# Официален вестник L 103/12 а

| | ISSN 1830-3617 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 103 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5112 април 2008 г. |

ISSN 1830-3617

Официален вестник

на Европейския съюз

L 103

Издание на български език

Законодателство

Година 5112 април 2008 г.

---

| Съдържание | | II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни технически предписания за типово одобрение на: Единни разпоредби относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства и емисиите газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ или втечнен нефтен газ, предназначени за употреба в превозни средства | 1 |

Съдържание

II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

Страница

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни технически предписания за типово одобрение на: Единни разпоредби относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства и емисиите газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ или втечнен нефтен газ, предназначени за употреба в превозни средства

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 12.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 103/1

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие съгласно международното публично право. Статутът и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да бъдат проверени в последната версия на документа на ИКЕ на ООН за статута — TRANS/WP.29/343/, който е на разположение на електронен адрес: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) – Единни технически предписания за типово одобрение на:

Единни разпоредби относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства и емисиите газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво „природен газ“ или „втечнен нефтен газ“, предназначени за употреба в превозни средства

(Ревизия 4)

Включваща целия валиден текст до:

серия от изменения 05 – дата на влизане в сила:

СЪДЪРЖАНИЕ

ГЛАВА

| 1. | Обхват. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Определения. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Заявление за типово одобрение. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Типово одобрение. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Предписания и изпитвания. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Инсталиране върху превозното средство. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Семейство двигатели. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Съответствие на производството. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Съответствие на превозни средства/двигатели в експлоатация. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Санкции за несъответствие на производството. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Промяна и разширение на одобрението на одобрен тип. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Окончателно прекратяване на производство. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Преходни разпоредби. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Наименования и адреси на техническите служби, отговарящи за провеждането на изпитвания за типово одобрение и на административните отдели. |
| --- | --- |

14.

| Допълнение 1 — | Процедура за изпитване за съответствие на производството при отклонение от стандарта в рамките на допустимото. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Допълнение 2 — | Процедура за изпитване на съответствие на производството при отклонение от стандарта извън рамките на допустимото, или липсват данни за него. |
| --- | --- |

Допълнение 2 —

| Допълнение 3 — | Процедура за изпитване на съответствие на производството по искане на производителя. |
| --- | --- |

Допълнение 3 —

| Допълнение 4 — | Определяне на еквивалентността на системи. |
| --- | --- |

Допълнение 4 —

ПРИЛОЖЕНИЯ

| Приложение 1 — | Документ за информация. |
| --- | --- |

Приложение 1 —

| Допълнение 1 — | Основни характеристики на (базовия) двигател и информация относно провеждането на изпитвания. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Допълнение 2 — | Основни характеристики на семейството двигатели. |
| --- | --- |

Допълнение 2 —

| Допълнение 3 — | Основни характеристики на типовете двигатели в семейството. |
| --- | --- |

Допълнение 3 —

| Допълнение 4 — | Характеристики на частите на превозното средство, свързани с двигателя. |
| --- | --- |

Допълнение 4 —

| Допълнение 5 — | Сведения за системата за бордова диагностика (СБД). |
| --- | --- |

Допълнение 5 —

| Приложение 2A — | Съобщение относно издаването, разширяването, отказа, оттеглянето на одобрение или окончателно прекратяване на производството на тип двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване или използващ природен газ (ПГ), както и тип двигател с принудително запалване (ПЗ), използващ втечнен нефтен газ (ВНГ), като отделно техническо звено по отношение на емисиите от замърсители съгласно Правило No 49. |
| --- | --- |

Приложение 2A —

| Допълнение 1 — | Сведения за БД. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Приложение 2Б — | Съобщение относно предоставянето, разширяването, отказа, оттеглянето на одобрение за тип или окончателно прекратяване на производството на тип превозно средство по отношение на емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители съгласно Правило No 49. |
| --- | --- |

Приложение 2Б —

| Приложение 3 — | Оформление на маркировките за типово одобрение. |
| --- | --- |

Приложение 3 —

| Приложение 4A — | Процедура на изпитване. |
| --- | --- |

Приложение 4A —

| Допълнение 1 — | Изпитвателни цикли ESC и ELR. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Допълнение 2 — | Изпитвателен цикъл ЕТС. |
| --- | --- |

Допълнение 2 —

| Допълнение 3 — | График на работа на двигател на динамометричен стенд при изпитване ЕТС. |
| --- | --- |

Допълнение 3 —

| Допълнение 4 — | Процедури за измерване и взимане на проби. |
| --- | --- |

Допълнение 4 —

| Допълнение 5 — | Процедура за калибриране. |
| --- | --- |

Допълнение 5 —

| Допълнение 6 — | Проверка на въглероден поток. |
| --- | --- |

Допълнение 6 —

| Допълнение 7 — | Системи за анализ и за взимане на проби. |
| --- | --- |

Допълнение 7 —

| Приложение 4Б — | Процедура на изпитване на двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ(ПГ) или втечнен нефтен газ(ВНГ), включваща хармонизираното в световен мащаб сертифициране за тежък режим на работа (WHDC, Световен технически регламент (gtr) No 4). |
| --- | --- |

Приложение 4Б —

| Допълнение 1 — | График на работа на двигател на динамометричен стенд при изпитване WHTC. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Допълнение 2 — | Еталонно дизелово гориво. |
| --- | --- |

Допълнение 2 —

| Допълнение 3 — | Измервателно оборудване |
| --- | --- |

Допълнение 3 —

| Допълнение 4 — | Определяне на еквивалентност на системи |
| --- | --- |

Допълнение 4 —

| Допълнение 5 — | Проверка на въглероден поток. |
| --- | --- |

Допълнение 5 —

| Допълнение 6 — | Примерна процедура на изчисляване. |
| --- | --- |

Допълнение 6 —

| Приложение 5 — | Технически характеристики на еталонното гориво, предписано за изпитвания за одобрение и за проверяване съответствието на производството. |
| --- | --- |

Приложение 5 —

| Приложение 6 — | Примерна процедура на изчисляване. |
| --- | --- |

Приложение 6 —

| Приложение 7 — | Процедури за провеждане на изпитване за износоустойчивост на системи за контрол на емисии. |
| --- | --- |

Приложение 7 —

| Приложение 8 — | Съответствие на превозни средства/двигатели в експлоатация. |
| --- | --- |

Приложение 8 —

| Приложение 9A — | Системи за бордова диагностика (СБД). |
| --- | --- |

Приложение 9A —

| Допълнение 1 — | Изпитвания за одобрение на система за бордова диагностика (СБД). |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Приложение 9B — | Технически изисквания за системи за бордова диагностика (СБД) за дизелови двигатели на пътни превозни средства (WWH-OBD, gtr No. 5). |
| --- | --- |

Приложение 9B —

| Допълнение 1 — | Одобряване на инсталиране на системи за бордова диагностика. |
| --- | --- |

Допълнение 1 —

| Допълнение 2 — | Неизправности – Илюстрация на статус на диагностичен код на повреда– Илюстрация на схемите за задействане на ИН и броячите. |
| --- | --- |

Допълнение 2 —

| Допълнение 3 — | Изисквания за следене. |
| --- | --- |

Допълнение 3 —

| Допълнение 4 — | Доклад за техническо съответствие. |
| --- | --- |

Допълнение 4 —

| Допълнение 5 — | Информация за моментно състояние и информация във вид на поток от данни. |
| --- | --- |

Допълнение 5 —

| Допълнение 6 — | Документи за референтен стандарт. |
| --- | --- |

Допълнение 6 —

| Допълнение 7 — | Документация относно информацията, свързана със СБД. |
| --- | --- |

Допълнение 7 —

1.   ОБХВАТ

| 1.1. | Настоящото правило се прилага за превозни средства от категориите M и N 1 и техните двигатели, както е показано на таблица A, що се отнася до изпитванията, предвидени за тези двигатели в таблица Б. То се прилага също за монтирането на тези двигатели на превозни средства.
  Таблица A
  Приложение











  Категория на превозното средство 1 | Максимална маса: | Двигатели с принудително запалване | Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Бензин | ПГ (1) | ВНГ (2) | Дизел | Етанол |
| M1 | ≤ 3,5 t | — | — | — | — | — |
| > 3,5 t | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| M2 | — | — | R49 | R49 | R49 или R83 (3), (4) | R49 |
| M3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |
| N1 | — | — | R49 или R83 (4) | R49 или R83 (4) | R49 или R83 (4) | R49 |
| N2 | — | — | R49 | R49 | R49 или R83 (3), (4) | R49 |
| N3 | — | — | R49 | R49 | R49 | R49 |

1.1.

Настоящото правило се прилага за превозни средства от категориите M и N 1 и техните двигатели, както е показано на таблица A, що се отнася до изпитванията, предвидени за тези двигатели в таблица Б. То се прилага също за монтирането на тези двигатели на превозни средства.

Таблица A

Приложение

Категория на превозното средство 1

Максимална маса:

Двигатели с принудително запалване

Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

Бензин

ПГ (1)

ВНГ (2)

Дизел

Етанол

M1

≤ 3,5 t

—

—

—

—

—

> 3,5 t

—

R49

R49

R49

R49

M2

—

—

R49

R49

R49 или R83 (3), (4)

R49

M3

—

—

R49

R49

R49

R49

N1

—

—

R49 или R83 (4)

R49 или R83 (4)

R49 или R83 (4)

R49

N2

—

—

R49

R49

R49 или R83 (3), (4)

R49

N3

—

—

R49

R49

R49

R49

Таблица Б

Изисквания

| | Двигатели с принудително запалване | Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване |
| --- | --- | --- |
| Бензин | ПГ | ВНГ | Дизел | Етанол |
| Газообразни замърсители | — | Да | Да | Да | Да |
| Прахови частици | — | Да (5) | Да (5) | Да | Да |
| Дим | — | — | — | Да | Да |
| Износоустойчивост | — | Да | Да | Да | Да |
| Проверка на съответствието при експлоатация | — | Да | Да | Да | Да |
| СБД | — | Да (6) | Да (6) | Да | Да |

Двигатели с принудително запалване

Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

Бензин

ПГ

ВНГ

Дизел

Етанол

Газообразни замърсители

—

Да

Да

Да

Да

Прахови частици

—

Да (5)

Да (5)

Да

Да

Дим

—

—

—

Да

Да

Износоустойчивост

—

Да

Да

Да

Да

Проверка на съответствието при експлоатация

—

Да

Да

Да

Да

СБД

—

Да (6)

Да (6)

Да

Да

| 1.2. | Еквивалентни одобрения
  Следните няма нужда да бъдат одобрени съгласно настоящото правило, ако са част от превозно средство, одобрено съгласно Правило No 83:






  а) | двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, които се монтират на превозни средства от категориите N1, N2 и M2 1, използващи за гориво дизел; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Еквивалентни одобрения

Следните няма нужда да бъдат одобрени съгласно настоящото правило, ако са част от превозно средство, одобрено съгласно Правило No 83:

а)

двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, които се монтират на превозни средства от категориите N1, N2 и M2 1, използващи за гориво дизел;

| б) | двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ) за монтиране на превозни средства от категория N1. 1 |
| --- | --- |

б)

двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ) за монтиране на превозни средства от категория N1. 1

| в) | превозни средства от категориите N1, N2 и M2 1 с монтирани двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, използващи за гориво дизел, и превозни средства от категорията N1 1 с монтирани двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ). |
| --- | --- |

в)

превозни средства от категориите N1, N2 и M2 1 с монтирани двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, използващи за гориво дизел, и превозни средства от категорията N1 1 с монтирани двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ).

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

| 2.1. | За целите на настоящото правило се използват следните определения:
  „Одобряване на двигател (семейство двигатели)“ означава одобряването на тип двигател (семейство двигатели) по отношение на нивото на емисиите на газообразните замърсители и праховите замърсители, дима и системата за бордова диагностика (СБД).
  „Одобряване на превозно средство“ означава одобряването на тип превозно средство по отношение на нивото на емисиите на газообразните замърсители и праховите замърсители и дима, отделяни от неговия двигател, както и системата за бордова диагностика (СБД) и монтирането на двигател на превозното средство.
  „Спомагателна технология за контрол на емисиите (AECS)“ означава технология за контрол на емисии, която влиза в действие или променя основната технология за контрол на емисии за специфична цел или цели и в отговор на специфична комбинация от околни и/или работни условия, напр. скорост на превозно средство, честота на въртене, използвана предавка, входна температура или входно налягане.
  „Основна технология за контрол на емисиите (BECS)“ означава технология за контрол на емисии, която действа в целия работен диапазон на честота на въртене и натоварване на двигателя, освен ако не е задействана AECS. Примери за BECS, без тя да се ограничава само до тях, са:






  а) | диаграма за регулиране на двигателя; |
| --- | --- | --- |

2.1.

За целите на настоящото правило се използват следните определения:

„Одобряване на двигател (семейство двигатели)“ означава одобряването на тип двигател (семейство двигатели) по отношение на нивото на емисиите на газообразните замърсители и праховите замърсители, дима и системата за бордова диагностика (СБД).

„Одобряване на превозно средство“ означава одобряването на тип превозно средство по отношение на нивото на емисиите на газообразните замърсители и праховите замърсители и дима, отделяни от неговия двигател, както и системата за бордова диагностика (СБД) и монтирането на двигател на превозното средство.

„Спомагателна технология за контрол на емисиите (AECS)“ означава технология за контрол на емисии, която влиза в действие или променя основната технология за контрол на емисии за специфична цел или цели и в отговор на специфична комбинация от околни и/или работни условия, напр. скорост на превозно средство, честота на въртене, използвана предавка, входна температура или входно налягане.

„Основна технология за контрол на емисиите (BECS)“ означава технология за контрол на емисии, която действа в целия работен диапазон на честота на въртене и натоварване на двигателя, освен ако не е задействана AECS. Примери за BECS, без тя да се ограничава само до тях, са:

а)

диаграма за регулиране на двигателя;

| б) | диаграма за рециркулация на отработили газове; |
| --- | --- |

б)

диаграма за рециркулация на отработили газове;

| в) | диаграма за дозиране на каталитичен реагент на SCR (селективна каталитична редукция). |
| --- | --- |

в)

диаграма за дозиране на каталитичен реагент на SCR (селективна каталитична редукция).

„Комбиниран филтър за deNOx и прахови частици“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана за едновременно намаляване на емисии от азотни окиси (NOx) и прахови замърсители (ПЗ).

„Непрекъснато регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който се извършва или постоянно, или поне веднъж за ЕТС изпитване. Такъв регенерационен процес няма да изисква специална процедура за изпитване.

„Зона на контрол“ означава зоната между честотите А и C на въртене на двигателя и между 25 и 100 % от натоварването.

„Заявена максимална мощност (Pmax)“ означава максималната мощността в kW на ЕО (мощност нето), заявена от производителя в заявлението му за типово одобрение.

„Неефективна технология“ означава:

| а) | спомагателна технология за контрол на емисии (AECS), която намалява ефективността на контрола върху емисиите, свързан с основната технология за контрол на емисии (BECS) при условия, които е разумно да се очакват при нормална работа и експлоатация на превозното средство; |
| --- | --- |

а)

спомагателна технология за контрол на емисии (AECS), която намалява ефективността на контрола върху емисиите, свързан с основната технология за контрол на емисии (BECS) при условия, които е разумно да се очакват при нормална работа и експлоатация на превозното средство;

| б) | основна технология за контрол на емисии (BECS), която прави разлика между стандартно изпитване за типово одобрение и другите операции, и осигурява по-ниско ниво на контрол на емисиите при условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвателни процедури за типово одобрение, или; |
| --- | --- |

б)

основна технология за контрол на емисии (BECS), която прави разлика между стандартно изпитване за типово одобрение и другите операции, и осигурява по-ниско ниво на контрол на емисиите при условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвателни процедури за типово одобрение, или;

| в) | СБД или технология за следене на контрола на емисиите, която прави разлика между стандартно изпитване за типово одобрение и другите операции, и осигурява по-ниско ниво на възможностите за следене (навременност и прецизност) при условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвателни процедури за типово одобрение. |
| --- | --- |

в)

СБД или технология за следене на контрола на емисиите, която прави разлика между стандартно изпитване за типово одобрение и другите операции, и осигурява по-ниско ниво на възможностите за следене (навременност и прецизност) при условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвателни процедури за типово одобрение.

„deNOx система“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана да намали емисиите на азотни окиси (NOx) (напр. понастоящем има инертни и активни сухи NOx-катализатори, NOx-адсорбенти и системи за селективна каталитична редукция (SCR).

„Времезакъснение“ означава времето между промяната на компонента, който се измерва в контролната точка, и реакцията на системата за 10 % от крайното показание (t10). За газообразните компоненти това е по принцип времето за преминаване на измервания компонент от сонда за взимане на проби до детектора. За времезакъснението сондата за взимане на проби се определя като контролна точка.

„Дизелов двигател“ означава двигател, който работи на принципа на самовъзпламеняването чрез сгъстяване.

„Изпитване ELR“ означава изпитвателен цикъл, който се състои от поредица от стъпки на натоварване при постоянна честота на въртене, които се прилагат в съответствие с точка 5.2.

„Изпитване ESC“ означава изпитвателен цикъл, който се състои от 13 режима на устойчиво състояние, които се прилагат в съответствие с точка 5.2.

„Изпитване ETC“ означава изпитвателен цикъл, който се състои от 1 800 преходни, секунда по секунда режима, които се прилагат в съответствие с точка 5.2.

„Конструктивен елемент“ означава по отношение на превозно средство или двигател,

| а) | всяка система за контрол, включително компютърен софтуер, системи за електронно управление и компютърна логика; |
| --- | --- |

а)

всяка система за контрол, включително компютърен софтуер, системи за електронно управление и компютърна логика;

| б) | всякакви калибровки на системата за контрол; |
| --- | --- |

б)

всякакви калибровки на системата за контрол;

| в) | резултата от взаимодействието на системите, или; |
| --- | --- |

в)

резултата от взаимодействието на системите, или;

| г) | всякакви хардуерни елементи. |
| --- | --- |

г)

всякакви хардуерни елементи.

„Дефект, свързан с емисиите“ означава недостатък или отклонение от нормалните производствени допуски в конструкцията, материалите или изработката на устройство, система или монтажен възел, което влияе върху параметър, спецификация или компонент, принадлежащ на системата за контрол на емисии. Липсващ компонент може да се разглежда като „дефект, свързан с емисии“.

„Технология за контрол на емисиите (ECS)“ означава конструктивен елемент или съвкупност от конструктивни елементи, включени в цялостната конструкция на системата на двигателя или превозното средство, за целите на контрол на емисиите от отработили газове, която включва една BECS и една съвкупност от AECS.

„Система за контрол на емисиите“ означава система за последваща обработка на отработили газове, контролер/и за електронно управление на системата на двигателя и всеки свързан с емисиите отработили газове компонент на системата на двигателя, който подава входен сигнал или получава изходен сигнал от този/тези контролер/, и, когато е приложимо, комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модул/и за електронно управление на системата на двигателя (EECU) и всяко силово предаване или модул за управление на превозното средство по отношение управлението на емисиите.

„Система за следене на контрола на емисиите“ означава система, която осигурява правилното действие на NOx-регулиращите мерки, изпълнявани в системата на двигателя съгласно изискванията на точка 5.5.

„Режим на емисии по подразбиране“ означава задействана AECS в случай на неизправност на ECS, открита от СБД, която води до задейстгване на ИН и която не изисква входен сигнал от авариралия компонент или система.

„Семейство двигател-система за последваща обработка“ означава, за целите на изпитване спрямо график за пробег за установяване на коефициенти на влошаване съгласно приложение 7 към настоящото правило и за проверка на съответствието на превозни средства/двигатели в експлоатация съгласно приложение 8 към настоящото правило, групирането, извършено от производителя, на двигатели, което съответства на определението на семейство двигатели, но с допълнително групиране по двигатели, които използват подобни системи за последваща обработка на обработилите газове.

„система на двигател“ означава двигателят, системата за контрол на емисиите и комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модула/модулите за електронното управление (EECU) на системата на двигателя и всяко силово предаване или модул за управление на превозното средство;

„Семейство двигатели“ означава групиране на системи на двигател от производителя, които по силата на своята конструкция, както е определено в точка 7 от настоящата правило, имат сходни характеристики на емисиите отработили газове; всички членове на семейството трябва да отговарят на приложимите пределни стойности за емисиите.

„Обхват на работната честота на въртене на двигателя“ означава диапазонът на честотата на въртене на двигателя, най-често използван при експлоатацията на двигателя при полеви условия, разположен между най-ниските и най-високите честоти, определени в допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило.

„Честоти A, В и С на въртене на двигателя“ означава изпитвателните честоти на въртене, включени в обхвата на работните честоти на въртене, които трябва да се използват за провеждане на изпитване ELR и изпитване ETC, определени в допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило.

„Регулировка на двигателя“ означава специфична конфигурация двигател/превозно средство, която включва технология за контрол на емисиите (ECS), единична характеристика на работните показатели на двигателя (кривата на пълно натоварване за одобрения тип) и, ако се използва, един комплект от ограничители на въртящия момент.

„Тип двигател“ означава категория двигатели, които не се различават по такива съществени признаци като характеристиките на двигателя, описани в приложение 1 към настоящото правило.

„Система за последваща обработка на отработили газове“ означава катализатор (окисляващ или 3-пътeн), филтър за прахови частици, deNOx система, комбиниран филтър за deNOx-частици, или всякакво друго устройство за намаляване на емисиите, което е монтирано след двигателя. Това определение изключва рециркулацията на отработили газове, която, когато е монтирана, се разглежда като неразделна част от системата на двигателя.

„Газов двигател“ означава двигател с принудително запалване, използващ за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ).

„Газообразни замърсители“ означава въглероден окис, въглеводороди (изразени в еквивалентите (отношенията): CH1,85 за дизел, CH2,525 за ВНГ и CH2,93 за ПГ (NMHC) и молекулата CH3O0,5 (за дизелови двигатели, използващи за гориво етанол)), метан (изразен в еквивалента (отношението) CH4 за ПГ) и азотните окиси, като тяхното съдържание се изразява като еквивалент на азотен двуокис (NO2).

„Висока честота на въртене (nhi)“ означава най-високата честота на въртене на двигателя, при която се постига 70 % от заявената максимална мощност.

„Ниска честота на въртене (nlo)“ означава най-ниската честота на въртене на двигателя, при която се постига 50 % от заявената максимална мощност.

„Главна функционална повреда“ (7) означава постоянна или временна неизправност на системата за последваща обработка на отработили газове, при която се очаква непосредствено или забавено увеличаване на емисиите от газове и прахови частици от системата на двигателя и която не може да се оцени правилно от системата за бордова диагностика.

„Неизправност“ означава:

| а) | всяко едно влошаване или повреда, включително електрически повреди, на системата за контрол на емисиите, които биха довели до емисии, превишаващи пределните стойности на СБД, или, когато е приложимо, до невъзможност да се достигне диапазонът на функционално действие на системата за последваща обработка на отработили газове, при което емисията на всяко регулирано замърсяващо вещество би превишила пределни стойности на СБД; |
| --- | --- |

а)

всяко едно влошаване или повреда, включително електрически повреди, на системата за контрол на емисиите, които биха довели до емисии, превишаващи пределните стойности на СБД, или, когато е приложимо, до невъзможност да се достигне диапазонът на функционално действие на системата за последваща обработка на отработили газове, при което емисията на всяко регулирано замърсяващо вещество би превишила пределни стойности на СБД;

| б) | всеки един случай, при който СБД не е в състояние да изпълни изискванията за следене от настоящото правило. |
| --- | --- |

б)

всеки един случай, при който СБД не е в състояние да изпълни изискванията за следене от настоящото правило.

Независимо от това един производител може да счита за неизправност, влошаване или повреда, които биха довели до емисии, които не превишават пределните стойности на СБД.

„Индикатор за неизправност (ИН)“ означава визуален индикатор, който ясно осведомява водача на превозното средство при поява на неизправност по смисъла на настоящото правило.

„Двигател с множество възможни регулировки“ означава двигател, който съдържа повече от една възможна регулировка на двигателя.

„Гама на ПГ“ означава една от гамите H или L, според определението в европейския стандарт EN 437, ноември 1993 г.

„Мощност нето“ означава мощността в kW, измерена на изпитвателния стенд в края на коляновия вал, или нейния еквивалент, измерен съгласно метода за измерване на мощност, определен в Правило No 85.

„СБД“ означава система за бордова диагностика за контрол на емисии, която има способността да открива възникнали неизправности и да идентифицира вероятната област на неизправност чрез кодове за повреда, съхранени в компютърната памет.

„Семейство СБД двигатели“ означава, за типово одобрение на СБД съгласно изискванията на приложение 9А към настоящото правило, двигатели, групирани от производителя, които имат общи параметри на конструкцията на СБД съгласно точка 7.3. от настоящото правило;

„Димомер“ означава уред, предназначен да измерва непрозрачността на димните емисии посредством принципа на намаляване на интензитета на светлината.

„Базов двигател“ означава двигател, избран от семейство двигатели, така че неговите характеристики по отношение на емисиите обработили газове са представителни за това семейство двигатели.

„Устройство за последваща обработка на прахови частици“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана за намаляване емисиите от прахови замърсители (ПЗ) чрез механично, аеродинамично, дифузно или инерционно отделяне.

„Прахови замърсители“ означава всеки материал, събран върху определена филтрираща среда след разреждане на отработили газове с чист филтриран въздух, така че температурата да не превишава 325 K (52o C).

„Степен на натоварване“ означава частта от максималния въртящ момент, изразена в проценти, при определена честота на въртене.

„Периодично регенериране“ означава регенерационният процес на устройство за контрол на емисиите, който протича периодично при по-малко от 100 часа нормална работа на двигателя. По време на цикли, в които има регенериране, емисионните норми могат да бъдат превишени.

„Звено, консумиращо мощност“ означава изходно устройство, задвижвано от двигателя, за целите на захранване на помощно оборудване, монтирано на превозното средство;

„Номинална честота на въртене“ означава максималната честота на въртене при пълно натоварване, допускана от регулатора, или, при липса регулатор, честотата на въртене, при което се получава максимална мощност на двигателя, както е посочено от производителя в точка 2. от допълнение 2 към приложение 1.

„Реагент“ означава всяка среда, съхранена в резервоар, разположен на превозното средство, и предоставяна на системата за последваща обработка на отработили газове (ако е необходимо), при поискване от системата за контрол на емисиите.

„Повторно калибриране“ означава фина настройка на двигателя, използващ за гориво ПГ, за да се осигури същата работа (мощност, разход на гориво) с природен газ от друга гама.

„Еталонна честота на въртене (nref)“ означава 100 % от стойността на честотите, използвани за денормализиране на относителни стойности на честотата на въртене на изпитването ETC, определени в допълнение 2 към приложение 4А към настоящото правило.

„Време за реагиране“ означава разликата във времето между бърза промяна на компонента, който се измерва в контролната точка, и съответната промяна в реакцията на измерващата система, като промяната на измервания компонент е поне 60 % FS и се извършва за по-малко от 0,1 секунда. Времето за реагиране на системата (t90) се състои от времезакъснението към системата и времето за нарастване на системата (вж. също ISO 16183).

