeliku tööea jooksul alati liigitada samasse klassi, välja arvatud juhul, kui sertifikaadi väljastanud asutus või valmistaja leiab, et vajalik on vastava rikke ümberklassifitseerimine.

Kui rike liigituks erinevate saasteainete heitetasemete põhjal või selle mõju alusel muule seirevõimekusele erinevatesse klassidesse, tuleb rikkele omistada selline klass, millel oleks eelisõigus eristavas kuvastrateegias.

Kui rikke tuvastamise tagajärjel aktiveeritakse mõni MECS, lähtutakse selle rikke liigitamisel aktiveeritud MECS-i mõjust heitetasemele või selle mõjust muule seirevõimekusele. Seejärel omistatakse rikkele selline klass, millel on eelisõigus eristavas kuvastrateegias.

| 4.5.1. | A-klassi rike
  Rike loetakse A-klassi rikkeks, kui võib eeldada vastavate OBD-piirväärtuste (OTL) ületamist.
  Nõustutakse, et selle klassi rikete esinemise korral ei tohi heitetase ületada OBD-piirväärtusi. |
| --- | --- |

4.5.1.

A-klassi rike

Rike loetakse A-klassi rikkeks, kui võib eeldada vastavate OBD-piirväärtuste (OTL) ületamist.

Nõustutakse, et selle klassi rikete esinemise korral ei tohi heitetase ületada OBD-piirväärtusi.

| 4.5.2. | B1-klassi rike
  Rike loetakse B1-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mille korral võib heitetase tõusta üle OBD-piirväärtuste, aga mille täpset mõju heitetasemele ei ole võimalik hinnata ning seega võib tegelik heitetase sõltuvalt tingimustest olla üle või alla OBD-piirväärtuste.
  B1-klassi rikete näiteks võivad olla selliste seireseadmete poolt tuvastatud rikked, mis tuletavad heitetaseme andurite näitude või piiratud seirevõimekuse põhjal.
  B1-klassi rikete hulka kuuluvad rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada A- või B1-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.2.

B1-klassi rike

Rike loetakse B1-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mille korral võib heitetase tõusta üle OBD-piirväärtuste, aga mille täpset mõju heitetasemele ei ole võimalik hinnata ning seega võib tegelik heitetase sõltuvalt tingimustest olla üle või alla OBD-piirväärtuste.

B1-klassi rikete näiteks võivad olla selliste seireseadmete poolt tuvastatud rikked, mis tuletavad heitetaseme andurite näitude või piiratud seirevõimekuse põhjal.

B1-klassi rikete hulka kuuluvad rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada A- või B1-klassi rikete seiret.

| 4.5.3. | B2-klassi rike
  Rike loetakse B2-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte OBD-piirväärtusi ületaval määral.
  B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada B2-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.3.

B2-klassi rike

Rike loetakse B2-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte OBD-piirväärtusi ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada B2-klassi rikete seiret.

| 4.5.4. | C-klassi rike
  Rike loetakse C-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis seiramise korral eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte ettenähtud heite piirnorme ületaval määral.
  B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada C-klassi rikete seiret. |
| --- | --- |

4.5.4.

C-klassi rike

Rike loetakse C-klassi rikkeks, kui esinevad tingimused, mis seiramise korral eeldatavasti mõjutavad heitetaset, kuid mitte ettenähtud heite piirnorme ületaval määral.

B1- või B2-klassi riketeks loetakse rikked, mis piiravad OBD-süsteemi suutlikkust teostada C-klassi rikete seiret.

4.6.   Hoiatussüsteem

Mõne hoiatussüsteemi osa rike ei tohi põhjustada OBD-süsteemi talitluse lakkamist.

| 4.6.1. | Rikkeindikaatori spetsifikatsioon
  Rikkeindikaator peab olema juhiistmel istuvale juhile tajutav igasugustes valgustingimustes. Rikkeindikaator peab koosnema kollasest (vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 7 viienda lisa määratlusele) või oranžkollasest (vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 6 viienda lisa määratlusele) hoiatussignaalist, mis on tähistatud sümboliga F01 vastavalt ISO standardile 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Rikkeindikaatori spetsifikatsioon

Rikkeindikaator peab olema juhiistmel istuvale juhile tajutav igasugustes valgustingimustes. Rikkeindikaator peab koosnema kollasest (vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 7 viienda lisa määratlusele) või oranžkollasest (vastavalt ÜRO EMK eeskirja nr 6 viienda lisa määratlusele) hoiatussignaalist, mis on tähistatud sümboliga F01 vastavalt ISO standardile 2575:2004.

| 4.6.2. | Rikkeindikaatori süttimisskeemid
  Sõltuvalt OBD-süsteemi poolt tuvastatud rikkest (riketest) peab rikkeindikaator süttima vastavalt ühele järgmises tabelis kirjeldatud aktiveerimisrežiimile. | Aktiveerimisrežiim 1 | Aktiveerimisrežiim 2 | Aktiveerimisrežiim 3 | Aktiveerimisrežiim 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiveerimise tingimused | Rike puudub | C-klassi rike | B-klassi rike ja B1 loendurid < 200 h | A-klassi rike või B1 loendur > 200 h |
| Süüde sees mootor sees | Kuva puudub | Eristav kuvastrateegia | Eristav kuvastrateegia | Eristav kuvastrateegia |
| Süüde sees mootor väljas | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia | Ühtlustatud kuvastrateegia |

4.6.2.

Rikkeindikaatori süttimisskeemid

Sõltuvalt OBD-süsteemi poolt tuvastatud rikkest (riketest) peab rikkeindikaator süttima vastavalt ühele järgmises tabelis kirjeldatud aktiveerimisrežiimile.

Aktiveerimisrežiim 1

Aktiveerimisrežiim 2

Aktiveerimisrežiim 3

Aktiveerimisrežiim 4

Aktiveerimise tingimused

Rike puudub

C-klassi rike

B-klassi rike ja B1 loendurid < 200 h

A-klassi rike või B1 loendur > 200 h

Süüde sees mootor sees

Kuva puudub

Eristav kuvastrateegia

Eristav kuvastrateegia

Eristav kuvastrateegia

Süüde sees mootor väljas

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Ühtlustatud kuvastrateegia

Kuvastrateegia näeb ette, et rikkeindikaator aktiveeritaks vastavalt sellele klassile, millesse rike kuulub. See strateegia peab olema lukustatud tarkvaralise koodiga, mis ei ole skanneri abil igakordselt kättesaadav.

Rikkeindikaatori aktiveerimise strateegiat tingimustel, kus süüde on sees ja mootor väljas, on kirjeldatud punktis 4.6.4.

Joonised B1 ja B2 kujutavad ettenähtud aktiveerimisstrateegiaid, kui süüde on sees ja mootor on sees või väljas.

Joonis B1

Lambikontroll ja valmisoleku näit

Image

Joonis B2

Rikete kuvastrateegia: kohaldatav on ainult eristav strateegia

Image

| 4.6.3. | Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui mootor on sees
  Kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (mootor sees), antakse rikkeindikaatorile väljalülitumiskäsk, välja arvatud juhul, kui esineb vastavus punkti 4.6.3.1 ja/või 4.6.3.2 sätetele. |
| --- | --- |

4.6.3.

Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui mootor on sees

Kui võti viiakse sisselülitatud asendisse ja mootor käivitatakse (mootor sees), antakse rikkeindikaatorile väljalülitumiskäsk, välja arvatud juhul, kui esineb vastavus punkti 4.6.3.1 ja/või 4.6.3.2 sätetele.

| 4.6.3.1. | Rikkeindikaatori kuvastrateegia
  Rikkeindikaatori aktiveerimisel on pideval rikkenäidul eelisõigus, lühikese rikkenäidu ja nõudmisel rikkenäidu ees. Rikkeindikaatori aktiveerimisel on lühikesel rikkenäidul eelisõigus nõudmisel rikkenäidu ees. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Rikkeindikaatori kuvastrateegia

Rikkeindikaatori aktiveerimisel on pideval rikkenäidul eelisõigus, lühikese rikkenäidu ja nõudmisel rikkenäidu ees. Rikkeindikaatori aktiveerimisel on lühikesel rikkenäidul eelisõigus nõudmisel rikkenäidu ees.

| 4.6.3.1.1. | A-klassi rikked
  OBD-süsteem annab käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks, kui salvestatakse kinnitatud DTC, mis on seotud A-klassi rikkega. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

A-klassi rikked

OBD-süsteem annab käsu pideva rikkenäidu kuvamiseks, kui salvestatakse kinnitatud DTC, mis on seotud A-klassi rikkega.

| 4.6.3.1.2. | B-klassi rikked
  OBD-süsteem annab järgmisel süüte sisselülitamisel käsu lühikese rikkenäidu kuvamiseks, kui eelnevalt on salvestatud kinnitatud ja aktiivne DTC, mis on seotud B-klassi rikkega.
  Alati kui B1 loendur jõuab 200 tunnini, annab OBD-süsteem käsi pideva rikkenäidu kuvamiseks. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

B-klassi rikked

OBD-süsteem annab järgmisel süüte sisselülitamisel käsu lühikese rikkenäidu kuvamiseks, kui eelnevalt on salvestatud kinnitatud ja aktiivne DTC, mis on seotud B-klassi rikkega.

Alati kui B1 loendur jõuab 200 tunnini, annab OBD-süsteem käsi pideva rikkenäidu kuvamiseks.

| 4.6.3.1.3. | C-klassi rikked
  Valmistaja võib teha C-klassi rikkeid puudutava teabe kättesaadavaks nõudmisel rikkenäidu abil, mis on kasutatav kuni mootori käivitamiseni. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

C-klassi rikked

Valmistaja võib teha C-klassi rikkeid puudutava teabe kättesaadavaks nõudmisel rikkenäidu abil, mis on kasutatav kuni mootori käivitamiseni.

| 4.6.3.1.4. | Rikkeindikaatori desaktiveerimisskeemid
  „Pidev rikkenäit” lülitub ümber „lühikeseks rikkenäiduks”, kui toimub üks käivitussündmus ning algselt pideva rikkenäidu aktiveerinud riket käimasoleva talitlustsükli ajal enam ei tuvastada ja pidevat rikkenäitu ei aktiveerita ka mõne teise rikke tõttu.
  „Lühike rikkenäit” desaktiveeritakse, kui riket ei tuvastada kolme järjestikuse talitlustsükli ajal ning rikkeindikaatorit ei aktiveerita mõne teise A- või B-klassi rikke tõttu. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Rikkeindikaatori desaktiveerimisskeemid

„Pidev rikkenäit” lülitub ümber „lühikeseks rikkenäiduks”, kui toimub üks käivitussündmus ning algselt pideva rikkenäidu aktiveerinud riket käimasoleva talitlustsükli ajal enam ei tuvastada ja pidevat rikkenäitu ei aktiveerita ka mõne teise rikke tõttu.

„Lühike rikkenäit” desaktiveeritakse, kui riket ei tuvastada kolme järjestikuse talitlustsükli ajal ning rikkeindikaatorit ei aktiveerita mõne teise A- või B-klassi rikke tõttu.

| 4.6.4. | Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas
  Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas, koosneb kahest toimingujadast, mille vahele jääb 5 s periood, kui rikkeindikaator on väljas:






  (a) | esimese jada ülesanne on näidata rikkeindikaatori töökorras olekut ja seiratavate osade valmisolekut; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas

Rikkeindikaatori aktiveerimine, kui süüde on sees ja mootor väljas, koosneb kahest toimingujadast, mille vahele jääb 5 s periood, kui rikkeindikaator on väljas:

(a)

esimese jada ülesanne on näidata rikkeindikaatori töökorras olekut ja seiratavate osade valmisolekut;

| (b) | teise jada ülesanne on näidata rikete esinemist. |
| --- | --- |

(b)

teise jada ülesanne on näidata rikete esinemist.

Teist jada korratakse kuni mootori käivitamiseni (mootor sees) või kuni võtme viimiseni väljalülitatud asendisse.

| 4.6.4.1. | Rikkeindikaatori töökorras olek/valmisolek
  Rikkeindikaator põleb pidevalt 5 sekundit, et näidata oma töökorras olekut.
  Rikkeindikaator jääb 10 sekundi vältel kustunuks.
  Rikkeindikaator jääb seejärel 5 sekundiks põlema, et näidata kõigi seiratavate osade valmisolekut.
  Rikkeindikaator vilgub 5 sekundi jooksul üks kord sekundis, kui üks või mitu seiratavat osa ei ole valmis.
  Seejärel jääb rikkeindikaator 5 sekundiks kustunuks. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Rikkeindikaatori töökorras olek/valmisolek

Rikkeindikaator põleb pidevalt 5 sekundit, et näidata oma töökorras olekut.

Rikkeindikaator jääb 10 sekundi vältel kustunuks.

Rikkeindikaator jääb seejärel 5 sekundiks põlema, et näidata kõigi seiratavate osade valmisolekut.

Rikkeindikaator vilgub 5 sekundi jooksul üks kord sekundis, kui üks või mitu seiratavat osa ei ole valmis.

Seejärel jääb rikkeindikaator 5 sekundiks kustunuks.

| 4.6.4.2. | Rikke esinemine/puudumine
  Pärast punktis 4.6.4.1 kirjeldatud toimingujada, näitab rikkeindikaator sõltuvalt kohaldatavast aktiveerimisrežiimist vilkumise või pideva põlemisega rikke olemasolu, nagu on kirjeldatud järgmistes punktides, või ühekordsete vilkumiste seeriaga rikke puudumist. Kohaldamise korral koosneb iga vilkumine rikkeindikaatori süttimisest 1 sekundiks, mille järel see kustub samuti 1 sekundiks, ning sellele vilkumiste seeriale järgneb 5 sekundi pikkune periood, kui rikkeindikaator on kustunud.
  Käsitletakse nelja aktiveerimisrežiimi ning aktiveerimisrežiimil 4 on eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1, 2 ja 3 suhtes, aktiveerimisrežiimil 3 on eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1 ja 2 suhtes ning aktiveerimisrežiimil 2 on eelisõigus aktiveerimisrežiimi 1 suhtes. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Rikke esinemine/puudumine

Pärast punktis 4.6.4.1 kirjeldatud toimingujada, näitab rikkeindikaator sõltuvalt kohaldatavast aktiveerimisrežiimist vilkumise või pideva põlemisega rikke olemasolu, nagu on kirjeldatud järgmistes punktides, või ühekordsete vilkumiste seeriaga rikke puudumist. Kohaldamise korral koosneb iga vilkumine rikkeindikaatori süttimisest 1 sekundiks, mille järel see kustub samuti 1 sekundiks, ning sellele vilkumiste seeriale järgneb 5 sekundi pikkune periood, kui rikkeindikaator on kustunud.

Käsitletakse nelja aktiveerimisrežiimi ning aktiveerimisrežiimil 4 on eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1, 2 ja 3 suhtes, aktiveerimisrežiimil 3 on eelisõigus aktiveerimisrežiimide 1 ja 2 suhtes ning aktiveerimisrežiimil 2 on eelisõigus aktiveerimisrežiimi 1 suhtes.

| 4.6.4.2.1. | Aktiveerimisrežiim 1 – rikke puudumine
  Rikkeindikaator vilgub ühe korra. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Aktiveerimisrežiim 1 – rikke puudumine

Rikkeindikaator vilgub ühe korra.

| 4.6.4.2.2. | Aktiveerimisrežiim 2 – „nõudmisel rikkenäit”
  Rikkeindikaator vilgub kaks korda, kui OBD-süsteem on andnud käsu nõudmisel rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Aktiveerimisrežiim 2 – „nõudmisel rikkenäit”

Rikkeindikaator vilgub kaks korda, kui OBD-süsteem on andnud käsu nõudmisel rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Aktiveerimisrežiim 3 – „lühike rikkenäit”
  Rikkeindikaator vilgub kolm korda, kui OBD-süsteem on andnud käsu lühikeseks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Aktiveerimisrežiim 3 – „lühike rikkenäit”

Rikkeindikaator vilgub kolm korda, kui OBD-süsteem on andnud käsu lühikeseks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Aktiveerimisrežiim 4 – „pidev rikkenäit”
  Rikkeindikaator põleb pidevalt („pidev rikkenäit”), kui OBD-süsteem on andnud käsu pidevaks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Aktiveerimisrežiim 4 – „pidev rikkenäit”

Rikkeindikaator põleb pidevalt („pidev rikkenäit”), kui OBD-süsteem on andnud käsu pidevaks rikkenäiduks vastavalt eristavale kuvastrateegiale, mida on kirjeldatud punktis 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Riketega seotud loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.

Riketega seotud loendurid

| 4.6.5.1. | Rikkeindikaatori loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.1.

Rikkeindikaatori loendurid

| 4.6.5.1.1. | Pideva rikkenäidu loendur
  OBD-süsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.
  Pideva rikkenäidu loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.
  Pideva rikkenäidu loendur peab töötama järgmiselt:






  (a) | nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Pideva rikkenäidu loendur

OBD-süsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.

Pideva rikkenäidu loendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust kuni loenduri nullimist võimaldavate tingimuste saabumiseni.

Pideva rikkenäidu loendur peab töötama järgmiselt:

(a)

nullist alustades peab pideva rikkenäidu loendur alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse;

| (b) | pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud; |
| --- | --- |

(b)

pideva rikkenäidu loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud;

| (c) | pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise; |
| --- | --- |

(c)

pideva rikkenäidu loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise;

| (d) | pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, tuvastatakse pärast kolme töötsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist; |
| --- | --- |

(d)

pideva rikkenäidu loendur alustab loendamist uuesti nullist, kui rike, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, tuvastatakse pärast kolme töötsükli möödumist loenduri viimasest peatumispunktist;

| (e) | pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:






  (i) | 40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist olenevalt sellest, kumb saabub enne, ei tuvastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, või |
| --- | --- | --- |

(e)

pideva rikkenäidu loendur nullitakse juhul, kui:

(i)

40 soojendustsükli või mootori 200 töötunni jooksul pärast loenduri viimast peatumist olenevalt sellest, kumb saabub enne, ei tuvastata ühtegi riket, mis tingib pideva rikkenäidu aktiveerimise, või

| (ii) | OBD-skanner anneb OBD-süsteemile käsu OBD-teabe kustutamiseks. |
| --- | --- |

(ii)

OBD-skanner anneb OBD-süsteemile käsu OBD-teabe kustutamiseks.