„Времето на нарастване“ означава времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t90 – t10). Това е реакцията на уреда, след като измерваният компонент достигне уреда. За времето за нарастване сондата за взимане на проби се определя като контролна точка.

„Саморегулиращо“ означава всяко устройство на двигател, което позволява да се запазва константно съотношението въздух/гориво.

„Димни емисии“ означава частиците в състояние на суспензия в потока на отработилите газове на дизеловия двигател, които поглъщат, отразяват или пречупват светлината.

„Изпитвателен цикъл“ означава поредица от изпитвателни точки, всяка от която има определени честота на въртене и въртящ момент, които се съблюдават от двигателя при устойчив режим на работа (ESC изпитване) или от преходни работни условия (изпитвания ETC, ELR).

„Ограничител на въртящия момент“ означава устройство, което временно ограничава максималния въртящ момент на двигателя.

„Време за преобразуване“ означава времето между промяната на компонента, който се измерва в сондата за вземане на проби и реакцията на системата при 50 % от крайното показание (t50). Времето за преобразуване се използва за изравняване сигнала на различни измервателни уреди.

„Срок на експлоатация“ означава за превозни средства и двигатели от одобрен тип по ред Б1, Б2 или В от таблицата, дадена в точка 5.2.1 на настоящото правило, съответното изминато разстояние и/или период от време, определен в точка 5.3. (по отношение на дълготрайността на системи за контрол на емисиите) от настоящото правило, чието съответствие със съответните пределни стойности за газообразни, от прахови частици и димни емисии, трябва да бъде гарантирано като част от типовото одобрение.

„Тип превозно средство“ означава категория моторни превозни средства, които не се различават по такива съществени признаци, като характеристиките на превозното средство и двигателя, специфицирани в приложение 1 към настоящото правило.

„Индекс на Вобе (нисък Wl, или висок Wu)“ означава съотношението между топлината, отделена при изгарянето на единица обем газ и квадратния корен на относителната му плътност при еднакви еталонни условия:

Formula

„Коефициент на коригиране – λ (Sλ)“ означава израз, който описва необходимата гъвкавост на системата за управление на двигателя по отношение промяна в коефициента на излишния въздух λ, ако двигателят използва гориво със състав, различен от чист метан (вж. приложение 7 за изчисляване на Sλ).

| 2.2. | Символи, съкращения и международни стандарти |
| --- | --- |

2.2.

Символи, съкращения и международни стандарти

| 2.2.1. | Символи на параметрите на изпитванията







  Символ | Мерна единица | Термин |
| --- | --- | --- | --- |
| Ap | m2 | Площ на напречното сечение на изокинетичната сонда за взимане на проби |
| Ae | m2 | Площ на напречното сечение на изпускателната тръба |
| c | ppm/vol. % | Концентрация |
| Cd | — | Коефициент на изпускане на SSV-CVS |
| C1 | — | Въглеводороди, изразени в еквивалент С 1 |
| d | m | Диаметър |
| D0 | m3/s | Базисна координата на функцията за еталониране на помпата за измерване на обем |
| D | — | Коефициент на разреждането |
| D | — | Константа на функцията на Бесел |
| E | — | Константа на функцията на Бесел |
| EE | — | Топлотворна способност на етана |
| EM | — | Топлотворна способност на метана |
| Ez | g/kWh | Интерполирани емисии на NOx в контролната точка |
| f | 1/s | Честота |
| fa | — | Лабораторен атмосферен коефициент |
| fc | s-1 | Честота на срязване на Беселовия филтър |
| Fs | — | Стехиометричен коефициент |
| H | MJ/m3 | Калоричност |
| Ha | g/kg | Абсолютна влажност нa входящия въздух |
| Hd | g/kg | Абсолютна влажност нa въздуха за разреждане |
| i | — | Коефициент, обозначаващ индивидуален режим или моментно измерване |
| К | — | Константа на Бесел |
| k | m-
  1 | Коефициент на поглъщане на светлина |
| kf | | Специфичен горивен коефициент за суха към влажна корекция |
| kh, D | — | Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при дизеловите двигатели |
| kh, G | — | Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при газови двигатели |
| KV | | Коефициент за калибриране на CFV |
| kW, a | — | Коефициент за коригиране нa входящия въздух от суха към влажна база |
| kW, d | — | Коефициент за коригиране нa въздуха за разреждане от суха към влажна база |
| kW, e | — | Коефициент за коригиране нa разредените отработили газове от суха към влажна база |
| kW, r | — | Коефициент за коригиране нa неразредените отработили газове от суха към влажна база |
| L | % | Стойност нa въртящия момент, изразена в проценти спрямо максималния въртящ момент нa изпитвания двигател |
| La | m | Ефективна дължина на оптичния път |
| Mra | g/mol | Молекулна маса на входящия въздух |
| Mre | g/mol | Молекулна маса на отработилите газове |
| md | kg | Маса на пробата на въздуха за разреждане, преминал през филтрите за взимане на проби на прахови частици |
| med | kg | Обща маса разредени отработили газове за цикъл |
| medf | kg | Маса на еквивалент разредени отработили газове за цикъл |
| mew | kg | Обща маса отработили газове за цикъл |
| mf | mg | Събрана маса нa пробата нa праховите частици |
| mf, d | mg | Събрана маса нa пробата нa праховите частици във въздуха за разреждане |
| mgas | g/h или g | Масов поток (дебит) на газообразните емисии |
| mse | kg | Маса на пробата за цикъл |
| msep | kg | Маса нa пробата нa разредените отработили газове, преминали през филтрите за вземане на проби от прахови частици |
| mset | kg | Маса на пробата на двойно разредените отработили газове, преминала през филтрите вземане на проби от прахови частици |
| mssd | kg | Маса на въздуха за вторично разреждане |
| N | % | Непрозрачност |
| NP | — | Общ брой завъртания на обемната помпа PDP за цикъл |
| NP, i | — | Брой завъртания на обемната помпа PDP за интервал от време |
| n | min-
  1 | Честота на въртене |
| np | s-
  1 | Честота на въртене на обемната помпа PDP |
| nhi | min-
  1 | Висока честота на въртене |
| nlo | min-
  1 | Ниска честота на въртене |
| nref | min-
  1 | Еталонна честота на въртене за изпитване ЕТС |
| pa | kPa | Налягане на наситените пари във влизащия в двигателя въздух |
| pb | kPa | Общо атмосферно налягане |
| pd | kPa | Налягане на наситените пари във въздуха за разреждане |
| pp | kPa | Абсолютно налягане |
| pr | kPa | Налягане на водни пари след охлаждаща вана |
| ps | kPa | Атмосферно налягане на сухия въздух |
| p1 | kPa | Спад на налягането на входа на помпата |
| Р(а) | kW | Мощност, консумирана от спомагателните устройства, монтирани за провеждане на изпитването |
| P(b) | kW | Мощност, консумирана от спомагателните устройства, демонтирани за провеждане на изпитването |
| P(n) | kW | Чиста некоригирана мощност |
| P(m) | kW | Мощност, измерена на изпитвателния стенд |
| qmaw | kg/h или kg/s | Масов дебит на входящия въздух на влажна база |
| qmad | kg/h или kg/s | Масов дебит на входящия въздух на суха база |
| qmdw | kg/h или kg/s | Масов дебит на въздуха за разреждане на влажна база |
| qmdew | kg/h или kg/s | Масов дебит на разредените отработили газове на влажна база |
| qmdew, i | kg/s | Моментен CVS масов дебит на влажна база |
| qmedf | kg/h или kg/s | Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база |
| qmew | kg/h или kg/s | Масов дебит на отработилите газове на влажна база |
| qmf | kg/h или kg/s | Масов дебит на горивото |
| qmp | kg/h или kg/s | Масов дебит на пробата от прахови частици |
| qvs | dm3/min | Дебит на проба през анализатора |
| qvt | cm3/min | Дебит на индикаторен газ |
| Ω | — | Константа на Бесел |
| Qs | m3/s | PDP/CFV-CVS обемен дебит |
| QSSV | m3/s | SSV-CVS обемен дебит |
| ra | — | Отношение нa площите нa напречните сечения нa изокинетичната сонда и изпускателната тръба |
| rd | — | Съотношение на разреждане |
| rD | — | Отношение на диаметри SSV-CVS |
| rp | — | Отношение на налягане SSV-CVS |
| rs | — | Съотношение на пробата |
| Rf | — | Коефициент нa предавателната характеристика нa пламъчно-йонизационния детектор |
| ρ | kg/m3 | Плътност |
| S | kW | Регулиране на динамометричен стенд |
| S i | m-
  1 | Моментна стойност на димните емисии |
| Sλ | — | Коефициент за коригиране-λ |
| T | К | Абсолютна температура |
| Ta | К | Абсолютна температура на входящия въздух |
| t | s | Времетраене на измерването |
| te | s | Електрическо време на реакцията |
| tf | s | Време за реакция на филтъра за функцията на Бесел |
| tp | s | Време за физическа реакция |
| Δt | s | Интервал от време между предаванията на последователни данни за димните емисии (= 1/честота на взимане на проби) |
| Δti | s | Интервал от време за моментен CVS поток |
| τ | % | Пропускливост на дим |
| u | — | Отношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове |
| V0 | m3/об. | PDP газов обем, изпомпван за оборот |
| Vs | l | Обем на системата на анализатора |
| W | — | Индекс на Вобе |
| Wact | kWh | Действителна работа за цикъл ЕТС |
| Wref | kWh | Работа за еталонен цикъл ЕТС |
| Wf | — | Тегловен коефициент |
| Wfe | — | Ефективен тегловен коефициент |
| X0 | m3/об. | Калибрираща функция на обемния дебит на обемната помпа PDP |
| Yi | m-
  1 | Средноаритметична стойност на Бесел за 1 s димни емисии |

2.2.1.

Символи на параметрите на изпитванията

Символ

Мерна единица

Термин

Ap

m2

Площ на напречното сечение на изокинетичната сонда за взимане на проби

Ae

m2

Площ на напречното сечение на изпускателната тръба

c

ppm/vol. %

Концентрация

Cd

—

Коефициент на изпускане на SSV-CVS

C1

—

Въглеводороди, изразени в еквивалент С 1

d

m

Диаметър

D0

m3/s

Базисна координата на функцията за еталониране на помпата за измерване на обем

D

—

Коефициент на разреждането

D

—

Константа на функцията на Бесел

E

—

Константа на функцията на Бесел

EE

—

Топлотворна способност на етана

EM

—

Топлотворна способност на метана

Ez

g/kWh

Интерполирани емисии на NOx в контролната точка

f

1/s

Честота

fa

—

Лабораторен атмосферен коефициент

fc

s-1

Честота на срязване на Беселовия филтър

Fs

—

Стехиометричен коефициент

H

MJ/m3

Калоричност

Ha

g/kg

Абсолютна влажност нa входящия въздух

Hd

g/kg

Абсолютна влажност нa въздуха за разреждане

i

—

Коефициент, обозначаващ индивидуален режим или моментно измерване

К

—

Константа на Бесел

k

m-
  1

Коефициент на поглъщане на светлина

kf

Специфичен горивен коефициент за суха към влажна корекция

kh, D

—

Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при дизеловите двигатели

kh, G

—

Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при газови двигатели

KV

Коефициент за калибриране на CFV

kW, a

—

Коефициент за коригиране нa входящия въздух от суха към влажна база

kW, d

—

Коефициент за коригиране нa въздуха за разреждане от суха към влажна база

kW, e

—

Коефициент за коригиране нa разредените отработили газове от суха към влажна база

kW, r

—

Коефициент за коригиране нa неразредените отработили газове от суха към влажна база

L

%

Стойност нa въртящия момент, изразена в проценти спрямо максималния въртящ момент нa изпитвания двигател

La

m

Ефективна дължина на оптичния път

Mra

g/mol

Молекулна маса на входящия въздух

Mre

g/mol

Молекулна маса на отработилите газове

md

kg

Маса на пробата на въздуха за разреждане, преминал през филтрите за взимане на проби на прахови частици

med

kg

Обща маса разредени отработили газове за цикъл

medf

kg

Маса на еквивалент разредени отработили газове за цикъл

mew

kg

Обща маса отработили газове за цикъл

mf

mg

Събрана маса нa пробата нa праховите частици

mf, d

mg

Събрана маса нa пробата нa праховите частици във въздуха за разреждане

mgas

g/h или g

Масов поток (дебит) на газообразните емисии

mse

kg

Маса на пробата за цикъл

msep

kg

Маса нa пробата нa разредените отработили газове, преминали през филтрите за вземане на проби от прахови частици

mset

kg

Маса на пробата на двойно разредените отработили газове, преминала през филтрите вземане на проби от прахови частици

mssd

kg

Маса на въздуха за вторично разреждане

N

%

Непрозрачност

NP

—

Общ брой завъртания на обемната помпа PDP за цикъл

NP, i

—

Брой завъртания на обемната помпа PDP за интервал от време

n

min-
  1

Честота на въртене

np

s-
  1

Честота на въртене на обемната помпа PDP

nhi

min-
  1

Висока честота на въртене

nlo

min-
  1

Ниска честота на въртене

nref

min-
  1

Еталонна честота на въртене за изпитване ЕТС

pa

kPa

Налягане на наситените пари във влизащия в двигателя въздух

pb

kPa

Общо атмосферно налягане

pd

kPa

Налягане на наситените пари във въздуха за разреждане

pp

kPa

Абсолютно налягане

pr

kPa

Налягане на водни пари след охлаждаща вана

ps

kPa

Атмосферно налягане на сухия въздух

p1

kPa

Спад на налягането на входа на помпата

Р(а)

kW

Мощност, консумирана от спомагателните устройства, монтирани за провеждане на изпитването

P(b)

kW

Мощност, консумирана от спомагателните устройства, демонтирани за провеждане на изпитването

P(n)

kW

Чиста некоригирана мощност

P(m)

kW

Мощност, измерена на изпитвателния стенд

qmaw

kg/h или kg/s

Масов дебит на входящия въздух на влажна база

qmad

kg/h или kg/s

Масов дебит на входящия въздух на суха база

qmdw

kg/h или kg/s

Масов дебит на въздуха за разреждане на влажна база

qmdew

kg/h или kg/s

Масов дебит на разредените отработили газове на влажна база

qmdew, i

kg/s

Моментен CVS масов дебит на влажна база

qmedf

kg/h или kg/s

Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база

qmew

kg/h или kg/s

Масов дебит на отработилите газове на влажна база

qmf

kg/h или kg/s

Масов дебит на горивото

qmp

kg/h или kg/s

Масов дебит на пробата от прахови частици

qvs

dm3/min

Дебит на проба през анализатора

qvt

cm3/min

Дебит на индикаторен газ

Ω

—

Константа на Бесел

Qs

m3/s

PDP/CFV-CVS обемен дебит

QSSV

m3/s

SSV-CVS обемен дебит

ra

—

Отношение нa площите нa напречните сечения нa изокинетичната сонда и изпускателната тръба

rd

—

Съотношение на разреждане

rD

—

Отношение на диаметри SSV-CVS

rp

—

Отношение на налягане SSV-CVS

rs

—

Съотношение на пробата

Rf

—

Коефициент нa предавателната характеристика нa пламъчно-йонизационния детектор

ρ

kg/m3

Плътност

S

kW

Регулиране на динамометричен стенд

S i

m-
  1

Моментна стойност на димните емисии

Sλ

—

Коефициент за коригиране-λ

T

К

Абсолютна температура

Ta

К

Абсолютна температура на входящия въздух

t

s

Времетраене на измерването

te

s

Електрическо време на реакцията

tf

s

Време за реакция на филтъра за функцията на Бесел

tp

s

Време за физическа реакция

Δt

s

Интервал от време между предаванията на последователни данни за димните емисии (= 1/честота на взимане на проби)

Δti

s

Интервал от време за моментен CVS поток

τ

%

Пропускливост на дим

u

—

Отношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове

V0

m3/об.

PDP газов обем, изпомпван за оборот

Vs

l

Обем на системата на анализатора

W

—

Индекс на Вобе

Wact

kWh

Действителна работа за цикъл ЕТС

Wref

kWh

Работа за еталонен цикъл ЕТС

Wf

—

Тегловен коефициент

Wfe

—

Ефективен тегловен коефициент

X0

m3/об.

Калибрираща функция на обемния дебит на обемната помпа PDP

Yi

m-
  1

Средноаритметична стойност на Бесел за 1 s димни емисии

| 2.2.2. | Символи на химични съединения






  CH4 | Метан |
| --- | --- | --- |
| C2H6 | Етан |
| C2H5OH | Етанол |
| C3H8 | Пропан |
| СО | Въглероден окис |
| DOP | Диоктилфталат |
| CO2 | Въглероден двуокис |
| HC | Въглеводороди |
| NMHC | Неметанови въглеводороди |
| NOx | Азотни окиси |
| NO | Азотен окис |
| NO2 | Азотен двуокис |
| PT | Прахови частици |

2.2.2.

Символи на химични съединения

CH4

Метан

C2H6

Етан

C2H5OH

Етанол

C3H8

Пропан

СО

Въглероден окис

DOP

Диоктилфталат

CO2

Въглероден двуокис

HC

Въглеводороди

NMHC

Неметанови въглеводороди

NOx

Азотни окиси

NO

Азотен окис

NO2

Азотен двуокис

PT

Прахови частици

| 2.2.3. | Съкращения






  CFV | Тръба нa Вентури с критичен поток |
| --- | --- | --- |
| CLD | Химилуминесцентен датчик |
| ELR | Изпитване за чувствителност към натоварването |
| ESC | Изпитване при стабилизиран режим на работа |
| ETC | Изпитване при променлив режим на работа |
| FID | Пламъчно-йонизационен детектор |
| GC | Газов хроматограф |
| HCLD | Загряван химилуминесцентен датчик |
| HFID | Загряван пламъчно-йонизационен детектор |
| LPG | Втечнен нефтен газ |
| NDIR | Недисперсен инфрачервен анализатор |
| NG | Природен газ |
| NMC | Сепаратор за неметанови фракции |

2.2.3.

Съкращения

CFV

Тръба нa Вентури с критичен поток

CLD

Химилуминесцентен датчик

ELR

Изпитване за чувствителност към натоварването

ESC

Изпитване при стабилизиран режим на работа

ETC

Изпитване при променлив режим на работа

FID

Пламъчно-йонизационен детектор

GC

Газов хроматограф

HCLD

Загряван химилуминесцентен датчик

HFID

Загряван пламъчно-йонизационен детектор

LPG

Втечнен нефтен газ

NDIR

Недисперсен инфрачервен анализатор

NG

Природен газ

NMC

Сепаратор за неметанови фракции

| 2.2.4. | Символи за състав на горивото






  wALF | водородно съдържание на гориво, масови % |
| --- | --- | --- |
| wBET | водородно съдържание на гориво, масови % |
| wGAM | серно съдържание на гориво, масови % |
| wDEL | азотно съдържание на гориво, масови % |
| wEPS | кислородно съдържание на гориво, масови % |
| α | моларно водородно отношение (H/C) |
| β | моларно въглеродно отношение (C/C) |
| γ | моларно серно отношение (S/C) |
| δ | моларно азотно отношение (N/C) |
| ε | моларно кислородно отношение (O/C) |

2.2.4.

Символи за състав на горивото

wALF

водородно съдържание на гориво, масови %

wBET

водородно съдържание на гориво, масови %

wGAM

серно съдържание на гориво, масови %

wDEL

азотно съдържание на гориво, масови %

wEPS

кислородно съдържание на гориво, масови %

α

моларно водородно отношение (H/C)

β

моларно въглеродно отношение (C/C)

γ

моларно серно отношение (S/C)

δ

моларно азотно отношение (N/C)

ε

моларно кислородно отношение (O/C)

относно гориво Cβ Hα Oε Nδ Sγ

β = 1 за горива на въглеродна основа, β = 0 за водородно гориво.

| 2.2.5. | Стандарти, упоменати в настоящото правило






  ISO 15031-1 | ISO 15031-1:2001 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 1: Обща информация. |
| --- | --- | --- |
| ISO 15031-2 | ISO/PRF TR 15031-2:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 2: Термини, определения, съкращения и акроними. |
| ISO 15031-3 | ISO 15031-3:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 3: Съединител за диагностика и свързани с него електрически схеми, спецификация и употреба. |
| SAE J1939-13 | SAE J1939-13: Външен съединител за диагностика. |
| ISO 15031-4 | ISO DIS 15031-4,3:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 4: Външно изпитвателно оборудване. |
| SAE J1939-73 | SAE J1939-73: Приложно ниво — Диагностика. |
| ISO 15031-5 | ISO DIS 15031-5.4:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 5: Диагностични услуги, свързани с емисии. |
| ISO 15031-6 | ISO DIS 15031-6.4:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 6: Определения на диагностични кодове за неизправност. |
| SAE J2012 | SAE J2012: Определения на диагностични кодове за неизправност, еквивалентни на ISO/DIS 15031-6, 30 април 2002 г. |
| ISO 15031-7 | ISO 15031-7:2001 Пътни превозни средства — Обмен на данни между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 7: Защита на връзка данни. |
| SAE J2186 | SAE J2186: E/E Защита на връзка данни, с дата октомври 1996 г.. |
| ISO 15765-4 | ISO 15765-4:2001 Пътни превозни средства — Диагностика на мрежа на контролера (CAN) — Част 4: Изисквания за системи, свързани с емисии. |
| SAE J1939 | SAE J1939: Препоръчителна практика за мрежа за серийно управление и комуникации на превозното средство. |
| ISO 16185 | ISO 16185:2000 Пътни превозни средства — семейство двигатели за първоначално одобряване. |
| ISO 2575 | ISO 2575:2000 Пътни превозни средства — Символи на органите за управление, индикаторите и сигналните устройства |
| ISO 16183 | ISO 16183:2002 Двигатели с тежък режим на работа — Измерване на газови емисии от неразредени отработили газове и на емисии на прахови частици с използване на системи за разреждане на част от потока при изпитване при променлив режим на работа. |

2.2.5.

Стандарти, упоменати в настоящото правило

ISO 15031-1

ISO 15031-1:2001 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 1: Обща информация.

ISO 15031-2

ISO/PRF TR 15031-2:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 2: Термини, определения, съкращения и акроними.

ISO 15031-3

ISO 15031-3:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 3: Съединител за диагностика и свързани с него електрически схеми, спецификация и употреба.

SAE J1939-13

SAE J1939-13: Външен съединител за диагностика.

ISO 15031-4

ISO DIS 15031-4,3:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 4: Външно изпитвателно оборудване.

SAE J1939-73

SAE J1939-73: Приложно ниво — Диагностика.

ISO 15031-5

ISO DIS 15031-5.4:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 5: Диагностични услуги, свързани с емисии.

ISO 15031-6

ISO DIS 15031-6.4:2004 Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 6: Определения на диагностични кодове за неизправност.

SAE J2012

SAE J2012: Определения на диагностични кодове за неизправност, еквивалентни на ISO/DIS 15031-6, 30 април 2002 г.

ISO 15031-7

ISO 15031-7:2001 Пътни превозни средства — Обмен на данни между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързана с емисии — Част 7: Защита на връзка данни.

SAE J2186

SAE J2186: E/E Защита на връзка данни, с дата октомври 1996 г..

ISO 15765-4

ISO 15765-4:2001 Пътни превозни средства — Диагностика на мрежа на контролера (CAN) — Част 4: Изисквания за системи, свързани с емисии.

SAE J1939

SAE J1939: Препоръчителна практика за мрежа за серийно управление и комуникации на превозното средство.

ISO 16185

ISO 16185:2000 Пътни превозни средства — семейство двигатели за първоначално одобряване.

ISO 2575

ISO 2575:2000 Пътни превозни средства — Символи на органите за управление, индикаторите и сигналните устройства

ISO 16183

ISO 16183:2002 Двигатели с тежък режим на работа — Измерване на газови емисии от неразредени отработили газове и на емисии на прахови частици с използване на системи за разреждане на част от потока при изпитване при променлив режим на работа.

3.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ

3.1.   Заявление за типово одобрение на тип двигател или семейство двигатели, като отделна техническа единица

| 3.1.1. | Заявлението за одобрение на тип двигател или семейство двигатели по отношение на изискванията, изброени в таблица Б, точка 1.1. се подава от производителя на двигателя или от негов надлежно упълномощен представител.
  Ако заявлението се отнася до двигател, оборудван със система за бордова диагностика (СБД), трябва да бъдат изпълнени изискванията на точка 3.4. |
| --- | --- |

3.1.1.

Заявлението за одобрение на тип двигател или семейство двигатели по отношение на изискванията, изброени в таблица Б, точка 1.1. се подава от производителя на двигателя или от негов надлежно упълномощен представител.

Ако заявлението се отнася до двигател, оборудван със система за бордова диагностика (СБД), трябва да бъдат изпълнени изискванията на точка 3.4.

| 3.1.2. | То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни: |
| --- | --- |

3.1.2.

То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни:

| 3.1.2.1. | описание на типа двигател или семейството двигатели, когато е приложимо, включително всички данни, посочени в приложение 1 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

описание на типа двигател или семейството двигатели, когато е приложимо, включително всички данни, посочени в приложение 1 към настоящото правило.

| 3.1.3. | Двигател, който съответства на характеристиките за „тип двигател“ или „базов двигател“, описани в приложение 1, се представя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точка 5. |
| --- | --- |

3.1.3.

Двигател, който съответства на характеристиките за „тип двигател“ или „базов двигател“, описани в приложение 1, се представя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точка 5.

3.2.   Заявление за типово одобрение за тип превозно средство по отношение на неговия двигател

| 3.2.1. | Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на изискванията за двигателя му или на семейството двигатели, изброени в таблица Б от точка 1.1., и за монтирането на двигателя на превозното средство се подава от производителя на превозното средство или от негов надлежно упълномощен представител.
  Ако заявлението се отнася до двигател, оборудван със система за бордова диагностика (СБД), трябва да бъдат изпълнени изискванията на точка 3.4. |
| --- | --- |

3.2.1.

Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на изискванията за двигателя му или на семейството двигатели, изброени в таблица Б от точка 1.1., и за монтирането на двигателя на превозното средство се подава от производителя на превозното средство или от негов надлежно упълномощен представител.

Ако заявлението се отнася до двигател, оборудван със система за бордова диагностика (СБД), трябва да бъдат изпълнени изискванията на точка 3.4.

| 3.2.2. | То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни: |
| --- | --- |

3.2.2.

То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни:

| 3.2.2.1. | описание на типа превозно средство, на частите на превозното средство, свързани с двигателя или семейството двигатели, когато е приложимо, включително всички данни, посочени в приложение 1 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

описание на типа превозно средство, на частите на превозното средство, свързани с двигателя или семейството двигатели, когато е приложимо, включително всички данни, посочени в приложение 1 към настоящото правило.

| 3.2.3. | Производителят осигурява описание на индикатора за неизправност (ИН), използван от СБД за сигнализация към водача на поява на повреда.
  Производителят осигурява описание на индикатора и метода за предупреждение към водача на превозното средство, използван за сигнализация на липса на необходимия реагент. |
| --- | --- |

3.2.3.

Производителят осигурява описание на индикатора за неизправност (ИН), използван от СБД за сигнализация към водача на поява на повреда.

Производителят осигурява описание на индикатора и метода за предупреждение към водача на превозното средство, използван за сигнализация на липса на необходимия реагент.

| 3.2.4. | Превозно средство, което съответства на характеристиките за „тип превозно средство“, определени в приложение 1, се предоставя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точки 5 и 6. |
| --- | --- |

3.2.4.

Превозно средство, което съответства на характеристиките за „тип превозно средство“, определени в приложение 1, се предоставя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точки 5 и 6.

3.3.   Заявление за типово одобрение за тип превозно средство с одобрен двигател

| 3.3.1. | Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на монтирането на одобрен двигател на превозното средство се подава от производителя на превозното средство или от негов надлежно упълномощен представител. |
| --- | --- |

3.3.1.

Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на монтирането на одобрен двигател на превозното средство се подава от производителя на превозното средство или от негов надлежно упълномощен представител.

| 3.3.2. | То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни: |
| --- | --- |

3.3.2.

То се придружава от споменатите по-долу документи в три екземпляра, съдържащи следните данни:

| 3.3.2.1. | описание на типа превозно средство и на частите на превозното средство, свързани с двигателя, което съдържа данните,посочени в приложение 1, когато е приложимо, и екземпляр на уведомителния формуляр за одобрение (приложение 2А) за двигателя или семейството двигатели, когато е приложимо, като отделна техническа единица, която е монтирана на типа превозно средство. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

описание на типа превозно средство и на частите на превозното средство, свързани с двигателя, което съдържа данните,посочени в приложение 1, когато е приложимо, и екземпляр на уведомителния формуляр за одобрение (приложение 2А) за двигателя или семейството двигатели, когато е приложимо, като отделна техническа единица, която е монтирана на типа превозно средство.

| 3.3.3. | Производителят осигурява описание на индикатора за неизправност (ИН), използван от СБД за сигнализация към водача на поява на повреда.
  Производителят осигурява описание на индикатора и метода за предупреждение към водача на превозното средство, използван за сигнализация на липса на необходимия реагент. |
| --- | --- |

3.3.3.

Производителят осигурява описание на индикатора за неизправност (ИН), използван от СБД за сигнализация към водача на поява на повреда.

Производителят осигурява описание на индикатора и метода за предупреждение към водача на превозното средство, използван за сигнализация на липса на необходимия реагент.

| 3.3.4. | Превозно средство, което съответства на характеристиките за „тип превозно средство“, определени в приложение 1, се предоставя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точка 6. |
| --- | --- |

3.3.4.

Превозно средство, което съответства на характеристиките за „тип превозно средство“, определени в приложение 1, се предоставя на техническата служба, отговорна за извършване на изпитванията за одобрение, определени в точка 6.

3.4.   Системи за бордова диагностика

| 3.4.1. | Заявлението за одобрение на превозно средство или двигател(семейство двигатели), оборудван със система за бордова диагностика (СБД), е придружено от информацията, изисквана в точка 9 от допълнение 1 към приложение 1 (описание на (базов) двигател) и/или точка 6 от допълнение 3 към приложение 1 (описание на тип двигател от семейството), заедно с: |
| --- | --- |

3.4.1.

Заявлението за одобрение на превозно средство или двигател(семейство двигатели), оборудван със система за бордова диагностика (СБД), е придружено от информацията, изисквана в точка 9 от допълнение 1 към приложение 1 (описание на (базов) двигател) и/или точка 6 от допълнение 3 към приложение 1 (описание на тип двигател от семейството), заедно с:

| 3.4.1.1. | Подробна писмена информация, напълно описваща функционалните работни характеристики на СБД, включително списък на всички съответни части на системата за контрол на емисиите на двигателя, т.е. датчици, изпълнителни механизми и компоненти, които се следят от СБД; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Подробна писмена информация, напълно описваща функционалните работни характеристики на СБД, включително списък на всички съответни части на системата за контрол на емисиите на двигателя, т.е. датчици, изпълнителни механизми и компоненти, които се следят от СБД;

| 3.4.1.2. | Когато е приложимо, декларация от производителя за параметрите, които се използват като база за контрол на основни функционални повреди и освен това: |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Когато е приложимо, декларация от производителя за параметрите, които се използват като база за контрол на основни функционални повреди и освен това:

| 3.4.1.2.1. | Производителят предоставя на техническата служба описание на потенциални повреди на системата за контрол на емисиите, които ще въздействат върху емисиите. Тази информация е предмет на обсъждане и спогодба между техническата служба и производителя на превозното средство. |
| --- | --- |

3.4.1.2.1.

Производителят предоставя на техническата служба описание на потенциални повреди на системата за контрол на емисиите, които ще въздействат върху емисиите. Тази информация е предмет на обсъждане и спогодба между техническата служба и производителя на превозното средство.

| 3.4.1.3. | Когато е приложимо, описание на комуникационния интерфейс (хардуер и съобщения) между модул/а за електронно управление на системата на двигателя (EECU) и всяко силово предаване или модул за управление на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на системата за контрол на емисиите. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Когато е приложимо, описание на комуникационния интерфейс (хардуер и съобщения) между модул/а за електронно управление на системата на двигателя (EECU) и всяко силово предаване или модул за управление на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на системата за контрол на емисиите.

| 3.4.1.4. | По целесъобразност, копия от други типови одобрения със съответните данни, които да дават възможност за разширяване на одобренията. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

По целесъобразност, копия от други типови одобрения със съответните данни, които да дават възможност за разширяване на одобренията.

| 3.4.1.5. | Когато е приложимо, данни за семейството двигатели, посочени в точка 7 на настоящото правило. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Когато е приложимо, данни за семейството двигатели, посочени в точка 7 на настоящото правило.

| 3.4.1.6. | Производителят трябва да опише мерките, предприети за предотвратяване на вмешателство в и модификация на EECU, или който и да било интерфейсен параметър, разгледан в точка 3.4.1.3. |
| --- | --- |

3.4.1.6.

Производителят трябва да опише мерките, предприети за предотвратяване на вмешателство в и модификация на EECU, или който и да било интерфейсен параметър, разгледан в точка 3.4.1.3.

4.   ОДОБРЕНИЕ

4.1.   Издаване на типово одобрение за универсално гориво

Типово одобрение за универсално гориво се издава при следните условия.

| 4.1.1. | В случай на дизелово гориво или етанол, базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за еталонно гориво, определени в приложение 5. |
| --- | --- |

4.1.1.

В случай на дизелово гориво или етанол, базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за еталонно гориво, определени в приложение 5.

| 4.1.2. | В случай на природен газ, трябва да се демонстрира способността на базовия двигател да се адаптира към всеки състав на горивото, който може да се срещне на пазара. В случай на природен газ, обикновено съществуват два типа гориво — висококалорично гориво (Н-газ) и нискокалорично гориво (L-газ), но със значителна амплитуда във всяка от гамите; те значително се различават по своето калорично съдържание, изразено с индекса на Вобе и с коефициент на коригиране λ — (Sλ). Формулите за изчисляване на индекса на Вобе и Sλ са дадени в точка 2.1. За природните газове с коефициент на коригиране-λ между 0,89 и 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) се приема, че принадлежат към H-гамата, докато за природните газове с коригиращ коефициент -λ между 1,08 и 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) се приема, че принадлежат към L-гамата. Съставът на еталонните горива отразява пределните вариации на Sλ.
  Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за еталонните горива GR (гориво 1) и G25 (гориво 2), както е определено в приложение 5, без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег на ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 към допълнение 2 към приложение 4А. |
| --- | --- |

4.1.2.

В случай на природен газ, трябва да се демонстрира способността на базовия двигател да се адаптира към всеки състав на горивото, който може да се срещне на пазара. В случай на природен газ, обикновено съществуват два типа гориво — висококалорично гориво (Н-газ) и нискокалорично гориво (L-газ), но със значителна амплитуда във всяка от гамите; те значително се различават по своето калорично съдържание, изразено с индекса на Вобе и с коефициент на коригиране λ — (Sλ). Формулите за изчисляване на индекса на Вобе и Sλ са дадени в точка 2.1. За природните газове с коефициент на коригиране-λ между 0,89 и 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) се приема, че принадлежат към H-гамата, докато за природните газове с коригиращ коефициент -λ между 1,08 и 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) се приема, че принадлежат към L-гамата. Съставът на еталонните горива отразява пределните вариации на Sλ.

Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за еталонните горива GR (гориво 1) и G25 (гориво 2), както е определено в приложение 5, без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег на ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 към допълнение 2 към приложение 4А.

| 4.1.2.1. | По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво (гориво 3), когато коефициентът на коригиране – λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), ако например гориво 3 е гориво, което се намира на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво (гориво 3), когато коефициентът на коригиране – λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), ако например гориво 3 е гориво, което се намира на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството.

| 4.1.3. | В случай на двигател, използващ за гориво природен газ, който може сам да се регулира спрямо гамата на Н-газове, от една страна, и гамата на L-газове, от друга, и който преминава от гамата на Н-газове към гамата на L-газове посредством включването на превключвател, базовият двигател се изпитва със съответното еталонно гориво, както е посочено в приложение 5 за всяка гама, при всяко положение на превключвателя. Горивата са GR (гориво 1) и G23 (гориво 3) за Н-гамата и G25 (гориво 2) и G23 (гориво 3) за L-гамата. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за двете положения на превключвателя без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания при всяко положение на превключвателя. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 към допълнение 2 към приложение 4А. |
| --- | --- |

4.1.3.

В случай на двигател, използващ за гориво природен газ, който може сам да се регулира спрямо гамата на Н-газове, от една страна, и гамата на L-газове, от друга, и който преминава от гамата на Н-газове към гамата на L-газове посредством включването на превключвател, базовият двигател се изпитва със съответното еталонно гориво, както е посочено в приложение 5 за всяка гама, при всяко положение на превключвателя. Горивата са GR (гориво 1) и G23 (гориво 3) за Н-гамата и G25 (гориво 2) и G23 (гориво 3) за L-гамата. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило за двете положения на превключвателя без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания при всяко положение на превключвателя. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 към допълнение 2 към приложение 4А.

| 4.1.3.1. | По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво, вместо с G23 (гориво 3), когато коефициентът на коригиране-λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама на GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), например когато гориво 3 е гориво, което се предлага на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво, вместо с G23 (гориво 3), когато коефициентът на коригиране-λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама на GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), например когато гориво 3 е гориво, което се предлага на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството.

| 4.1.4. | В случай на двигатели, използващи за гориво природен газ, отношението r на резултатите от изследваните емисии се определя за всеки замърсител, както следва:



  или,



  и |
| --- | --- |

4.1.4.

В случай на двигатели, използващи за гориво природен газ, отношението r на резултатите от изследваните емисии се определя за всеки замърсител, както следва:

Formula

или,

Formula

и

Formula

| 4.1.5. | В случай на ВНГ, трябва да се демонстрира способността на базовия двигател да се адаптира към всеки състав на горивото, който може да се срещне на пазара. В случай на ВНГ съществуват вариации в състава C3/C4. Тези вариации са отразени в еталонните горива. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията към емисиите при използване на еталонните горива А и Б, както е определено в приложение 5, без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А. |
| --- | --- |

4.1.5.

В случай на ВНГ, трябва да се демонстрира способността на базовия двигател да се адаптира към всеки състав на горивото, който може да се срещне на пазара. В случай на ВНГ съществуват вариации в състава C3/C4. Тези вариации са отразени в еталонните горива. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията към емисиите при използване на еталонните горива А и Б, както е определено в приложение 5, без промяна по отношение на използваното гориво между двете изпитвания. След смяна на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А.

| 4.1.5.1. | Отношението „r“ на резултатите от изследваните емисии се определя, както следва: |
| --- | --- |

4.1.5.1.

Отношението „r“ на резултатите от изследваните емисии се определя, както следва:

Formula

4.2.   Издаване на типово одобрение с ограничения за гамата на горивото

Типово одобрение с ограничения за гамата на горивото се издава при следните условия.

| 4.2.1. | Одобрение за емисиите от отработили газове от двигател, който работи с природен газ и е предназначен за работа в Н-гамата или в L-гамата от газове.
  Базовият двигател се изпитва за съответното еталонно гориво, посочено в приложение 5 за съответната гама. Горивата са GR (гориво 1) и G23 (гориво 3) за Н-гамата от газове и G25 (гориво 2) и G23 (гориво 3) за L-гамата от газове. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило без промяна по отношение на горивото между двете изпитвания. След смяната на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А. |
| --- | --- |

4.2.1.

Одобрение за емисиите от отработили газове от двигател, който работи с природен газ и е предназначен за работа в Н-гамата или в L-гамата от газове.

Базовият двигател се изпитва за съответното еталонно гориво, посочено в приложение 5 за съответната гама. Горивата са GR (гориво 1) и G23 (гориво 3) за Н-гамата от газове и G25 (гориво 2) и G23 (гориво 3) за L-гамата от газове. Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията на настоящото правило без промяна по отношение на горивото между двете изпитвания. След смяната на горивото, обаче, се допуска един подготвителен пробег чрез ЕТС цикъл без измервания. Базовият двигател се разработва преди изпитването, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А.

| 4.2.1.1. | По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво, вместо с G23 (гориво 3), когато коефициентът на коригиране-λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама на GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), например когато гориво 3 е гориво, което се предлага на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

По искане на производителя двигателят може да се изпитва с трето гориво, вместо с G23 (гориво 3), когато коефициентът на коригиране-λ (Sλ) е между 0,89 (т.е. по-ниската гама на GR) и 1,19 (т.е. горната гама на G25), например когато гориво 3 е гориво, което се предлага на пазара. Резултатите от това изпитване могат да послужат за основа за оценяване на съответствието на производството.

| 4.2.1.2. | Отношението „r“ на резултатите от изследваните емисии се определя, както следва:



  или,



  и |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Отношението „r“ на резултатите от изследваните емисии се определя, както следва:

Formula

или,

Formula

и

Formula

| 4.2.1.3. | При доставяне на клиента, двигателят трябва да носи етикет (вж. точка 4.11.), който показва за коя гама газ е одобрен двигателя. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

При доставяне на клиента, двигателят трябва да носи етикет (вж. точка 4.11.), който показва за коя гама газ е одобрен двигателя.

| 4.2.2. | Одобрение на емисиите от отработили газове от двигател, който работи с ВНГ и е предназначен за работа с един определен състав на горивото |
| --- | --- |

4.2.2.

Одобрение на емисиите от отработили газове от двигател, който работи с ВНГ и е предназначен за работа с един определен състав на горивото

| 4.2.2.1. | Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията за емисиите на еталонните горива GR и G25, на природен газ, или на еталонните горива А и Б за ВНГ, определени в приложение 5. Между изпитванията се допуска фина настройка на горивната система. Такава фина настройка се състои от повторно калибриране на базата данни за зареждане с гориво, без да се извършват никакви промени в основната технология за контрол или в основната структура на базата данни. При необходимост се допуска подмяната на части, които имат пряко отношение към количеството горивен дебит (като дюзата за впръскване на гориво). |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Базовият двигател трябва да отговаря на изискванията за емисиите на еталонните горива GR и G25, на природен газ, или на еталонните горива А и Б за ВНГ, определени в приложение 5. Между изпитванията се допуска фина настройка на горивната система. Такава фина настройка се състои от повторно калибриране на базата данни за зареждане с гориво, без да се извършват никакви промени в основната технология за контрол или в основната структура на базата данни. При необходимост се допуска подмяната на части, които имат пряко отношение към количеството горивен дебит (като дюзата за впръскване на гориво).

| 4.2.2.2. | По искане на производителя двигателят може да се изпитва с еталонните горива GR и G23 или с еталонните горива G25 и G23, в който случай типовото одобрение е единствено валидно съответно за газ от Н-гамата или L-гамата. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

По искане на производителя двигателят може да се изпитва с еталонните горива GR и G23 или с еталонните горива G25 и G23, в който случай типовото одобрение е единствено валидно съответно за газ от Н-гамата или L-гамата.

| 4.2.2.3. | При доставяне на клиента, двигателят трябва да носи етикет (вж. точка 4.11.), който показва за какъв състав на горивото е калибриран двигателя.
  Одобрение на двигатели, използващи за гориво ПГ | Точка 4.1.: Издаване на типово одобрение за универсално гориво | Брой на проведените изпитвания | Изчисляване на „r“ | Точка 4.2.: Издаване на типово одобрение с ограничения за гамата на горивото | Брой на проведените изпитвания | Изчисляване на „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Вж. точка 4.1.2. Двигател, използващ за гориво ПГ, адаптиращ се към всеки състав на горивото | GR (1) и G25 (2)
  по искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво, (3), ако Sλ = 0,89 – 1,19 | 2
  (max. 3) | и, ако се изпитва с допълнително гориво,



  както и | | | |
| Вж. точка 4.1.3. Двигател, използващ за гориво ПГ, който може сам да се регулира посредством включването на превключвател | GR (1) и G23 (3) за H
  както и
  GR (2) и G23 (3) за L
  По искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво, (3) вместо G23, ако Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 за H-гамата, и
  2 за L-гамата, и
  при съответни положения на превключвателя

  4 | както и | | | |
| Вж. точка 4.1.2. Двигател,използващ за гориво ПГ и предназначен за работа или в Н-или в L-гамата | | | | GR (1) и G23 (3) за H или
  G25 (2) и G23 (3) за L
  по искане на производителя двигателят може да се изпитва вместо с G23 с предлагано на пазара гориво (3), ако Sλ = 0,89 – 1,19 | 2 за Н-гамата
  или
  2 за L-гамата, и

  2 | 2 за H-гамата и/
  или



  за L-гамата |
| Вж. точка 4.2.2. Двигател,използващ за гориво ПГ и предназначен за работа със специфичен състав на горивото | | | | GR (1) и G25 (2),
  допуска се фина настройка между изпитванията;
  по искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво (3),
  GR (1) и G23 (3) за H или
  GR (2) и G23 (3) за H | 2

  или
  2 за Н-гамата, и
  или
  2 за L-гамата, и

  2 | |
| гориво 2 (G25) =
  гориво 1 (G25) =
  гориво 3 (предлагано на пазара) =
  гориво 3 (G23 или предлагано на пазара гориво) = |

4.2.2.3.

При доставяне на клиента, двигателят трябва да носи етикет (вж. точка 4.11.), който показва за какъв състав на горивото е калибриран двигателя.

Одобрение на двигатели, използващи за гориво ПГ

Точка 4.1.: Издаване на типово одобрение за универсално гориво

Брой на проведените изпитвания

Изчисляване на „r“

Точка 4.2.: Издаване на типово одобрение с ограничения за гамата на горивото

Брой на проведените изпитвания

Изчисляване на „r“

Вж. точка 4.1.2. Двигател, използващ за гориво ПГ, адаптиращ се към всеки състав на горивото

GR (1) и G25 (2)

по искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво, (3), ако Sλ = 0,89 – 1,19

2

(max. 3)

Formula

и, ако се изпитва с допълнително гориво,

Formula

както и

Formula

Вж. точка 4.1.3. Двигател, използващ за гориво ПГ, който може сам да се регулира посредством включването на превключвател

GR (1) и G23 (3) за H

както и

GR (2) и G23 (3) за L

По искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво, (3) вместо G23, ако Sλ = 0,89 – 1,19

2 за H-гамата, и

2 за L-гамата, и

при съответни положения на превключвателя

4

Formula

както и

Formula

Вж. точка 4.1.2. Двигател,използващ за гориво ПГ и предназначен за работа или в Н-или в L-гамата

GR (1) и G23 (3) за H или

G25 (2) и G23 (3) за L

по искане на производителя двигателят може да се изпитва вместо с G23 с предлагано на пазара гориво (3), ако Sλ = 0,89 – 1,19

2 за Н-гамата

или

2 за L-гамата, и

2

Formula

2 за H-гамата и/

или

Formula

за L-гамата

Вж. точка 4.2.2. Двигател,използващ за гориво ПГ и предназначен за работа със специфичен състав на горивото

GR (1) и G25 (2),

допуска се фина настройка между изпитванията;

по искане на производителя двигателят може да се изпитва с допълнително, предлагано на пазара гориво (3),

GR (1) и G23 (3) за H или

GR (2) и G23 (3) за H

2

или

2 за Н-гамата, и

или

2 за L-гамата, и

2

гориво 2 (G25) =

гориво 1 (G25) =

гориво 3 (предлагано на пазара) =

гориво 3 (G23 или предлагано на пазара гориво) =

Одобрение на двигатели, използващи за гориво ВНГ

| | Точка 4.1.: Издаване на типово одобрение за универсално гориво | Брой на проведените изпитвания | Изчисляване на „r“ | Точка 4.2.: Издаване на типово одобрение с ограничения за гамата на горивото | Брой на проведените изпитвания | Изчисляване на „r“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| вж. точка 4.1.5.
  Двигател, използващ за гориво ВНГ, адаптиращ се към всякаква състав на горивото | гориво A и гориво Б | 2 | | | | |
| Вж. точка 4.1.2.
  Двигател, използващ за гориво ВНГ и предназначен за работа със специфичен състав на горивото | | | | гориво А и гориво Б,
  допуска се фина настройка между изпитванията | 2 | |

Точка 4.1.: Издаване на типово одобрение за универсално гориво

Брой на проведените изпитвания

Изчисляване на „r“

Точка 4.2.: Издаване на типово одобрение с ограничения за гамата на горивото

Брой на проведените изпитвания

Изчисляване на „r“

вж. точка 4.1.5.

Двигател, използващ за гориво ВНГ, адаптиращ се към всякаква състав на горивото

гориво A и гориво Б

2

Formula

Вж. точка 4.1.2.

Двигател, използващ за гориво ВНГ и предназначен за работа със специфичен състав на горивото

гориво А и гориво Б,

допуска се фина настройка между изпитванията

2

4.3.   Одобряване за емисии на отработили газове на член от семейството

| 4.3.1. | С изключение на случая, описан в точка 4.3.2, действието на одобрение на базов двигател се разширява, за да включва всички членове на семейството, без допълнително изпитване за всеки състав на горивото в рамките на гамата, за която базовият двигател е одобрен (в случая на двигателите, описани в точка 4.2.2) или за същата гама на горивата (в случая на двигателите, описани в точка 4.1. или 4.2.), за които базовият двигател е одобрен. |
| --- | --- |

4.3.1.

С изключение на случая, описан в точка 4.3.2, действието на одобрение на базов двигател се разширява, за да включва всички членове на семейството, без допълнително изпитване за всеки състав на горивото в рамките на гамата, за която базовият двигател е одобрен (в случая на двигателите, описани в точка 4.2.2) или за същата гама на горивата (в случая на двигателите, описани в точка 4.1. или 4.2.), за които базовият двигател е одобрен.

| 4.3.2. | Допълнителен двигател за изпитване
  В случай на заявление за типово одобрение на двигател, или на превозно средство, по отношение на неговия двигател, като въпросният двигател принадлежи към семейство двигатели, когато техническата служба реши, че по отношение на избрания базов двигател подаденото заявление не представлява изцяло семейството двигатели, определено в приложение 1, допълнение 2, техническата служба може да избере и да изпитва алтернативен и, при необходимост, допълнителен еталонен изпитвателен двигател. |
| --- | --- |

4.3.2.

Допълнителен двигател за изпитване

В случай на заявление за типово одобрение на двигател, или на превозно средство, по отношение на неговия двигател, като въпросният двигател принадлежи към семейство двигатели, когато техническата служба реши, че по отношение на избрания базов двигател подаденото заявление не представлява изцяло семейството двигатели, определено в приложение 1, допълнение 2, техническата служба може да избере и да изпитва алтернативен и, при необходимост, допълнителен еталонен изпитвателен двигател.

| 4.4. | На всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Първите две цифри (понастоящем 05, което отговаря на серия от изменения 05) показват номера на серията от изменения, включващи последните съществени технически изменения, внесени в правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща страна по спогодбата не може да регистрира друг тип двигател или превозно средство под същия номер. |
| --- | --- |

4.4.

На всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Първите две цифри (понастоящем 05, което отговаря на серия от изменения 05) показват номера на серията от изменения, включващи последните съществени технически изменения, внесени в правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща страна по спогодбата не може да регистрира друг тип двигател или превозно средство под същия номер.

| 4.5. | Известието за издаване на одобрение, разширение, отказ или за оттегляне на одобрение, или за окончателно спиране на производството на даден тип двигател или превозно средство съгласно настоящото правило трябва да се изпрати до страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи това правило, чрез формуляр, съответстващ на образеца от приложения 2А или 2Б, когато е приложимо, към настоящото правило. Трябва да се указани стойностите, измерени при типовото изпитване. |
| --- | --- |

4.5.

Известието за издаване на одобрение, разширение, отказ или за оттегляне на одобрение, или за окончателно спиране на производството на даден тип двигател или превозно средство съгласно настоящото правило трябва да се изпрати до страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи това правило, чрез формуляр, съответстващ на образеца от приложения 2А или 2Б, когато е приложимо, към настоящото правило. Трябва да се указани стойностите, измерени при типовото изпитване.

| 4.6. | Върху всеки двигател, съответстващ на одобрен по настоящото правило тип, или върху всяко превозно средство, съответстващо на одобрен по настоящото правило тип, на явно и леснодостъпно място се нанася международна маркировка за одобрение, която се състои от: |
| --- | --- |

4.6.

Върху всеки двигател, съответстващ на одобрен по настоящото правило тип, или върху всяко превозно средство, съответстващо на одобрен по настоящото правило тип, на явно и леснодостъпно място се нанася международна маркировка за одобрение, която се състои от:

| 4.6.1. | окръжност около буквата „E“, следвана от отличителния номер на страната, издала одобрението (8); |
| --- | --- |

4.6.1.

окръжност около буквата „E“, следвана от отличителния номер на страната, издала одобрението (8);

| 4.6.2. | номера на настоящото правило, следван от буквата „R“, тире и номера на типово одобрение вдясно от окръжността, предписана в точка 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2.

номера на настоящото правило, следван от буквата „R“, тире и номера на типово одобрение вдясно от окръжността, предписана в точка 4.6.1.

| 4.6.3. | Маркировката за типовото одобрение обаче включва допълнителен символ след буквата „R“, с който се цели различаване на етапите на емисиите (пределни стойности на емисиите, СБД и др.), за които е дадено одобрение съгласно таблицата, която следва:










  Буква | Ред (9) | СБД Етап I (10) | СБД Етап II | Износоустойчивост и в експлоатация | Контрол на NOx


   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | B1(2005) | ДА | — | ДА | — |
| C | B1(2005) | ДА | — | ДА | ДА |
| D | B2(2008) | ДА | — | ДА | — |
| E | B2(2008) | ДА | — | ДА | ДА |
| F | B2(2008) | — | ДА | ДА | — |
| G | B2(2008) | — | ДА | ДА | ДА |
| H | C | ДА | — | ДА | — |
| I | C | ДА | — | ДА | ДА |
| J | C | — | ДА | ДА | — |
| К | C | — | ДА | ДА | ДА |

4.6.3.