Joonis C1

Rikkeindikaatori loendurite aktiveerimispõhimõtete illustratsioon

Image

Joonis C2

B1 loenduri aktiveerimispõhimõtete illustratsioon

Image

| 4.6.5.1.2. | Pideva rikkenäidu üldloendur
  OBD-süsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu üldloendurit, mis registreerib mootori tööea ulatuses töötundide koguarvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.
  Pideva rikkenäidu üldloendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust.
  Pideva rikkenäidu üldloendurit ei tohi nullida mootorisüsteem, skanner ega akust lahtiühendamine.
  Pideva rikkenäidu üldloendur peab töötama järgmiselt:






  (a) | pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Pideva rikkenäidu üldloendur

OBD-süsteem peab sisaldama pideva rikkenäidu üldloendurit, mis registreerib mootori tööea ulatuses töötundide koguarvu, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiivne.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab loendama kuni suurima väärtuseni, mis on võimalik 2-baidises loenduris 1-tunnise resolutsiooniga, ning säilitama seda väärtust.

Pideva rikkenäidu üldloendurit ei tohi nullida mootorisüsteem, skanner ega akust lahtiühendamine.

Pideva rikkenäidu üldloendur peab töötama järgmiselt:

(a)

pideva rikkenäidu üldloendur peab alustama loendamist kohe, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse;

| (b) | pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud; |
| --- | --- |

(b)

pideva rikkenäidu üldloendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui pidev rikkenäit ei ole enam aktiveeritud;

| (c) | pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse. |
| --- | --- |

(c)

pideva rikkenäidu üldloendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui pidev rikkenäit aktiveeritakse.

Joonis C1 iseloomustab pideva rikkenäidu üldloenduri tööpõhimõtet ning 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

| 4.6.5.2. | B1-klassi riketega seotud loendurid |
| --- | --- |

4.6.5.2.

B1-klassi riketega seotud loendurid

| 4.6.5.2.1. | Üksik B1 loendur
  OBD-süsteem peab sisaldama B1 loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud samaaegselt B1-klassi rikkega.
  B1 loendur peab töötama järgmiselt:






  (a) | B1 loendur peab alustama loendamist kohe, kui tuvastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne DTC; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Üksik B1 loendur

OBD-süsteem peab sisaldama B1 loendurit, mis registreerib mootori töötundide arvu, mille jooksul mootor on töötanud samaaegselt B1-klassi rikkega.

B1 loendur peab töötama järgmiselt:

(a)

B1 loendur peab alustama loendamist kohe, kui tuvastatakse B1-klassi rike ning salvestatakse kinnitatud ja aktiivne DTC;

| (b) | B1 loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud; |
| --- | --- |

(b)

B1 loendur peab peatuma ja säilitama oma hetkeväärtuse, kui ükski B1-klassi rike ei ole kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud;

| (c) | B1 loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse järgmine B1-klassi rike. |
| --- | --- |

(c)

B1 loendur peab jätkama loendamist samast punktist, milles see peatus, kui kolme talitlustsükli jooksul tuvastatakse järgmine B1-klassi rike.

Kui B1 loendur on jõudnud üle 200 mootori töötunni, viib OBD-süsteem loenduri väärtuse 190 mootori töötunnile, kui OBD-süsteem on kindlaks teinud, et B1-klassi rike ei ole enam kinnitatud ega aktiivne või kui skanner on kõik B1-klassi rikked kustutanud. B1 loendur peab jätkama loendamist 190 mootori töötunnist, kui kolme talitlustsükli jooksul tekib järgmine B1-klassi rike.

B1 loendur nullitakse, kui kolme järjestikuse talitlustsükli jooksul ei ole tuvastatud ühtegi B1-klassi riket.

| Märkus | : | B1 loendur ei näita mootori töötundide arvu ühe konkreetse B1-klassi rikkega.
  B1 loendur võib koondada kahe või enama B1-klassi rikkega läbitud töötundide arvu, ilma et ükski neist riketest oleks püsinud loenduri näidule vastava aja vältel.
  B1 loenduri ülesanne on üksnes kindlaks määrata, kas on vaja aktiveerida pidev rikkenäit.
  Joonis C2 iseloomustab B1 loenduri tööpõhimõtet ning 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

B1 loendur ei näita mootori töötundide arvu ühe konkreetse B1-klassi rikkega.

B1 loendur võib koondada kahe või enama B1-klassi rikkega läbitud töötundide arvu, ilma et ükski neist riketest oleks püsinud loenduri näidule vastava aja vältel.

B1 loenduri ülesanne on üksnes kindlaks määrata, kas on vaja aktiveerida pidev rikkenäit.

Joonis C2 iseloomustab B1 loenduri tööpõhimõtet ning 2. liites on esitatud näiteid selle loogika iseloomustamiseks.

| 4.6.5.2.2. | Mitu B1 loendurit
  Valmistaja võib kasutada mitut B1 loendurit. Sellisel juhul peab süsteem suutma panna iga B1 loenduri loendama ühte kindlat B1-klassi riket.
  Spetsiaalse B1 loenduri juhtimine lähtub samadest reeglitest, mis kehtivad üksiku B1 loenduri puhul, nii et iga spetsiaalne B1 loendur alustab loendamist siis, kui tuvastatakse sellele loendurile vastav B1-klassi rike. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Mitu B1 loendurit

Valmistaja võib kasutada mitut B1 loendurit. Sellisel juhul peab süsteem suutma panna iga B1 loenduri loendama ühte kindlat B1-klassi riket.

Spetsiaalse B1 loenduri juhtimine lähtub samadest reeglitest, mis kehtivad üksiku B1 loenduri puhul, nii et iga spetsiaalne B1 loendur alustab loendamist siis, kui tuvastatakse sellele loendurile vastav B1-klassi rike.

4.7.   OBD-teave

| 4.7.1. | Registreeritud teave
  OBD-süsteemi poolt registreeritud teave peab olema kättesaadav pardavälisteks päringuteks järgmiste pakettidena:






  (a) | teave mootori oleku kohta; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Registreeritud teave

OBD-süsteemi poolt registreeritud teave peab olema kättesaadav pardavälisteks päringuteks järgmiste pakettidena:

(a)

teave mootori oleku kohta;

| (b) | teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta; |
| --- | --- |

(b)

teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta;

| (c) | remondiks vajalik teave. |
| --- | --- |

(c)

remondiks vajalik teave.

| 4.7.1.1. | Teave mootori oleku kohta
  See teave annab täitevasutusele (4) teada rikkeindikaatori oleku ja sellega seotud andmed (nt pideva rikkenäidu loendur, valmisolek).
  OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele teeäärsetele kontrolliseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad täitevametnikule järgmist teavet:






  (a) | eristav/mitteeristav kuvastrateegia; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Teave mootori oleku kohta

See teave annab täitevasutusele (4) teada rikkeindikaatori oleku ja sellega seotud andmed (nt pideva rikkenäidu loendur, valmisolek).

OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele teeäärsetele kontrolliseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad täitevametnikule järgmist teavet:

(a)

eristav/mitteeristav kuvastrateegia;

| (b) | VIN (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

(b)

VIN (sõiduki tehasetähis);

| (c) | pideva rikkenäidu esinemine; |
| --- | --- |

(c)

pideva rikkenäidu esinemine;

| (d) | OBD-süsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

(d)

OBD-süsteemi valmisolek;

| (e) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur). |
| --- | --- |

(e)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur).

See teave peab olema kättesaadav ainult lugemiseks (st ilma kustutamisvõimaluseta).

| 4.7.1.2. | Teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta
  See teave annab mis tahes ülevaatusjaamale (5) teatud hulga mootoriga seotud OBD-andmeid, mis näitavad rikkeindikaatori olekut ja sellega seotud andmeid (rikkenäitude loendurid), aktiivsete/kinnitatud A- ja B-klassi rikete loendit ja sellega seotud andmeid (nt B1 loendur).
  OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele ülevaatusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad ülevaatuse teostajale järgmist teavet:






  a) | eeskirja nr 49 kohasesse tüübikinnitusmärgistusse lisatav gtr (ja versiooni) number; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Teave heitetasemega seotud aktiivsete rikete kohta

See teave annab mis tahes ülevaatusjaamale (5) teatud hulga mootoriga seotud OBD-andmeid, mis näitavad rikkeindikaatori olekut ja sellega seotud andmeid (rikkenäitude loendurid), aktiivsete/kinnitatud A- ja B-klassi rikete loendit ja sellega seotud andmeid (nt B1 loendur).

OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele ülevaatusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad ülevaatuse teostajale järgmist teavet:

a)

eeskirja nr 49 kohasesse tüübikinnitusmärgistusse lisatav gtr (ja versiooni) number;

| b) | eristav/mitteeristav kuvastrateegia; |
| --- | --- |

b)

eristav/mitteeristav kuvastrateegia;

| c) | VIN (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

c)

VIN (sõiduki tehasetähis);

| d) | rikkeindikaatori olek; |
| --- | --- |

d)

rikkeindikaatori olek;

| e) | OBD-süsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

e)

OBD-süsteemi valmisolek;

| f) | OBD-teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

f)

OBD-teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul pidev rikkenäit oli viimati aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

h)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| i) | suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus; |
| --- | --- |

i)

suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus;

| j) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

j)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| k) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

k)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| m) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

m)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| n) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

n)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

See teave peab olema kättesaadav ainult lugemiseks (st ilma kustutamisvõimaluseta).

| 4.7.1.3. | Remondiks vajalik teave
  See teave edastab remonditehnikule kõik käesolevas lisas nimetatud OBD-andmed (nt hetkeseisundi teabe).
  OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele remondikatsetusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad remonditehnikule järgmist teavet:






  a) | eeskirja nr 49 kohasesse tüübikinnitusmärgistusse lisatav gtr (ja versiooni) number; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Remondiks vajalik teave

See teave edastab remonditehnikule kõik käesolevas lisas nimetatud OBD-andmed (nt hetkeseisundi teabe).

OBD-süsteem peab esitama kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele remondikatsetusseadmetele, mis need andmed omastavad ning annavad remonditehnikule järgmist teavet:

a)

eeskirja nr 49 kohasesse tüübikinnitusmärgistusse lisatav gtr (ja versiooni) number;

| (b) | VIN (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

(b)

VIN (sõiduki tehasetähis);

| c) | rikkeindikaatori olek; |
| --- | --- |

c)

rikkeindikaatori olek;

| d) | OBD-süsteemi valmisolek; |
| --- | --- |

d)

OBD-süsteemi valmisolek;

| e) | OBD-teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv; |
| --- | --- |

e)

OBD-teabe viimasest kustutamisest möödunud soojendustsüklite ja mootori töötundide arv;

| f) | seireseadme olek (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks keelatud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku määramiseks; |
| --- | --- |

f)

seireseadme olek (st käimasoleva sõidutsükli ülejäänud ajaks keelatud, käimasoleval sõidutsüklil lõpetanud või käimasoleval sõidutsüklil pooleli) pärast mootori viimast väljalülitamist iga seireseadme kohta, mida kasutatakse valmisoleku määramiseks;

| g) | mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur); |
| --- | --- |

g)

mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur);

| h) | A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

h)

A-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| i) | B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

i)

B-klassi (B1 ja B2) rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| j) | mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur); |
| --- | --- |

j)

mootori töötundide koguarv, mille jooksul pidev rikkenäit on olnud aktiveeritud (pideva rikkenäidu üldloendur);

| k) | suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus; |
| --- | --- |

k)

suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus;

| l) | B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d ning mootori töötundide arv B1 loenduri(te)st; |
| --- | --- |

l)

B1-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d ning mootori töötundide arv B1 loenduri(te)st;

| m) | C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d; |
| --- | --- |

m)

C-klassi rikete kinnitatud ja aktiivsed DTC-d;

| n) | ootel DTC-d ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

n)

ootel DTC-d ja nendega seotud klass;

| o) | varasemad aktiivsed DTC-d ja nendega seotud klass; |
| --- | --- |

o)

varasemad aktiivsed DTC-d ja nendega seotud klass;

| p) | reaalajas teave originaalseadmete valmistaja (OEM) poolt valitud ja toetatud sensorisignaalide, siseste ja väljundsignaalide kohta (vt punkt 4.7.2 ja 5. liide); |
| --- | --- |

p)

reaalajas teave originaalseadmete valmistaja (OEM) poolt valitud ja toetatud sensorisignaalide, siseste ja väljundsignaalide kohta (vt punkt 4.7.2 ja 5. liide);

| q) | käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt punkt 4.7.1.4. ja 5. liide); |
| --- | --- |

q)

käesolevas lisas nõutud andmed hetkeseisundi kohta (vt punkt 4.7.1.4. ja 5. liide);

| r) | tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id); |
| --- | --- |

r)

tarkvara kalibreerimise tunnuskood(id);

| s) | kalibreerimise kontrollarv(ud). |
| --- | --- |

s)

kalibreerimise kontrollarv(ud).

OBD-süsteem peab kustutama kõik mootorisüsteemi registreeritud rikked ja nendega seotud andmed (teave tööaja kohta, hetkeseisundid jne) vastavalt käesoleva lisa sätetele, kui sellekohane nõue esitatakse väliste remondikatsetusseadmete kaudu 6. liites nimetatud kohaldatava standardi kohaselt.

| 4.7.1.4. | Teave hetkeseisundi kohta
  Vähemalt üks „hetkeseisundi” teabenäit tuleb salvestada valmistaja valikul kas potentsiaalse DTC või kinnitatud ja aktiivse DTC salvestamise ajal. Valmistajal on lubatud hetkeseisundi teavet uuendada, kui ootel DTC uuesti tuvastatakse.
  Hetkeseisund peab kirjeldama sõiduki töötingimusi rikke tuvastamise hetkel ning sisaldama salvestatud andmetega seotud diagnostika veakoodi (DTC). Hetkeseisundi teabenäit peab sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 näidatud teavet. Samuti peab hetkeseisundi teabenäit sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelites 2 ja 3 esitatud teavet, mida kasutatakse seire või kontrolli eesmärgil selles konkreetses kontrollplokis, mis DTC salvestas.
  A-klassi rikkega seotud hetkeseisundi teabe salvestamisel on eelisõigus B1-klassi rikkega seotud teabe ees, millel on eelisõigus B2-klassi rikkega seotud teabe ees ning sama kehtib C-klassi rikkega seotud teabe suhtes. Esimesel tuvastatud rikkel on eelisõigus viimati tuvastatud rikke ees, välja arvatud juhul, kui viimati tuvastatud rike kuulub kõrgemasse klassi.
  Kui OBD-süsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud 5. liites, peab hetkeseisundi teave hõlmama andmeid selle seadme sensorite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud 5. liites. Haldusosakond esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Teave hetkeseisundi kohta

Vähemalt üks „hetkeseisundi” teabenäit tuleb salvestada valmistaja valikul kas potentsiaalse DTC või kinnitatud ja aktiivse DTC salvestamise ajal. Valmistajal on lubatud hetkeseisundi teavet uuendada, kui ootel DTC uuesti tuvastatakse.

Hetkeseisund peab kirjeldama sõiduki töötingimusi rikke tuvastamise hetkel ning sisaldama salvestatud andmetega seotud diagnostika veakoodi (DTC). Hetkeseisundi teabenäit peab sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelis 1 näidatud teavet. Samuti peab hetkeseisundi teabenäit sisaldama käesoleva lisa 5. liite tabelites 2 ja 3 esitatud teavet, mida kasutatakse seire või kontrolli eesmärgil selles konkreetses kontrollplokis, mis DTC salvestas.

A-klassi rikkega seotud hetkeseisundi teabe salvestamisel on eelisõigus B1-klassi rikkega seotud teabe ees, millel on eelisõigus B2-klassi rikkega seotud teabe ees ning sama kehtib C-klassi rikkega seotud teabe suhtes. Esimesel tuvastatud rikkel on eelisõigus viimati tuvastatud rikke ees, välja arvatud juhul, kui viimati tuvastatud rike kuulub kõrgemasse klassi.

Kui OBD-süsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud 5. liites, peab hetkeseisundi teave hõlmama andmeid selle seadme sensorite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud 5. liites. Haldusosakond esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks.

| 4.7.1.5. | Valmisolek
  Valmisoleku kontroll on „lõppenud”, kui seda olekut puudutav seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise OBD-skanneri nõudmisel viimati kustutati. Valmisoleku kontroll on „lõpetamata”, kui seireseadme või seireseadmete rühma veakoodide mälu välise skanneri nõudmisel kustutatakse.
  Mootori tavapärane väljalülitamine ei tohi põhjustada valmisoleku muutumist.
  Haldusosakonna nõusolekul võib valmistaja esitada taotluse, et seireseadme valmisoleku näit muutuks „lõppenuks” ka siis, kui seireseade ei ole tööd lõpetanud, kui seire on keelatud mitme talitlustsükli vältel seoses äärmuslike töötingimuste püsimisega (nt külm välistemperatuur, suur kõrgus). Kõigis sellistes taotlustes tuleb märkida seiresüsteemi keelamise tingimused ning talitlustsüklite arv, mis toimuks ilma seireseadme tööd lõpetamata, enne kui valmisoleku näit oleks „lõppenud”. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Valmisolek

Valmisoleku kontroll on „lõppenud”, kui seda olekut puudutav seireseade või seireseadmete rühm on töötanud pärast seda, kui nende andmed välise OBD-skanneri nõudmisel viimati kustutati. Valmisoleku kontroll on „lõpetamata”, kui seireseadme või seireseadmete rühma veakoodide mälu välise skanneri nõudmisel kustutatakse.

Mootori tavapärane väljalülitamine ei tohi põhjustada valmisoleku muutumist.

Haldusosakonna nõusolekul võib valmistaja esitada taotluse, et seireseadme valmisoleku näit muutuks „lõppenuks” ka siis, kui seireseade ei ole tööd lõpetanud, kui seire on keelatud mitme talitlustsükli vältel seoses äärmuslike töötingimuste püsimisega (nt külm välistemperatuur, suur kõrgus). Kõigis sellistes taotlustes tuleb märkida seiresüsteemi keelamise tingimused ning talitlustsüklite arv, mis toimuks ilma seireseadme tööd lõpetamata, enne kui valmisoleku näit oleks „lõppenud”.

| 4.7.2 | Teave andmevoo kohta
  OBD-süsteem peab skannerile nõudmisel reaalajas kättesaadavaks tegema käesoleva lisa 5. liite tabelites 1-4 esitatud teabe (asendusväärtuste asemel tuleks kasutada tegelikke signaaliväärtusi).
  Arvutatud koormuse ja pöördemomendi parameetrite osas peab OBD-süsteem teatama kõige täpsemad väärtused, mis on arvutatud kasutatavas elektroonilises kontrollplokis (nt mootorit kontrolliv arvuti).
  5. liite tabelis 1 on esitatud mootori koormuse ja pöörlemiskiirusega seotud kohustusliku OBD-teabe loend.
  5. liite tabelis 2 on näidatud muu OBD-teave, mis tuleb esitada, kui heitekontrolli- või OBD-süsteem seda kasutab mis tahes OBD-seireseadmete lubamiseks või keelamiseks.
  5. liite tabelis 3 on näidatud teave, mis tuleb esitada juhul, kui mootor on selliselt varustatud, tundlik või arvutab vastava teabe (6). Valmistaja soovi korral võib esitada ka muud teavet hetkeseisundi või andmevoo kohta.
  Kui OBD-süsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud 5. liites (nt SCR), peab andmevoogu puudutav teave hõlmama andmeid selle seadme sensorite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud 5. liites. Haldusosakond esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks. |
| --- | --- |

4.7.2

Teave andmevoo kohta

OBD-süsteem peab skannerile nõudmisel reaalajas kättesaadavaks tegema käesoleva lisa 5. liite tabelites 1-4 esitatud teabe (asendusväärtuste asemel tuleks kasutada tegelikke signaaliväärtusi).

Arvutatud koormuse ja pöördemomendi parameetrite osas peab OBD-süsteem teatama kõige täpsemad väärtused, mis on arvutatud kasutatavas elektroonilises kontrollplokis (nt mootorit kontrolliv arvuti).

5. liite tabelis 1 on esitatud mootori koormuse ja pöörlemiskiirusega seotud kohustusliku OBD-teabe loend.

5. liite tabelis 2 on näidatud muu OBD-teave, mis tuleb esitada, kui heitekontrolli- või OBD-süsteem seda kasutab mis tahes OBD-seireseadmete lubamiseks või keelamiseks.

5. liite tabelis 3 on näidatud teave, mis tuleb esitada juhul, kui mootor on selliselt varustatud, tundlik või arvutab vastava teabe (6). Valmistaja soovi korral võib esitada ka muud teavet hetkeseisundi või andmevoo kohta.

Kui OBD-süsteem seirab mõnda seadet, mida ei ole käsitletud 5. liites (nt SCR), peab andmevoogu puudutav teave hõlmama andmeid selle seadme sensorite ja ajamite kohta sarnasel viisil, nagu on kirjeldatud 5. liites. Haldusosakond esitab need tüübikinnitamise ajal kinnitamiseks.

| 4.7.3. | OBD-teabe kättesaadavus
  OBD-teave peab olema kättesaadav ainult vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele alalõikudele (7).
  OBC-teabe kättesaadavus ei tohi sõltuda mis tahes juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes valmistajalt või tema edasimüüjatelt. OBD-teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja erilist dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.
  Toetatud peab olema üks OBD-teabele juurdepääsu meetod (nt üks juurdepääsupunkt/sõlm), mis võimaldab kätte saada kogu OBD-teabe. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kogu käesolevas lisas nõutud OBD-teabele. Samuti peab see meetod võimaldama juurdepääsu käesolevas lisas määratletud väiksematele spetsiifilistele teabepakettidele (nt maanteekõlbulikkuse teabepaketid heidetega seotud OBD puhul).
  OBD-teabe kättesaadavus tuleb tagada, kasutades vähemalt ühte järgmistest 6. liites nimetatud standardiseeriatest:






  (a) | ISO/PAS 27145 (CAN-põhine) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

OBD-teabe kättesaadavus

OBD-teave peab olema kättesaadav ainult vastavalt käesoleva lisa 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele alalõikudele (7).

OBC-teabe kättesaadavus ei tohi sõltuda mis tahes juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes valmistajalt või tema edasimüüjatelt. OBD-teabe tõlgendamiseks ei tohi olla vaja erilist dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Toetatud peab olema üks OBD-teabele juurdepääsu meetod (nt üks juurdepääsupunkt/sõlm), mis võimaldab kätte saada kogu OBD-teabe. See meetod peab võimaldama juurdepääsu kogu käesolevas lisas nõutud OBD-teabele. Samuti peab see meetod võimaldama juurdepääsu käesolevas lisas määratletud väiksematele spetsiifilistele teabepakettidele (nt maanteekõlbulikkuse teabepaketid heidetega seotud OBD puhul).

OBD-teabe kättesaadavus tuleb tagada, kasutades vähemalt ühte järgmistest 6. liites nimetatud standardiseeriatest:

(a)

ISO/PAS 27145 (CAN-põhine)

| (b) | ISO 27145 (TCP/IP-põhine) |
| --- | --- |

(b)

ISO 27145 (TCP/IP-põhine)

| (c) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

(c)

SAE J1939-71

OBD-teave peab olema kättesaadav juhtmeühenduse abil.

OBD-süsteem peab edastama OBD-andmed nõudmise esitamise korral, kui kasutatakse 6. liites (sidepidamine välise testriga) nimetatud kohaldatavatele standardile vastavat skannerit.

| 4.7.3.1. | CAN-põhine juhtmeühendus
  OBD-süsteemi juhtmeühenduse andmesidekiirus peab olema 250 kbps või 500 kbps.
  Valmistaja ülesanne on valida modulatsioonikiirus ja projekteerida OBD-süsteem vastavalt 6. liites nimetatud ja käesoleva lisas viidatud standardite nõuetele. OBD-süsteem peab lubama välise katseseadme poolset automaatset tuvastuste nende kahe modulatsioonikiiruse vahel.
  Sõiduki ja välise diagnostikaseadme (nt skanner) vaheline ühendusliides peab olema standarditud ning peab vastama kõigile ISO 15031-3 Type A (12 VDC toide), Type B (24 VDC toide) või SAE J1939-13 (12 või 24 VDC toide) nõuetele. |
| --- | --- |

4.7.3.1.

CAN-põhine juhtmeühendus

OBD-süsteemi juhtmeühenduse andmesidekiirus peab olema 250 kbps või 500 kbps.

Valmistaja ülesanne on valida modulatsioonikiirus ja projekteerida OBD-süsteem vastavalt 6. liites nimetatud ja käesoleva lisas viidatud standardite nõuetele. OBD-süsteem peab lubama välise katseseadme poolset automaatset tuvastuste nende kahe modulatsioonikiiruse vahel.

Sõiduki ja välise diagnostikaseadme (nt skanner) vaheline ühendusliides peab olema standarditud ning peab vastama kõigile ISO 15031-3 Type A (12 VDC toide), Type B (24 VDC toide) või SAE J1939-13 (12 või 24 VDC toide) nõuetele.

| 4.7.3.2. | (reserveeritud TCP/IP (Ethernet) põhise juhtmeühenduse jaoks) |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(reserveeritud TCP/IP (Ethernet) põhise juhtmeühenduse jaoks)

| 4.7.3.3. | Konnektori asukoht
  Konnektor peab paiknema sõiduki sisemuses juhipoolse jalaorva piirkonnas, mis piirneb sõiduki juhipoolse küljega ja keskkonsooli juhipoolse servaga (või keskkonsooli puudumise korral sõiduki keskjoonega) ning ei tohi madalaimas reguleeritavas asendis asuda kõrgemal kui rooliratta alaosa. Konnektor ei või paikneda keskkonsooli peal ega sees (st põrandale paigaldatud käigukangi, seisupiduri hoova ega kruusihoidikute lähedastel horisontaalpindadel samuti mitte raadio, kliimaseadme või navigatsioonisüsteemi nuppude läheduses asuvatel vertikaalpindadel). Konnektori asukoht peab olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav (nt pardavälise töövahendi ühendamiseks). Juhipoolse uksega varustatud sõidukitel peab konnektor olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav isiku jaoks, kes seisab (või „kummardab”) sõiduki kõrval juhipoolsel küljel, kui juhipoolne uks on avatud.
  Valmistaja taotlusel võib haldusosakond heaks kiita mõne teise asukoha tingimusel, et paigalduskoht on kergesti ligipääsetav ning kaitstud juhusliku vigastamise eest tavapärastel kasutustingimustel, nt ISO 15031 standardiseerias kirjeldatud asukoht.
  Kui konnektor on kaetud või paikneb spetsiaalses seadmekarbis, peab kaas või sahtliluuk olema käsitsi, ilma tööriistade abita eemaldatav ning sellel peab olema konnektori asukoha tähistamiseks selgelt loetav silt „OBD”.
  Valmistaja võib oma eemärkidest lähtuvalt varustada sõidukeid täiendavate diagnostikakonnektorite ja andmesidesõlmedega, mis ei ole mõeldud nõutavate OBD-funktsioonide täitmiseks. Kui täiendav konnektor vastab ühele 6. liites lubatud standardsele diagnostikakonnektorile, märgistatakse sildiga „OBD” ainult käesolevas lisas nõutav konnektor, et eristada seda teistest sarnastest konnektoritest. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Konnektori asukoht

Konnektor peab paiknema sõiduki sisemuses juhipoolse jalaorva piirkonnas, mis piirneb sõiduki juhipoolse küljega ja keskkonsooli juhipoolse servaga (või keskkonsooli puudumise korral sõiduki keskjoonega) ning ei tohi madalaimas reguleeritavas asendis asuda kõrgemal kui rooliratta alaosa. Konnektor ei või paikneda keskkonsooli peal ega sees (st põrandale paigaldatud käigukangi, seisupiduri hoova ega kruusihoidikute lähedastel horisontaalpindadel samuti mitte raadio, kliimaseadme või navigatsioonisüsteemi nuppude läheduses asuvatel vertikaalpindadel). Konnektori asukoht peab olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav (nt pardavälise töövahendi ühendamiseks). Juhipoolse uksega varustatud sõidukitel peab konnektor olema kergesti äratuntav ja ligipääsetav isiku jaoks, kes seisab (või „kummardab”) sõiduki kõrval juhipoolsel küljel, kui juhipoolne uks on avatud.

Valmistaja taotlusel võib haldusosakond heaks kiita mõne teise asukoha tingimusel, et paigalduskoht on kergesti ligipääsetav ning kaitstud juhusliku vigastamise eest tavapärastel kasutustingimustel, nt ISO 15031 standardiseerias kirjeldatud asukoht.

Kui konnektor on kaetud või paikneb spetsiaalses seadmekarbis, peab kaas või sahtliluuk olema käsitsi, ilma tööriistade abita eemaldatav ning sellel peab olema konnektori asukoha tähistamiseks selgelt loetav silt „OBD”.

Valmistaja võib oma eemärkidest lähtuvalt varustada sõidukeid täiendavate diagnostikakonnektorite ja andmesidesõlmedega, mis ei ole mõeldud nõutavate OBD-funktsioonide täitmiseks. Kui täiendav konnektor vastab ühele 6. liites lubatud standardsele diagnostikakonnektorile, märgistatakse sildiga „OBD” ainult käesolevas lisas nõutav konnektor, et eristada seda teistest sarnastest konnektoritest.

| 4.7.4. | OBD-teabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil
  Skanneri nõudmisel kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas lisas nimetatud väärtuseni järgmised andmed.







  OBD-teabe andmed | Kustutatav | Lähtestatav (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| rikkeindikaatori olek | | X |
| OBD-süsteemi valmisolek | | X |
| mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur) | X | |
| kõik diagnostika veakoodid (DTC) | X | |
| suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus | | X |
| mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st | | X |
| käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta | X | |

4.7.4.

OBD-teabe kustutamine/lähtestamine skanneri abil

Skanneri nõudmisel kustutatakse arvutimälust või lähtestatakse käesolevas lisas nimetatud väärtuseni järgmised andmed.

OBD-teabe andmed

Kustutatav

Lähtestatav (8)

rikkeindikaatori olek

X

OBD-süsteemi valmisolek

X

mootori töötundide arv, mille jooksul rikkeindikaator oli aktiveeritud (pideva rikkenäidu loendur)

X

kõik diagnostika veakoodid (DTC)

X

suurima mootori töötundide arvuga B1 loenduri väärtus

X

mootori töötundide arv B1-loenduri(te)st

X

käesolevas lisas nõutavad andmed hetkeseisundi kohta

X

OBD-teave ei tohi kustuda, kui katkeb ühendus sõiduki aku(de)ga.

4.8.   Elektrooniline turvalisus

Igal heitekontrolliseadmega varustatud sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud valmistaja lubatud juhtudel. Valmistaja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, tehnohoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks.

Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema kopeerimiskindlad ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab standardile ISO 15031-7 (SAE J2186 või J1939-73) tingimusel, et turvalisusega seotud teabevahetus toimub diagnostikaliidese käesoleva lisa kohaselt. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad erivahendeid või -protseduure kasutamata.

Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad eri töövahendeid või meetodeid kasutamata (nt joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused).

Valmistajad peavad võtma nõuetekohaseid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.

Valmistajad võivad taotleda haldusosakonnalt erandit seoses ühe kõnealuse nõudega nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mis ei tarvitse olla ainsad, mis haldusosakond erandi kaalumisel arvesse võtab, on järgmised: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ning sõiduki kavandatud müügimaht.

Valmistajad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (nt programmeeritav elekterkustutusega püsimälu, EEPROM), peavad vältima loata ümberprogrammeerimist. Valmistajad peavad kasutama tugevdatud kopeerimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu valmistaja välisarvutile. Ametiasutused võivad heaks kiita alternatiivsed meetodid, mis tagavad samaväärse kaitse võltsimise vastu.

4.9.   OBD-süsteemi vastupidavus

OBD-süsteem peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et see võimaldaks rikke liigid kindlaks määrata sõiduki või mootorisüsteemi kogu kasutusaja jooksul.

Kõik täiendavad OBD-süsteemide vastupidavust käsitlevad sätted sisalduvad käesolevas lisas.

OBD-süsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see sõiduki tegeliku kasutusaja jooksul vanuse ja/või läbisõidu põhjal osaliselt või täielikult desaktiveeruks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada OBD-süsteemi efektiivsust aja jooksul.

5.   SOORITUSNÕUDED

5.1.   Piirväärtused

3. liites osutatud OBD-süsteemi piirväärtused kohaldatavate seirekriteeriumide osas on määratletud käesoleva eeskirja põhiosas.

5.2.   OBD-süsteemi ajutine väljalülitamine

Tüübikinnitusasutus võib lubada OBD-süsteemi ajutist väljalülitamist järgmistes alalõikudes toodud tingimustel.

Kinnitamise või tüübikinnitamise ajal peab valmistaja esitama haldusosakonnale üksikasjaliku kirjelduse kõigist OBD-süsteemi ajutise väljalülitamise strateegiatest ning andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendab, et vastavates tingimustes seire teostamine oleks ebausaldusväärne või ebapraktiline.

Igal juhul peab seire taastuma kohe, kui ajutist väljalülitamist põhjustanud tingimused on lakanud.

| 5.2.1. | Mootori/sõiduki kasutusohutus
  Valmistajad võivad taotleda luba mõjutatud OBD-seiresüsteemide väljalülitamiseks kasutusohutuse strateegiate aktiveerimise korral.
  OBD-seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui selline hindamine võiks ohustada sõiduki ohutut kasutamist. |
| --- | --- |

5.2.1.

Mootori/sõiduki kasutusohutus

Valmistajad võivad taotleda luba mõjutatud OBD-seiresüsteemide väljalülitamiseks kasutusohutuse strateegiate aktiveerimise korral.

OBD-seiresüsteem ei pea hindama osi rikke ajal, kui selline hindamine võiks ohustada sõiduki ohutut kasutamist.

| 5.2.2. | Ümbritsevad temperatuuri- ja kõrgustingimused
  Valmistajad võivad taotleda luba OBD-süsteemi seireseadmete väljalülitamiseks, kui ümbritsev temperatuur mootori käivitamise ajal on alla 266 K (-7 kraadi Celsiuse järgi) või üle 308 K (35 kraadi Celsiuse järgi) või kui kõrgus on 2 500 meetrit merepinnast.
  Valmistaja võib lisaks taotleda luba OBD-süsteemi seireseadme väljalülitamiseks muudel ümbritseva õhu temperatuuridel käivitamise ajal, kui on kindlaks tehtud, et valmistaja on andmete ja/või tehnilise hinnanguga tõestanud, et ümbritseval temperatuuril tekiks selle mõju tõttu osale endale (nt osa külmumine) ekslik diagnoos.








  Märkus | : | Ümbritsevaid tingimusi võib hinnata kaudsete meetoditega. Näiteks võidakse välisõhu temperatuuritingimused kindlaks määrata sisselastava õhu temperatuuri põhjal. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Ümbritsevad temperatuuri- ja kõrgustingimused

Valmistajad võivad taotleda luba OBD-süsteemi seireseadmete väljalülitamiseks, kui ümbritsev temperatuur mootori käivitamise ajal on alla 266 K (-7 kraadi Celsiuse järgi) või üle 308 K (35 kraadi Celsiuse järgi) või kui kõrgus on 2 500 meetrit merepinnast.