Маркировката за типовото одобрение обаче включва допълнителен символ след буквата „R“, с който се цели различаване на етапите на емисиите (пределни стойности на емисиите, СБД и др.), за които е дадено одобрение съгласно таблицата, която следва:

Буква

Ред (9)

СБД Етап I (10)

СБД Етап II

Износоустойчивост и в експлоатация

Контрол на NOx

(11)

B

B1(2005)

ДА

—

ДА

—

C

B1(2005)

ДА

—

ДА

ДА

D

B2(2008)

ДА

—

ДА

—

E

B2(2008)

ДА

—

ДА

ДА

F

B2(2008)

—

ДА

ДА

—

G

B2(2008)

—

ДА

ДА

ДА

H

C

ДА

—

ДА

—

I

C

ДА

—

ДА

ДА

J

C

—

ДА

ДА

—

К

C

—

ДА

ДА

ДА

| 4.6.3.1. | За двигателите, използващи за гориво ПГ, маркировката съдържа индекс след националния символ, с който се цели уточняването на гамата газ, за която е издадено одобрението. Този знак представлява следното: |
| --- | --- |

4.6.3.1.

За двигателите, използващи за гориво ПГ, маркировката съдържа индекс след националния символ, с който се цели уточняването на гамата газ, за която е издадено одобрението. Този знак представлява следното:

| 4.6.3.1.1. | Н, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ в Н-гамата; |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Н, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ в Н-гамата;

| 4.6.3.1.2. | L, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ в L-гамата; |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

L, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ в L-гамата;

| 4.6.3.1.3. | HL, когато двигателят е одобрен и калибриран, като за газ в Н-гамата, така и в L-гамата; |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

HL, когато двигателят е одобрен и калибриран, като за газ в Н-гамата, така и в L-гамата;

| 4.6.3.1.4. | Ht, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в Н-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ в Н-гамата, посредством фина настройка на двигателя при захранване с гориво; |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Ht, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в Н-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ в Н-гамата, посредством фина настройка на двигателя при захранване с гориво;

| 4.6.3.1.5. | Lt, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в L-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ в L-гамата, след фина настройка на двигателя при захранване с гориво; |
| --- | --- |

4.6.3.1.5.

Lt, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в L-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ в L-гамата, след фина настройка на двигателя при захранване с гориво;

| 4.6.3.1.6. | HLt, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в Н-гамата или L-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ или в Н-гамата или L-гамата, след фина настройка на двигателя при захранване с гориво. |
| --- | --- |

4.6.3.1.6.

HLt, когато двигателят е одобрен и калибриран за газ със специфичен състав в Н-гамата или L-гамата и може да се трансформира в друг специфичен газ или в Н-гамата или L-гамата, след фина настройка на двигателя при захранване с гориво.

| 4.7. | Ако превозното средство или двигателя съответства на одобрен тип по едно или няколко правила, приложени към спогодбата, в държавата, издала одобрението по настоящото правило, не е необходимо символът, указан в точка 4.6.1., да се повтаря. В такъв случай номерата на правилото и одобрението и допълнителните символи на всички правила, по които е било дадено одобрение в страната, която е дала одобрение по настоящото правило, се разполагат във вертикални колони вдясно от символа, предвиден в точка 4.6.1. |
| --- | --- |

4.7.

Ако превозното средство или двигателя съответства на одобрен тип по едно или няколко правила, приложени към спогодбата, в държавата, издала одобрението по настоящото правило, не е необходимо символът, указан в точка 4.6.1., да се повтаря. В такъв случай номерата на правилото и одобрението и допълнителните символи на всички правила, по които е било дадено одобрение в страната, която е дала одобрение по настоящото правило, се разполагат във вертикални колони вдясно от символа, предвиден в точка 4.6.1.

| 4.8. | Маркировката за одобрение трябва да е разположена близо до или върху табелката с данни, поставена от производителя на одобрения тип. |
| --- | --- |

4.8.

Маркировката за одобрение трябва да е разположена близо до или върху табелката с данни, поставена от производителя на одобрения тип.

| 4.9. | Приложение 3 към настоящото правило дава примери за оформлението на маркировки за одобрение. |
| --- | --- |

4.9.

Приложение 3 към настоящото правило дава примери за оформлението на маркировки за одобрение.

| 4.10. | Двигателят, който е одобрен като техническа единица, трябва да носи в допълнение на маркировката за одобрение: |
| --- | --- |

4.10.

Двигателят, който е одобрен като техническа единица, трябва да носи в допълнение на маркировката за одобрение:

| 4.10.1. | търговската марка или търговското наименование на производителя на двигателя; |
| --- | --- |

4.10.1.

търговската марка или търговското наименование на производителя на двигателя;

| 4.10.2. | търговско описание на производителя. |
| --- | --- |

4.10.2.

търговско описание на производителя.

| 4.11. | Етикети
  Следните етикети се използват при двигателите, които използват за гориво ПГ и ВНГ с типово одобрение с ограничения за гамата горивото: |
| --- | --- |

4.11.

Етикети

Следните етикети се използват при двигателите, които използват за гориво ПГ и ВНГ с типово одобрение с ограничения за гамата горивото:

| 4.11.1. | СЪДЪРЖАНИЕ
  Трябва да се предостави следната информация:
  В случаите по точка 4.2.1.3. етикетът гласи: „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ПРИРОДЕН ГАЗ Н-ГАМА“. Когато е приложимо, Н се замества с L.
  В случаите по точка 4.2.1.3 етикетът гласи: „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ЗА ПРИРОДЕН ГАЗ СЪС СПЕЦИФИКАЦИЯ..“, или „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ВТЕЧНЕН НЕФТЕН ГАЗ СЪС СПЕЦИФИКАЦИЯ...“, според случая. Цялата информация в съответния/те таблица/и от приложение 5 се представя заедно с информацията за отделните компоненти и норми, определени от производителя на двигателя.
  Буквите и цифрите са високи най-малко 4 mm.








  Бележка | : | Когато липсата на пространство ограничава поставянето на етикети, може да се използва опростен код. В такъв случай, на лицата, които пълнят горивния резервоар или извършват поддръжка или ремонт на двигателя и принадлежностите му, както и на съответните органи, се осигуряват леснодостъпни разяснителни бележки, които съдържат цялата гореспомената информация. Мястото и съдържанието на тези разяснителни бележки се определят по договаряне между производителя и органа за типово одобрение. |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.1.

СЪДЪРЖАНИЕ

Трябва да се предостави следната информация:

В случаите по точка 4.2.1.3. етикетът гласи: „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ПРИРОДЕН ГАЗ Н-ГАМА“. Когато е приложимо, Н се замества с L.

В случаите по точка 4.2.1.3 етикетът гласи: „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ЗА ПРИРОДЕН ГАЗ СЪС СПЕЦИФИКАЦИЯ..“, или „ЕДИНСТВЕНО ЗА ПОЛЗВАНЕ С ВТЕЧНЕН НЕФТЕН ГАЗ СЪС СПЕЦИФИКАЦИЯ...“, според случая. Цялата информация в съответния/те таблица/и от приложение 5 се представя заедно с информацията за отделните компоненти и норми, определени от производителя на двигателя.

Буквите и цифрите са високи най-малко 4 mm.

Бележка

:

Когато липсата на пространство ограничава поставянето на етикети, може да се използва опростен код. В такъв случай, на лицата, които пълнят горивния резервоар или извършват поддръжка или ремонт на двигателя и принадлежностите му, както и на съответните органи, се осигуряват леснодостъпни разяснителни бележки, които съдържат цялата гореспомената информация. Мястото и съдържанието на тези разяснителни бележки се определят по договаряне между производителя и органа за типово одобрение.

| 4.11.2. | Свойства
  Етикетите трябва да са трайни за срока на експлоатация на двигателя. Етикетите са ясно четливи и техните букви и цифри не могат да се изтриват. В допълнение, етикетите се поставят по устойчив за срока на експлоатация на двигателя начин, а отстраняването им е невъзможно без тяхното унищожаване или повреждане. |
| --- | --- |

4.11.2.

Свойства

Етикетите трябва да са трайни за срока на експлоатация на двигателя. Етикетите са ясно четливи и техните букви и цифри не могат да се изтриват. В допълнение, етикетите се поставят по устойчив за срока на експлоатация на двигателя начин, а отстраняването им е невъзможно без тяхното унищожаване или повреждане.

| 4.11.3. | Поставяне
  Етикетите се фиксират към такава част на двигателя, която е необходима за нормалното функциониране на двигателя, и която обикновено не се подменя по време на срока на експлоатация на двигателя. В допълнение, тези етикети се разполагат, така че да са с добра видимост за средностатистическия човек след като двигателя е оборудван с всички спомагателни устройства, необходими за функционирането му. |
| --- | --- |

4.11.3.

Поставяне

Етикетите се фиксират към такава част на двигателя, която е необходима за нормалното функциониране на двигателя, и която обикновено не се подменя по време на срока на експлоатация на двигателя. В допълнение, тези етикети се разполагат, така че да са с добра видимост за средностатистическия човек след като двигателя е оборудван с всички спомагателни устройства, необходими за функционирането му.

| 4.12. | В случай на заявление за типово одобрение за тип превозно средство по отношение на неговия двигател, маркировката, определена в точка 4.11., също се поставя близо до отвора за пълнене с гориво. |
| --- | --- |

4.12.

В случай на заявление за типово одобрение за тип превозно средство по отношение на неговия двигател, маркировката, определена в точка 4.11., също се поставя близо до отвора за пълнене с гориво.

| 4.13. | В случай на заявление за типово одобрение за тип превозно средство с одобрен двигател, маркировката, определена в точка 4.11., също се поставя близо до отвора за пълнене с гориво. |
| --- | --- |

4.13.

В случай на заявление за типово одобрение за тип превозно средство с одобрен двигател, маркировката, определена в точка 4.11., също се поставя близо до отвора за пълнене с гориво.

5.   ПРЕДПИСАНИЯ И ИЗПИТВАНИЯ

5.1.   Общи положения

| 5.1.1. | Оборудване за контрол на емисиите |
| --- | --- |

5.1.1.

Оборудване за контрол на емисиите

| 5.1.1.1. | Компонентите, които се очаква да въздействат, според случая, върху емисиите от газообразни и прахови замърсители от дизелови и газови двигатели, са проектирани, конструирани, сглобени и инсталирани, така че да позволят на двигателя, при нормална експлоатация, да съответства на разпоредбите от настоящото правило. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Компонентите, които се очаква да въздействат, според случая, върху емисиите от газообразни и прахови замърсители от дизелови и газови двигатели, са проектирани, конструирани, сглобени и инсталирани, така че да позволят на двигателя, при нормална експлоатация, да съответства на разпоредбите от настоящото правило.

| 5.1.2. | Използването на технология на неефективност е забранено. |
| --- | --- |

5.1.2.

Използването на технология на неефективност е забранено.

| 5.1.2.1. | Използването на двигател с множество възможни регулировки е забранено, докато в настоящото правило не се включат подходящи и строги разпоредби за двигатели с множество възможни регулировки. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Използването на двигател с множество възможни регулировки е забранено, докато в настоящото правило не се включат подходящи и строги разпоредби за двигатели с множество възможни регулировки.

| 5.1.3. | Технология за контрол на емисии |
| --- | --- |

5.1.3.

Технология за контрол на емисии

| 5.1.3.1. | Всички елементи от проекта и технологията за контрол на емисиите (ECS), които евентуално въздействат върху емисии от газообразни и прахови замърсители от дизелови и газови двигатели и емисиите от газообразни замърсители от газови двигатели, са проектирани, конструирани, сглобени и инсталирани, така че да позволят на двигателя, при нормална експлоатация, да се придържа към разпоредбите от настоящото правило. ECS се състои от основната технология за контрол на емисиите (ВECS) и обичайно от една или повече допълнителни технологии за контрол на емисиите (АECS). |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Всички елементи от проекта и технологията за контрол на емисиите (ECS), които евентуално въздействат върху емисии от газообразни и прахови замърсители от дизелови и газови двигатели и емисиите от газообразни замърсители от газови двигатели, са проектирани, конструирани, сглобени и инсталирани, така че да позволят на двигателя, при нормална експлоатация, да се придържа към разпоредбите от настоящото правило. ECS се състои от основната технология за контрол на емисиите (ВECS) и обичайно от една или повече допълнителни технологии за контрол на емисиите (АECS).

| 5.1.4. | Изисквания към основна технология за контрол на емисиите |
| --- | --- |

5.1.4.

Изисквания към основна технология за контрол на емисиите

| 5.1.4.1. | Основната технология за контрол на емисиите (ВECS) се проектира, така че да позволи на двигателя, при нормална експлоатация, да съответства на разпоредбите от настоящото правило. Нормалното използване не е ограничено до условията на употреба, определени в точка 5.1.5.4. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

Основната технология за контрол на емисиите (ВECS) се проектира, така че да позволи на двигателя, при нормална експлоатация, да съответства на разпоредбите от настоящото правило. Нормалното използване не е ограничено до условията на употреба, определени в точка 5.1.5.4.

| 5.1.5. | Изисквания към допълнителна технология за контрол на емисиите |
| --- | --- |

5.1.5.

Изисквания към допълнителна технология за контрол на емисиите

| 5.1.5.1. | Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS) може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че АECS:






  а) | работи единствено извън условията за употреба, посочени в точка 5.1.5.4 за целите, определени в точка 5.1.5.5, или |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS) може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че АECS:

а)

работи единствено извън условията за употреба, посочени в точка 5.1.5.4 за целите, определени в точка 5.1.5.5, или

| б) | се задейства единствено по изключение в рамките на условията за употреба, посочени в точка 5.1.5.4 за целите, определени в точка 5.1.5.6. и не по-дълго, отколкото е необходимо за тези цели. |
| --- | --- |

б)

се задейства единствено по изключение в рамките на условията за употреба, посочени в точка 5.1.5.4 за целите, определени в точка 5.1.5.6. и не по-дълго, отколкото е необходимо за тези цели.

| 5.1.5.2. | Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS), която действа при условията за употреба, определени в част 5.1.5.4 и чиито резултат е използване на различна или модифицирана технология за контрол на емисиите (ECS) спрямо тази, която обикновено се използва при приложимите изпитвателни цикли за емисии, се разрешава, ако, спазвайки изискванията на точка 5.1.7, се демонстрира напълно, че мярката не намалява постоянно ефективността на системата за контрол на емисиите. Във всички други случаи такава технология се разглежда като технология на неефективност. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS), която действа при условията за употреба, определени в част 5.1.5.4 и чиито резултат е използване на различна или модифицирана технология за контрол на емисиите (ECS) спрямо тази, която обикновено се използва при приложимите изпитвателни цикли за емисии, се разрешава, ако, спазвайки изискванията на точка 5.1.7, се демонстрира напълно, че мярката не намалява постоянно ефективността на системата за контрол на емисиите. Във всички други случаи такава технология се разглежда като технология на неефективност.

| 5.1.5.3. | Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS), която действа извън условията за употреба, определени в точка 5.1.5.4, се разрешава ако, спазвайки изискванията на точка 5.1.7, се демонстрира напълно, че мярката е минималната технология, необходима за целите на точка 5.1.5.6 по отношение защитата на околната среда и други технически аспекти. Във всички други случаи, такава технология се разглежда като технология на неефективност. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS), която действа извън условията за употреба, определени в точка 5.1.5.4, се разрешава ако, спазвайки изискванията на точка 5.1.7, се демонстрира напълно, че мярката е минималната технология, необходима за целите на точка 5.1.5.6 по отношение защитата на околната среда и други технически аспекти. Във всички други случаи, такава технология се разглежда като технология на неефективност.

| 5.1.5.4. | Както е предвидено в точка 5.1.5.1, следните условия за употреба се прилагат при устойчиви и преходни операции на двигателя:






  а) | надморска височина от не повече от 1 000 m (или еквивалентно атмосферно налягане от 90 kPa); и |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4.

Както е предвидено в точка 5.1.5.1, следните условия за употреба се прилагат при устойчиви и преходни операции на двигателя:

а)

надморска височина от не повече от 1 000 m (или еквивалентно атмосферно налягане от 90 kPa); и

| б) | околна температура в обхвата от 275 K до 303 K (2 oC—30 oC) (12)
   (13); и |
| --- | --- |

б)

околна температура в обхвата от 275 K до 303 K (2 oC—30 oC) (12)
   (13); и

| в) | температура на охлаждащата течност на двигателя в обхвата от 343 K до 373 K (70 oC-100 oC). |
| --- | --- |

в)

температура на охлаждащата течност на двигателя в обхвата от 343 K до 373 K (70 oC-100 oC).

| 5.1.5.5. | Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS) може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че действието на АECS е включено в приложимото изпитване за одобрение и се задейства съгласно точка 5.1.5.6. |
| --- | --- |

5.1.5.5.

Допълнителната технология за контрол на емисиите (АECS) може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че действието на АECS е включено в приложимото изпитване за одобрение и се задейства съгласно точка 5.1.5.6.

| 5.1.5.6. | АECS се задейства:






  а) | единствено от бордови сигнали с цел защита на системата на двигателя (включително защитното устройство за въздух) и/или на превозното средство от повреда; или |
| --- | --- | --- |

5.1.5.6.

АECS се задейства:

а)

единствено от бордови сигнали с цел защита на системата на двигателя (включително защитното устройство за въздух) и/или на превозното средство от повреда; или

| б) | за цели като например оперативна безопасност, режими на емисии по подразбиране и технологии за работа при повреда; |
| --- | --- |

б)

за цели като например оперативна безопасност, режими на емисии по подразбиране и технологии за работа при повреда;

| в) | за такива цели като предотвратяване на прекомерни емисии, пускане при студен двигател и привеждане до работна температура; или |
| --- | --- |

в)

за такива цели като предотвратяване на прекомерни емисии, пускане при студен двигател и привеждане до работна температура; или

| г) | ако това се използва за замяна на контрола върху един регулиран замърсител при специфични околни или работни условия, за да се поддържа контролът върху всички останали регулирани замърсители, в рамките на пределните стойности на емисиите, които са предвидени за въпросния двигател. Цялостното въздействие на такава АECS е да компенсира естествено срещащи се явления и да го прави по начин, който осигурява приемлив контрол върху всички съставни части на емисиите. |
| --- | --- |

г)

ако това се използва за замяна на контрола върху един регулиран замърсител при специфични околни или работни условия, за да се поддържа контролът върху всички останали регулирани замърсители, в рамките на пределните стойности на емисиите, които са предвидени за въпросния двигател. Цялостното въздействие на такава АECS е да компенсира естествено срещащи се явления и да го прави по начин, който осигурява приемлив контрол върху всички съставни части на емисиите.

| 5.1.6. | Изисквания към ограничители на въртящия момент |
| --- | --- |

5.1.6.

Изисквания към ограничители на въртящия момент

| 5.1.6.1. | Ограничител на въртящия момент се разрешава, ако съответства на изискванията на точка 5.1.6.2. или точка 5.5.5.. Във всички други случаи ограничител на въртящия момент се разглежда като технология на неефективност. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

Ограничител на въртящия момент се разрешава, ако съответства на изискванията на точка 5.1.6.2. или точка 5.5.5.. Във всички други случаи ограничител на въртящия момент се разглежда като технология на неефективност.

| 5.1.6.2. | Ограничител на въртящия момент може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че:






  а) | ограничителят на въртящия момент се задейства само от бордови сигнали за целите на защита на силовото предаване или конструкцията на превозното средство от повреда и/или за целите на безопасност на превозното средство, или за задействане на вал за отвеждане на мощност, когато превозното средство е неподвижно, или за вземане на мерки за осигуряване на правилното функциониране на deNOx-системата; и |
| --- | --- | --- |

5.1.6.2.

Ограничител на въртящия момент може да се инсталира на двигател или на превозно средство, при условие че:

а)

ограничителят на въртящия момент се задейства само от бордови сигнали за целите на защита на силовото предаване или конструкцията на превозното средство от повреда и/или за целите на безопасност на превозното средство, или за задействане на вал за отвеждане на мощност, когато превозното средство е неподвижно, или за вземане на мерки за осигуряване на правилното функциониране на deNOx-системата; и

| б) | ограничителят на въртящия момент действа само временно; и |
| --- | --- |

б)

ограничителят на въртящия момент действа само временно; и

| в) | ограничителят на въртящия момент не модифицира технологията за контрол на емисиите (ESC); и |
| --- | --- |

в)

ограничителят на въртящия момент не модифицира технологията за контрол на емисиите (ESC); и

| г) | в случай на действащ вал за отвеждане на мощност или защита на силово предаване, въртящият момент е ограничен до постоянна стойност независимо от честотата на въртене, като никога не превишава въртящия момент при пълно натоварване; и |
| --- | --- |

г)

в случай на действащ вал за отвеждане на мощност или защита на силово предаване, въртящият момент е ограничен до постоянна стойност независимо от честотата на въртене, като никога не превишава въртящия момент при пълно натоварване; и

| д) | е задействан по същия начин, за да ограничи действието на превозно средство, с цел да насърчи водача да вземе необходимите мерки за осигуряване правилното функциониране на NOx-регулиращите мерки в системата на двигателя. |
| --- | --- |

д)

е задействан по същия начин, за да ограничи действието на превозно средство, с цел да насърчи водача да вземе необходимите мерки за осигуряване правилното функциониране на NOx-регулиращите мерки в системата на двигателя.

| 5.1.7. | Особени изисквания към електронни системи за контрол на емисиите |
| --- | --- |

5.1.7.

Особени изисквания към електронни системи за контрол на емисиите

| 5.1.7.1. | Изисквания към документацията
  Производителят осигурява комплект документация, която дава достъп до всеки конструктивен елемент и технологията за контрол на емисиите (ECS) и ограничителя на въртящия момент на системата на двигателя, и начините, по които той контролира нейните изходни променливи величини, независимо дали този контрол е директен или косвен. Документацията се предоставя на две части:






  а) | комплектът официална документация, който се предоставя на техническата служба по времето на предаване на заявлението за типово одобрение, включва пълно описание на ECS и, когато е приложимо, на ограничителя на въртящия момент. Тази документация може да бъде кратка, ако съдържа доказателства, че всички изходящи стойности, позволени от матрица, производна от контролния обхват на входящите стойности на индивидуалните елементи, са идентифицирани. Тази информация се прилага към документацията, изисквана в точка 3 от настоящото правило; |
| --- | --- | --- |

5.1.7.1.

Изисквания към документацията

Производителят осигурява комплект документация, която дава достъп до всеки конструктивен елемент и технологията за контрол на емисиите (ECS) и ограничителя на въртящия момент на системата на двигателя, и начините, по които той контролира нейните изходни променливи величини, независимо дали този контрол е директен или косвен. Документацията се предоставя на две части:

а)

комплектът официална документация, който се предоставя на техническата служба по времето на предаване на заявлението за типово одобрение, включва пълно описание на ECS и, когато е приложимо, на ограничителя на въртящия момент. Тази документация може да бъде кратка, ако съдържа доказателства, че всички изходящи стойности, позволени от матрица, производна от контролния обхват на входящите стойности на индивидуалните елементи, са идентифицирани. Тази информация се прилага към документацията, изисквана в точка 3 от настоящото правило;

| б) | допълнителен материал, който показва параметрите, които са модифицирани от всяка допълнителната технология за контрол на емисиите (ВECS) и пределните условия, при които работи АECS. Допълнителният материал включва описание на управляващата логика на горивната система, варианти на момента на запалване и точки на превключване по време на всички режими на работа. Той включва също така описание на ограничителя на въртящия момент, дадено в точка 5.5.5 от настоящото правило. |
| --- | --- |

б)

допълнителен материал, който показва параметрите, които са модифицирани от всяка допълнителната технология за контрол на емисиите (ВECS) и пределните условия, при които работи АECS. Допълнителният материал включва описание на управляващата логика на горивната система, варианти на момента на запалване и точки на превключване по време на всички режими на работа. Той включва също така описание на ограничителя на въртящия момент, дадено в точка 5.5.5 от настоящото правило.

Допълнителният материал съдържа също така обосновка за използването на АECS и включва допълнителен материал и изпитвателни данни, за да демонстрира ефектът, оказан върху емисиите на отработилите газове от АECS, инсталирана на двигателя или на превозното средство. Обосновката за използването на АECS може да се основава на изпитвателни данни и/или на издържан технически анализ.

Този допълнителен материал остава строго поверителен и се предоставя на органите за типово одобрение само при поискване. Органите за одобрение запазват този материал поверителен.

| 5.1.8. | Особени разпоредби за типово одобрение на двигатели съгласно ред А от таблиците в точка 5.2.1. (двигатели, които обикновено не се изпитват чрез ЕТС) |
| --- | --- |

5.1.8.

Особени разпоредби за типово одобрение на двигатели съгласно ред А от таблиците в точка 5.2.1. (двигатели, които обикновено не се изпитват чрез ЕТС)

| 5.1.8.1. | За да проверят дали дадена технология или мярка трябва да се разглежда като технология на неефективност съгласно определенията, дадени в точка 2., органите за типово одобрение и/или техническата служба могат допълнително да изискат изпитване проследяване на NOx, като се използва ЕТС, което може да се извърши в комбинация с изпитването за типово одобрение или процедурите за проверка на съответствието на продукцията. |
| --- | --- |

5.1.8.1.

За да проверят дали дадена технология или мярка трябва да се разглежда като технология на неефективност съгласно определенията, дадени в точка 2., органите за типово одобрение и/или техническата служба могат допълнително да изискат изпитване проследяване на NOx, като се използва ЕТС, което може да се извърши в комбинация с изпитването за типово одобрение или процедурите за проверка на съответствието на продукцията.

| 5.1.8.2. | При проверката дали дадена технология или мярка трябва да се разглежда като технология на неефективност съгласно определенията, дадени в точка 2., се приема допълнителна допустима граница от 10 %, свързана с подходящата NOx гранична стойност. |
| --- | --- |

5.1.8.2.

При проверката дали дадена технология или мярка трябва да се разглежда като технология на неефективност съгласно определенията, дадени в точка 2., се приема допълнителна допустима граница от 10 %, свързана с подходящата NOx гранична стойност.

| 5.1.9. | Разпоредби за сигурността на електронните системи |
| --- | --- |

5.1.9.

Разпоредби за сигурността на електронните системи

| 5.1.9.1. | Всяко превозно средство с модул за контрол на емисиите трябва да притежава конструктивни особености за възпрепятстване на възможността за внасяне на други изменения, освен разрешените от производителя. Производителят разрешава да се внасят изменения, ако те са необходими за диагностицирането, обслужването, проверката, модернизирането или ремонта на превозното средство. Всякакви препрограмируеми компютърни кодове или работни параметри трябва да са устойчиви към вмешателство и да позволяват ниво на защита, равно или по-високо от предвиденото в ISO 150317 (SAE J2186), при условие че обмена на данни за сигурност се извършва от протоколите и съединител за диагностика, както е предписано в точка 6 на приложение 9А към настоящото правило. Всички подменяеми калибровъчни чипове на паметта трябва да са отлети, затворени в херметичен контейнер или защитени от електронни алгоритми и не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури. |
| --- | --- |

5.1.9.1.