Valmistaja võib lisaks taotleda luba OBD-süsteemi seireseadme väljalülitamiseks muudel ümbritseva õhu temperatuuridel käivitamise ajal, kui on kindlaks tehtud, et valmistaja on andmete ja/või tehnilise hinnanguga tõestanud, et ümbritseval temperatuuril tekiks selle mõju tõttu osale endale (nt osa külmumine) ekslik diagnoos.

Märkus

:

Ümbritsevaid tingimusi võib hinnata kaudsete meetoditega. Näiteks võidakse välisõhu temperatuuritingimused kindlaks määrata sisselastava õhu temperatuuri põhjal.

| 5.2.3. | Madal kütusetase
  Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase või kütus lõpeb (nt küttesüsteemi rikke või süütetõrke diagnostika). Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

5.2.3.

Madal kütusetase

Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase või kütus lõpeb (nt küttesüsteemi rikke või süütetõrke diagnostika). Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| 5.2.4. | Sõiduki aku või süsteemi pingetasemed
  Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab sõiduki aku või süsteemi pingetase. |
| --- | --- |

5.2.4.

Sõiduki aku või süsteemi pingetasemed

Valmistajad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab sõiduki aku või süsteemi pingetase.

| 5.2.4.1. | Madal pinge
  Kui seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku tühjenemine või süsteemi madal pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge on alla 90 % nimipingest (või 11,0 volti 12-voldise aku ja 22,0 volti 24-voldise aku korral). Valmistajad võivad taotleda luba kasutada süsteemi seire väljalülitamiseks siin toodust kõrgemat pinge piirväärtust.
  Valmistaja peab tõendama, et seire vastava pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki kasutamine pikema aja vältel pärast väljalülitamispiiri saabumist on vähetõenäoline või OBD-süsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge langeb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Madal pinge

Kui seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku tühjenemine või süsteemi madal pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge on alla 90 % nimipingest (või 11,0 volti 12-voldise aku ja 22,0 volti 24-voldise aku korral). Valmistajad võivad taotleda luba kasutada süsteemi seire väljalülitamiseks siin toodust kõrgemat pinge piirväärtust.

Valmistaja peab tõendama, et seire vastava pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki kasutamine pikema aja vältel pärast väljalülitamispiiri saabumist on vähetõenäoline või OBD-süsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge langeb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

| 5.2.4.2. | Kõrge pinge
  Kui heitega seotud seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku või süsteemi kõrge pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge ületab valmistaja poolt määratud pinge piirväärtust.
  Valmistaja peab tõendama, et seire valmistaja poolt määratust kõrgema pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki elektrilise laadimissüsteemi/generaatori hoiatuslamp süttib (või pingemõõdik asub „punases tsoonis”) või OBD-süsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge tõuseb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Kõrge pinge

Kui heitega seotud seiresüsteeme mõjutab sõiduki aku või süsteemi kõrge pinge, võivad valmistajad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui aku või süsteemi pinge ületab valmistaja poolt määratud pinge piirväärtust.

Valmistaja peab tõendama, et seire valmistaja poolt määratust kõrgema pinge juures oleks ebausaldusväärne ning sõiduki elektrilise laadimissüsteemi/generaatori hoiatuslamp süttib (või pingemõõdik asub „punases tsoonis”) või OBD-süsteem seirab akut või süsteemi pinget ning tuvastab rikke, kui pinge tõuseb teiste seireseadmete väljalülitamiseks kasutatavale tasemele.

| 5.2.5. | Aktiivne jõuvõtuseade
  Valmistaja võib taotleda luba mõjutatud seiresüsteemide ajutiseks väljalülitamiseks jõuvõtuseadmega varustatud sõidukitel, kui jõuvõtuseade on ajutiselt aktiivne. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktiivne jõuvõtuseade

Valmistaja võib taotleda luba mõjutatud seiresüsteemide ajutiseks väljalülitamiseks jõuvõtuseadmega varustatud sõidukitel, kui jõuvõtuseade on ajutiselt aktiivne.

| 5.2.6. | Sundregenereerimine
  Valmistaja võib taotleda luba mõjutatud OBD-seiresüsteemi väljalülitamiseks mootorist allavoolu asuva heitekontrollisüsteemi (nt tahkete osakeste filtri) perioodilise regenereerimise ajaks. |
| --- | --- |

5.2.6.

Sundregenereerimine

Valmistaja võib taotleda luba mõjutatud OBD-seiresüsteemi väljalülitamiseks mootorist allavoolu asuva heitekontrollisüsteemi (nt tahkete osakeste filtri) perioodilise regenereerimise ajaks.

| 5.2.7. | Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS)
  Valmistaja võib taotleda luba OBD-süsteemi seireseadmete väljalülitamiseks AECS-i, sealhulgas MECS-i, töötamise ajal tingimustel, mida ei ole juba käsitletud punktis 5.2, kui AECS-i töö mõjutab seireseadme seirevõimekust. |
| --- | --- |

5.2.7.

Täiendav heitekontrollistrateegia (AECS)

Valmistaja võib taotleda luba OBD-süsteemi seireseadmete väljalülitamiseks AECS-i, sealhulgas MECS-i, töötamise ajal tingimustel, mida ei ole juba käsitletud punktis 5.2, kui AECS-i töö mõjutab seireseadme seirevõimekust.

6.   TÕENDAMISNÕUDED

OBD-süsteemi käesoleva lisa nõuetele vastavuse tõendamise põhielemendid on järgmised:

| a) | OBD-algmootorisüsteemi valiku protseduur. Valmistaja valib OBD-algmootorisüsteemi kooskõlastatult haldusosakonnaga. |
| --- | --- |

a)

OBD-algmootorisüsteemi valiku protseduur. Valmistaja valib OBD-algmootorisüsteemi kooskõlastatult haldusosakonnaga.

| b) | rikke liigituse tõendamise protseduur. Valmistaja esitab haldusasutusele vastava OBD-algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks. |
| --- | --- |

b)

rikke liigituse tõendamise protseduur. Valmistaja esitab haldusasutusele vastava OBD-algmootorisüsteemi iga rikke liigituse ning vajalikud toetavad andmed iga liigituse põhjendamiseks.

| c) | rikutud osa kvalifitseerimise protseduur. Valmistaja esitab haldusasutuse nõudmisel OBD-süsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse valmistaja poolt esitatud toetavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

c)

rikutud osa kvalifitseerimise protseduur. Valmistaja esitab haldusasutuse nõudmisel OBD-süsteemi katsetamisel kasutatavad rikutud osad. Need osad kvalifitseeritakse valmistaja poolt esitatud toetavate andmete põhjal.

6.1.   Heidetega seotud OBD-tüüpkond

Valmistaja vastutab heidetega seotud OBD-tüüpkonna koosseisu kindlaksmääramise eest. Mootorisüsteemide paigutamine ühte heidetega seotud OBD-tüüpkonda peab põhinema heal inseneritaval ning kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt.

Mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda võivad kuuluda samasse heidetega seotud OBD-tüüpkonda.

| 6.1.1. | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda määratlevad parameetrid
  Heidetega seotud OBD-tüüpkonda määratletakse põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis peavad olema ühised kõigil tüüpkonna mootorisüsteemidel.
  Selleks et lugeda mootorisüsteeme kuuluvaks ühte ja samasse OBD-mootoritüüpkonda, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:






  a) | heitkoguste kontrollsüsteem |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda määratlevad parameetrid

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda määratletakse põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis peavad olema ühised kõigil tüüpkonna mootorisüsteemidel.

Selleks et lugeda mootorisüsteeme kuuluvaks ühte ja samasse OBD-mootoritüüpkonda, peavad nende järgmised põhiparameetrid olema sarnased:

a)

heitkoguste kontrollsüsteem

| b) | OBD-seire meetodid |
| --- | --- |

b)

OBD-seire meetodid

| c) | talitluse ja osade seire kriteeriumid |
| --- | --- |

c)

talitluse ja osade seire kriteeriumid

| d) | seireparameetrid (nt sagedus) |
| --- | --- |

d)

seireparameetrid (nt sagedus)

Valmistaja peab tõendama nende sarnasuste olemasolu tehnilise või muu vastava menetlusega ning haldusosakond peab need heaks kiitma.

Valmistaja võib taotleda, et haldusosakond lubaks väikesi erinevusi mootori heitekontrollisüsteemi seire/diagnostika meetodites, mis on tingitud süsteemi konfiguratsiooni variantides, kui valmistaja peab neid meetodeid sarnasteks ning:

| a) | nad erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste osas (nt mõõtmed, heitgaasivool jne) või |
| --- | --- |

a)

nad erinevad ainult vaatlusaluste osade väliste tunnuste osas (nt mõõtmed, heitgaasivool jne) või

| b) | nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal. |
| --- | --- |

b)

nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal.

| 6.1.2. | OBD-algmootorisüsteem
  Heitega seotud OBD-tüüpkonna vastavus käesoleva lisa nõuetele on tõendatud juhul, kui on näidatud selle tüüpkonna OBD-algmootorisüsteemi vastavust.
  OBD-algmootorisüsteemi valib valmistaja ning see kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt.
  Enne katsetamist võib haldusosakond otsustada nõuda, et taotleja valiks tõendamiseks teise mootori.
  Samuti võib valmistaja teha haldusosakonnale ettepaneku täiendavate mootorite katsetamiseks, et hõlmata kogu heidetega seotud OBD-tüüpkonda. |
| --- | --- |

6.1.2.

OBD-algmootorisüsteem

Heitega seotud OBD-tüüpkonna vastavus käesoleva lisa nõuetele on tõendatud juhul, kui on näidatud selle tüüpkonna OBD-algmootorisüsteemi vastavust.

OBD-algmootorisüsteemi valib valmistaja ning see kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt.

Enne katsetamist võib haldusosakond otsustada nõuda, et taotleja valiks tõendamiseks teise mootori.

Samuti võib valmistaja teha haldusosakonnale ettepaneku täiendavate mootorite katsetamiseks, et hõlmata kogu heidetega seotud OBD-tüüpkonda.

6.2.   Protseduurid rikete liigituse tõendamiseks

Valmistaja esitab haldusosakonnale dokumendid, mis põhjendavad iga rikke nõuetekohast liigitust. Need dokumendid peavad sisaldama rikkeanalüüsi (nt „rikkerežiimi ja mõju analüüsi” elemente) ning võivad lisaks sisaldada:

| a) | simulatsioonitulemusi |
| --- | --- |

a)

simulatsioonitulemusi

| b) | katsetulemusi |
| --- | --- |

b)

katsetulemusi

| c) | viiteid varem heaks kiidetud liigitusele |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud liigitusele

Järgmistes punktides on loetletud nõuded korrektse liigituse tõendamiseks, kaasa arvatud nõuded katsetamisele. Väikseim katsete arv on neli ja suurim katsete arv on heidetega seotud OBD-tüüpkonnas kaalutavate mootoritüüpkondade neljakordne arv. Haldusosakond võib katse katkestada igal ajal enne nimetatud rikkekatsete suurima arvu saavutamist.

Erijuhtudel, kui liigituse katsetamine ei ole võimalik (nt kui MECS on aktiveeritud ja vastavat katset ei saa mootoril läbi viia jne), võidakse rike liigitada tehnilise põhjenduse alusel. Valmistaja peab selle erandi dokumenteerima ning see kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt.

| 6.2.1. | A-klassi liigituse tõendamine
  Kui valmistaja liigitab rikke A-klassi, ei kohaldata selle suhtes tõendamiskatset.
  Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke A-klassi, nõuab haldusosakond rikke liigitamist vastavalt vajadusele B1-, B2- või C-klassi.
  Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.1.

A-klassi liigituse tõendamine

Kui valmistaja liigitab rikke A-klassi, ei kohaldata selle suhtes tõendamiskatset.

Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke A-klassi, nõuab haldusosakond rikke liigitamist vastavalt vajadusele B1-, B2- või C-klassi.

Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumendile, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel.

| 6.2.2. | B1-klassi liigituse tõendamine (eristus A ja B1 vahel)
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi, peavad dokumendid selgelt tõendama, et teatud tingimustel (9) põhjustab see rike heitetaseme, mis jääb alla OBD-piirväärtusi.
  Kui haldusosakond nõuab rikke liigitamiseks B1-klassi heite määramise katset, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud rikkekogused jäävad valitud tingimustel alla OBD-piirväärtusi:






  a) | valmistaja valib katsetingimused kooskõlastatult haldusosakonnaga; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

B1-klassi liigituse tõendamine (eristus A ja B1 vahel)

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi, peavad dokumendid selgelt tõendama, et teatud tingimustel (9) põhjustab see rike heitetaseme, mis jääb alla OBD-piirväärtusi.

Kui haldusosakond nõuab rikke liigitamiseks B1-klassi heite määramise katset, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud rikkekogused jäävad valitud tingimustel alla OBD-piirväärtusi:

a)

valmistaja valib katsetingimused kooskõlastatult haldusosakonnaga;

| b) | valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel on rikkest tingitud heitetase tegelikult suurem kui OBD-piirväärtused. |
| --- | --- |

b)

valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel on rikkest tingitud heitetase tegelikult suurem kui OBD-piirväärtused.

Kui valmistaja ei suuda tõendada, et rike tuleb liigitada B1-klassi, liigitatakse see A-klassi.

| 6.2.3. | B1-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)
  Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B1-klassi, kuna tema arvates ei ole OBD-piirväärtusi ületatud, nõuab haldusosakond kõnealuse rikke ümberliigitamist B2- või C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.3.

B1-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)

Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B1-klassi, kuna tema arvates ei ole OBD-piirväärtusi ületatud, nõuab haldusosakond kõnealuse rikke ümberliigitamist B2- või C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel.

| 6.2.4. | B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist B2-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla OBD-piirväärtusi.
  Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates on OBD-piirväärtusi ületatud, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla OBD-piirväärtusi. Kui katse ebaõnnestub, nõuab haldusosakond rikke ümberliigitamist A- või B1-klassi ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat liigitust ja uuendama dokumendid. |
| --- | --- |

6.2.4.

B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja B1 vahel)

Selleks et põhjendada rikke liigitamist B2-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla OBD-piirväärtusi.

Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates on OBD-piirväärtusi ületatud, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla OBD-piirväärtusi. Kui katse ebaõnnestub, nõuab haldusosakond rikke ümberliigitamist A- või B1-klassi ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat liigitust ja uuendama dokumendid.

| 6.2.5. | B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja C vahel)
  Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates ei ole ettenähtud heite piirnorme ületatud, nõuab haldusosakond kõnealuse rikke ümberliigitamist C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel. |
| --- | --- |

6.2.5.

B2-klassi liigituse tõendamine (eristus B2 ja C vahel)

Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke B2-klassi, kuna tema arvates ei ole ettenähtud heite piirnorme ületatud, nõuab haldusosakond kõnealuse rikke ümberliigitamist C-klassi. Sellisel juhul märgitakse kinnitusdokumentidele, et rikke liigitus on omistatud haldusosakonna taotluse alusel.

| 6.2.6. | C-klassi liigituse tõendamine
  Selleks et põhjendada rikke liigitamist C-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnorme.
  Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke C-klassi, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnormi.
  Kui katse ebaõnnestub, nõuab haldusosakond rikke ümberliigitamist ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat ümberliigitust ja uuendama dokumendid. |
| --- | --- |

6.2.6.

C-klassi liigituse tõendamine

Selleks et põhjendada rikke liigitamist C-klassi, peab valmistaja tõendama, et heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnorme.

Kui haldusosakond ei nõustu sellega, et valmistaja liigitab rikke C-klassi, võidakse valmistajalt nõuda, et ta tõendaks, et rikkest tingitud heitetase jääb alla ettenähtud heite piirnormi.

Kui katse ebaõnnestub, nõuab haldusosakond rikke ümberliigitamist ning valmistaja peab seejärel tõendama vastavat ümberliigitust ja uuendama dokumendid.

6.3.   Protseduurid OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks

Valmistaja esitab haldusosakonnale täieliku dokumendipaketi, mis põhjendab OBD-süsteemi seirevõimekuse vastavust ning mille hulka võivad kuuluda:

| a) | algoritmid ja otsustusgraafikud |
| --- | --- |

a)

algoritmid ja otsustusgraafikud

| b) | katse- ja/või simulatsioonitulemused |
| --- | --- |

b)

katse- ja/või simulatsioonitulemused

| c) | viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jne. |
| --- | --- |

c)

viiteid varem heaks kiidetud seiresüsteemidele jne.

Järgmistes punktides on loetletud nõuded OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks, kaasa arvatud nõuded katsetamisele. Väikseim katsete arv on neli ja suurim katsete arv on heidetega seotud OBD-tüüpkonnas kaalutavate mootoritüüpkondade neljakordne arv. Haldusosakond võib katse katkestada igal ajal enne nimetatud rikkekatsete suurima arvu saavutamist.

| 6.3.1. | Protseduurid OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks katsetamise teel
  Lisaks punktis 6.3 nimetatud toetavatele andmetele peab valmistaja tõendama spetsiifiliste heitekontrollisüsteemide või osade nõuetekohast seiret, katsetades neid mootori katsestendil vastavalt käesoleva lisa punktis 7.2 toodud katseprotseduuridele.
  Sellisel juhul teeb valmistaja kättesaadavaks teadaolevad rikutud osad või elektriseadme, mida kasutataks rikke simuleerimiseks.
  Rikke nõuetekohast tuvastamist OBD-süsteemi poolt ja selle nõuetekohast reaktsiooni sellele tuvastamisele (vrd rikkenäit, DTC salvestamine jne) tõendatakse vastavalt punktile 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1.

Protseduurid OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks katsetamise teel

Lisaks punktis 6.3 nimetatud toetavatele andmetele peab valmistaja tõendama spetsiifiliste heitekontrollisüsteemide või osade nõuetekohast seiret, katsetades neid mootori katsestendil vastavalt käesoleva lisa punktis 7.2 toodud katseprotseduuridele.

Sellisel juhul teeb valmistaja kättesaadavaks teadaolevad rikutud osad või elektriseadme, mida kasutataks rikke simuleerimiseks.

Rikke nõuetekohast tuvastamist OBD-süsteemi poolt ja selle nõuetekohast reaktsiooni sellele tuvastamisele (vrd rikkenäit, DTC salvestamine jne) tõendatakse vastavalt punktile 7.2.

| 6.3.2. | Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimise protseduur
  Käesolevat punkti kohaldatakse juhtudel, kui OBD tõendamiskatseks valitud riket seiratakse summutitoru heite põhjal (10) (heitetaseme seire – vt punkt 4.2) heite määramise katse abil, selle rikutud osa kindlaks tegemiseks.
  Erijuhtudel ei pruugi olla võimalik rikutud osade või süsteemide kvalifitseerimine katsetamise teel (nt kui MECS on aktiveeritud ja mootoril ei saa nõutavat katset läbi viia jne). Sellistel juhtudel tuleb rikutud osa kvalifitseerida ilma katsetamata. Valmistaja peab selle erandi dokumenteerima ning see kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt. |
| --- | --- |

6.3.2.

Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimise protseduur

Käesolevat punkti kohaldatakse juhtudel, kui OBD tõendamiskatseks valitud riket seiratakse summutitoru heite põhjal (10) (heitetaseme seire – vt punkt 4.2) heite määramise katse abil, selle rikutud osa kindlaks tegemiseks.

Erijuhtudel ei pruugi olla võimalik rikutud osade või süsteemide kvalifitseerimine katsetamise teel (nt kui MECS on aktiveeritud ja mootoril ei saa nõutavat katset läbi viia jne). Sellistel juhtudel tuleb rikutud osa kvalifitseerida ilma katsetamata. Valmistaja peab selle erandi dokumenteerima ning see kuulub heakskiitmisele haldusosakonna poolt.

| 6.3.2.1. | A- ja B1-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatava rikutud osa kvalifitseerimise protseduur
  Kui haldusosakonna poolt valitud rike annab tulemuseks summutitoru heitetaseme, mis võib ületada OBD-piirväärtust, peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei põhjusta vastava heitetaseme tõusu üle OBD-piirväärtuse enam kui 20 % võrra. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

A- ja B1-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatava rikutud osa kvalifitseerimise protseduur

Kui haldusosakonna poolt valitud rike annab tulemuseks summutitoru heitetaseme, mis võib ületada OBD-piirväärtust, peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei põhjusta vastava heitetaseme tõusu üle OBD-piirväärtuse enam kui 20 % võrra.

| 6.3.2.2. | B2-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise protseduur
  B2-klassi rikete korral ning haldusosakonna nõudmisel peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetaseme tõusu üle OBD-piirväärtuse. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

B2-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise protseduur

B2-klassi rikete korral ning haldusosakonna nõudmisel peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastavate heitetaseme tõusu üle OBD-piirväärtuse.

| 6.3.2.3. | C-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise protseduur
  C-klassi rikete korral ning haldusosakonna nõudmisel peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastava heitetaseme tõusu üle ettenähtud heite piirnormide. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

C-klassi rikete tuvastamise tõendamiseks kasutatavate rikutud osade kvalifitseerimise protseduur

C-klassi rikete korral ning haldusosakonna nõudmisel peab valmistaja tõendama punkti 7 kohase heite määramise katse abil, et rikutud osa või seade ei too kaasa vastava heitetaseme tõusu üle ettenähtud heite piirnormide.

| 6.3.3. | Katseprotokoll
  Katseprotokoll peab sisaldama vähemalt 4. liites sätestatud teavet. |
| --- | --- |

6.3.3.

Katseprotokoll

Katseprotokoll peab sisaldama vähemalt 4. liites sätestatud teavet.

6.4.   Vigu sisaldava OBD-süsteemi tüübikinnitus

| 6.4.1. | Tüübikinnitusasutused võivad valmistaja taotlusel anda tüübikinnituse OBD-süsteemile, kuigi süsteemil on üks või mitu viga.
  Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.
  Tüübikinnitusasutus võtab arvesse valmistajalt saadud andmed, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootoriprojektide järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab OBD-süsteem käesoleva lisa nõuetele ning kas valmistaja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva lisa nõuete täitmiseks.
  Haldusosakond ei võta vastu vigase süsteemi kinnitustaotlust, kui nõutav diagnostika seireseade puudub süsteemist täielikult (st 3. liites nõutud seireseadmed puuduvad täielikult). |
| --- | --- |

6.4.1.

Tüübikinnitusasutused võivad valmistaja taotlusel anda tüübikinnituse OBD-süsteemile, kuigi süsteemil on üks või mitu viga.

Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt teostatav või ebaotstarbekas.

Tüübikinnitusasutus võtab arvesse valmistajalt saadud andmed, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootoriprojektide järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest mahavõtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses vastab OBD-süsteem käesoleva lisa nõuetele ning kas valmistaja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva lisa nõuete täitmiseks.

Haldusosakond ei võta vastu vigase süsteemi kinnitustaotlust, kui nõutav diagnostika seireseade puudub süsteemist täielikult (st 3. liites nõutud seireseadmed puuduvad täielikult).

| 6.4.2. | Vigade kõrvaldamiseks lubatud aeg
  Viga lubatakse üheks aastaks alates mootorisüsteemile tüübikinnituse andmise kuupäeva.
  Kui valmistaja suudab haldusosakonnale veenvalt tõendada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning täiendavat teostusaega, võidakse seda viga täiendavalt lubada veel üheks aastaks tingimusel, et veaperioodi kogupikkus ei ületa 3 aastat (st kolmekordset vigade kõrvaldamiseks lubatud aega).
  Valmistaja ei saa taotleda vigade kõrvaldamiseks lubatud aja arvestamise uuesti alustamist. |
| --- | --- |

6.4.2.

Vigade kõrvaldamiseks lubatud aeg

Viga lubatakse üheks aastaks alates mootorisüsteemile tüübikinnituse andmise kuupäeva.

Kui valmistaja suudab haldusosakonnale veenvalt tõendada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi mootoris ning täiendavat teostusaega, võidakse seda viga täiendavalt lubada veel üheks aastaks tingimusel, et veaperioodi kogupikkus ei ületa 3 aastat (st kolmekordset vigade kõrvaldamiseks lubatud aega).

Valmistaja ei saa taotleda vigade kõrvaldamiseks lubatud aja arvestamise uuesti alustamist.

7.   KATSEPROTSEDUURID

7.1.   Katsetamise kord

Rikete nõuetekohase liigituse ja OBD-süsteemi nõuetekohase seiretalitluse katselist tõendamist loetakse küsimusteks, mida katsetusprotsessis käsitletakse eraldi. Näiteks A-klassi rike ei vaja liigituskatset, aga võib vajada OBD-süsteemi talitluse katset.

Võimaluse korral võib kasutada ühte ja sama katset, et tõendada rikke nõuetekohast liigitust, valmistaja poolt esitatud rikutud osa kvalifikatsiooni ning OBD-süsteemi nõuetekohast seiretalitlust.

Mootorisüsteem, millel OBD-süsteemi katsetatakse, peab vastama käesoleva eeskirja heitenõuetele.

| 7.1.1. | Katsetusprotsess rikete liigituse tõendamiseks
  Kui haldusosakond nõuab punkti 6.2 kohaselt, et valmistaja põhjendaks konkreetse rikke liigitust katseliselt, koosneb nõuetele vastavuse tõendamine reast heite määramise katsetest.
  Kui haldusosakond nõuab vastavalt punktile 6.2.2. katsetamist selleks, et põhjendada rikke liigitamist A-klassi asemel B1-klassi, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitetase jääb valitud tingimustel alla OBD-süsteemi piirväärtusi:






  a) | valmistaja valib need katsetingimused kooskõlastatult haldusosakonnaga; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Katsetusprotsess rikete liigituse tõendamiseks

Kui haldusosakond nõuab punkti 6.2 kohaselt, et valmistaja põhjendaks konkreetse rikke liigitust katseliselt, koosneb nõuetele vastavuse tõendamine reast heite määramise katsetest.

Kui haldusosakond nõuab vastavalt punktile 6.2.2. katsetamist selleks, et põhjendada rikke liigitamist A-klassi asemel B1-klassi, peab valmistaja tõendama, et sellest konkreetsest rikkest tingitud heitetase jääb valitud tingimustel alla OBD-süsteemi piirväärtusi:

a)

valmistaja valib need katsetingimused kooskõlastatult haldusosakonnaga;

| b) | valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel on rikkest tingitud heitetase on tegelikult suurem kui OBD-piirväärtused. |
| --- | --- |

b)

valmistaja ei pea tõendama, et teistsugustel tingimustel on rikkest tingitud heitetase on tegelikult suurem kui OBD-piirväärtused.

Heite määramise katset võidakse valmistaja taotlusel korrata kuni kolm korda.

Kui mõne sellise katse puhul on heitetase väiksem kui vaatlusalune OBD-piirväärtus, loetakse rikke liigitus B1-klassi heakskiidetuks.

Kui haldusosakond nõuab katsetamist selleks, et põhjendada rikke liigitamist B1-klassi asemel B2-klassi või B2-klassi asemele C-klassi, siis heite määramise katset ei korrata. Kui katse käigus on heite mõõteväärtused suuremad kui vastavalt kas OBD-piirväärtus või heite piirnorm, tuleb rike ümber liigitada.

| Märkus | : | Vastavalt punktile 6.2.1 ei kohaldata käesolevat punkti A-klassi liigitatud rikete suhtes. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

Vastavalt punktile 6.2.1 ei kohaldata käesolevat punkti A-klassi liigitatud rikete suhtes.

| 7.1.2. | Katsetusprotsess OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks
  Kui haldusosakond nõuab vastavalt punktile 6.3 OBD-süsteemi talitluse katsetamist, peab vastavuse tõendamine koosnema järgmistest faasidest:






  a) | haldusosakond valib rikke ning valmistaja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Katsetusprotsess OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks

Kui haldusosakond nõuab vastavalt punktile 6.3 OBD-süsteemi talitluse katsetamist, peab vastavuse tõendamine koosnema järgmistest faasidest:

a)

haldusosakond valib rikke ning valmistaja teeb kättesaadavaks sellele vastava rikutud osa või süsteemi;

| b) | vajaduse korral ja nõudmisel tõendab valmistaja heite määramise katse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral ja nõudmisel tõendab valmistaja heite määramise katse abil, et rikutud osa kvalifitseerub seiresüsteemi vastavuse tõendamiseks;

| c) | valmistaja tõendab, et OBD-süsteem reageerib käesoleva lisa sätetele vastaval viisil (st rikkeindikaatori näit, DTC salvestus jne) hiljemalt OBD-katsetsüklite seeria lõpuks. |
| --- | --- |

c)

valmistaja tõendab, et OBD-süsteem reageerib käesoleva lisa sätetele vastaval viisil (st rikkeindikaatori näit, DTC salvestus jne) hiljemalt OBD-katsetsüklite seeria lõpuks.

| 7.1.2.1. | Rikutud osa kvalifitseerimine
  Kui haldusosakond nõuab valmistajalt rikutud osa kvalifitseerimist punktile 6.3.2 vastava katsetuse abil, tuleb vastav tõendamine läbi viia heite määramise katse vormis.
  Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorisüsteemile pole võrdlemine OBD-piirväärtustega võimalik (nt kui vastava heite määramise katsetsükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel haldusosakonnaga valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.
  Kui rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile ei saavutata katse käigus täiskoormuskõverat (mis on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel haldusosakonnaga valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Rikutud osa kvalifitseerimine

Kui haldusosakond nõuab valmistajalt rikutud osa kvalifitseerimist punktile 6.3.2 vastava katsetuse abil, tuleb vastav tõendamine läbi viia heite määramise katse vormis.

Kui on kindlaks tehtud, et rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorisüsteemile pole võrdlemine OBD-piirväärtustega võimalik (nt kui vastava heite määramise katsetsükli valideerimise statistilised tingimused ei ole täidetud), käsitatakse sellise osa või seadme riket kokkuleppel haldusosakonnaga valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

Kui rikutud osa või seadme paigaldamisel mootorile ei saavutata katse käigus täiskoormuskõverat (mis on kindlaks määratud nõuetekohaselt töötaval mootoril), käsitatakse rikutud osa või seadet kokkuleppel haldusosakonnaga valmistaja poolt esitatud tehnilise põhjenduse alusel tingimustele vastavana.

| 7.1.2.2. | Rikke tuvastamine
  Iga haldusosakonna poolt mootori katsestendil katsetamiseks valitud mootor peab reageerima teadaoleva rikutud osa lisamisele viisil, mis vastab käesoleva lisa nõuetele kahe järjestikuse OBD-katsetsükli jooksul käesoleva lisa punkti 7.2.2 kohaselt.
  Kui seire kirjelduses on määratletud ja haldusosakond on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit, võidakse OBD-katsetsüklite arvu suurendada vastavalt valmistaja taotlusele.
  Üksikud OBD-katsetsüklid tõendamiskatses peavad olema eraldatud mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja leidmisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist ning mis tahes seireks vajalikke tingimusi, mis peavad valitsema mootori järgmise käivitamise ajal.
  Katse loetakse lõppenuks kohe, kui OBD-süsteem on reageerinud käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Rikke tuvastamine

Iga haldusosakonna poolt mootori katsestendil katsetamiseks valitud mootor peab reageerima teadaoleva rikutud osa lisamisele viisil, mis vastab käesoleva lisa nõuetele kahe järjestikuse OBD-katsetsükli jooksul käesoleva lisa punkti 7.2.2 kohaselt.

Kui seire kirjelduses on määratletud ja haldusosakond on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte talitlustsüklit, võidakse OBD-katsetsüklite arvu suurendada vastavalt valmistaja taotlusele.

Üksikud OBD-katsetsüklid tõendamiskatses peavad olema eraldatud mootori väljalülitamisega. Järgmise käivituseni jääva aja leidmisel võetakse arvesse seiret, mis võib toimuda pärast mootori väljalülitamist ning mis tahes seireks vajalikke tingimusi, mis peavad valitsema mootori järgmise käivitamise ajal.

Katse loetakse lõppenuks kohe, kui OBD-süsteem on reageerinud käesoleva lisa nõuetele vastaval viisil.

7.2.   Kohaldatavad katsed

Heite määramise katse on katsetsükkel, mida kasutatakse ettenähtud heitetaseme mõõtmiseks.

OBD-katsetsükkel on katsetsükkel, mida kasutatakse OBD-süsteemi seireseadme talitluse hindamiseks. Paljudel juhtudel langevad need katsetsüklid kokku.

| 7.2.1. | Heite määramise katsetsükkel
  Käesolevas lisas heitetaseme mõõtmiseks ettenähtud katsetsükkel on lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükkel. |
| --- | --- |

7.2.1.

Heite määramise katsetsükkel

Käesolevas lisas heitetaseme mõõtmiseks ettenähtud katsetsükkel on lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükkel.

| 7.2.2. | OBD-katsetsükkel
  Käesolevas lisas käsitletud ülemaailmne ühtlustatud OBD-katsetsükkel on lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa.
  Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võib alternatiivina OBD-katsetsüklile kasutada WHTC tsükli külmkäivitusosa. Taotlus peab sisaldama elemente (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne), mis tõendavad, et:






  a) | taotletav katsetsükkel annab tulemuseks seireseadme, mis töötab tegeliku sõitmise korral ning |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

OBD-katsetsükkel

Käesolevas lisas käsitletud ülemaailmne ühtlustatud OBD-katsetsükkel on lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa.

Valmistaja taotlusel ja haldusosakonna heakskiidul võib alternatiivina OBD-katsetsüklile kasutada WHTC tsükli külmkäivitusosa. Taotlus peab sisaldama elemente (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne), mis tõendavad, et:

a)

taotletav katsetsükkel annab tulemuseks seireseadme, mis töötab tegeliku sõitmise korral ning

| b) | kohaldatav ülemaailmne ühtlustatud või piirkondlikult vastu võetud OBD-katsetsükkel on tõendatult vähem sobilik kõnealuse seire (nt vedelikutarbimise seire) teostamiseks. |
| --- | --- |

b)

kohaldatav ülemaailmne ühtlustatud või piirkondlikult vastu võetud OBD-katsetsükkel on tõendatult vähem sobilik kõnealuse seire (nt vedelikutarbimise seire) teostamiseks.

| 7.2.3. | Katsetingimused
  Punktides 7.2.1 ja 7.2.2 osutatud katsete läbiviimiseks vajalikud tingimused (st temperatuur, kõrgus, kütuse kvaliteet jne) peavad olema samad, mis on nõutavad lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükli läbiviimiseks.
  Heite määramise katse puhul, mille eesmärk on põhjendada konkreetse rikke liigitust B1-klassi, võivad katsetingimused valmistaja otsusel vastavalt punktile 6.2.2 lahkneda eelnenud punktides nimetatud tingimustest. |
| --- | --- |

7.2.3.

Katsetingimused

Punktides 7.2.1 ja 7.2.2 osutatud katsete läbiviimiseks vajalikud tingimused (st temperatuur, kõrgus, kütuse kvaliteet jne) peavad olema samad, mis on nõutavad lisas 10 kirjeldatud WHTC katsetsükli läbiviimiseks.

Heite määramise katse puhul, mille eesmärk on põhjendada konkreetse rikke liigitust B1-klassi, võivad katsetingimused valmistaja otsusel vastavalt punktile 6.2.2 lahkneda eelnenud punktides nimetatud tingimustest.

7.3.   Katseprotokollid

Katseprotokoll peab sisaldama vähemalt 4. liites sätestatud teavet.