Всяко превозно средство с модул за контрол на емисиите трябва да притежава конструктивни особености за възпрепятстване на възможността за внасяне на други изменения, освен разрешените от производителя. Производителят разрешава да се внасят изменения, ако те са необходими за диагностицирането, обслужването, проверката, модернизирането или ремонта на превозното средство. Всякакви препрограмируеми компютърни кодове или работни параметри трябва да са устойчиви към вмешателство и да позволяват ниво на защита, равно или по-високо от предвиденото в ISO 150317 (SAE J2186), при условие че обмена на данни за сигурност се извършва от протоколите и съединител за диагностика, както е предписано в точка 6 на приложение 9А към настоящото правило. Всички подменяеми калибровъчни чипове на паметта трябва да са отлети, затворени в херметичен контейнер или защитени от електронни алгоритми и не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури.

| 5.1.9.2. | Компютърно кодираните оперативни параметри на двигателя не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури (напр. запоени или отлети компютърни компоненти или херметизирани (или запоени) компютърни корпуси). |
| --- | --- |

5.1.9.2.

Компютърно кодираните оперативни параметри на двигателя не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури (напр. запоени или отлети компютърни компоненти или херметизирани (или запоени) компютърни корпуси).

| 5.1.9.3. | Производителите предприемат адекватни мерки за защита против вмешателство на настройката за подаване на максимално гориво, докато превозното средство е в експлоатация. |
| --- | --- |

5.1.9.3.

Производителите предприемат адекватни мерки за защита против вмешателство на настройката за подаване на максимално гориво, докато превозното средство е в експлоатация.

| 5.1.9.4. | Производителите могат да подадат молба към органите за типово одобрение за освобождаване от едно от тези изисквания за онези превозни средства, за които е малко вероятно да изискват защита. Критериите, по които органът за типово одобрение преценява при вземането на решение за освобождаване, включват, но не се ограничават до текущата наличност на интегрални схеми, задаващи работните характеристики на превозното средство, способността за високоефективна работа на превозното средство и предвиждания вероятен обем на продажби на превозното средство. |
| --- | --- |

5.1.9.4.

Производителите могат да подадат молба към органите за типово одобрение за освобождаване от едно от тези изисквания за онези превозни средства, за които е малко вероятно да изискват защита. Критериите, по които органът за типово одобрение преценява при вземането на решение за освобождаване, включват, но не се ограничават до текущата наличност на интегрални схеми, задаващи работните характеристики на превозното средство, способността за високоефективна работа на превозното средство и предвиждания вероятен обем на продажби на превозното средство.

| 5.1.9.5. | Производителите, които използват програмируеми системи с машинен код (напр.от тип EEPROM, електрически изтриваема програмируема постоянна памет) трябва да възпрепятстват всяко непозволено препрограмиране. Производителите включват подобрени технологии за защита против вмешателство и защита срещу запис, изискващи електронен достъп до отдалечен компютър, поддържан от производителя. Компетентните органи могат да одобрят алтернативни методи, предоставящи еквивалентно ниво на защита против вмешателство. |
| --- | --- |

5.1.9.5.

Производителите, които използват програмируеми системи с машинен код (напр.от тип EEPROM, електрически изтриваема програмируема постоянна памет) трябва да възпрепятстват всяко непозволено препрограмиране. Производителите включват подобрени технологии за защита против вмешателство и защита срещу запис, изискващи електронен достъп до отдалечен компютър, поддържан от производителя. Компетентните органи могат да одобрят алтернативни методи, предоставящи еквивалентно ниво на защита против вмешателство.

5.2.   Спецификации относно емисиите на газообразни и прахови замърсители и дим

За изпитване за типовото одобрение по ред В1 или В2, или по ред С на таблиците в точка 5.2.1, емисиите се определят с изпитванията ESC, ELR и ЕТС.

За газови двигатели газообразните емисии се определят с изпитването ЕТС.

Процедурите за провеждане на изпитванията ESC и ELR са описани в приложение 4А, допълнение 1, а процедурата за изпитването ЕТС е описана в приложение 4А, допълнения 2 и 3.

Емисиите на газообразни и прахови замърсители, когато е приложимо, и на дим, когато е приложимо, от двигателите, предоставени за изпитване, се измерват по методите, описани в приложение 4А, допълнение 4. Приложение 4А, допълнение 7 описва препоръчителните системи за анализ за газообразни замърсители, препоръчителните системи за взимане на проби от прахови частици и препоръчителната система за измерване на дим.

Техническата служба може да одобри други системи или анализатори, ако се установи, че те дават еквивалентни резултати за съответния изпитвателен цикъл. Определянето на еквивалентността на системата се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки образци на разглежданата система и една от еталонните системи от настоящото правило. За емисии на прахови частици, като еквивалентни еталонни системи се признават единствено системата за пълно разреждане на потока или системата за разреждане на част от потока, които удовлетворяват изискванията на ISO 16183. „Резултати“ се отнася до стойността на отделен цикъл емисии. Изпитванията за съпоставимост се извършват в една и съща лаборатория, изпитвателна камера и с един и същи двигател и е желателно да протичат едновременно. Еквивалентността на усреднените стойности на двойка образци се определя чрез статистиката на F-изпитване и t-изпитване, както е описано в допълнение 4 към настоящото правило, получена при същите условия за лаборатория, изпитвателна камера и двигател. Резултатите извън средните се определят в съответствие с ISO 5725 и се изключват от базата данни. За въвеждане на нова система в настоящото правило определянето за еквивалентност се основава на изчислението за повторяемост и възпроизводимост, както е описано в ISO 5725.

| 5.2.1. | Пределни стойности
  Специфичната маса на емисиите на въглероден окис, общата маса на въглеводородите, масата на азотните окиси и на праховите частици, определени от изпитването ESC, и непрозрачността на дима, определена от изпитването ELR, не трябва да превишават количествата, представени в таблица 1.
  Специфичната маса на емисиите на въглероден окис, на неметановите въглеводороди, на метана, на азотните окиси и на праховите частици, определени от изпитването ETC не трябва да превишава количествата, представени в таблица 2.
  Таблица 1
  Пределни стойности — изпитвания ESC и ELR










  Ред | Маса на въглероден окис
  (CO) g/kWh | Маса на въглеводороди
  (HC) g/kWh | Маса на азотни окиси
  (NO) g/kWh | Маса на прахови частици
  (PT) g/kWh | Дим
  m-
  1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10//0,13 (14) | 0,8 |
| B1 (2005) | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| B2 (2008) | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| C (EEV) | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

5.2.1.

Пределни стойности

Специфичната маса на емисиите на въглероден окис, общата маса на въглеводородите, масата на азотните окиси и на праховите частици, определени от изпитването ESC, и непрозрачността на дима, определена от изпитването ELR, не трябва да превишават количествата, представени в таблица 1.

Специфичната маса на емисиите на въглероден окис, на неметановите въглеводороди, на метана, на азотните окиси и на праховите частици, определени от изпитването ETC не трябва да превишава количествата, представени в таблица 2.

Таблица 1

Пределни стойности — изпитвания ESC и ELR

Ред

Маса на въглероден окис

(CO) g/kWh

Маса на въглеводороди

(HC) g/kWh

Маса на азотни окиси

(NO) g/kWh

Маса на прахови частици

(PT) g/kWh

Дим

m-
  1

A (2000)

2,1

0,66

5,0

0,10//0,13 (14)

0,8

B1 (2005)

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

B2 (2008)

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

C (EEV)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

Таблица 2

Пределни стойности — изпитвания EТC

| Ред | Маса на въглероден окис
  (CO) g/kWh | Маса на неметановите въглеводороди
  (NMHC) g/kWh | Маса на
  (CH4) (15)

  g/kWh | Маса на азотни окиси
  (NOx) g/kWh | Маса на прахови частици (ПЧ)
  (ПЧ) (16) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (2000) | 5,45 | 0,78 | 1,6 | 5,0 | 0,16//0,21 (17) |
| B1 (2005) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 3,5 | 0,03 |
| B2 (2008) | 4,0 | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,03 |
| C (EEV) | 3,0 | 0,40 | 0,65 | 2,0 | 0,02 |

Ред

Маса на въглероден окис

(CO) g/kWh

Маса на неметановите въглеводороди

(NMHC) g/kWh

Маса на

(CH4) (15)

g/kWh

Маса на азотни окиси

(NOx) g/kWh

Маса на прахови частици (ПЧ)

(ПЧ) (16) g/kWh

A (2000)

5,45

0,78

1,6

5,0

0,16//0,21 (17)

B1 (2005)

4,0

0,55

1,1

3,5

0,03

B2 (2008)

4,0

0,55

1,1

2,0

0,03

C (EEV)

3,0

0,40

0,65

2,0

0,02

| 5.2.2. | Измервания на въглеводорода на дизелови двигатели и двигатели, използващи за гориво газ. |
| --- | --- |

5.2.2.

Измервания на въглеводорода на дизелови двигатели и двигатели, използващи за гориво газ.

| 5.2.2.1. | Производителят може да избере да измерва общата маса на въглеводородите (ОМВ) с ЕТС изпитване, вместо да измерва масата на неметановите въглеводородите. В такъв случай пределната стойност на общата маса на въглеводородите е същата, като тази, показана в таблица 2 за общата маса на неметановите въглеводороди. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Производителят може да избере да измерва общата маса на въглеводородите (ОМВ) с ЕТС изпитване, вместо да измерва масата на неметановите въглеводородите. В такъв случай пределната стойност на общата маса на въглеводородите е същата, като тази, показана в таблица 2 за общата маса на неметановите въглеводороди.

| 5.2.3. | Специфични изисквания за дизелови двигатели |
| --- | --- |

5.2.3.

Специфични изисквания за дизелови двигатели

| 5.2.3.1. | Специфичната маса на азотните окиси, измерена при произволните контролни точки в рамките на зоната на контрол на изпитване ESC, не трябва да превишава с повече от 10 % стойностите, интерполирани от съседните режими на изпитване (справка приложение 4А, допълнение 1, точки 5.6.2 и 5.6.3). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Специфичната маса на азотните окиси, измерена при произволните контролни точки в рамките на зоната на контрол на изпитване ESC, не трябва да превишава с повече от 10 % стойностите, интерполирани от съседните режими на изпитване (справка приложение 4А, допълнение 1, точки 5.6.2 и 5.6.3).

| 5.2.3.2. | Стойността на дим при произволна изпитвателна честота на въртене на изпитване ELR не трябва да превишава най-високата стойност за дим на две съседни изпитвателни честоти на въртене с повече от 20 %, или с повече от 5 % от пределната стойност, в зависимост от това коя е по-високата стойност. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Стойността на дим при произволна изпитвателна честота на въртене на изпитване ELR не трябва да превишава най-високата стойност за дим на две съседни изпитвателни честоти на въртене с повече от 20 %, или с повече от 5 % от пределната стойност, в зависимост от това коя е по-високата стойност.

5.3.   Износоустойчивост и коефициенти на влошаване

| 5.3.1. | Производителят трябва да докаже, че двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване или двигателя, използващ за гориво газ, типово одобрен съгласно пределните стойности на емисиите, посочени в ред В1, ред В2 или ред С на таблиците в точка 5.2.1., съответстват на пределните стойности за емисии за срок на експлоатация от: |
| --- | --- |

5.3.1.

Производителят трябва да докаже, че двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване или двигателя, използващ за гориво газ, типово одобрен съгласно пределните стойности на емисиите, посочени в ред В1, ред В2 или ред С на таблиците в точка 5.2.1., съответстват на пределните стойности за емисии за срок на експлоатация от:

| 5.3.1.1. | 100 000 km или 5 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N1, M1 > 3,5 t и M2; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

100 000 km или 5 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N1, M1 > 3,5 t и M2;

| 5.3.1.2. | 200 000 km или 6 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N2, N3 с максимална технически допустима маса непревишаваща 16 t и M3 клас I, клас II, клас А, и клас В с максимална технически допустима маса непревишаваща 7,5 t; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

200 000 km или 6 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N2, N3 с максимална технически допустима маса непревишаваща 16 t и M3 клас I, клас II, клас А, и клас В с максимална технически допустима маса непревишаваща 7,5 t;

| 5.3.1.3. | 500 000 km или 7 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N3 с максимална технически допустима маса, превишаваща 16 t и M3 клас III и клас В с максимална технически допустима маса превишаваща 7,5 t; |
| --- | --- |

5.3.1.3.

500 000 km или 7 години, което събитие настъпи първо, за двигателите, които се монтират на превозни средства от категория N3 с максимална технически допустима маса, превишаваща 16 t и M3 клас III и клас В с максимална технически допустима маса превишаваща 7,5 t;

| 5.3.2. | За целите от настоящото правило производителят определя коефициентите на влошаване, които ще се използват като доказателство, че газообразните емисии и емисиите на прахови частици на семейство двигатели или семейство двигатели със система за последваща обработка, остават в съответствие с подходящите пределни стойности на емисиите, определени в таблиците в точка 5.2.1 за съответния срок на износоустойчивост, залегнал в точка 5.3.1. |
| --- | --- |

5.3.2.

За целите от настоящото правило производителят определя коефициентите на влошаване, които ще се използват като доказателство, че газообразните емисии и емисиите на прахови частици на семейство двигатели или семейство двигатели със система за последваща обработка, остават в съответствие с подходящите пределни стойности на емисиите, определени в таблиците в точка 5.2.1 за съответния срок на износоустойчивост, залегнал в точка 5.3.1.

| 5.3.3. | Процедурите за демонстриране на съответствие на семейство двигатели или семейство двигатели със система за последваща обработка със съответните пределни стойности на емисиите за съответния срок на износоустойчивост са дадени в приложение 7 към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.3.3.

Процедурите за демонстриране на съответствие на семейство двигатели или семейство двигатели със система за последваща обработка със съответните пределни стойности на емисиите за съответния срок на износоустойчивост са дадени в приложение 7 към настоящото правило.

5.4.   Система за бордова диагностика (СБД)

| 5.4.1. | Двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, типово одобрен за пределни стойности на емисиите, посочени в ред В1 или ред С на таблиците в точка 5.2.1., или превозно средство, задвижвано с такъв двигател, се оборудват със система за бордова диагностика (СБД), която сигнализира на водача за наличието на повреда, ако пределните стойности на СБД, определени в ред В1 или в ред С на таблицата в точка 5.4.4. се превишават. СБД за контрол на емисиите трябва да е в съответствие с изискванията на приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.4.1.

Двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, типово одобрен за пределни стойности на емисиите, посочени в ред В1 или ред С на таблиците в точка 5.2.1., или превозно средство, задвижвано с такъв двигател, се оборудват със система за бордова диагностика (СБД), която сигнализира на водача за наличието на повреда, ако пределните стойности на СБД, определени в ред В1 или в ред С на таблицата в точка 5.4.4. се превишават. СБД за контрол на емисиите трябва да е в съответствие с изискванията на приложение 9А към настоящото правило.

| 5.4.1.1. | В случай на системи за последваща обработка на отработили газове, СБД може да следи за основна функционална повреда на всяко от следните:






  a) | катализатор, когато е монтиран като отделен възел, независимо дали е част от система deNOx или филтър за прахови частици за дизелов двигател; |
| --- | --- | --- |

5.4.1.1.

В случай на системи за последваща обработка на отработили газове, СБД може да следи за основна функционална повреда на всяко от следните:

a)

катализатор, когато е монтиран като отделен възел, независимо дали е част от система deNOx или филтър за прахови частици за дизелов двигател;

| б) | системата deNOx, когато е монтирана такава; |
| --- | --- |

б)

системата deNOx, когато е монтирана такава;

| в) | филтър за прахови частици за дизелов двигател, когато е монтиран такъв; |
| --- | --- |

в)

филтър за прахови частици за дизелов двигател, когато е монтиран такъв;

| г) | комбинирана система deNOx — филтър за прахови частици за дизелов двигател. |
| --- | --- |

г)

комбинирана система deNOx — филтър за прахови частици за дизелов двигател.

| 5.4.2. | Считано от 1 октомври 2008 г. за новите типови одобрения и считано от 1 октомври 2009 г. за всички типови одобрения, двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, типово одобрен за пределните стойности, посочени в ред В2 или ред С на таблиците в точка 5.2.1, или превозно средство, задвижвано с такъв двигател, се оборудват със система за бордова диагностика (СБД), която сигнализира водача за наличието на повреда, ако пределните стойности на СБД, определени в ред В2 или в ред С на таблицата в точка 5.4.4. се превишават. СБД за контрол на емисиите трябва да е в съответствие с изискванията на приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.4.2.

Считано от 1 октомври 2008 г. за новите типови одобрения и считано от 1 октомври 2009 г. за всички типови одобрения, двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, типово одобрен за пределните стойности, посочени в ред В2 или ред С на таблиците в точка 5.2.1, или превозно средство, задвижвано с такъв двигател, се оборудват със система за бордова диагностика (СБД), която сигнализира водача за наличието на повреда, ако пределните стойности на СБД, определени в ред В2 или в ред С на таблицата в точка 5.4.4. се превишават. СБД за контрол на емисиите трябва да е в съответствие с изискванията на приложение 9А към настоящото правило.

| 5.4.3. | СБД също така включва интерфейс между модула за електронно управление на двигателя (EECU) и всички други електрически или електронни системи на двигателя или превозното средство, които осигуряват данни за, или получават данни от, EECU и които засягат правилното функциониране на системата за контрол на емисиите, като интерфейса между EECU и дадено предавателно устройството за електронно управление. |
| --- | --- |

5.4.3.

СБД също така включва интерфейс между модула за електронно управление на двигателя (EECU) и всички други електрически или електронни системи на двигателя или превозното средство, които осигуряват данни за, или получават данни от, EECU и които засягат правилното функциониране на системата за контрол на емисиите, като интерфейса между EECU и дадено предавателно устройството за електронно управление.

| 5.4.4. | Пределните стойности на СБД са, както следва:







  Ред | Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване |
| --- | --- | --- |
| Маса на азотни окиси
  (NOx) g/kWh | Маса на праховите частици
  (PT) g/kWh |
| B1 (2005) | 7,0 | 0,1 |
| B2 (2008) | 7,0 | 0,1 |
| C (EEV) | 7,0 | 0,1 |

5.4.4.

Пределните стойности на СБД са, както следва:

Ред

Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

Маса на азотни окиси

(NOx) g/kWh

Маса на праховите частици

(PT) g/kWh

B1 (2005)

7,0

0,1

B2 (2008)

7,0

0,1

C (EEV)

7,0

0,1

| 5.4.5. | За извършване на изпитвания, диагностика, обслужване и ремонт трябва да се предоставя пълен и унифициран достъп до информацията на СБД, съгласно съответните разпоредби на Правило No 83 на ИКЕ и разпоредбите, които се отнасят до резервните компоненти, които гарантират съвместимостта им със системите за бордова диагностика. |
| --- | --- |

5.4.5.

За извършване на изпитвания, диагностика, обслужване и ремонт трябва да се предоставя пълен и унифициран достъп до информацията на СБД, съгласно съответните разпоредби на Правило No 83 на ИКЕ и разпоредбите, които се отнасят до резервните компоненти, които гарантират съвместимостта им със системите за бордова диагностика.

| 5.4.6. | Малка производствена партида двигатели
  Като алтернатива на изискванията от настоящата точка, производители на двигатели, чиято световна годишна продукция на тип двигател, принадлежащ към семейство двигатели със СБД:






  a) | е по-малка от 500 броя за година, могат да получат типово одобрение на основа на изискванията от настоящото правило, при следене на двигателя единствено за непрекъснатост на веригата и на системата за последваща обработка — за основна функционална повреда; |
| --- | --- | --- |

5.4.6.

Малка производствена партида двигатели

Като алтернатива на изискванията от настоящата точка, производители на двигатели, чиято световна годишна продукция на тип двигател, принадлежащ към семейство двигатели със СБД:

a)

е по-малка от 500 броя за година, могат да получат типово одобрение на основа на изискванията от настоящото правило, при следене на двигателя единствено за непрекъснатост на веригата и на системата за последваща обработка — за основна функционална повреда;

| б) | е по-малка от 50 броя за година, могат да получат типово одобрение на основа на изискванията от настоящото правило, при следене на цялостната система за контрол на емисиите (т.е. двигателя и системата за последваща обработка) единствено за непрекъснатост на веригата. |
| --- | --- |

б)

е по-малка от 50 броя за година, могат да получат типово одобрение на основа на изискванията от настоящото правило, при следене на цялостната система за контрол на емисиите (т.е. двигателя и системата за последваща обработка) единствено за непрекъснатост на веригата.

Органът за типово одобрение трябва да уведоми страните по спогодбата за обстоятелствата, свързани с всяко типово одобрение, издадено според тази разпоредба.

5.5.   Изисквания за осигуряване правилно действие на мерките за контрол на NOx

| 5.5.1. | Общи положения |
| --- | --- |

5.5.1.

Общи положения

| 5.5.1.1. | Тази точка е приложима към всички системи на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, независимо от технологията, използвана за да се спазят пределните стойности на емисиите, дадени в таблиците в точка 5.2.1. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Тази точка е приложима към всички системи на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, независимо от технологията, използвана за да се спазят пределните стойности на емисиите, дадени в таблиците в точка 5.2.1.

| 5.5.1.2. | Дати на прилагане
  Датите на прилагане са в съответствие с точка 13. от настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Дати на прилагане

Датите на прилагане са в съответствие с точка 13. от настоящото правило.

| 5.5.1.3. | Всяка система на двигател, обхваната в настоящата точка, се проектира, конструира и инсталира, така че да е в състояние да отговори на тези изисквания за срока на експлоатация на двигателя. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

Всяка система на двигател, обхваната в настоящата точка, се проектира, конструира и инсталира, така че да е в състояние да отговори на тези изисквания за срока на експлоатация на двигателя.

| 5.5.1.4. | Информация, която напълно описва функционалните работни характеристики на системата на двигателя, обхваната в тази точка, се осигурява от производителя, и е посочена в приложение 1. |
| --- | --- |

5.5.1.4.

Информация, която напълно описва функционалните работни характеристики на системата на двигателя, обхваната в тази точка, се осигурява от производителя, и е посочена в приложение 1.

| 5.5.1.5. | Ако системата на двигателя изисква реагент, в своето заявление за типово одобрение производителят специфицира характеристиките на всеки реагент/и, консумиран от всяка система за последваща обработка на отработили газове, напр. тип и концентрации, работна температура, позоваване на международни стандарти и т.н. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

Ако системата на двигателя изисква реагент, в своето заявление за типово одобрение производителят специфицира характеристиките на всеки реагент/и, консумиран от всяка система за последваща обработка на отработили газове, напр. тип и концентрации, работна температура, позоваване на международни стандарти и т.н.

| 5.5.1.6. | При спазване на изискванията, определени в точка 5.1., всяка система на двигател, обхваната в тази точка, запазва своята функция на контрол на емисиите при всички условия, които обичайно се срещат на територията на страните по спогодбата, особено при ниски околни температури. |
| --- | --- |

5.5.1.6.

При спазване на изискванията, определени в точка 5.1., всяка система на двигател, обхваната в тази точка, запазва своята функция на контрол на емисиите при всички условия, които обичайно се срещат на територията на страните по спогодбата, особено при ниски околни температури.

| 5.5.1.7. | С цел типово одобрение производителят демонстрира на техническата служба, че за системи на двигател, които изискват реагент, всяка емисия на амоняк не превишава, при приложимите изпитвателен цикъл за емисии, средна стойност от 25 ppm. |
| --- | --- |

5.5.1.7.

С цел типово одобрение производителят демонстрира на техническата служба, че за системи на двигател, които изискват реагент, всяка емисия на амоняк не превишава, при приложимите изпитвателен цикъл за емисии, средна стойност от 25 ppm.

| 5.5.1.8. | За системи на двигател, изискващи реагент, всеки отделен реагентен резервоар, инсталиран на превозното средство, включва средства за взимане на проба от кой да е флуид вътре в резервоара. Точката на вземане на пробите трябва да е леснодостъпна без използването на специализиран инструмент или устройство. |
| --- | --- |

5.5.1.8.

За системи на двигател, изискващи реагент, всеки отделен реагентен резервоар, инсталиран на превозното средство, включва средства за взимане на проба от кой да е флуид вътре в резервоара. Точката на вземане на пробите трябва да е леснодостъпна без използването на специализиран инструмент или устройство.

| 5.5.2. | Изисквания към поддръжката |
| --- | --- |

5.5.2.

Изисквания към поддръжката

| 5.5.2.1. | Производителят предоставя или урежда предоставянето на всички собственици на нови превозни средства или двигатели с тежък режим на работа писмени инструкции, в които се посочва, че ако системата за контрол на емисиите на превозното средство не функционира правилно, водачът ще бъде осведомен зa проблема от индикатора за неизправност (ИН) и двигателят след това ще работи с понижено действие. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Производителят предоставя или урежда предоставянето на всички собственици на нови превозни средства или двигатели с тежък режим на работа писмени инструкции, в които се посочва, че ако системата за контрол на емисиите на превозното средство не функционира правилно, водачът ще бъде осведомен зa проблема от индикатора за неизправност (ИН) и двигателят след това ще работи с понижено действие.

| 5.5.2.2. | Инструкциите посочват изисквания за правилната употреба и поддръжка на превозни средства, включително, когато е уместна, употребата на реагенти за еднократна употреба. |
| --- | --- |

5.5.2.2.

Инструкциите посочват изисквания за правилната употреба и поддръжка на превозни средства, включително, когато е уместна, употребата на реагенти за еднократна употреба.

| 5.5.2.3. | Инструкциите са написани на ясен и нетехнически език и на езика на страната, в която новото превозно средство или новият двигател с тежък режим на работа се продава или е регистриран. |
| --- | --- |

5.5.2.3.

Инструкциите са написани на ясен и нетехнически език и на езика на страната, в която новото превозно средство или новият двигател с тежък режим на работа се продава или е регистриран.

| 5.5.2.4. | Инструкциите указват дали водачът на превозното средство трябва да осигури ново пълнене с реагент за еднократна употреба между нормалните интервали за поддръжка и посочват вероятната норма за разход на реагент съгласно типа на новото превозно средство с тежък режим на работа. |
| --- | --- |

5.5.2.4.

Инструкциите указват дали водачът на превозното средство трябва да осигури ново пълнене с реагент за еднократна употреба между нормалните интервали за поддръжка и посочват вероятната норма за разход на реагент съгласно типа на новото превозно средство с тежък режим на работа.

| 5.5.2.5. | Инструкциите указват, че употребата и пълненето с реагент за еднократна употреба, отговарящ напълно на спецификациите, са задължителни за превозното средство, за да съответства то на сертификата за съответствие, издаден за това превозно средство или тип на двигателя. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

Инструкциите указват, че употребата и пълненето с реагент за еднократна употреба, отговарящ напълно на спецификациите, са задължителни за превозното средство, за да съответства то на сертификата за съответствие, издаден за това превозно средство или тип на двигателя.

| 5.5.2.6. | Инструкциите посочват, че използването на превозно средство, което не консумира никакъв реагент, ако това се изисква за намалението на емисии от замърсители може да се счита за криминално престъпление и че, като следствие, всякакви благоприятни условия за покупката или експлоатацията на превозното средство в държавата на регистрацията или в друга страна, в която се използва превозното средство, може да станат недействителни. |
| --- | --- |

5.5.2.6.

Инструкциите посочват, че използването на превозно средство, което не консумира никакъв реагент, ако това се изисква за намалението на емисии от замърсители може да се счита за криминално престъпление и че, като следствие, всякакви благоприятни условия за покупката или експлоатацията на превозното средство в държавата на регистрацията или в друга страна, в която се използва превозното средство, може да станат недействителни.

| 5.5.3. | Контрол на NOx в системата на двигателя |
| --- | --- |

5.5.3.

Контрол на NOx в системата на двигателя

| 5.5.3.1. | Неправилното действие на системата на двигателя по отношение контрола на NOx емисиите (напр. поради липса на необходимия реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR) се определят чрез следене нивото на NOx от датчици, разположени в потока на отработилите газове. |
| --- | --- |

5.5.3.1.

Неправилното действие на системата на двигателя по отношение контрола на NOx емисиите (напр. поради липса на необходимия реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR) се определят чрез следене нивото на NOx от датчици, разположени в потока на отработилите газове.

| 5.5.3.2. | Всяко отклонение в нивото на NOx, по-голямо от 1,5 g/kWh над приложимата пределна стойност, дадена в таблиците в точка 5.2.1, води до информиране на водача чрез задействан индикатор за неизправност (ИН), както е посочено в точка 3.6.5 от приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.3.2.

Всяко отклонение в нивото на NOx, по-голямо от 1,5 g/kWh над приложимата пределна стойност, дадена в таблиците в точка 5.2.1, води до информиране на водача чрез задействан индикатор за неизправност (ИН), както е посочено в точка 3.6.5 от приложение 9А към настоящото правило.

| 5.5.3.3. | В допълнение, в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило, за срок от поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя, в паметта се запазва неизтриваем код за повреда, посочващ причината, поради която NOx превишава нивата, определени в точка 5.5.3.2.
  Като минимум, и където е приложимо, за превишаване на NOx трябва да се открият, в случаите на празен резервоар за реагент, прекъсване дозирането на реагента, незадоволително качество на реагента, твърде нисък разход на реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR. Във всички останали случаи се допуска производителят да се позове на неизтриваем код за повреда „висок NOx — неизвестна първопричина“. |
| --- | --- |

5.5.3.3.

В допълнение, в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило, за срок от поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя, в паметта се запазва неизтриваем код за повреда, посочващ причината, поради която NOx превишава нивата, определени в точка 5.5.3.2.

Като минимум, и където е приложимо, за превишаване на NOx трябва да се открият, в случаите на празен резервоар за реагент, прекъсване дозирането на реагента, незадоволително качество на реагента, твърде нисък разход на реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR. Във всички останали случаи се допуска производителят да се позове на неизтриваем код за повреда „висок NOx — неизвестна първопричина“.

| 5.5.3.4. | Ако нивото на NOx превишава пределните стойности на СБД, дадени в таблицата в точка 5.4.4., ограничител на въртящия момент трябва да намалява действието на двигателя съгласно изискванията на точка 5.5.5 по начин, който ясно се възприема от водача на превозното средство. Когато се задейства ограничителят на въртящия момент, водачът продължава да бъде предупреждаван съгласно изискванията на точка 5.5.3.2. и в паметта се запазва неизтриваем код за повреда в съответствие с точка 5.5.3.3. |
| --- | --- |

5.5.3.4.

Ако нивото на NOx превишава пределните стойности на СБД, дадени в таблицата в точка 5.4.4., ограничител на въртящия момент трябва да намалява действието на двигателя съгласно изискванията на точка 5.5.5 по начин, който ясно се възприема от водача на превозното средство. Когато се задейства ограничителят на въртящия момент, водачът продължава да бъде предупреждаван съгласно изискванията на точка 5.5.3.2. и в паметта се запазва неизтриваем код за повреда в съответствие с точка 5.5.3.3.

| 5.5.3.5 | В случай на системи на двигател, които разчитат само на използването на EGR, без никаква друга система за последваща обработка на NOx емисии, производителят може да приложи алтернативен метод към изискванията на точка 5.5.3.1 за определяне нивото на NOx. По времето на одобряването на типа производителят демонстрира, че алтернативният метод е еднакво подходящ и точен при определяне нивото на NOx, сравнено с изискванията на точка 5.5.3.1 и че той поражда същите последици, както описаните в точки 5.5.3.2, 5.5.3.3 и 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.3.5

В случай на системи на двигател, които разчитат само на използването на EGR, без никаква друга система за последваща обработка на NOx емисии, производителят може да приложи алтернативен метод към изискванията на точка 5.5.3.1 за определяне нивото на NOx. По времето на одобряването на типа производителят демонстрира, че алтернативният метод е еднакво подходящ и точен при определяне нивото на NOx, сравнено с изискванията на точка 5.5.3.1 и че той поражда същите последици, както описаните в точки 5.5.3.2, 5.5.3.3 и 5.5.3.4.

| 5.5.4. | Контрол на реагента |
| --- | --- |

5.5.4.

Контрол на реагента

| 5.5.4.1. | За превозни средства, за които е необходима употребата на реагент, за да изпълняват изискванията от настоящата точка, водачът се информира за нивото на реагент в резервоара чрез специфична механична или електронна индикация на таблото на превозното средство. Тя включва предупреждение, когато нивото на реагент стигне:






  a) | под 10 % от резервоара или по-висок процент по избор на производителя; или |
| --- | --- | --- |

5.5.4.1.

За превозни средства, за които е необходима употребата на реагент, за да изпълняват изискванията от настоящата точка, водачът се информира за нивото на реагент в резервоара чрез специфична механична или електронна индикация на таблото на превозното средство. Тя включва предупреждение, когато нивото на реагент стигне:

a)

под 10 % от резервоара или по-висок процент по избор на производителя; или

| б) | под нивото, съответстващо на разстоянието, което може да се измине с количеството резервно гориво в резервоара, определено от производителя. |
| --- | --- |

б)

под нивото, съответстващо на разстоянието, което може да се измине с количеството резервно гориво в резервоара, определено от производителя.

Индикаторът за реагент се поставя в непосредствена близост до нивомера на горивото.

| 5.5.4.2. | Водачът получава информация, съгласно изискванията на точка 3.6.5 от приложение 9А към настоящото правило, ако резервоарът с реагент се изпразни. |
| --- | --- |

5.5.4.2.

Водачът получава информация, съгласно изискванията на точка 3.6.5 от приложение 9А към настоящото правило, ако резервоарът с реагент се изпразни.

| 5.5.4.3. | Веднага, след като резервоарът с реагент се изпразни, изискванията на точка 5.5.5 се прилагат в допълнение към изискванията на точка 5.5.4.2. |
| --- | --- |

5.5.4.3.

Веднага, след като резервоарът с реагент се изпразни, изискванията на точка 5.5.5 се прилагат в допълнение към изискванията на точка 5.5.4.2.

| 5.5.4.4. | Производителят може да избере дали да спазва точки 5.5.4.5 до 5.5.4.12 като алтернатива на спазването на изискванията на точка 5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.4.4.

Производителят може да избере дали да спазва точки 5.5.4.5 до 5.5.4.12 като алтернатива на спазването на изискванията на точка 5.5.3.

| 5.5.4.5. | Системите на двигателя трябва да включват начини за определяне на това дали в превозното средство има флуид, отговарящ на характеристиките на реагента, обявени от производителя и записани в приложение 1 към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.4.5.

Системите на двигателя трябва да включват начини за определяне на това дали в превозното средство има флуид, отговарящ на характеристиките на реагента, обявени от производителя и записани в приложение 1 към настоящото правило.

| 5.5.4.6. | Ако флуидът в резервоара за реагент не отговаря на минималните изисквания, обявени от производителя, както са записани в приложение 1 към настоящото правило, се прилагат допълнителните изисквания на точка 5.5.4.12. |
| --- | --- |

5.5.4.6.

Ако флуидът в резервоара за реагент не отговаря на минималните изисквания, обявени от производителя, както са записани в приложение 1 към настоящото правило, се прилагат допълнителните изисквания на точка 5.5.4.12.

| 5.5.4.7. | Системите на двигателя трябва да включват начини за определяне разхода на реагент и осигуряване на външен достъп до информацията за разход. |
| --- | --- |

5.5.4.7.

Системите на двигателя трябва да включват начини за определяне разхода на реагент и осигуряване на външен достъп до информацията за разход.

| 5.5.4.8. | Средният разход на реагент и средният разход на реагент, необходим за системата на двигателя или за последните 48 часа работа на двигателя, или за времето, необходимо за разход на реагент от поне 15 литра, в зависимост от това кой период е по-дълъг, трябва да са достъпни като информация чрез серийния порт на стандартния съединител за диагностика, както е посочено в точка 6.8.3 на приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.4.8.

Средният разход на реагент и средният разход на реагент, необходим за системата на двигателя или за последните 48 часа работа на двигателя, или за времето, необходимо за разход на реагент от поне 15 литра, в зависимост от това кой период е по-дълъг, трябва да са достъпни като информация чрез серийния порт на стандартния съединител за диагностика, както е посочено в точка 6.8.3 на приложение 9А към настоящото правило.

| 5.5.4.9. | За да се контролира разходът на реагент, трябва да се следят поне следните параметри на двигателя:






  a) | ниво на реагент в резервоара на превозното средство; |
| --- | --- | --- |

5.5.4.9.

За да се контролира разходът на реагент, трябва да се следят поне следните параметри на двигателя:

a)

ниво на реагент в резервоара на превозното средство;

| б) | поток на реагента или впръскване на реагента толкова близо, колкото е възможно технически, до точката на впръскване в системата за последваща обработка на отработили газове. |
| --- | --- |

б)

поток на реагента или впръскване на реагента толкова близо, колкото е възможно технически, до точката на впръскване в системата за последваща обработка на отработили газове.

| 5.5.4.10. | Всяко отклонение с повече от 50 % в средния разход на реагент и средния разход на реагент, изискван от системата на двигателя, за периода, определен в точка 5.5.4.8, води до прилагане на мерките, залегнали в точка 5.5.4.12. |
| --- | --- |

5.5.4.10.

Всяко отклонение с повече от 50 % в средния разход на реагент и средния разход на реагент, изискван от системата на двигателя, за периода, определен в точка 5.5.4.8, води до прилагане на мерките, залегнали в точка 5.5.4.12.

| 5.5.4.11. | В случай на прекъсване дозирането на реагента, се прилагат мерките, залегнали в точка 5.5.4.12. Това не се изисква, когато такова прекъсване е поискано от модула за електронно управление на двигателя (ECU), тъй като работните показатели на двигателя са такива, че емисиите не изискват дозиране на реагент, при условие че производителят ясно е уведомил органите за типово одобрение кога се прилагат такива работни показатели. |
| --- | --- |

5.5.4.11.

В случай на прекъсване дозирането на реагента, се прилагат мерките, залегнали в точка 5.5.4.12. Това не се изисква, когато такова прекъсване е поискано от модула за електронно управление на двигателя (ECU), тъй като работните показатели на двигателя са такива, че емисиите не изискват дозиране на реагент, при условие че производителят ясно е уведомил органите за типово одобрение кога се прилагат такива работни показатели.

| 5.5.4.12. | Всяка повреда, открита във връзка с точки 5.5.4.6., 5.5.4.10. или 5.5.4.11. поражда същите последици, в същата последователност, както посочените в точки 5.5.3.2., 5.5.3.3. или 5.5.3.4. |
| --- | --- |

5.5.4.12.

Всяка повреда, открита във връзка с точки 5.5.4.6., 5.5.4.10. или 5.5.4.11. поражда същите последици, в същата последователност, както посочените в точки 5.5.3.2., 5.5.3.3. или 5.5.3.4.

| 5.5.5. | Мерки за възпрепятстване на вмешателство в системите за последваща обработка на отработилите газове |
| --- | --- |

5.5.5.

Мерки за възпрепятстване на вмешателство в системите за последваща обработка на отработилите газове

| 5.5.5.1. | Всяка система на двигател, обхваната в настоящата точка, включва ограничител на въртящия момент, който предупреждава водача за това, че системата на двигателя работи неправилно или че превозното работи по неправилен начин, като така се насърчава бързото коригиране на всяка повреда. |
| --- | --- |

5.5.5.1.

Всяка система на двигател, обхваната в настоящата точка, включва ограничител на въртящия момент, който предупреждава водача за това, че системата на двигателя работи неправилно или че превозното работи по неправилен начин, като така се насърчава бързото коригиране на всяка повреда.

| 5.5.5.2. | Ограничителят на въртящия момент се задейства, когато превозното средство остане неподвижно за първи път след поява на условията от коя да е от точки 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 или 5.5.4.11. |
| --- | --- |

5.5.5.2.

Ограничителят на въртящия момент се задейства, когато превозното средство остане неподвижно за първи път след поява на условията от коя да е от точки 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 или 5.5.4.11.

| 5.5.5.3. | Когато ограничителят на въртящия момент сработи, въртящият момент на двигателя не трябва в никакъв случай да превишава постоянна стойност от:






  a) | 60 % от максималния въртящ момент за превозни средства категория N3 > 16 t, M1 > 7,5 t, M3/III и M3/B > 7,5 t (18); |
| --- | --- | --- |

5.5.5.3.

Когато ограничителят на въртящия момент сработи, въртящият момент на двигателя не трябва в никакъв случай да превишава постоянна стойност от:

a)

60 % от максималния въртящ момент за превозни средства категория N3 > 16 t, M1 > 7,5 t, M3/III и M3/B > 7,5 t (18);

| б) | 75 % от максималния въртящ момент за превозни средства категория N1, N2, N3 ≤ 16 t, 3,5 < M1 ≤ 7,5 t, M2, M3/I, M3/II, M3/A и M3/B ≤ 7,5 t. |
| --- | --- |

б)

75 % от максималния въртящ момент за превозни средства категория N1, N2, N3 ≤ 16 t, 3,5 < M1 ≤ 7,5 t, M2, M3/I, M3/II, M3/A и M3/B ≤ 7,5 t.

| 5.5.5.4. | Изискванията за документацията и за ограничителя на въртящия момент са посочени в точки 5.5.5.5. до 5.5.5.8. |
| --- | --- |

5.5.5.4.

Изискванията за документацията и за ограничителя на въртящия момент са посочени в точки 5.5.5.5. до 5.5.5.8.

| 5.5.5.5. | Изготвя се подробна писмена информация, напълно описваща функционалните работни характеристики на системата за следене на контрола на емисиите на ограничителя на въртящия момент съгласно изискванията към документацията по точка 5.1.7.1., буква б). По-специално производителят осигурява информация за алгоритмите, използвани от ECU за съотнасяне на концентрация на NOx към специфичните емисии на NOx (в g/kWh) на ETC в съответствие с точка 5.5.6.5. |
| --- | --- |

5.5.5.5.

Изготвя се подробна писмена информация, напълно описваща функционалните работни характеристики на системата за следене на контрола на емисиите на ограничителя на въртящия момент съгласно изискванията към документацията по точка 5.1.7.1., буква б). По-специално производителят осигурява информация за алгоритмите, използвани от ECU за съотнасяне на концентрация на NOx към специфичните емисии на NOx (в g/kWh) на ETC в съответствие с точка 5.5.6.5.

| 5.5.5.6. | Ограничителят на въртящия момент се изключва при празен ход на двигателя, ако условията за неговото задействане са престанали да са налице. Ограничителят не се изключва автоматично, без да се отстрани причината за неговото задействане. |
| --- | --- |

5.5.5.6.

Ограничителят на въртящия момент се изключва при празен ход на двигателя, ако условията за неговото задействане са престанали да са налице. Ограничителят не се изключва автоматично, без да се отстрани причината за неговото задействане.

| 5.5.5.7. | Изключваното на ограничителя на въртящия момент трябва да не бъде възможно посредством превключвател или инструмент за поддръжка. |
| --- | --- |

5.5.5.7.

Изключваното на ограничителя на въртящия момент трябва да не бъде възможно посредством превключвател или инструмент за поддръжка.

| 5.5.5.8. | Ограничителят на въртящия момент не се отнася за двигатели или превозни средства, които се ползват от военните сили, спасителните служби, противопожарните служби и линейки. Единствено производителят на двигателя или превозното средство има право да извършва постоянно деактивиране и този тип двигател трябва да бъде специално обозначен в семейството двигатели с цел да се улесни идентифицирането му. |
| --- | --- |

5.5.5.8.

Ограничителят на въртящия момент не се отнася за двигатели или превозни средства, които се ползват от военните сили, спасителните служби, противопожарните служби и линейки. Единствено производителят на двигателя или превозното средство има право да извършва постоянно деактивиране и този тип двигател трябва да бъде специално обозначен в семейството двигатели с цел да се улесни идентифицирането му.

| 5.5.6. | Работни условия на системата за следене на контрола на емисиите |
| --- | --- |

5.5.6.

Работни условия на системата за следене на контрола на емисиите

| 5.5.6.1. | Системата за следене на контрола на емисиите трябва да може да работи:






  a) | при всяка околна температура между 266 K и 308 K (-7 oC и 35 oC); |
| --- | --- | --- |

5.5.6.1.

Системата за следене на контрола на емисиите трябва да може да работи:

a)

при всяка околна температура между 266 K и 308 K (-7 oC и 35 oC);

| б) | на всяка морска височина под 1 600 m; |
| --- | --- |

б)

на всяка морска височина под 1 600 m;

| в) | температура на охлаждащия агент на двигателя над 343 K (70 oC). |
| --- | --- |

в)

температура на охлаждащия агент на двигателя над 343 K (70 oC).

Настоящата точка не се прилага в случая на следене на нивото на реагента в резервоара, в който случай се извършва следене при всякакви условия на употреба.

| 5.5.6.2. | Системата за наблюдение на контрола на емисиите може да бъде изключвана, когато е активирана технология за придвижване при повреда, която има за резултат намаление на въртящия момент, по-голямо от нивата, посочени в точка 5.5.5.3. за съответната категория превозни средства. |
| --- | --- |

5.5.6.2.

Системата за наблюдение на контрола на емисиите може да бъде изключвана, когато е активирана технология за придвижване при повреда, която има за резултат намаление на въртящия момент, по-голямо от нивата, посочени в точка 5.5.5.3. за съответната категория превозни средства.

| 5.5.6.3. | Ако е активиран режим на емисии по подразбиране, системата за следене на контрола на емисиите остава в действие, като се спазват разпоредбите на точка 5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.3.

Ако е активиран режим на емисии по подразбиране, системата за следене на контрола на емисиите остава в действие, като се спазват разпоредбите на точка 5.5.

| 5.5.6.4. | Неправилното действие на мерките по отношение контрола на NOx емисиите трябва да бъде открито в рамките на четири изпитвателните цикъла на СБД, както е посочено в определението, дадено в точка 6.1. от допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.6.4.

Неправилното действие на мерките по отношение контрола на NOx емисиите трябва да бъде открито в рамките на четири изпитвателните цикъла на СБД, както е посочено в определението, дадено в точка 6.1. от допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило.

| 5.5.6.5. | Алгоритмите, използвани от ECU за съотнасяне на фактическата концентрация на NOx към специфичната емисия на NOx (в g/kWh) на ETC няма да бъдат считани за технология на неефективност. |
| --- | --- |

5.5.6.5.

Алгоритмите, използвани от ECU за съотнасяне на фактическата концентрация на NOx към специфичната емисия на NOx (в g/kWh) на ETC няма да бъдат считани за технология на неефективност.

| 5.5.6.6. | Ако е задействано AECS, което е одобрено от органа за типово одобрение в съответствие с точка 5.1.5., всяко нарастване на NOx, дължащо се на действието на AECS, може да бъде приложено към съответното ниво на NOx, посочено в точка 5.5.3.2. Във всички такива случаи влиянието на AECS върху прага на NOx се описва в съответствие с точка 5.5.5.5. |
| --- | --- |

5.5.6.6.

Ако е задействано AECS, което е одобрено от органа за типово одобрение в съответствие с точка 5.1.5., всяко нарастване на NOx, дължащо се на действието на AECS, може да бъде приложено към съответното ниво на NOx, посочено в точка 5.5.3.2. Във всички такива случаи влиянието на AECS върху прага на NOx се описва в съответствие с точка 5.5.5.5.

| 5.5.7. | Повреда на системата за следене на контрола на емисиите |
| --- | --- |

5.5.7.

Повреда на системата за следене на контрола на емисиите

| 5.5.7.1. | Системата за следене на контрола на емисиите трябва да бъде следена за електрически повреди, за отстраняването или изключването на който и да е датчик, което би направило невъзможно диагностицирането на нарастването на емисиите, каквото е изискването на точки 5.5.3.2. и 5.5.3.4.
  Пример за датчици, които засягат диагностичния капацитет, са тези, които пряко измерват концентрацията на NOx, датчици за качеството на уреята, и датчиците, използвани за следене на дозирането на реагента, нивото на реагента, разхода на реагент или нормата на EGR. |
| --- | --- |

5.5.7.1.

Системата за следене на контрола на емисиите трябва да бъде следена за електрически повреди, за отстраняването или изключването на който и да е датчик, което би направило невъзможно диагностицирането на нарастването на емисиите, каквото е изискването на точки 5.5.3.2. и 5.5.3.4.

Пример за датчици, които засягат диагностичния капацитет, са тези, които пряко измерват концентрацията на NOx, датчици за качеството на уреята, и датчиците, използвани за следене на дозирането на реагента, нивото на реагента, разхода на реагент или нормата на EGR.

| 5.5.7.2. | Ако се потвърди повреда на системата за следене на контрола на емисиите, водачът трябва да е незабавно предупреден чрез активирането на предупредителен сигнал съгласно точка 3.6.5. от приложение 9A към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.7.2.

Ако се потвърди повреда на системата за следене на контрола на емисиите, водачът трябва да е незабавно предупреден чрез активирането на предупредителен сигнал съгласно точка 3.6.5. от приложение 9A към настоящото правило.

| 5.5.7.3. | Ограничителят на въртящ момент се активира в съответствие с точка 5.5.5., ако повредата не е отстранена в рамките на 50 часа работа на двигателя.
  Периодът, определен в първата подточка, се намалява на 36 часа от датите, определени в точки 13.2.3. и 13.3.3. |
| --- | --- |

5.5.7.3.

Ограничителят на въртящ момент се активира в съответствие с точка 5.5.5., ако повредата не е отстранена в рамките на 50 часа работа на двигателя.

Периодът, определен в първата подточка, се намалява на 36 часа от датите, определени в точки 13.2.3. и 13.3.3.

| 5.5.7.4. | Когато системата за следена на контрола на емисиите установи, че повредата е престанала да съществува, кодът (кодовете) за повреда, приписан/и на тази неизправност може да бъде изчистен от паметта на системата, освен в случаите, посочени в точка 5.5.7.5., и ограничителят на въртящия момент, когато е приложимо, се изключва съгласно точка 5.5.5.6.
  Не се допуска възможност за изчистване от паметта на системата на код(кодове) на повреда, приписан на повреда на системата за следене на контрола на емисиите, чрез четящо устройство. |
| --- | --- |

5.5.7.4.

Когато системата за следена на контрола на емисиите установи, че повредата е престанала да съществува, кодът (кодовете) за повреда, приписан/и на тази неизправност може да бъде изчистен от паметта на системата, освен в случаите, посочени в точка 5.5.7.5., и ограничителят на въртящия момент, когато е приложимо, се изключва съгласно точка 5.5.5.6.

Не се допуска възможност за изчистване от паметта на системата на код(кодове) на повреда, приписан на повреда на системата за следене на контрола на емисиите, чрез четящо устройство.

| 5.5.7.5. | В случай на отстраняване или изключване на елементи на системата за следене на контрола на емисиите, в съответствие с точка 5.5.7.1., за срок от поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя, в паметта се запазва неизтриваем код за повреда, в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

5.5.7.5.

В случай на отстраняване или изключване на елементи на системата за следене на контрола на емисиите, в съответствие с точка 5.5.7.1., за срок от поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя, в паметта се запазва неизтриваем код за повреда, в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило.

| 5.5.8. | Демонстрация на системата за следене на контрола на емисиите |
| --- | --- |

5.5.8.

Демонстрация на системата за следене на контрола на емисиите

| 5.5.8.1. | Като част от заявлението за типовото одобрение, предвидено в точка 3, производителят демонстрира съответствието с разпоредбите от тази точка чрез изпитвания на динамометричен стенд на двигател в съответствие с точки 5.5.8.2. до 5.5.8.7. |
| --- | --- |

5.5.8.1.

Като част от заявлението за типовото одобрение, предвидено в точка 3, производителят демонстрира съответствието с разпоредбите от тази точка чрез изпитвания на динамометричен стенд на двигател в съответствие с точки 5.5.8.2. до 5.5.8.7.

| 5.5.8.2. | Съответствието на семейство двигатели или семейство двигатели със СБД с изискванията на настоящата точка може да бъде демонстрирано чрез изпитването на системата за следене на контрола на емисии на един от двигателите, принадлежащи към семейството (базовия двигател), при условие че производителят докаже на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че системите за следене на контрола на емисии за сходни в рамките на семейството.
  Доказателството може да бъде дадено чрез представяне на органите за типово одобрените на алгоритми, функционални анализи и т.н.
  Базовият двигател се избира от производителя в съгласие с органа за издаване на типово одобрение. |
| --- | --- |

5.5.8.2.

Съответствието на семейство двигатели или семейство двигатели със СБД с изискванията на настоящата точка може да бъде демонстрирано чрез изпитването на системата за следене на контрола на емисии на един от двигателите, принадлежащи към семейството (базовия двигател), при условие че производителят докаже на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че системите за следене на контрола на емисии за сходни в рамките на семейството.

Доказателството може да бъде дадено чрез представяне на органите за типово одобрените на алгоритми, функционални анализи и т.н.

Базовият двигател се избира от производителя в съгласие с органа за издаване на типово одобрение.

| 5.5.8.3. | Изпитването на системата за следене на контрола на емисии се състои от следните три етапа:






  a) | Избор:
  Компетентният орган подбира от списък на неправилни действия, представен от производителя, неправилно действие на мерките по отношение контрола на NOx емисиите или повреда на системата за следене на контрола на емисии. |
| --- | --- | --- |

5.5.8.3.