8.   NÕUDED DOKUMENTIDELE

8.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatavad dokumendid

Valmistaja esitab dokumendipaketi, mis sisaldab OBD-süsteemi täielikku kirjeldust. Dokumendipakett esitatakse kahes osas:

| a) | esimene osa, mis võib olla lühike tingimusel, et selles esitatakse tõendid seireseadmete, sensorite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldab kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumendid peavad kirjeldama OBD-süsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. See materjal jääb haldusosakonnale. Nõudmisel võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele; |
| --- | --- |

a)

esimene osa, mis võib olla lühike tingimusel, et selles esitatakse tõendid seireseadmete, sensorite/ajamite ja töötingimuste omavaheliste seoste kohta (st kirjeldab kõiki seireseadmete tööd lubavaid ja keelavaid tingimusi). Dokumendid peavad kirjeldama OBD-süsteemi talitlust, sealhulgas rikete tähtsusjärjestust hierarhilises liigituses. See materjal jääb haldusosakonnale. Nõudmisel võidakse see teave teha kättesaadavaks huvitatud isikutele;

| b) | teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse ülal osutatud otsustusprotsessil abistava tõendusmaterjalidena, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja OBD-süsteemi poolt seiratavad sisend- ja väljundsignaalid. Selles teises osas tuleb samuti välja tuua iga seirestrateegia ja otsustusprotsessi kirjeldus. |
| --- | --- |

b)

teine osa, mis sisaldab andmeid, sh üksikasju kvalifitseeritud rikutud osade või süsteemide ja nendega seotud katsetulemuste kohta, mida kasutatakse ülal osutatud otsustusprotsessil abistava tõendusmaterjalidena, ning kus on loetletud kõik mootorisüsteemis kasutatavad ja OBD-süsteemi poolt seiratavad sisend- ja väljundsignaalid. Selles teises osas tuleb samuti välja tuua iga seirestrateegia ja otsustusprotsessi kirjeldus.

Kõnealune teine osa peab jääma rangelt konfidentsiaalseks. See võib jääda haldusosakonda või haldusosakonna otsusel ka valmistaja kätte, kuid see peab olema haldusosakonnale kinnituse andmise ajal või kinnituse kehtivusaja jooksul igal hetkel kontrollimiseks kättesaadav.

| 8.1.1. | Iga seiratava osa või süsteemiga seotud dokumendid
  Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave iga seiratava osa või süsteemi kohta:






  a) | rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid (DTC); |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Iga seiratava osa või süsteemiga seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave iga seiratava osa või süsteemi kohta:

a)

rikked ja nendega seotud diagnostika veakoodid (DTC);

| b) | rikete tuvastamiseks kasutatavad seiremeetodid; |
| --- | --- |

b)

rikete tuvastamiseks kasutatavad seiremeetodid;

| c) | rikete tuvastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirväärtused (talitluse ja osade seire); |
| --- | --- |

c)

rikete tuvastamiseks kasutatavad parameetrid ja vajalikud tingimused ning vajaduse korral ka veakriteeriumide piirväärtused (talitluse ja osade seire);

| d) | DTC salvestamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

d)

DTC salvestamise kriteeriumid;

| e) | seire „ajaline pikkus” (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire „sagedus” (nt pidev või üks kord käigu kohta jne). |
| --- | --- |

e)

seire „ajaline pikkus” (st seire lõpetamiseks vajalik tööaeg/protseduur) ja seire „sagedus” (nt pidev või üks kord käigu kohta jne).

| 8.1.2. | Rikete liigitusega seotud dokumendid
  Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave rikete liigituse kohta:
  Iga DTC rikke liigitus tuleb dokumenteerida. See liigitus võib olla samasse heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate erinevate mootoritüüpide (nt erinevate mootorivõimsuste) puhul erinev.
  See teave peab sisaldama käesoleva lisa punktis 4.2 nõutud tehnilist põhjendust A-, B1- või B2-klassi liigitamiseks. |
| --- | --- |

8.1.2.

Rikete liigitusega seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave rikete liigituse kohta:

Iga DTC rikke liigitus tuleb dokumenteerida. See liigitus võib olla samasse heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate erinevate mootoritüüpide (nt erinevate mootorivõimsuste) puhul erinev.

See teave peab sisaldama käesoleva lisa punktis 4.2 nõutud tehnilist põhjendust A-, B1- või B2-klassi liigitamiseks.

| 8.1.3. | Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid
  Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave heidetega seotud OBD-tüüpkonna kohta:
  Tuleb esitada heidetega seotud OBD-tüüpkonna kirjeldus. See kirjeldus peab sisaldama tüüpkonda kuuluvate mootorite loendit ja kirjeldust, OBD-algmootorisüsteemi kirjeldust ja kõiki elemente, mis iseloomustavad tüüpkonda käesoleva lisa punkti 6.1.1 kohaselt.
  Kui heidetega seotud OBD-tüüpkond sisaldab erinevatesse mootoritüüpkondadesse kuuluvaid mootoreid, tuleb esitada nende mootoritüüpkondade kokkuvõtlik kirjeldus.
  Lisaks peab valmistaja esitama loendi kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning osutama millist teabevahetusprotokolli kasutatakse heidetega seotud OBD-tüüpkonna puhul. |
| --- | --- |

8.1.3.

Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid

Teise osa dokumendipaketis peab sisalduma vähemalt järgmine teave heidetega seotud OBD-tüüpkonna kohta:

Tuleb esitada heidetega seotud OBD-tüüpkonna kirjeldus. See kirjeldus peab sisaldama tüüpkonda kuuluvate mootorite loendit ja kirjeldust, OBD-algmootorisüsteemi kirjeldust ja kõiki elemente, mis iseloomustavad tüüpkonda käesoleva lisa punkti 6.1.1 kohaselt.

Kui heidetega seotud OBD-tüüpkond sisaldab erinevatesse mootoritüüpkondadesse kuuluvaid mootoreid, tuleb esitada nende mootoritüüpkondade kokkuvõtlik kirjeldus.

Lisaks peab valmistaja esitama loendi kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning osutama millist teabevahetusprotokolli kasutatakse heidetega seotud OBD-tüüpkonna puhul.

8.2.   Dokumendid OBD-süsteemiga varustatud mootorisüsteemi sõidukile paigaldamiseks

Mootori valmistaja peab oma mootorisüsteemi paigaldusdokumentidele lisama asjakohased nõuded, mis tagavad, et maanteel või vajaduse korral mujal kasutatav sõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele. Need dokumendid peavad sisaldama vähemalt järgmist:

| (a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse OBD-süsteemiga; |
| --- | --- |

(a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded, sh sätted, mis tagavad mootorisüsteemi ühilduvuse OBD-süsteemiga;

| (b) | teostatav kontrolliprotseduur. |
| --- | --- |

(b)

teostatav kontrolliprotseduur.

Selliste paigaldusnõuete olemasolu ja piisavust võib kontrollida mootorisüsteemi kinnitusprotsessi käigus.

| Märkus | : | Kui sõiduki valmistaja taotleb otse kinnitust OBD-süsteemi sõidukile paigaldamisele, ei ole need dokumendid nõutavad. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

Kui sõiduki valmistaja taotleb otse kinnitust OBD-süsteemi sõidukile paigaldamisele, ei ole need dokumendid nõutavad.

8.3.   Dokumendid OBD-süsteemiga seotud teabe kohta

7. liite nõuded peavad olema täidetud.

9.   LIITED

| Liide 1 | : | OBD-süsteemide paigalduse tüübikinnitus |
| --- | --- | --- |
| Liide 2 | : | Rikked – DTC oleku illustratsioon – rikkeindikaatori ja loendurite aktiveerimisskeemide illustratsioon |
| Liide 3 | : | Seirenõuded |
| Liide 4 | : | Tehnilise vastavuse ARUANNE |
| Liide 5 | : | Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta |
| Liide 6 | : | Viited standarddokumentidele |
| Liide 7 | : | Dokumendid OBD-süsteemiga seotud teabe kohta |

Liide 1

:

OBD-süsteemide paigalduse tüübikinnitus

Liide 2

:

Rikked – DTC oleku illustratsioon – rikkeindikaatori ja loendurite aktiveerimisskeemide illustratsioon

Liide 3

:

Seirenõuded

Liide 4

:

Tehnilise vastavuse ARUANNE

Liide 5

:

Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta

Liide 6

:

Viited standarddokumentidele

Liide 7

:

Dokumendid OBD-süsteemiga seotud teabe kohta

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud nummerdus vastab WWH-OBD gtr nummerdusele. Samas ei ole mõned WWH-OBD gtr punktid käesolevas lisas vajalikud.

(2)  See määratlus ei tähenda, et jahutusvedeliku temperatuuri mõõtmiseks on vaja temperatuurisensorit.

(3)  Mõõdetud väärtuse puhul loetakse, et see võtab arvesse katsestendi süsteemi vastavaid täpsustolerantse ja katsetulemuste suuremad varieeruvust rikke tõttu.

(4)  Selle teabepaketi tüüpiline kasutus võib olla mootorisüsteemi maanteekõlblikkuse põhiliste heitenäitajate kindlaksmääramine.

(5)  Selle teabepaketi tüüpiline kasutus võib olla täpne arusaamine mootorisüsteemi maanteekõlblikkuse heitenäitajatest.

(6)  Mootori varustamine ei ole nõutav, kui ainus eesmärk on esitada lisa 5 tabelites 2 ja 3 nimetatud teavet.

(7)  Tootjal on lubatud kasutada täiendavat pardadiagnostika displeid, näiteks armatuurlauale paigutatud videokuva seadet, ligipääsu andmiseks OBD-teabele. Sellise täiendava seadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

(8)  käesoleva lisa vastavas jaotises määratletud väärtuseni

(9)  Näited tingimustest, mis võivad mõjutada seda, kas ja millal OTL-id on ületatud, võivad olla mootorisüsteemi vanus või see, kas katse viidi läbi uue või kulunud osaga.

(10)  Käesolevat punkti laeindatakse hiljem lisaks emissiooni piirväärtuse seireseadmetele ka teistele seireseadmetele.

1. liide

OBD-süsteemide paigalduse tüübikinnitus

Käesolev liide käsitleb juhtumit, mille korral sõiduki valmistaja taotleb tüübikinnitust käesoleva lisa nõuetele vastavuse suhtes sertifitseeritud heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva OBD-süsteemi (süsteemide) sõidukile paigaldusele.

Sellisel juhul ja lisaks käesoleva lisa üldistele nõuetele on nõutav nõuetekohase paigalduse tõendamine. Tõendamine peab toimuma vastava konstruktsioonielemendi, kontrollkatsete tulemuste jne ning peab puudutama järgmiste elementide vastavust käesoleva lisa nõuetele:

| (a) | paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemi OBD-süsteemiga; |
| --- | --- |

(a)

paigaldus sõidukile seoses selle ühilduvusega mootorisüsteemi OBD-süsteemiga;

| (b) | rikkeindikaator (piktogramm, aktiveerimisskeemid jne); |
| --- | --- |

(b)

rikkeindikaator (piktogramm, aktiveerimisskeemid jne);

| (c) | juhtmeühendusega sideliides. |
| --- | --- |

(c)

juhtmeühendusega sideliides.

Kontrollitakse nõuetekohast rikkeindikaatori süttimist, teabe salvestamist OBD-süsteemi parda- ja välisarvuti sidelinki. Siiski ei tohi ükski kontroll nõuda mootorisüsteemi mahamonteerimist (nt võidakse valida elektriline lahtiühendus).

2. liide

Rikked

DTC-oleku illustratsioon

Rikkeindikaatorite ja loendurite aktiveerimisskeemide illustratsioon

Käesoleva liite ülesanne on näitlikustada käesoleva lisa punktides 4.3 ja 4.6.6 esitatud nõudeid.

See hõlmab järgmisi jooniseid:

| Joonis 1 | : | DTC olek B1-klassi rikke korral |
| --- | --- | --- |
| Joonis 2 | : | DTC olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral |
| Joonis 3 | : | DTC olek B1-klassi rikke kordumise korral |
| Joonis 4 | : | A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkenäitude loendurite aktiveerimine |
| Joonis 5 | : | B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerimine viie kasutusjuhtumi korral |

Joonis 1

:

DTC olek B1-klassi rikke korral

Joonis 2

:

DTC olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral

Joonis 3

:

DTC olek B1-klassi rikke kordumise korral

Joonis 4

:

A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkenäitude loendurite aktiveerimine

Joonis 5

:

B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerimine viie kasutusjuhtumi korral

Joonis 1

DTC olek B1-klassi rikke korral

Image

Märkused:

| | — | punkt, kus toimub vastava rikke seire |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |

Image

—

punkt, kus toimub vastava rikke seire

N, M

—

Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

Joonis 2:

DTC olek kahe järjestikuse erineva B1-klassi rikke korral

Image

Märkused:

| | — | 7 punkt, kus toimub vastava rikke seire |
| --- | --- | --- |
| N, M, N’, M’ | — | Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M esimese rikke puhul ning N’ ja M’ teise rikke puhul.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |
| N + 40 | — | on neljakümnes talitlustsükkel pärast rikkeindikaatori esmakordset kustumist või mootori 200 töötundi olenevalt sellest, kumb täitub varem. |

Image

—

7 punkt, kus toimub vastava rikke seire

N, M, N’, M’

—

Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M esimese rikke puhul ning N’ ja M’ teise rikke puhul.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

N + 40

—

on neljakümnes talitlustsükkel pärast rikkeindikaatori esmakordset kustumist või mootori 200 töötundi olenevalt sellest, kumb täitub varem.

Joonis 3

DTC olek B1-klassi rikke kordumise korral

Image

Märkused:

| | — | 7 punkt, kus toimub vastava rikke seire |
| --- | --- | --- |
| N, M, | — | N’, M’ Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M rikke esmakordse esinemise puhul ning N’ ja M’ teistkordse esinemise puhul.
  Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA. |

Image

—

7 punkt, kus toimub vastava rikke seire

N, M,

—

N’, M’ Lisa nõuab „võtmetähtsusega” talitlustsüklite kindlaksmääramist, mille ajal toimuvad teatud sündmused, ja järgnevate talitlustsüklite loendamist. Selle nõude illustreerimiseks on „võtmetähtsusega” talitlustsüklitele antud väärtused N ja M rikke esmakordse esinemise puhul ning N’ ja M’ teistkordse esinemise puhul.

Nt M tähendab esimest talitlustsüklit pärast potentsiaalse rikke tuvastamist ja N tähendab talitlustsüklit, mille ajal rikkeindikaator lülitatakse VÄLJA.

Joonis 4

A-klassi rike – rikkeindikaatori ja rikkenäitude loendurite aktiveerimine

Image

Joonis 5

B1-klassi rike – B1 loenduri aktiveerimine viie kasutusjuhtumi korral

Image

Märkus:

Selles näites eeldatakse üksiku B1 loenduri kasutamist.

3. liide

Seirenõuded

Käesoleva liite punktides on loetletud süsteemid või osad, mida OBD-süsteem peab seirama vastavalt punktile 4.2.

PUNKT 1

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE OSADE SEIRE

Käesolevas liites kirjeldatud heitekontrollisüsteemide juhtimiseks või seiramiseks kasutatavate elektriliste/elektrooniliste osade suhtes kohaldatakse osade seiret vastavalt käesoleva lisa punkti 4.1 sätetele. See hõlmab muu hulgas rõhusensoreid, temperatuurisensoreid, heitgaasisensoreid, heitgaasisüsteemi kütuse- või redutseerijapihusteid, heitgaasisüsteemi põleteid või kütteelemente, süüteküünlaid, siseneva õhu kuumuteid.

Tagasiside reguleerimispiirkonna olemasolu korral peab OBD-süsteem seirama süsteemi võimet säilitada tagasiside projektikohast kontrolli (nt sisestada tagasiside kontroll valmistaja poolt määratud ajavahemike järel, süsteem ei suuda tagasiside kontrolli säilitada, tagasiside kontroll on ära kasutanud kogu valmistaja poolt lubatud reguleerimisala) – osade seire.

PUNKT 2

DIISLIKÜTUSE TAHKETE OSAKESTE FILTER (DPF) VÕI TAHKETE OSAKESTE PÜÜDUR

OBD-süsteem peab seirama järgmiste DPF-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | DPF-substraat: SPF-substraadi esinemine – talitluse täieliku lakkamise seire |
| --- | --- |

(a)

DPF-substraat: SPF-substraadi esinemine – talitluse täieliku lakkamise seire

| (b) | DPF-talitlus: DPF-süsteemi ummistumine – talitluse täieliku lakkamise seire |
| --- | --- |

(b)

DPF-talitlus: DPF-süsteemi ummistumine – talitluse täieliku lakkamise seire

| (c) | DPF-talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsessid (nt tahkete osakeste kogunemine filtreerimisprotsessi ajal ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise ajal) – talitluse seire (näiteks mõõdetavate DPF-süsteemi omaduste, nt vasturõhk või diferentsiaalrõhk, hindamine, mis ei pruugi tuvastada kõiki vearežiime, mis vähendavad püüduri efektiivsust). |
| --- | --- |

(c)

DPF-talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsessid (nt tahkete osakeste kogunemine filtreerimisprotsessi ajal ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise ajal) – talitluse seire (näiteks mõõdetavate DPF-süsteemi omaduste, nt vasturõhk või diferentsiaalrõhk, hindamine, mis ei pruugi tuvastada kõiki vearežiime, mis vähendavad püüduri efektiivsust).

PUNKT 3

VALIKULISE KATALÜÜTILISE REDUTSEERIMISE (SCR) SEIRE

Käesoleva punkti mõistes tähendab SCR valikulist katalüütilist redutseerimist või muud lahja NOx katalüüsiseadet. OBD-süsteem peab seirama järgmiste SCR-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | aktiivne/intrusiivne redutseerija pihustisüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt redutseerija kohaletoimetamist heitgaasisüsteemis või silindris toimuva pihustuse kaudu – talitluse seire. |
| --- | --- |

(a)

aktiivne/intrusiivne redutseerija pihustisüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt redutseerija kohaletoimetamist heitgaasisüsteemis või silindris toimuva pihustuse kaudu – talitluse seire.

| (b) | aktiivne/intrusiivne redutseerija: redutseerija olemasolu pardal, redutseerija nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse kütusest erinevat redutseerijat (nt uurea) – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

aktiivne/intrusiivne redutseerija: redutseerija olemasolu pardal, redutseerija nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse kütusest erinevat redutseerijat (nt uurea) – talitluse seire.

| (b) | aktiivne/intrusiivne redutseerija: võimaluste piires redutseerija kvaliteet, kui kasutatakse kütusest erinevat redutseerijat (nt uurea) – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

aktiivne/intrusiivne redutseerija: võimaluste piires redutseerija kvaliteet, kui kasutatakse kütusest erinevat redutseerijat (nt uurea) – talitluse seire.