Изпитването на системата за следене на контрола на емисии се състои от следните три етапа:

a)

Избор:

Компетентният орган подбира от списък на неправилни действия, представен от производителя, неправилно действие на мерките по отношение контрола на NOx емисиите или повреда на системата за следене на контрола на емисии.

| б) | Определяне:
  Влиянието на неправилното действие се удостоверява чрез измерване на нивото на NOx при изпитването ETC върху изпитвателния стенд на двигател. |
| --- | --- |

б)

Определяне:

Влиянието на неправилното действие се удостоверява чрез измерване на нивото на NOx при изпитването ETC върху изпитвателния стенд на двигател.

| в) | Демонстрация:
  Реакцията на системата (намаление на въртящия момент, предупредителен сигнал и т.н.) се демонстрират чрез работа на двигателя в продължение на четири изпитателни цикъла на СБД. |
| --- | --- |

в)

Демонстрация:

Реакцията на системата (намаление на въртящия момент, предупредителен сигнал и т.н.) се демонстрират чрез работа на двигателя в продължение на четири изпитателни цикъла на СБД.

| 5.5.8.3.1. | За етапа на избор производителят предоставя на компетентния орган за издаването на типово одобрение описание на технологиите за следене, използвани за определяне на евентуално неправилно действие на мярка за контрол на NOx и евентуална повреда на системата за следене на контрола на емисии, които биха довели до задействане на ограничителя на въртящия момент или единствено до предупредителен сигнал.
  Типични примери за неправилни действия за този списък са празен резервоар на реагент, прекъсване дозирането на реагента, незадоволително качество на реагента, неправилно действие, което води до твърде нисък разход на реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR.
  Компетентният орган за издаването на типово одобрение избира от списъка най-малко две и най-много три неправилни действия на системата за контрол на NOx или от повредите на системата за следене на контрола на емисии. |
| --- | --- |

5.5.8.3.1.

За етапа на избор производителят предоставя на компетентния орган за издаването на типово одобрение описание на технологиите за следене, използвани за определяне на евентуално неправилно действие на мярка за контрол на NOx и евентуална повреда на системата за следене на контрола на емисии, които биха довели до задействане на ограничителя на въртящия момент или единствено до предупредителен сигнал.

Типични примери за неправилни действия за този списък са празен резервоар на реагент, прекъсване дозирането на реагента, незадоволително качество на реагента, неправилно действие, което води до твърде нисък разход на реагент, неправилен EGR дебит или изключване на EGR.

Компетентният орган за издаването на типово одобрение избира от списъка най-малко две и най-много три неправилни действия на системата за контрол на NOx или от повредите на системата за следене на контрола на емисии.

| 5.5.8.3.2. | За етапа на определяне емисиите на NOx се измерват през изпитвателния цикъл ETC, съгласно разпоредбите на допълнение 2 към приложение 4А. Резултатът от ETC изпитването се използва за определяне на начина, по който се очаква да реагира системата за контрол на емисиите на NOx по време на демонстрационния процес (намаляване въртящия момент и/или предупредителен сигнал). Повредата се симулира по начин, при който нивото на NOx не превишава с повече от 1 g/kWh което и да е от пределните нива, дадени в точки 5.5.3.2. или 5.5.3.4.
  Не се изисква определяне на емисиите в случай на празен резервоар на реагента или за демонстрация на повреда на системата за следене на контрола на емисии.
  Ограничителят на въртящия момент се изключва по време на етапа на квалификация. |
| --- | --- |

5.5.8.3.2.

За етапа на определяне емисиите на NOx се измерват през изпитвателния цикъл ETC, съгласно разпоредбите на допълнение 2 към приложение 4А. Резултатът от ETC изпитването се използва за определяне на начина, по който се очаква да реагира системата за контрол на емисиите на NOx по време на демонстрационния процес (намаляване въртящия момент и/или предупредителен сигнал). Повредата се симулира по начин, при който нивото на NOx не превишава с повече от 1 g/kWh което и да е от пределните нива, дадени в точки 5.5.3.2. или 5.5.3.4.

Не се изисква определяне на емисиите в случай на празен резервоар на реагента или за демонстрация на повреда на системата за следене на контрола на емисии.

Ограничителят на въртящия момент се изключва по време на етапа на квалификация.

| 5.5.8.3.3. | За етапа на демонстрация двигателят работи в продължение на не повече от 4 изпитвателни цикъла на СБД.
  Не трябва да са налице никакви други повреди, различни от разглежданите за целите на демонстрация. |
| --- | --- |

5.5.8.3.3.

За етапа на демонстрация двигателят работи в продължение на не повече от 4 изпитвателни цикъла на СБД.

Не трябва да са налице никакви други повреди, различни от разглежданите за целите на демонстрация.

| 5.5.8.3.4. | Преди започването на последователността на изпитването от точка 5.5.8.3.3., системата за следене на контрола на емисиите трябва да се постави в състояние „без повреда“ . |
| --- | --- |

5.5.8.3.4.

Преди започването на последователността на изпитването от точка 5.5.8.3.3., системата за следене на контрола на емисиите трябва да се постави в състояние „без повреда“ .

| 5.5.8.3.5. | В зависимост от избраното ниво на NOx, системата задейства предупредителен сигнал и в допълнение, когато е приложимо, ограничителя на въртящия момент преди края на последователността за откриване. Последователността за откриване може да бъде спряна, веднага щом системата за следене на контрола на NOx е реагирала съответно. |
| --- | --- |

5.5.8.3.5.

В зависимост от избраното ниво на NOx, системата задейства предупредителен сигнал и в допълнение, когато е приложимо, ограничителя на въртящия момент преди края на последователността за откриване. Последователността за откриване може да бъде спряна, веднага щом системата за следене на контрола на NOx е реагирала съответно.

| 5.5.8.4. | В случай на система за следене на контрола на емисиите, която се основава главно на следене на нивото на NOx чрез датчици, разположени в потока на отработилите газове, производителят може да избере да следи пряко някои от функционалностите на системата (напр. прекъсване на дозирането, затворен EGR клапан) за определяне на съответствието. В такъв случай се демонстрира избраната функционалност на системата. |
| --- | --- |

5.5.8.4.

В случай на система за следене на контрола на емисиите, която се основава главно на следене на нивото на NOx чрез датчици, разположени в потока на отработилите газове, производителят може да избере да следи пряко някои от функционалностите на системата (напр. прекъсване на дозирането, затворен EGR клапан) за определяне на съответствието. В такъв случай се демонстрира избраната функционалност на системата.

| 5.5.8.5. | Нивото на намаляване на въртящия момент, изисквано в точка 5.5.5.3. от ограничителя на въртящия момент, се одобрява заедно с общото одобрение на работните показатели на двигателя в съответствие с Правило No 85. Що се отнася до процеса на демонстрация, производителят демонстрира на органа за типово одобрение включването на подходящ ограничител на въртящия момент в модула за електронно управление на двигателя. По време на демонстрацията не се изисква отделно измерване на въртящия момент. |
| --- | --- |

5.5.8.5.

Нивото на намаляване на въртящия момент, изисквано в точка 5.5.5.3. от ограничителя на въртящия момент, се одобрява заедно с общото одобрение на работните показатели на двигателя в съответствие с Правило No 85. Що се отнася до процеса на демонстрация, производителят демонстрира на органа за типово одобрение включването на подходящ ограничител на въртящия момент в модула за електронно управление на двигателя. По време на демонстрацията не се изисква отделно измерване на въртящия момент.

| 5.5.8.6. | Като алтернатива на точки 5.5.8.3.3. до 5.5.8.3.5., демонстрацията на системата за следене на контрола на емисии и на ограничителя на въртящия момент може да бъде извършена чрез изпитване на превозно средство. Превозното средство трябва да бъде в движение по пътя или на изпитвателна писта с избраните неправилни действия или повреди на системата за следене на контрола на емисии, за да се демонстрира, че предупредителният сигнал и задействането на ограничителя на въртящия момент действат в съответствие с изискванията на точка 5.5., и, в частност, тези на точки.5.5.2. и 5.5.5.3. |
| --- | --- |

5.5.8.6.

Като алтернатива на точки 5.5.8.3.3. до 5.5.8.3.5., демонстрацията на системата за следене на контрола на емисии и на ограничителя на въртящия момент може да бъде извършена чрез изпитване на превозно средство. Превозното средство трябва да бъде в движение по пътя или на изпитвателна писта с избраните неправилни действия или повреди на системата за следене на контрола на емисии, за да се демонстрира, че предупредителният сигнал и задействането на ограничителя на въртящия момент действат в съответствие с изискванията на точка 5.5., и, в частност, тези на точки.5.5.2. и 5.5.5.3.

| 5.5.8.7. | Ако за спазването на изискванията на точка 5.5. се изисква съхраняването в паметта на компютъра на неизтриваем код за повреда, след края на последователните демонстрации трябва да са удовлетворени следните три условия:






  a) | посредством четящо устройство на СБД да е възможно да се потвърди наличието в компютърната памет на СБД на съответния неизтриваем код за повреда, описан в точка 5.5.3.3. и да може по удовлетворителен начин да бъде показано на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че четящото устройството не може да го изличи; и |
| --- | --- | --- |

5.5.8.7.

Ако за спазването на изискванията на точка 5.5. се изисква съхраняването в паметта на компютъра на неизтриваем код за повреда, след края на последователните демонстрации трябва да са удовлетворени следните три условия:

a)

посредством четящо устройство на СБД да е възможно да се потвърди наличието в компютърната памет на СБД на съответния неизтриваем код за повреда, описан в точка 5.5.3.3. и да може по удовлетворителен начин да бъде показано на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че четящото устройството не може да го изличи; и

| б) | да е възможно да се потвърди времето, изтекло по време на последователността за откриване със задействан предупредителен сигнал, чрез разчитането на неизтриваемия брояч, посочен точка 3.9.2. от приложение 9А към настоящото правило и да може по удовлетворителен начин да бъде показано на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че четящото устройството не може да го изличи; и |
| --- | --- |

б)

да е възможно да се потвърди времето, изтекло по време на последователността за откриване със задействан предупредителен сигнал, чрез разчитането на неизтриваемия брояч, посочен точка 3.9.2. от приложение 9А към настоящото правило и да може по удовлетворителен начин да бъде показано на компетентния орган за издаването на типово одобрение, че четящото устройството не може да го изличи; и

| в) | органът за типово одобрение да е одобрил конструктивните елементите, които показват, че тази неизличима информация се съхранява в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило за минимум от 400 дена или 9 600 часа работа на двигателя. |
| --- | --- |

в)

органът за типово одобрение да е одобрил конструктивните елементите, които показват, че тази неизличима информация се съхранява в съответствие с точка 3.9.2 от приложение 9А към настоящото правило за минимум от 400 дена или 9 600 часа работа на двигателя.

6.   ИНСТАЛИРАНЕ ВЪРХУ ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО

| 6.1. | Инсталирането на двигател на превозно средство трябва да е съобразено с дадените по-долу характеристики, по отношение на одобряването на двигателя: |
| --- | --- |

6.1.

Инсталирането на двигател на превозно средство трябва да е съобразено с дадените по-долу характеристики, по отношение на одобряването на двигателя:

| 6.1.1. | понижаването на налягането при входа не превишава това, определено за типово одобрения двигател в приложение 2А; |
| --- | --- |

6.1.1.

понижаването на налягането при входа не превишава това, определено за типово одобрения двигател в приложение 2А;

| 6.1.2. | противоналягането на отработилите газове не превишава това, определено за типово одобрения двигател в приложение 2А; |
| --- | --- |

6.1.2.

противоналягането на отработилите газове не превишава това, определено за типово одобрения двигател в приложение 2А;

| 6.1.3. | мощността, консумирана от спомагателните устройства, задвижвани от двигателя, не превишава тази, определена за типово одобрения двигател в приложение 2А. |
| --- | --- |

6.1.3.

мощността, консумирана от спомагателните устройства, задвижвани от двигателя, не превишава тази, определена за типово одобрения двигател в приложение 2А.

| 6.1.4. | обемът на изпускателната система не се отклонява с повече от 40 % от определеното за типово одобрения двигател в приложение 2А. |
| --- | --- |

6.1.4.

обемът на изпускателната система не се отклонява с повече от 40 % от определеното за типово одобрения двигател в приложение 2А.

7.   СЕМЕЙСТВО ДВИГАТЕЛИ

7.1.   Параметри, определящи семейството двигатели

Семейството двигатели, както е определено от неговия производител, трябва да съответства на разпоредбите на ISO 16185.

7.2.   Избор на базовия двигател

| 7.2.1. | Дизелови двигатели
  Базовият двигател от семейството трябва да бъде избран, като за първичен критерий се използва максималното подаване на гориво за работен ход на двигателя при обявения максимален въртящ момент. Когато два или повече двигателя заедно удовлетворяват този първичен критерий, базовият двигател се избира по вторичен критерий, който представлява максималното подаване на гориво за работен ход на двигателя при номинална честота на въртене. При определени обстоятелства органът за типово одобрение може да реши, че подлагането на изпитване на втори двигател е най-добрият начин да се определи екземпляра с най-високо ниво на емисии в семейството. Следователно органът за типово одобрение може да избере допълнителен двигател за изпитване, на основа на данните, които показват, че той може да притежава най-високото ниво на емисии от двигателите в това семейство.
  Ако двигателите от семейството притежават други променливи свойства, за които би могло да се счита, че въздействат на емисиите от отработили газове, тези свойства се определят и се отчитат при избора на базовия двигател. |
| --- | --- |

7.2.1.

Дизелови двигатели

Базовият двигател от семейството трябва да бъде избран, като за първичен критерий се използва максималното подаване на гориво за работен ход на двигателя при обявения максимален въртящ момент. Когато два или повече двигателя заедно удовлетворяват този първичен критерий, базовият двигател се избира по вторичен критерий, който представлява максималното подаване на гориво за работен ход на двигателя при номинална честота на въртене. При определени обстоятелства органът за типово одобрение може да реши, че подлагането на изпитване на втори двигател е най-добрият начин да се определи екземпляра с най-високо ниво на емисии в семейството. Следователно органът за типово одобрение може да избере допълнителен двигател за изпитване, на основа на данните, които показват, че той може да притежава най-високото ниво на емисии от двигателите в това семейство.

Ако двигателите от семейството притежават други променливи свойства, за които би могло да се счита, че въздействат на емисиите от отработили газове, тези свойства се определят и се отчитат при избора на базовия двигател.

| 7.2.2. | Газови двигатели
  Базовият двигател на семейството се избира, като се прилага първичният критерий за най-голям работен обем. Когато два или повече двигателя заедно удовлетворяват този първичен критерий, изходният двигател се избира, като се използват вторичните критерии в следния ред:






  a) | най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при заявена номинална мощност; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Газови двигатели

Базовият двигател на семейството се избира, като се прилага първичният критерий за най-голям работен обем. Когато два или повече двигателя заедно удовлетворяват този първичен критерий, изходният двигател се избира, като се използват вторичните критерии в следния ред:

a)

най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при заявена номинална мощност;

| б) | най-голямо предварение на запалването; |
| --- | --- |

б)

най-голямо предварение на запалването;

| в) | най-ниска норма на EGR; |
| --- | --- |

в)

най-ниска норма на EGR;

| г) | липса на въздушна помпа или помпа с най-малък дебит на въздух. |
| --- | --- |

г)

липса на въздушна помпа или помпа с най-малък дебит на въздух.

При определени обстоятелства органът за типово одобрение може да реши, че подлагането на изпитване на втори двигател е най-добрият начин да се определи екземпляра с най-високо ниво на емисии в семейството. Следователно органът за типово одобрение може да избере допълнителен двигател за изпитване, на основа на данните, които показват, че той може да притежава най-високото ниво на емисии от двигателите в семейството.

7.3.   Параметри за определяне на семейство двигатели със СБД

Семейството двигатели със СБД може да се определи чрез основни проектни параметри, които трябва да са общи за системите на двигателя в семейството.

За да може да се счита, че системите на двигателя принадлежат на едно и също семейство двигатели със СБД, следният списък с основни параметри трябва да бъде общ за всички:

| a) | методите за следене на СБД; |
| --- | --- |

a)

методите за следене на СБД;

| б) | методите за откриване на неизправност;
  освен ако производителят не е показал, че тези методи са еквивалентни с помощта на съответна техническа демонстрация или други подходящи процедури. |
| --- | --- |

б)

методите за откриване на неизправност;

освен ако производителят не е показал, че тези методи са еквивалентни с помощта на съответна техническа демонстрация или други подходящи процедури.

| Бележка | : | двигатели, които не принадлежат на едно и също семейство двигатели, може същевременно да принадлежат на едно и също семейство двигатели със СБД, при условие че са удовлетворени гореспоменатите критерии. |
| --- | --- | --- |

Бележка

:

двигатели, които не принадлежат на едно и също семейство двигатели, може същевременно да принадлежат на едно и също семейство двигатели със СБД, при условие че са удовлетворени гореспоменатите критерии.

8.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Процедурите за съответствие на производството трябва да съответства т на определените в Спогодбата, допълнение 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) с отчитане на следните изисквания:

| 8.1. | Всеки двигател или превозно средство, които носят маркировка за одобрение според настоящото правило се произвеждат, така че да съответстват на одобрения тип, по отношение на описанието, дадено във формуляра на одобрението и неговите приложения. |
| --- | --- |

8.1.

Всеки двигател или превозно средство, които носят маркировка за одобрение според настоящото правило се произвеждат, така че да съответстват на одобрения тип, по отношение на описанието, дадено във формуляра на одобрението и неговите приложения.

| 8.2. | Като общо правило, съответствието на производството по отношение на ограничаването на емисии се проверява на основата на описанието, дадено в уведомителния формуляр и неговите приложения. |
| --- | --- |

8.2.

Като общо правило, съответствието на производството по отношение на ограничаването на емисии се проверява на основата на описанието, дадено в уведомителния формуляр и неговите приложения.

| 8.3. | Когато ще се измерват емисиите на замърсителите, а типовото одобрение на двигателя има вече едно или няколко разширения на обхвата на действие, изпитванията се извършват върху двигателя/ите, описани в информационния комплект, отнасящ се до съответното разширение. |
| --- | --- |

8.3.

Когато ще се измерват емисиите на замърсителите, а типовото одобрение на двигателя има вече едно или няколко разширения на обхвата на действие, изпитванията се извършват върху двигателя/ите, описани в информационния комплект, отнасящ се до съответното разширение.

| 8.3.1. | Съответствие на двигателя, подложен на изпитване за замърсители:
  След като производителят предостави двигателя на компетентните органите, той не извършва никакви настройки по избраните двигатели. |
| --- | --- |

8.3.1.

Съответствие на двигателя, подложен на изпитване за замърсители:

След като производителят предостави двигателя на компетентните органите, той не извършва никакви настройки по избраните двигатели.

| 8.3.1.1. | От серията се взимат произволно три двигателя. Двигателите, които се подлагат единствено на изпитванията ESC и ELR или само на изпитването ETC за типово одобрение по ред „А“ на таблиците в точка 5.2.1, подлежат на приложимите изпитвания за проверка на съответствие на производството. Със съгласието на компетентния орган, всички други двигатели, които са типово одобрени по редове А, В1 или В2, или С на таблиците в точка 5.2.1, се подлагат или на изпитвателния цикъл ESC или ELR, или на изпитвателния цикъла EТC за проверка на съответствие на производството. Пределните стойности са дадени в точка 5.2.1 от настоящото правило. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

От серията се взимат произволно три двигателя. Двигателите, които се подлагат единствено на изпитванията ESC и ELR или само на изпитването ETC за типово одобрение по ред „А“ на таблиците в точка 5.2.1, подлежат на приложимите изпитвания за проверка на съответствие на производството. Със съгласието на компетентния орган, всички други двигатели, които са типово одобрени по редове А, В1 или В2, или С на таблиците в точка 5.2.1, се подлагат или на изпитвателния цикъл ESC или ELR, или на изпитвателния цикъла EТC за проверка на съответствие на производството. Пределните стойности са дадени в точка 5.2.1 от настоящото правило.

| 8.3.1.2. | Ако компетентният орган е удовлетворен от отклоненията от производствения стандарт, обявени от производителя, изпитванията се провеждат съгласно допълнение 1 към настоящото правило.
  Ако компетентният орган не е удовлетворен от отклоненията от производствения стандарт, обявени от производителя, изпитванията се провеждат съгласно допълнение 2 към настоящото правило.
  Производителят може да поиска изпитванията да се провеждат съгласно допълнение 3 към настоящото правило. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Ако компетентният орган е удовлетворен от отклоненията от производствения стандарт, обявени от производителя, изпитванията се провеждат съгласно допълнение 1 към настоящото правило.

Ако компетентният орган не е удовлетворен от отклоненията от производствения стандарт, обявени от производителя, изпитванията се провеждат съгласно допълнение 2 към настоящото правило.

Производителят може да поиска изпитванията да се провеждат съгласно допълнение 3 към настоящото правило.

| 8.3.1.3. | Въз основа изпитване на двигателя посредством взимане на проби се приема, че производствената серия съответства, когато всички замърсители се смятат за преминали изпитването, и че не съответства, когато един замърсител не е преминал изпитването, в съответствие с изпитвателните критерии на съответното допълнение.
  Когато се сметне, че даден замърсител е преминал изпитването, същото решение не може да се променя с никакви допълнителни изпитвания, провеждани за взимане на решение за други замърсители.
  Когато се сметне за всички замърсители, че не са преминали изпитването, но за един замърсител се сметне, че е преминал, се извършва изпитване върху друг двигател (вж. фиг. 2).
  Когато не може да се вземе решение, производителят може по всяко време да реши да се спре изпитването. В такъв случай се отчита, че изпитването не е преминато. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Въз основа изпитване на двигателя посредством взимане на проби се приема, че производствената серия съответства, когато всички замърсители се смятат за преминали изпитването, и че не съответства, когато един замърсител не е преминал изпитването, в съответствие с изпитвателните критерии на съответното допълнение.

Когато се сметне, че даден замърсител е преминал изпитването, същото решение не може да се променя с никакви допълнителни изпитвания, провеждани за взимане на решение за други замърсители.

Когато се сметне за всички замърсители, че не са преминали изпитването, но за един замърсител се сметне, че е преминал, се извършва изпитване върху друг двигател (вж. фиг. 2).

Когато не може да се вземе решение, производителят може по всяко време да реши да се спре изпитването. В такъв случай се отчита, че изпитването не е преминато.

| 8.3.2. | Изпитванията се провеждат с новопроизведени двигатели. Двигателите, използващи за гориво газ, се разработват, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А. |
| --- | --- |

8.3.2.

Изпитванията се провеждат с новопроизведени двигатели. Двигателите, използващи за гориво газ, се разработват, като се използва процедурата, определена в точка 3 от допълнение 2 към приложение 4А.

| 8.3.2.1. | По искане на производителя, обаче, изпитванията може да се провеждат с дизелови или газови двигатели, които са били разработвани за срок, по-дълъг от този споменат в точка 8.3.2., но не повече от 100 часа. В такъв случай, процедурата за разработване се извършва от производителя, който се задължава да не прави никакви настройки на тези двигатели. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

По искане на производителя, обаче, изпитванията може да се провеждат с дизелови или газови двигатели, които са били разработвани за срок, по-дълъг от този споменат в точка 8.3.2., но не повече от 100 часа. В такъв случай, процедурата за разработване се извършва от производителя, който се задължава да не прави никакви настройки на тези двигатели.

| 8.3.2.2. | Когато производителят поиска да извърши процедура за разработване в съответствие с точка 8.3.2.1., тя може да се проведе с:






  a) | всички двигатели, които ще бъдат изпитвани; или |
| --- | --- | --- |

8.3.2.2.

Когато производителят поиска да извърши процедура за разработване в съответствие с точка 8.3.2.1., тя може да се проведе с:

a)

всички двигатели, които ще бъдат изпитвани; или

| б) | първия изпитван двигател, при който се определя коефициента на отделяне на емисии, както следва:






  i) | емисиите от замърсители се измерват в нулев момент и в час „n“ за първия изпитван двигател; |
| --- | --- | --- |

б)

първия изпитван двигател, при който се определя коефициента на отделяне на емисии, както следва:

i)

емисиите от замърсители се измерват в нулев момент и в час „n“ за първия изпитван двигател;

| ii) | коефициентът на отделяне на емисиите между нулев момент и час „n“ се изчислява за всеки замърсител:






  а. | емисии в час „n“/емисии в нулев момент; |
| --- | --- | --- |

ii)

коефициентът на отделяне на емисиите между нулев момент и час „n“ се изчислява за всеки замърсител:

а.

емисии в час „n“/емисии в нулев момент;

| б. | може да е по-малък от 1. |
| --- | --- |

б.

може да е по-малък от 1.

Следващите изпитвателни двигатели не се подлагат на процедурата за разработване, но техните емисии в нулевия момент се коригират с коефициента на отделяне.

В този случай стойностите, които трябва да се отчетат, са следните:

| a) | стойностите в час „n“ за първия двигател; |
| --- | --- |

a)

стойностите в час „n“ за първия двигател;

| б) | стойностите в нулев момент, умножени по коефициента на отделяне за останалите двигатели. |
| --- | --- |

б)

стойностите в нулев момент, умножени по коефициента на отделяне за останалите двигатели.

| 8.3.2.3. | За дизелови и двигатели, използващи за гориво ВНГ, всички тези изпитвания могат да се провеждат с горивото, предлагано на пазара. По искане на производителя, обаче, може да се използват еталонните горива, описани в приложение 5. Това означава провеждането на изпитванията, описани в точка 4 на настоящото правило, с най-малко две еталонни горива за всеки газов двигател. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

За дизелови и двигатели, използващи за гориво ВНГ, всички тези изпитвания могат да се провеждат с горивото, предлагано на пазара. По искане на производителя, обаче, може да се използват еталонните горива, описани в приложение 5. Това означава провеждането на изпитванията, описани в точка 4 на настоящото правило, с най-малко две еталонни горива за всеки газов двигател.

| 8.3.2.4. | За двигател, използващ за гориво ПГ, всички тези изпитвания могат да се провеждат с горивото, предлагано на пазара, по следния начин:






  a) | за двигателите, белязани с „Н“, с предлагано на пазара гориво от Н-гамата (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00), |
| --- | --- | --- |

8.3.2.4.

За двигател, използващ за гориво ПГ, всички тези изпитвания могат да се провеждат с горивото, предлагано на пазара, по следния начин:

a)

за двигателите, белязани с „Н“, с предлагано на пазара гориво от Н-гамата (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00),

| б) | за двигателите, белязани с „L“, с предлагано на пазара гориво от L-гамата (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19), |
| --- | --- |

б)

за двигателите, белязани с „L“, с предлагано на пазара гориво от L-гамата (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19),

| в) | за двигателите, белязани с „НL“, с предлагано на пазара гориво от пределната гама на коефициента на коригиране- λ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

в)

за двигателите, белязани с „НL“, с предлагано на пазара гориво от пределната гама на коефициента на коригиране- λ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

По искане на производителя, обаче, може да се използват еталонните горива, описани в приложение 5. Това означава провеждането на изпитванията, описани в точка 4 на настоящото правило.

| 8.3.2.5. | В случай на спор, предизвикан от несъответствие на двигатели, използващи за гориво газ, когато е използвано предлагано на пазара гориво, изпитванията се провеждат с еталонното гориво, с което е бил изпитван базовият двигател, или с вероятното допълнително гориво 3, определено в точки 4.1.3.1 и 4.2.1.1, с което базовият двигател може да е бил изпитван. Тогава резултатът трябва да се преобразува, като се преизчисли с прилагане на съответния/те коефициент/и r, rа или rb, както са описани в точки 4.1.4, 4.1.5.1 и 4.2.1.2. Когато стойностите на r, ra или rb са по-малки от 1, не се прилагат никакви корекции. Измерените резултати и изчислените резултати трябва да докажат, че двигателят отговаря на пределните стойности за всички съответстващи горива (горива 1, 2 и, когато е приложимо, гориво 3 за двигатели, използващи природен газ за гориво, и горива А и Б за двигатели, използващи за гориво ВНГ). |
| --- | --- |

8.3.2.5.