PUNKT 4

LAHJA NOx PÜÜNIS (LNT VÕI NOX ADSORBER)

OBD-süsteem peab seirama järgmiste LNT-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | LNT suutlikkus: LNT-süsteemi suutlikkus adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastiku oksiidi NOx – talitluse seire. |
| --- | --- |

(a)

LNT suutlikkus: LNT-süsteemi suutlikkus adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastiku oksiidi NOx – talitluse seire.

| (b) | LNT aktiivne/intrusiivne redutseerija pihustisüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt redutseerija kohaletoimetamist heitgaasisüsteemis või silindris toimuva pihustuse kaudu – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

LNT aktiivne/intrusiivne redutseerija pihustisüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt redutseerija kohaletoimetamist heitgaasisüsteemis või silindris toimuva pihustuse kaudu – talitluse seire.

PUNKT 5

DIISLI OKSÜDATSIOONIKATALÜSAATORI (DOC) SEIRE

Käesolevat punkti kohaldatakse DOC suhtes, mis on eraldatud teistest järeltöötlussüsteemidest. Neid, mis sisalduvad järeltöötlussüsteemi kestas, on käsitletud käesoleva liite vastava punkti all.

OBD-süsteem peab seirama järgmiste DOC-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | HC muundamise kasutegur: DOC-süsteemi suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist ülesvoolu – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

(a)

HC muundamise kasutegur: DOC-süsteemi suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist ülesvoolu – talitluse täieliku lakkamise seire.

| (b) | HC muundamise kasutegur: DOC-süsteemi suutlikkus muundada HC teistest järeltöötlusseadmetest allavoolu – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

(b)

HC muundamise kasutegur: DOC-süsteemi suutlikkus muundada HC teistest järeltöötlusseadmetest allavoolu – talitluse täieliku lakkamise seire.

PUNKT 6

HEITGAASITAGASTUSSÜSTEEMI (EGR) SEIRE

OBD-süsteem peab seirama järgmiste EGR-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | EGR madal/kõrge vool: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud EGR voolukiirust, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga madal” kui ka seisundi „voolukiirus liiga kõrge” – heitetaseme seire. |
| --- | --- |

(a)

EGR madal/kõrge vool: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud EGR voolukiirust, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga madal” kui ka seisundi „voolukiirus liiga kõrge” – heitetaseme seire.

| (b) | EGR ajami aeglane reaktsioon: EGR-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

EGR ajami aeglane reaktsioon: EGR-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

| (c) | EGR jahuti alajahutuse talitlus: EGR jahutussüsteemi suutlikkus saavutada valmistaja poolt määratud jahutusefektiivsust – talitluse seire. |
| --- | --- |

(c)

EGR jahuti alajahutuse talitlus: EGR jahutussüsteemi suutlikkus saavutada valmistaja poolt määratud jahutusefektiivsust – talitluse seire.

PUNKT 7

KÜTUSESÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama järgmiste kütusesüsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | Kütusesüsteemi rõhuregulaator: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust suletud reguleerimispiirkonnas – talitluse seire. |
| --- | --- |

(a)

Kütusesüsteemi rõhuregulaator: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust suletud reguleerimispiirkonnas – talitluse seire.

| (b) | Kütusesüsteemi rõhuregulaator: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on ehitatud selliselt, et rõhku saab kontrollida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

Kütusesüsteemi rõhuregulaator: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on ehitatud selliselt, et rõhku saab kontrollida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire.

| (c) | Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate sensoritega – talitluse seire. |
| --- | --- |

(c)

Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate sensoritega – talitluse seire.

PUNKT 8

ÕHUKÄITLUSE JA TURBOÜLELAADURI/ÜLELAADIMISRÕHU KONTROLLISÜSTEEM

OBD-süsteem peab seirama järgmiste õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaadimisrõhu kontrollsüsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitetaseme seire. |
| --- | --- |

(a)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitetaseme seire.

| (b) | Muutuvgeomeetriaga turbo (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud geomeetriat valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

Muutuvgeomeetriaga turbo (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud geomeetriat valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire.

| (c) | Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

(c)

Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire.

PUNKT 9

MUUTUVATE KÜTUSEJAOTUSFAASIDE (VVT) SÜSTEEM

OBD-süsteem peab seirama järgmiste muutuvate kütusejaotusfaaside (VVT) süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| (a) | VVT sihi viga: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütusejaotust – talitluse seire. |
| --- | --- |

(a)

VVT sihi viga: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütusejaotust – talitluse seire.

| (b) | VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütusejaotust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

(b)

VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütusejaotust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

PUNKT 10

SÜÜTETÕRKE SEIRE

Ettekirjutused puuduvad.

PUNKT 11

KARTERI TUULUTUSSÜSTEEMI SEIRE

Ettekirjutused puuduvad.

PUNKT 12

MOOTORI JAHUTUSSÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama järgmiste mootori jahutussüsteemi osade nõuetekohast tööd:

| (a) | Mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): Kinnikiilunud avatud termostaat. Valmistajad ei pea termostaati seirama, kui selle rike ei muuda teisi OBD-seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

(a)

Mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): Kinnikiilunud avatud termostaat. Valmistajad ei pea termostaati seirama, kui selle rike ei muuda teisi OBD-seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire.

Valmistajad ei pea seirama mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuurisensorit, kui mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuurisensorit ei kasutata ühegi heitekontrollisüsteemi reguleerimispiirkonna/tagasiside kontrolli võimaldamiseks ja/või see ei muuda ühtegi teist seireseadet töövõimetuks.

Valmistajad võivad peatada seireseadme töö või seda edasi lükata, kuni saavutatakse reguleerimispiirkonna aktiveerimistemperatuur, kui mootorile mõjuvad tingimused, mis võivad põhjustada ekslikke diagnoose (nt sõiduk töötab tühikäigul rohkem kui 50-75 % jooksul soojendusajast).

PUNKT 13

HEITGAASISENSORI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama heitgaasisensorite elektriliste elementide nõuetekohast tööd nendega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1.

PUNKT 14

TÜHIKÄIGU PÖÖRLEMISKIIRUSE KONTROLLSÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama tühikäigu pöörlemiskiiruse kontrollsüsteemi elektriliste elementide nõuetekohast tööd sellega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1.

4. liide

Tehnilise vastavuse aruanne

Käesoleva aruande annab välja haldusosakond vastavalt punktidele 6.3.3 ja 7.3 pärast OBD-süsteemi või heidetega seotud OBD-tüüpkonna läbivaatamist, kui vastav süsteem või tüüpkond vastab käesoleva liite nõuetele.

Nimetatud aruandesse märgitakse täpne viide käesolevale liitele (sh selle versiooni number).

Samuti märgitakse täpne viide käesolevale eeskirjale (sh selle versiooni number).

Kõnealune aruanne sisaldab esilehte, mis näitab OBD-süsteemi või heidetega seotud OBD-tüüpkonna ja järgmise viie punkti lõplikku vastavust:

| Punkt 1 | TEAVE OBD-SÜSTEEMI KOHTA |
| --- | --- |
| Punkt 2 | TEAVE OBD-SÜSTEEMI VASTAVUSE KOHTA |
| Punkt 3 | TEAVE VIGADE KOHTA |
| Punkt 4 | TEAVE OBD-SÜSTEEMI TÕENDAMISKATSETE KOHTA |
| Punkt 5 | KATSEPROTOKOLL |

Punkt 1

TEAVE OBD-SÜSTEEMI KOHTA

Punkt 2

TEAVE OBD-SÜSTEEMI VASTAVUSE KOHTA

Punkt 3

TEAVE VIGADE KOHTA

Punkt 4

TEAVE OBD-SÜSTEEMI TÕENDAMISKATSETE KOHTA

Punkt 5

KATSEPROTOKOLL

Tehnilise aruande sisu koos selles olevate punktidega peab hõlmama vähemalt järgmistes näidetes esitatud elemente.

Nimetatud aruandes peab olema öeldud, et käesoleva aruande reprodutseerimine või väljavõtteline avaldamine ilma allakirjutanud haldusosakonna loata on keelatud.

LÕPLIKU VASTAVUSE ARUANNE

Käesolev dokumendipakett ja sellega kirjeldatud OBD-süsteem/heidetega seotud OBD-tüüpkond vastavad järgmise eeskirja nõuetele:

Eeskiri .../versioon .../jõustumiskuupäev ...

gtr .../A + B/versioon .../kuupäev ...

Tehnilises vastavusaruandes on ... lehekülge.

Koht, kuupäev: ...

Autor (nimi ja allkiri)

Haldusosakond (nimi, pitsat)

Tehnilises vastavusaruande punkt 1 (näidis)

TEAVE OBD-SÜSTEEMI KOHTA

1.   Taotletava tüübikinnituse liik

| Taotletav kinnitus | |
| --- | --- |
| — | Üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitus |

Taotletav kinnitus

—

Üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitus

JAH/EI

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonna tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonna tüübikinnitus

JAH/EI

| — | OBD-süsteemi kui sertifitseeritud heidetega seotud OBD-tüüpkonna liikme tüübikinnitus |
| --- | --- |

—

OBD-süsteemi kui sertifitseeritud heidetega seotud OBD-tüüpkonna liikme tüübikinnitus

JAH/EI

| — | Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heidetega seotud OBD-tüüpkonda |
| --- | --- |

—

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heidetega seotud OBD-tüüpkonda

JAH/EI

| — | Laiendamine OBD-süsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Laiendamine OBD-süsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

JAH/EI

| — | Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks |
| --- | --- |

—

Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

JAH/EI

2.   Teave OBD-süsteemi kohta

| Üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitus | |
| --- | --- |
| — | mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku mootorisüsteemi(süsteemide) tüüp(tüübid) |

Üksiku OBD-süsteemi tüübikinnitus

—

mootorisüsteemi tüüpkonna tüüp (tüübid) (1) (vajaduse korral, vt käesoleva lisa punkt 6.1) või üksiku mootorisüsteemi(süsteemide) tüüp(tüübid)

...

| — | OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Heidetega seotud OBD-tüüpkonna tüübikinnitus

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend

...

| — | OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

OBD-süsteemi kui sertifitseeritud heidetega seotud OBD-tüüpkonna liikme tüübikinnitus

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi tüüp

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend

...

| — | Uue OBD-süsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Uue OBD-süsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüpkonna nimetus (vajaduse korral)

...

| — | Uue OBD-süsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp |
| --- | --- |

—

Uue OBD-süsteemiga hõlmatud mootorisüsteemi tüüp

...

| — | OBD-süsteemi laiendatud kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

OBD-süsteemi laiendatud kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine uue mootorisüsteemi lisamiseks heidetega seotud OBD-tüüpkonda

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade (vajadusel laiendatud) loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga hõlmatud mootoritüüpkondade (vajadusel laiendatud) loend (vajaduse korral, vt punkt 6.1)

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend (vajadusel laiendatud) |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide loend (vajadusel laiendatud)

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (uus või muutumatu) tüüp |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (uus või muutumatu) tüüp

...

| — | OBD-süsteemi laiendatud kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

OBD-süsteemi laiendatud kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine OBD-süsteemi puudutava konstruktsioonimuudatuse arvessevõtmiseks

| — | Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral)

...

| — | Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide loend |
| --- | --- |

—

Konstruktsioonimuudatusega hõlmatud mootoritüüpide loend

...

| — | Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (vajaduse korral, uus või muutumatu) tüüp |
| --- | --- |

—

Heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluva algmootorisüsteemi aktualiseeritud (vajaduse korral, uus või muutumatu) tüüp

...

| — | Muudetud OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

Muudetud OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Laiendamine rikkeliigituse muudatuse arvessevõtmiseks

| — | Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpkondade loend (vajaduse korral)

...

| — | Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide loend |
| --- | --- |

—

Liigituse muudatusega hõlmatud mootoritüüpide loend

...

| — | Muudetud OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev |
| --- | --- |

—

Muudetud OBD-süsteemi kirjeldus (valmistaja esitatud): viide ja kuupäev

...

Tehnilises vastavusaruande punkt 2 (näidis)

TEAVE OBD-SÜSTEEMI VASTAVUSE KOHTA

1.   Dokumendipakett

| Valmistaja poolt heidetega seotud OBD-tüüpkonna dokumendipaketis esitatavad elemendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmistes küsimustes: | |
| --- | --- |
| — | iga seiratava osa või süsteemiga seotud dokumendid |

Valmistaja poolt heidetega seotud OBD-tüüpkonna dokumendipaketis esitatavad elemendid on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa punkti 8 nõuetele järgmistes küsimustes:

—

iga seiratava osa või süsteemiga seotud dokumendid

JAH/EI

| — | iga diagnostika veakoodiga seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

iga diagnostika veakoodiga seotud dokumendid

JAH/EI

| — | rikete liigitusega seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

rikete liigitusega seotud dokumendid

JAH/EI

| — | heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

heidetega seotud OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid

JAH/EI

Valmistaja poolt dokumendipaketis esitatud ja käesoleva lisa punkti 8.2 kohaselt nõutavad dokumendid OBD-süsteemi sõidukisse paigaldamiseks on terviklikud ja vastavad käesoleva lisa nõuetele:

JAH/EI

OBD-süsteemiga varustatud mootorisüsteemi paigaldus vastab käesoleva lisa 1. liitele:

JAH/EI

2.   Dokumentide sisu

| Seire | |
| --- | --- |
| — | Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele: |

Seire

—

Seireseadmed vastavad käesoleva lisa punkti 4.2 nõuetele:

JAH/EI

Liigitus

| — | Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele: |
| --- | --- |

—

Rikete liigitus vastab käesoleva lisa punkti 4.5 nõuetele:

JAH/EI

Rikkeindikaatori aktiveerimisskeem

| — | Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkeindikaatori aktiveerimisskeem: |
| --- | --- |

—

Vastavalt käesoleva lisa punktile 4.6.3 on rikkeindikaatori aktiveerimisskeem:

Eristav/mitteeristav

Rikkeindikaatori aktiveerimine ja kustumine vastab käesoleva lisa punkti 4.6 nõuetele:

JAH/EI

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine

| — | Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele: |
| --- | --- |

—

Diagnostika veakoodide registreerimine ja kustutamine vastab käesoleva lisa punktide 4.3 ja 4.4 nõuetele:

JAH/EI

OBD-süsteemi väljalülitamine

| — | Dokumendipaketis kirjeldatud strateegiad OBD-süsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele: |
| --- | --- |

—

Dokumendipaketis kirjeldatud strateegiad OBD-süsteemi ajutiseks lahtiühendamiseks või väljalülitamiseks vastavad käesoleva lisa punkti 5.2 nõuetele:

JAH/EI

Elektroonikasüsteemi turvalisus

| — | Valmistaja kirjeldatud strateegiad elektroonikasüsteemi turvalisuse jaoks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele: |
| --- | --- |

—

Valmistaja kirjeldatud strateegiad elektroonikasüsteemi turvalisuse jaoks vastavad käesoleva lisa punkti 4.8 nõuetele:

JAH/EI

Tehnilises vastavusaruande punkt 3 (näidis)

TEAVE VIGADE KOHTA

| OBD-süsteemi vigade arv | (nt: 4 viga) |
| --- | --- |
| Vead vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 ja nõuetele | JAH/EI |
| Viga nr 1 | |
| — | Vea objekt |

OBD-süsteemi vigade arv

(nt: 4 viga)

Vead vastavad käesoleva lisa punkti 6.4 ja nõuetele

JAH/EI

Viga nr 1

—

Vea objekt

nt uurea kontsentratsiooni mõõtmine määratud hälbe piirides

| — | Vea periood |
| --- | --- |

—

Vea periood

nt üks aasta/kuus kuud alates kinnituse andmise kuupäevast

(Vigade kirjeldus 2 kuni n-1)

Viga nr n

| — | Vea objekt |
| --- | --- |

—

Vea objekt

nt NH3 kontsentratsiooni mõõtmine SCR-süsteemi järel

| — | Vea periood |
| --- | --- |

—

Vea periood

nt üks aasta/kuus kuud alates kinnituse andmise kuupäevast

Tehnilises vastavusaruande punkt 4 (näidis)

OBD-SÜSTEEMI TÕENDAMISKATSED

1.   OBD-süsteemi katsetulemus

| Katsetulemused | |
| --- | --- |
| Eeltoodud nõuetekohases dokumendipaketis kirjeldatud OBD-süsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada selle punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust: | JAH/EI |

Katsetulemused

Eeltoodud nõuetekohases dokumendipaketis kirjeldatud OBD-süsteemi on edukalt katsetatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6, et tõendada selle punktis 5 loetletud seireseadmete ja rikete liigituse vastavust:

JAH/EI

Üksikasjad läbiviidud tõendamiskatsete kohta on esitatud punktis 5.

1.1.   Mootori katsestendil katsetatud OBD-süsteem

| Mootor | |
| --- | --- |
| — | Mootori nimi (valmistaja ja kaubanimi) |

Mootor

—

Mootori nimi (valmistaja ja kaubanimi)

...

| — | Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile): |
| --- | --- |

—

Mootori tüüp (vastavalt tüübikinnitusdokumendile):

...

| — | Mootori number (seerianumber): |
| --- | --- |

—

Mootori number (seerianumber):

...

Käesoleva lisaga hõlmatud kontrollplokid (sh mootori ECU-d)

| — | Põhifunktsioon: |
| --- | --- |

—

Põhifunktsioon:

...

| — | Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine): |
| --- | --- |

—

Tunnuskood (tarkvara ja kalibreerimine):

...

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

...

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

...

| — | Tarkvara/versioon |
| --- | --- |

—

Tarkvara/versioon

...

Teave katse kohta

| — | Ümbritsevad katsetingimused (temperatuur, niiskus, rõhk): |
| --- | --- |

—

Ümbritsevad katsetingimused (temperatuur, niiskus, rõhk):

...

| — | Katse toimumiskoht (sh kõrgus): |
| --- | --- |

—

Katse toimumiskoht (sh kõrgus):

...

| — | Katsekütus: |
| --- | --- |

—

Katsekütus:

...

| — | Mootori määrdeõli: |
| --- | --- |

—

Mootori määrdeõli:

...

| — | Katse kuupäev: |
| --- | --- |

—

Katse kuupäev:

...

2.   OBD-süsteemi paigalduse tõendamiskatsed

| Lisaks OBD-süsteemi/heidetega seotud OBD-tüüpkonna tõendamisele on katsetatud OBD-süsteemi/heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate OBD-süsteemide paigaldust sõidukile vastavalt viidatud lisa 1. liite sätetele: | JAH/EI |
| --- | --- |

Lisaks OBD-süsteemi/heidetega seotud OBD-tüüpkonna tõendamisele on katsetatud OBD-süsteemi/heidetega seotud OBD-tüüpkonda kuuluvate OBD-süsteemide paigaldust sõidukile vastavalt viidatud lisa 1. liite sätetele:

JAH/EI

2.1.   OBD-süsteemi paigalduse katsetulemus

| Katsetulemused | |
| --- | --- |
| Kui OBD-süsteemi paigalust on katsetatud sõidukil, on OBD-süsteemi paigaldust edukalt katsetatud vastavalt viidatud lisa 1. liitele | JAH/EI |

Katsetulemused

Kui OBD-süsteemi paigalust on katsetatud sõidukil, on OBD-süsteemi paigaldust edukalt katsetatud vastavalt viidatud lisa 1. liitele

JAH/EI

2.2.   Katsetatud paigaldus

Kui OBD-süsteemi paigaldust on katsetatud sõidukil:

| Katsetatud sõiduk | |
| --- | --- |
| — | Sõiduki nimi (valmistaja ja kaubanimi): |

Katsetatud sõiduk

—

Sõiduki nimi (valmistaja ja kaubanimi):

...

| — | Sõiduki tüüp: |
| --- | --- |

—

Sõiduki tüüp:

...

| — | Sõiduki tehasetähis (VIN): |
| --- | --- |

—

Sõiduki tehasetähis (VIN):

...

Diagnostikavahend (katsetamise ajal kasutatud skanner)

| — | Valmistaja: |
| --- | --- |

—

Valmistaja:

. . .

| — | Tüüp: |
| --- | --- |

—

Tüüp:

...

| — | Tarkvara/versioon: |
| --- | --- |

—

Tarkvara/versioon:

...

Teave katse kohta

| — | Koht ja kuupäev: |
| --- | --- |

—

Koht ja kuupäev:

...

Tehnilises vastavusaruande punkt 5 (näidis)

KATSEPROTOKOLL

OBD-süsteemi tõendamiskatse

| Üldine | Rikkeliigituse tõendamine | OBD-süsteemi talitluse tõendamine |
| --- | --- | --- |
| | Katse | Heitetase | Liigitus | Rikutud osa kvalifitseerimine | Rikkeindikaatori aktiveerimine |
| Rikkerežiim | Vea-kood | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Üle OTL-i | Alla OTL-i | Alla EL + X | Valmistaja pakutud liigitus | Lõplik liigitus (1) | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Tingimus-tele vastav | Katsetatud vastavalt punktile | Katsetsükkel | Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit | Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit | Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit |
| SCR-süsteem Doseerimisklapp | P2... | pole katsetatud | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| EGR klapp elektriline | P1... | pole katsetatud | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| EGR klapp mehaaniline | P1... | pole katsetatud | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| EGR klapp mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | pole katsetatud | | jah | | | | | |
| EGR klapp mehaaniline | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Õhutemp. sensor elektriline | P1... | pole katsetatud | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | jah | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Õlitemp. sensor elektriline | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | pole katsetatud | | jah | | | | | |
| Märkused: 1) Sertifitseerimisasutuse taotlusel võidakse rike liigitada mõnda valmistaja poolt pakutust erinevasse klassi.
  Käesoleval lehel on loetletud ainult rikked, mida on katsetatud liigituse või talitluse suhtes, samuti rikked, mille liigitust on sertifitseerimisasutuse taotlusel muudetud.
  Riket võib katsetada selle liigituse või selle talitluse või mõlema suhtes.
  EGR mehaanilise klapi kohta käiva näite puhul on tabelis esitatud kõik kolm võimalikku juhtumit. |

Üldine

Rikkeliigituse tõendamine

OBD-süsteemi talitluse tõendamine

Katse

Heitetase

Liigitus

Rikutud osa kvalifitseerimine

Rikkeindikaatori aktiveerimine

Rikkerežiim

Vea-kood

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Üle OTL-i

Alla OTL-i

Alla EL + X

Valmistaja pakutud liigitus

Lõplik liigitus (1)

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Tingimus-tele vastav

Katsetatud vastavalt punktile

Katsetsükkel

Pidev rikkenäit pärast ... tsüklit

Lühike rikkenäit pärast ... tsüklit

Nõudmisel rikkenäit pärast ... tsüklit

SCR-süsteem Doseerimisklapp

P2...

pole katsetatud

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

EGR klapp elektriline

P1...

pole katsetatud

A

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

EGR klapp mehaaniline

P1...

pole katsetatud

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

EGR klapp mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

pole katsetatud

jah

EGR klapp mehaaniline

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

2.

Õhutemp. sensor elektriline

P1...

pole katsetatud

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

jah

6.3.1.

WHTC

1.

Õlitemp. sensor elektriline

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

pole katsetatud

jah

Märkused: 1) Sertifitseerimisasutuse taotlusel võidakse rike liigitada mõnda valmistaja poolt pakutust erinevasse klassi.

Käesoleval lehel on loetletud ainult rikked, mida on katsetatud liigituse või talitluse suhtes, samuti rikked, mille liigitust on sertifitseerimisasutuse taotlusel muudetud.

Riket võib katsetada selle liigituse või selle talitluse või mõlema suhtes.

EGR mehaanilise klapi kohta käiva näite puhul on tabelis esitatud kõik kolm võimalikku juhtumit.

---

(1)  nii nagu esitatud kinnitusdokumendis

5. liide

Teave hetkeseisundi ja andmevoo kohta

Järgmistes tabelites on loetletud teabeühikud, mida on käsitletud käesoleva lisa punktides 4.7.1.4 ja 4.7.2.

Tabel 1

Kohustuslikud nõuded

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori pöörlemiskiirus | x | x |
| Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne) | x | x |
| Baromeetriline rõhk (mõõdetud otse või hinnanguline) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Arvutatud koormus (mootori pöördemoment protsendina mootori praegusel pöörlemiskiirusel saavutatavast suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori pöörlemiskiirus

x

x

Mootori jahutusvedeliku temperatuur (või samaväärne)

x

x

Baromeetriline rõhk (mõõdetud otse või hinnanguline)

x

x

Tabel 2

Mittekohustuslik teave mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse kohta

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Juhi poolt nõutav mootori pöördemoment (protsendina suurimast pöördemomendist) | x | x |
| Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal) | x | x |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment | | x |
| Mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori kiirusest | | x |
| Mootori käivitumisest möödunud aeg | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Juhi poolt nõutav mootori pöördemoment (protsendina suurimast pöördemomendist)

x

x

Mootori tegelik pöördemoment (arvutatud protsendina suurimast pöördemomendist, nt arvutatud käsuga etteantud sissepritsekütuse koguse põhjal)

x

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment

x

Mootori suurim võrdluspöördemoment funktsioonina mootori kiirusest

x

Mootori käivitumisest möödunud aeg

x

x

Tabel 3

Mittekohustuslik teave, kui seda kasutab heidetega seotud või OBD-süsteem mis tahes OBD-teabe lubamiseks või keelamiseks

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Kütusetase | x | x |
| Mootoriõli temperatuur | x | x |
| Sõiduki liikumiskiirus | x | x |
| Mootorit kontrolliva arvutisüsteemi pinge (peamisel kontrollkiibil) | x | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Kütusetase

x

x

Mootoriõli temperatuur

x

x

Sõiduki liikumiskiirus

x

x

Mootorit kontrolliva arvutisüsteemi pinge (peamisel kontrollkiibil)

x

x

Tabel 4

Mittekohustuslik teave, kui mootor on selliselt varustatud, tundlik või arvutab vastava teabe

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Seguklapi absoluutpositsioon/sisselastava õhu klapi positsioon (sisselastava õhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend) | x | x |
| Diislikütuse kontrollisüsteemi olek suletud tööpiirkonnaga süsteemi puhul (nt kütuserõhu suletud tööpiirkonnaga süsteemi korral) | x | x |
| Kütusepritse rõhk | x | x |
| Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus) | x | x |
| Käsule vastav kütusepritse rõhk | x | x |
| Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk) | x | x |
| Sisselastava õhu temperatuur | x | x |
| Atmosfääriõhu temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin) | x | x |
| Vahejahutusõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud) | x | x |
| Tegelik ülelaadimisrõhk | x | x |
| Õhuvoolu kiirus õhu massivoolukiiruse sensorilt | x | x |
| Käsule vastav EGR klapi töötsükkel/asend (kui EGR-süsteemi selliselt reguleeritakse) | x | x |
| EGR klapi tegelik töötsükkel/asend | x | x |
| Jõuvõtuseadme olek (aktiivne või mitteaktiivne) | x | x |
| Gaasipedaali asend | x | x |
| Liiane pedaali absoluutasend | x | kui mõõdetakse |
| Kütuse hetkekulu | x | x |
| Käsule vastav/sihtülelaadimisrõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaadimisrõhuga) | x | x |
| DPF sisselaskeava rõhk | x | x |
| DPF väljalaskeava rõhk | x | x |
| DPF deltarõhk | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi rõhk | x | x |
| DPF sisselaskeava temperatuur | x | x |
| DPF väljalaskeava temperatuur | x | x |
| Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur | x | x |
| Turboülelaaduri/turbiini kiirus | x | x |
| Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Käsule vastav muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend | x | x |
| Piirdeklapi asend | x | x |
| Õhu ja kütuse suhte sensori väljund | | x |
| Hapnikusensori väljund | | x |
| NOx sensori väljund | | x |

Hetkeseisund

Andmevoog

Seguklapi absoluutpositsioon/sisselastava õhu klapi positsioon (sisselastava õhu reguleerimiseks kasutatava klapi asend)

x

x

Diislikütuse kontrollisüsteemi olek suletud tööpiirkonnaga süsteemi puhul (nt kütuserõhu suletud tööpiirkonnaga süsteemi korral)

x

x

Kütusepritse rõhk

x

x

Sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Representatiivne kütuse sissepritse ajastus (esimese põhisissepritse algus)

x

x

Käsule vastav kütusepritse rõhk

x

x

Käsule vastav sissepritse reguleerimisrõhk (st kütuse sissepritset reguleeriva vedeliku rõhk)

x

x

Sisselastava õhu temperatuur

x

x

Atmosfääriõhu temperatuur

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava õhutemperatuur (kompressor ja turbiin)

x

x

Turboülelaaduri sisselaskeava/väljalaskeava rõhk (kompressor ja turbiin)

x

x

Vahejahutusõhu temperatuur (pärast vahejahutit, kui see on paigaldatud)

x

x

Tegelik ülelaadimisrõhk

x

x

Õhuvoolu kiirus õhu massivoolukiiruse sensorilt

x

x

Käsule vastav EGR klapi töötsükkel/asend (kui EGR-süsteemi selliselt reguleeritakse)

x

x

EGR klapi tegelik töötsükkel/asend

x

x

Jõuvõtuseadme olek (aktiivne või mitteaktiivne)

x

x

Gaasipedaali asend

x

x

Liiane pedaali absoluutasend

x

kui mõõdetakse

Kütuse hetkekulu

x

x

Käsule vastav/sihtülelaadimisrõhk (kui turbotalitlust reguleeritakse ülelaadimisrõhuga)

x

x

DPF sisselaskeava rõhk

x

x

DPF väljalaskeava rõhk

x

x

DPF deltarõhk

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi rõhk

x

x

DPF sisselaskeava temperatuur

x

x

DPF väljalaskeava temperatuur

x

x

Mootorist väljuva heitgaasi temperatuur

x

x

Turboülelaaduri/turbiini kiirus

x

x

Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Käsule vastav muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri asend

x

x

Piirdeklapi asend

x

x

Õhu ja kütuse suhte sensori väljund

x

Hapnikusensori väljund

x

NOx sensori väljund

x

6. liide

Viited standarddokumentidele

Käesolev liide sisaldab viiteid tööstusharu standarditele, mida tuleb kasutada koos käesoleva lisa sätetega sõidukile/mootorile jadaühendusliidese lisamiseks. Kindlaks on määratud kolm lubatud lahendust: ISO 15765-4, SAE J1939-73 või ISO/PAS 27145. Peale selle on teisi ISO või SAE standardeid, mis on kohaldatavad vastavalt käesoleva lisa sätetele.

ISO 15765-4 ja sellele viidates arvestatud spetsifikatsioonid vastavad WWH-OBD nõuetele.

ISO 15765-4 „Maanteesõidukid – CAN-võrgu (CAN – controller area network – reaalajarakendustes kasutatav jadasiin) diagnostika – 4. osa: Nõuded heidet mõjutavatele seadmetele”, 2006.

SAE J1939-73 ja sellele viidates arvestatud spetsifikatsioonid vastavad WWH-OBD nõuetele.

J1939-73 „RAKENDUSE KIHT – DIAGNOSTIKA”, 2006.

ISO/PAS 27145 ja sellele viidates arvestatud spetsifikatsioonid vastavad WWH-OBD nõuetele.

| (i) | ISO/PAS 27145-1:2006 „Maanteesõidukid – Pardadiagnostika (WWH-OBD) rakendamine – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused” |
| --- | --- |

(i)

ISO/PAS 27145-1:2006 „Maanteesõidukid – Pardadiagnostika (WWH-OBD) rakendamine – 1. osa: Üldine teave ja kasutusjuhtumite määratlused”

| (ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 2. osa: Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik” |
| --- | --- |

(ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 2. osa: Ühtne heidetega seotud andmete sõnastik”

| (iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 3. osa: Ühtne teadete sõnastik” |
| --- | --- |

(iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 3. osa: Ühtne teadete sõnastik”

| (iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 4. osa: Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel” |
| --- | --- |

(iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 „Maanteesõidukid – WWH-OBD sidenõuete rakendamine – 4. osa: Ühendus sõiduki ja katseseadmete vahel”

Käesolevas eeskirjas on viidatud järgmistele Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) dokumentidele:

ISO 15031-3:2004 „Maanteesõidukid – Sõiduki ja sõidukiväliste katseseadmete sidestamine heidet mõjutava diagnostika puhul – 3. osa: Diagnostikaliides ja selle seotud vooluahelad, spetsifikatsioon ja kasutamine”

Käesolevas eeskirjas on viidatud järgmistele Autoinseneride Liidu (SAE) dokumentidele:

SAE J2403 „Kesk- ja raskeveokite E/E süsteemide diagnostika nomenklatuur”, august 2004.

SAE J1939-13 „Diagnostika väliliides”, märts 2004.

7. liide

Dokumendid OBD-süsteemiga seotud teabe kohta

Sõiduki valmistaja esitab käesoleva liitega nõutava teabe OBD-süsteemi kohta selleks, et võimaldada OBD-seadmega ühildatavate varu- ja talitlusosade, diagnostikavahendite ning katseseadmete tootmist käesoleva eeskirja põhiosas ettenähtud viisil.

Varuosad, diagnostikavahendid ja katseseadmed

See teave peab võimaldama varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade valmistajatel valmistada neid osi kokkusobivatena sõiduki OBD-süsteemiga, selleks et see talitleks veatult ja tagaks sõiduki kasutajale rikkekindla süsteemi. Ühtlasi võimaldab selline asjakohane teave diagnostikavahendite ja katseseadmete valmistajatel valmistada vahendeid ja seadmeid, mis tagavad heitekontrollisüsteemide tõhusa ja täpse diagnostika.

Varuosade või hoolduse käigus vahetatavate osade puhul võib taotleda teavet vaid nende osade kohta, millel on tüübikinnitus, või siis osade kohta, mis moodustavad tüübikinnitusega süsteemi osa.

Teabenõue peab sisaldama selle mootorimudeli tüübi/mootoritüüpkonda esindava mootorimudeli tüübi täpset spetsifikatsiooni, mille kohta teavet taotletakse. Nõudes tuleb kinnitada, et teavet soovitakse varuosade või moderniseerimiseks vajalike osade või komponentide või diagnostikavahendite või katseseadmete täiustamise jaoks.

Remonditeave

Valmistaja teeb remondiga seotud teabe (koos kõigi hilisemate muudatuste ja täiendustega) mõistliku ja mittediskrimineeriva tasu eest kättesaadavaks hiljemalt kolm kuud pärast volitatud esindaja või remonditöökoja varustamist kõnealuse teabega.

Valmistaja peab tegema kättesaadavaks ka mootorsõidukite remondiks või hoolduseks vajaliku tehnilise (vajaduse korral tasulise) teabe, kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandi õigusega kaitstud ega sisalda asjakohases vormis kindlaksmääratud salajast oskusteavet; sellisel juhul ei tohi vajalikku tehnilise teabe andmisest lubamatul viisil keelduda.

Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või varuosade või sõiduki ajakohastamiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga.

Kõnealuste sätete täitmatajätmise korral võtab haldusosakond asjakohased meetmed, millega tagatakse remonditeabe kättesaadavus tüübikinnitust ja tehnoülevaatusi käsitlevate sätetega ettenähtud korras.

---