В случай на спор, предизвикан от несъответствие на двигатели, използващи за гориво газ, когато е използвано предлагано на пазара гориво, изпитванията се провеждат с еталонното гориво, с което е бил изпитван базовият двигател, или с вероятното допълнително гориво 3, определено в точки 4.1.3.1 и 4.2.1.1, с което базовият двигател може да е бил изпитван. Тогава резултатът трябва да се преобразува, като се преизчисли с прилагане на съответния/те коефициент/и r, rа или rb, както са описани в точки 4.1.4, 4.1.5.1 и 4.2.1.2. Когато стойностите на r, ra или rb са по-малки от 1, не се прилагат никакви корекции. Измерените резултати и изчислените резултати трябва да докажат, че двигателят отговаря на пределните стойности за всички съответстващи горива (горива 1, 2 и, когато е приложимо, гориво 3 за двигатели, използващи природен газ за гориво, и горива А и Б за двигатели, използващи за гориво ВНГ).

| 8.3.2.6. | Изпитванията за съответствие на производството на двигател, използващ за гориво газ, предназначен за работа с един определен състав на горивото, се извършват с горивото, за което двигателят е калибриран.
  Фиг. 2
  Схема на изпитването за съответствие на производството |
| --- | --- |

8.3.2.6.

Изпитванията за съответствие на производството на двигател, използващ за гориво газ, предназначен за работа с един определен състав на горивото, се извършват с горивото, за което двигателят е калибриран.

Фиг. 2

Схема на изпитването за съответствие на производството

Image

8.4.   Бордова диагностика (БД)

| 8.4.1. | Ако трябва да се извърши проверка за съответствие на продукцията на СБД, тя трябва да се проведе в съответствие със следното: |
| --- | --- |

8.4.1.

Ако трябва да се извърши проверка за съответствие на продукцията на СБД, тя трябва да се проведе в съответствие със следното:

| 8.4.2. | Когато органът за типово одобрение реши, че качеството на продукцията изглежда неудовлетворително, произволно се взима двигател от серията и се подлага на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. Изпитванията може да се проведат на двигател, който е бил разработван не повече от 100 часа. |
| --- | --- |

8.4.2.

Когато органът за типово одобрение реши, че качеството на продукцията изглежда неудовлетворително, произволно се взима двигател от серията и се подлага на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. Изпитванията може да се проведат на двигател, който е бил разработван не повече от 100 часа.

| 8.4.3. | Счита се, че продукцията е в съответствие, ако този двигател удовлетворява изискванията на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

8.4.3.

Счита се, че продукцията е в съответствие, ако този двигател удовлетворява изискванията на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило.

| 8.4.4 | Ако двигателят, взет от серията, не удовлетворява изискванията на точка 8.4.2., произволно се взимат нови, произволно избрани четири двигателя от серията и се подлагат на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. Изпитванията може да се проведат на двигатели, които са били разработвани не повече от 100 часа. |
| --- | --- |

8.4.4

Ако двигателят, взет от серията, не удовлетворява изискванията на точка 8.4.2., произволно се взимат нови, произволно избрани четири двигателя от серията и се подлагат на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. Изпитванията може да се проведат на двигатели, които са били разработвани не повече от 100 часа.

| 8.4.5. | Счита се, че продукцията е в съответствие, ако поне три от четирите произволно избрани двигателя, удовлетворяват изискванията на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило. |
| --- | --- |

8.4.5.

Счита се, че продукцията е в съответствие, ако поне три от четирите произволно избрани двигателя, удовлетворяват изискванията на изпитванията, описани в допълнение 1 към приложение 9А към настоящото правило.

9.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРЕВОЗНИ СРЕДСТВА/ДВИГАТЕЛИ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ

| 9.1. | За целта на настоящото правило съответствието на превозни средства/двигатели в експлоатация трябва да се проверява периодично по време на срока на експлоатация на двигателя, инсталиран на превозно средство. |
| --- | --- |

9.1.

За целта на настоящото правило съответствието на превозни средства/двигатели в експлоатация трябва да се проверява периодично по време на срока на експлоатация на двигателя, инсталиран на превозно средство.

| 9.2. | По отношение типовите одобрения, дадени за емисии, са подходящи допълнителни мерки за потвърждаване функционалността на устройствата за контрол на емисиите за срока на експлоатация на двигателя, инсталиран на превозно средство, при нормални условия на използване. |
| --- | --- |

9.2.

По отношение типовите одобрения, дадени за емисии, са подходящи допълнителни мерки за потвърждаване функционалността на устройствата за контрол на емисиите за срока на експлоатация на двигателя, инсталиран на превозно средство, при нормални условия на използване.

| 9.3. | Процедурите, които трябва да се следват относно съответствието на превозни средства/двигатели в експлоатация, са дадени в приложение 8 към настоящото правило. |
| --- | --- |

9.3.

Процедурите, които трябва да се следват относно съответствието на превозни средства/двигатели в експлоатация, са дадени в приложение 8 към настоящото правило.

10.   САНКЦИИ ЗА НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

| 10.1. | Издаденото съгласно настоящото правило одобрение за тип двигател или превозно средство може да бъде оттеглено, ако залегналите в точка 8.1. изисквания не са спазени или двигателят (двигателите) или превозното средство(превозните средства) не са успели да преминат предписаните в точка 8.3 изпитвания. |
| --- | --- |

10.1.

Издаденото съгласно настоящото правило одобрение за тип двигател или превозно средство може да бъде оттеглено, ако залегналите в точка 8.1. изисквания не са спазени или двигателят (двигателите) или превозното средство(превозните средства) не са успели да преминат предписаните в точка 8.3 изпитвания.

| 10.2. | Ако страна по Спогодбата, която прилага настоящото правило, оттегли типово одобрение, издадено преди това от нея, тя трябва незабавно да уведоми останалите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, чрез уведомителен формуляр, съответстващ на образеца от приложения 2А или 2Б към настоящото правило. |
| --- | --- |

10.2.

Ако страна по Спогодбата, която прилага настоящото правило, оттегли типово одобрение, издадено преди това от нея, тя трябва незабавно да уведоми останалите страни по Спогодбата, прилагащи настоящото правило, чрез уведомителен формуляр, съответстващ на образеца от приложения 2А или 2Б към настоящото правило.

11.   ПРОМЯНА И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕТО НА ОДОБРЕН ТИП

| 11.1. | За всяка промяна на одобрения тип се уведомява административният отдел, който е одобрил типа. Тогава отделът може: |
| --- | --- |

11.1.

За всяка промяна на одобрения тип се уведомява административният отдел, който е одобрил типа. Тогава отделът може:

| 11.1.1. | да счете, че направените промени не оказват съществено неблагоприятно въздействие и че промененият тип във всеки случай продължава да отговаря на изискванията; или |
| --- | --- |

11.1.1.

да счете, че направените промени не оказват съществено неблагоприятно въздействие и че промененият тип във всеки случай продължава да отговаря на изискванията; или

| 11.1.2. | че е необходим допълнителен изпитвателен протокол от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитванията. |
| --- | --- |

11.1.2.

че е необходим допълнителен изпитвателен протокол от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитванията.

| 11.2. | Потвърждение или отказ на одобрение, уточняващо измененията, се съобщава по процедурата, определена в точка 4.5., на страните по Спогодбата, прилагащи настоящото правило. |
| --- | --- |

11.2.

Потвърждение или отказ на одобрение, уточняващо измененията, се съобщава по процедурата, определена в точка 4.5., на страните по Спогодбата, прилагащи настоящото правило.

| 11.3. | Компетентният орган, който разрешава разширяването на одобрението, му присвоява сериен номер и уведомява за него другите страни по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, като изпраща уведомителен формуляр, съответстващ на по образеца, даден в приложение 2A или 2Б към настоящото правило. |
| --- | --- |

11.3.

Компетентният орган, който разрешава разширяването на одобрението, му присвоява сериен номер и уведомява за него другите страни по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, като изпраща уведомителен формуляр, съответстващ на по образеца, даден в приложение 2A или 2Б към настоящото правило.

12.   ОКОНЧАТЕЛНО ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВО

Ако притежателят на сертификат за одобрение напълно преустанови производството на тип, одобрен в съответствие с настоящото правило, той информира за това органа, който е издал одобрението. При получаване на съответното съобщение, този орган трябва да уведоми за това другите страни по Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило, посредством уведомителен формуляр, съответстващ на образеца, даден в приложение 2А или 2Б към настоящото правило.

13.   ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ

13.1.   Общи положения

| 13.1.1. | Считано от официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 05, никоя страна по Спогодбата, която прилага настоящото правило, не може да отказва издаване на ИКЕ типово одобрение по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05. |
| --- | --- |

13.1.1.

Считано от официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 05, никоя страна по Спогодбата, която прилага настоящото правило, не може да отказва издаване на ИКЕ типово одобрение по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05.

| 13.1.2. | Считано от датата на влизане в сила на серия от изменения 05, страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, издават ИКЕ типово одобрение единствено, ако двигателят отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено със серия от изменения 05.
  Двигателят се подлага на съответните изпитвания, определени в точка 5 и трябва да съответства точки 13.2.1., 13.2.2. и 13.2.3. |
| --- | --- |

13.1.2.

Считано от датата на влизане в сила на серия от изменения 05, страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, издават ИКЕ типово одобрение единствено, ако двигателят отговаря на изискванията на настоящото правило, изменено със серия от изменения 05.

Двигателят се подлага на съответните изпитвания, определени в точка 5 и трябва да съответства точки 13.2.1., 13.2.2. и 13.2.3.

13.2.   Нови типови одобрения

| 13.2.1. | Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, издават, от датата на влизане в сила на серия от изменения 05 на настоящото правило, ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява:






  a) | съответните пределни стойности на емисиите от редове В1, В2 или С в таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило; |
| --- | --- | --- |

13.2.1.

Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, издават, от датата на влизане в сила на серия от изменения 05 на настоящото правило, ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява:

a)

съответните пределни стойности на емисиите от редове В1, В2 или С в таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило;

| б) | изисквания за износоустойчивост, посочени в точка 5.3.; |
| --- | --- |

б)

изисквания за износоустойчивост, посочени в точка 5.3.;

| в) | изискванията за СБД, посочени в точка 5.4.: |
| --- | --- |

в)

изискванията за СБД, посочени в точка 5.4.:

| г) | допълнителните разпоредби, посочени в точка 5.5. |
| --- | --- |

г)

допълнителните разпоредби, посочени в точка 5.5.

| Буква | Дaта
  Нови типове -всички типове | Ред (19) | БД
  Етап I (20) | БД
  Етап II | Износоустойчивост и срок на експлоатация | Контрол на NOx


   (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B | 01/10/05
  01/10/06 | B1(2005) | ДА | — | ДА | — |
| C | 09/11/06
  01/10/07 | B1(2005) | ДА | — | ДА | ДА |
| D | | B2(2008) | ДА | — | ДА | — |
| E | | B2(2008) | ДА | — | ДА | ДА |
| F | | B2(2008) | — | ДА | ДА | — |
| G | | B2(2008) | — | ДА | ДА | ДА |
| H | | C | ДА | — | ДА | — |
| I | | C | ДА | — | ДА | ДА |
| J | | C | — | ДА | ДА | — |
| К | | C | — | ДА | ДА | ДА |

Буква

Дaта

Нови типове -всички типове

Ред (19)

БД

Етап I (20)

БД

Етап II

Износоустойчивост и срок на експлоатация

Контрол на NOx

(21)

B

01/10/05

01/10/06

B1(2005)

ДА

—

ДА

—

C

09/11/06

01/10/07

B1(2005)

ДА

—

ДА

ДА

D

B2(2008)

ДА

—

ДА

—

E

B2(2008)

ДА

—

ДА

ДА

F

B2(2008)

—

ДА

ДА

—

G

B2(2008)

—

ДА

ДА

ДА

H

C

ДА

—

ДА

—

I

C

ДА

—

ДА

ДА

J

C

—

ДА

ДА

—

К

C

—

ДА

ДА

ДА

| 13.2.2. | Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило издават, от 9 ноември 2006 г., ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява всички условия, посочени в точка 13.2.1 и допълнителните разпоредби, посочени в точка 5.5 от настоящото правило. |
| --- | --- |

13.2.2.

Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило издават, от 9 ноември 2006 г., ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява всички условия, посочени в точка 13.2.1 и допълнителните разпоредби, посочени в точка 5.5 от настоящото правило.

| 13.2.3. | Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило издават, от 1 октомври 2008 г., ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява:






  a) | съответните пределни стойности на емисиите от редове В2 или С от таблиците в точка 5.2.1. |
| --- | --- | --- |

13.2.3.

Независимо от разпоредбите на точки 13.4. и 13.5., страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило издават, от 1 октомври 2008 г., ИКЕ одобрение на двигател единствено, ако двигателят удовлетворява:

a)

съответните пределни стойности на емисиите от редове В2 или С от таблиците в точка 5.2.1.

| б) | изискванията за износоустойчивост, посочени в точка 5.3. |
| --- | --- |

б)

изискванията за износоустойчивост, посочени в точка 5.3.

| в) | изискванията за БД, посочени в точка 5.4. (БД, етап 2) |
| --- | --- |

в)

изискванията за БД, посочени в точка 5.4. (БД, етап 2)

| г) | допълнителни разпоредби, посочени в точка 5.5. |
| --- | --- |

г)

допълнителни разпоредби, посочени в точка 5.5.

13.3.   Краен срок на действие на старите типови одобрения

| 13.3.1. | Считано от официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 05, типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 04, престават да са валидни. |
| --- | --- |

13.3.1.

Считано от официалната дата на влизане в сила на серия от изменения 05, типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 04, престават да са валидни.

| 13.3.2. | Считано от 1 октомври 2007 г. типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05, които не съответстват на изискването от точка 13.2.2., престават да са валидни. |
| --- | --- |

13.3.2.

Считано от 1 октомври 2007 г. типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05, които не съответстват на изискването от точка 13.2.2., престават да са валидни.

| 13.3.3. | Считано от 1 октомври 2009 г. типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05, които не съответстват на изискването от точка 13.2.3., престават да са валидни. |
| --- | --- |

13.3.3.

Считано от 1 октомври 2009 г. типовите одобрения, издадени по настоящото правило, изменено със серия от изменения 05, които не съответстват на изискването от точка 13.2.3., престават да са валидни.

13.4.   Газови двигатели

| 13.4.1. | Не е необходимо газовите двигателите да съответстват на разпоредбите, посочени в точки 5.5. |
| --- | --- |

13.4.1.

Не е необходимо газовите двигателите да съответстват на разпоредбите, посочени в точки 5.5.

| 13.4.2. | Не е необходимо газовите двигателите да съответстват на разпоредбите, посочени в точки 5.4.1. (БД, етап 1). |
| --- | --- |

13.4.2.

Не е необходимо газовите двигателите да съответстват на разпоредбите, посочени в точки 5.4.1. (БД, етап 1).

13.5.   Резервни двигатели за превозни средства в експлоатация

| 13.5.1. | Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, могат да продължат да издават одобрения на двигатели, които съответстват на изискванията на настоящото правило, изменено с предходна серия от изменения, или до всяко равнище на правилото, изменено със серия от изменения 05, при условие че двигателят е предназначен за резервен двигател на превозно средство в експлоатация и за който е бил приложим по-ранен стандарт към датата на начало на експлоатация на превозното средство. |
| --- | --- |

13.5.1.

Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, могат да продължат да издават одобрения на двигатели, които съответстват на изискванията на настоящото правило, изменено с предходна серия от изменения, или до всяко равнище на правилото, изменено със серия от изменения 05, при условие че двигателят е предназначен за резервен двигател на превозно средство в експлоатация и за който е бил приложим по-ранен стандарт към датата на начало на експлоатация на превозното средство.

14.   НАИМЕНОВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ, ОТГОВАРЯЩИ ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНИЯ ЗА ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ И НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ОТДЕЛИ

Страните, подписали Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило трябва да съобщават на Секретариата на ООН наименованията и адресите на техническите служби, които отговарят за провеждането на изпитванията за даване на одобрение, както и тези на административните отдели, издаващи одобрение, и на които се изпращат формуляри, удостоверяващи одобрение, разширение, отказ за издаване на одобрение, оттегляне или окончателно прекратяване на производство, издадени в други страни.

---

(1)  природен газ

(2)  втечнен нефтен газ

(3)  Правило No 83 се прилага само за превозни средства с еталонна маса ≤ 2,840 kg като разширение на одобрение, дадено за превозно средство от категориите M1 или N1.

(4)  „R49 или R83“ означава, че производителите могат да получат типово одобрение съгласно настоящото правило или Правило No 83, вж. точка 1.2.

(5)  Приложимо единствено за етап В в таблица 2 от точка 5.2.1.

(6)  Дати на прилагане съгласно точка 5.4.2.

(7)  Точка 5.4.1. от настоящото правило съдържа разпоредби за следене за главна функционална повреда, наместо следене за влошено функциониране или намаляване на каталитичната/филтърна ефективност на системата за последваща обработка на обработилите газове. Примери за главна функционална повреда са дадени в точки 3.2.3.2. и 3.2.3.3. от приложение 9А към настоящото правило.

(8)  1 — Германия, 2 — Франция, 3 — Италия, 4 — Нидерландия, 5 — Швеция, 6 — Белгия, 7 — Унгария, 8 — Чешка Република, 9 — Испания, 10 — Сърбия и Черна Гора, 11 — Обединено Кралство, 12 — Австрия, 13 — Люксембург, 14 — Швейцария, 15 (не е присвоен), 16 — Норвегия, 17 — Финландия, 18 — Дания, 19 — Румъния, 20 — Полша, 21 — Португалия, 22 — Русия, 23 — Гърция, 24 — Ирландия, 25 — Хърватия, 26 — Словения, 27 — Словакия, 28 — Беларус, 29 — Естония, 30 (не е присвоен), 31 — Босна и Херцеговина, 32 — Латвия, 33 — (не е присвоен), 34 — България, 35 (не е присвоен), 36 — Литва, 37 — Турция, 38 (не е присвоен), 39 — Азербайджан, 40 — бившата югославска Република Македония, 41 — (не е присвоен), 42 — Европейска общност (официалните одобрения се предоставят от държавите-членки, които използват техния съответен символ), 43 — Япония, 44 — (не е присвоен), 45 — Австралия, 46 — Украйна, 47 — Южна Африка, 48 — Нова Зеландия, 49 — Кипър, 50 — Малта, 51 — Република Корея, 52 — Малайзия и 53 — Тайланд и 56-Черна гора. Следващите числа се присвояват на останалите страни в хронологичния ред, в който те ратифицират или се присъединяват към Спогодбата за приемане на единни технически предписания за колесните превозни средства, за оборудването и частите, които могат да се монтират и/или използват в тях, както и за условията за взаимно признаване на предоставяните типови одобрения, издавани въз основа на тези предписания, като така присвояваните числа се съобщават от Генералния секретар на ООН на участващите в спогодбата страни.

(9)  В съответствие с таблиците от точка 5.2.1. от настоящото правило.

(10)  В съответствие с точка 5.4 от настоящото правило, газовите двигатели са изключени от СБД етап I.

(11)  В съответствие с точка 5.5. от настоящото правило.

(12)  До 1 октомври 2008 г. се прилага следното: „околна температура в обхвата от 279 K до 303 K (6 oC—30 oC)“.

(13)  Преразглеждането на този температурен обхват ще бъде част от преразглеждането на настоящото правило, като специално се наблегне на това доколко е удачна долната граница на температурата.

(14)  За двигатели, които имат ходов обем по-малък от 0,75 dm3 на цилиндър и честота на въртене при номинална мощност по-голяма от 3 000 min-1

(15)  Единствено за двигатели, работещи с природен газ.

(16)  Неприложимо за двигатели, използващи за гориво газ на етапи В1 и В2.

(17)  За двигатели, които имат ходов обем по-малък от 0,75 dm3 на цилиндър и честота на въртене при номинална мощност по-голяма от 3 000 min-1

(18)  Както е дефинирано в Консолидирано решение за конструкцията на превозните средства (R.E.3).

(19)  В съответствие с таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило.

(20)  В съответствие с точка 5.4. от настоящото правило газовите двигатели са изключени от БД, етап I.

(21)  В съответствие с точка 5.5. от настоящото правило.

---

Допълнение 1

Процедура за изпитване на съответствие на производството при отклонение от стандарта в рамките на допустимото

| 1. | Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване съответствието на производството за емисиите на замърсители, когато отклонението на производителя от производствения стандарт е в рамките на допустимото. |
| --- | --- |

1.

Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване съответствието на производството за емисиите на замърсители, когато отклонението на производителя от производствения стандарт е в рамките на допустимото.

| 2. | При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 40 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,95 (риск на производителя = 5 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %). |
| --- | --- |

2.

При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 40 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,95 (риск на производителя = 5 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %).

| 3. | Използва се следната процедура за всеки от замърсителите, дадена в точка 5.2.1 от настоящото правило (вж. фиг. 2):
  Нека:







  L | = | натуралният логаритъм на пределната стойност за замърсителя; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | натуралният логаритъм на измерването (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) за i-я двигател от извадката; |
| s | = | приблизителна оценка на отклоненията от производствените стандарти (след получаване на натуралния логаритъм от измерванията); |
| n | = | текущият брой образци в извадката. |

3.

Използва се следната процедура за всеки от замърсителите, дадена в точка 5.2.1 от настоящото правило (вж. фиг. 2):

Нека:

L

=

натуралният логаритъм на пределната стойност за замърсителя;

xi

=

натуралният логаритъм на измерването (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) за i-я двигател от извадката;

s

=

приблизителна оценка на отклоненията от производствените стандарти (след получаване на натуралния логаритъм от измерванията);

n

=

текущият брой образци в извадката.

| 4. | За всяка извадка, сумата на стандартизираните отклонения от пределната стойност се изчислява със следната формула: |
| --- | --- |

4.

За всяка извадка, сумата на стандартизираните отклонения от пределната стойност се изчислява със следната формула:

Formula

| 5. | В този случай :






  а) | се смята, че замърсителят е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-голям от числото на „преминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3; |
| --- | --- | --- |

5.

В този случай :

а)

се смята, че замърсителят е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-голям от числото на „преминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3;

| б) | се смята, че замърсителят не е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-малък от числото на „непреминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3; |
| --- | --- |

б)

се смята, че замърсителят не е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-малък от числото на „непреминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3;

| в) | в противен случай се изпитва допълнителен двигател, съгласно точка 8.3.1., а изчислителната процедура се прилага към извадката, увеличена с една единица. |
| --- | --- |

в)

в противен случай се изпитва допълнителен двигател, съгласно точка 8.3.1., а изчислителната процедура се прилага към извадката, увеличена с една единица.

Таблица 3

Числа за одобряване или неодобряване на схемата за взимане на извадка по допълнение 1

Минимален размер на извадката: 3

| Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката) | Число за „преминал изпитването“ An | Число за „непреминал изпитването“ Bn |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката)

Число за „преминал изпитването“ An

Число за „непреминал изпитването“ Bn

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Допълнение 2

Процедура за изпитване на съответствие на производството при отклонение от стандарта извън рамките на допустимото, или липсват данни за него

| 1. | Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване съответствието на производството за емисиите на замърсители, когато отклонението на производителя от производствения стандарт е извън рамките на допустимото или липсва данни за него. |
| --- | --- |

1.

Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване съответствието на производството за емисиите на замърсители, когато отклонението на производителя от производствения стандарт е извън рамките на допустимото или липсва данни за него.

| 2. | При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 40 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,95 (риск на производителя = 5 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %). |
| --- | --- |

2.

При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 40 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,95 (риск на производителя = 5 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %).

| 3. | Стойностите на замърсителите, дадени в точка 5.2.1 от настоящото правило, след прилагане на съответния коефициент на влошаване, се считат, че са логаритмично нормално разпределени и трябва да се трансформират, като се вземат техните натурални логаритми. Нека m0 и m обозначават съответния максимален и минимален размер на извадката (m0 = 3 и m = 32) и нека n обозначава текущата големина на извадката. |
| --- | --- |

3.

Стойностите на замърсителите, дадени в точка 5.2.1 от настоящото правило, след прилагане на съответния коефициент на влошаване, се считат, че са логаритмично нормално разпределени и трябва да се трансформират, като се вземат техните натурални логаритми. Нека m0 и m обозначават съответния максимален и минимален размер на извадката (m0 = 3 и m = 32) и нека n обозначава текущата големина на извадката.

| 4. | Ако натуралните логаритми на измерените стойности (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) в серията са x1, x2, ... xi и L е натуралният логаритъм на пределната стойност на замърсителя, в този случай се определя следното:
  di = xi - L |
| --- | --- |

4.

Ако натуралните логаритми на измерените стойности (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) в серията са x1, x2, ... xi и L е натуралният логаритъм на пределната стойност на замърсителя, в този случай се определя следното:

di = xi - L

Formula

Formula

| 5. | Таблица 4 съдържа стойностите за „преминал изпитването“ (An) и „непреминал изпитването“ (Bn), дадени срещу текущата големина на извадката. Статистическият резултат от изпитванията е отношението

  и трябва да се използва за определяне дали серията е преминала или не изпитванията, както следва:за m0 ≤ n < m:






  a) | серията е преминала, ако

  /vn ≤ An, |
| --- | --- | --- |

5.

Formula

за m0 ≤ n < m:

a)

Formula

| б) | серията не е преминала, ако

  /vn ≥ Bn, |
| --- | --- |

б)

Formula

| в) | извършва се ново измерване, ако

  /vn < Bn. |
| --- | --- |

в)

Formula

| 6. | Забележки:
  Следните рекурсивни формули са подходящи за изчисляване последователните стойности на статистика на изпитването:






  n = 2,3,...; ; v1 = 0
  Таблица 4
  Числа за одобряване или неодобряване на схемата за взимане на извадка по допълнение 2

  Минимален размер на извадката: 3








  Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката) | Число за „преминал изпитването“ An | Число за „непреминал изпитването“ Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | -0,80381 | 16,64743 |
| 4 | -0,76339 | 7,68627 |
| 5 | -0,72982 | 4,67136 |
| 6 | -0,69962 | 3,25573 |
| 7 | -0,67129 | 2,45431 |
| 8 | -0,64406 | 1,94369 |
| 9 | -0,61750 | 1,59105 |
| 10 | -0,59135 | 1,33295 |
| 11 | -0,56542 | 1,13566 |
| 12 | -0,53960 | 0,97970 |
| 13 | -0,51379 | 0,85307 |
| 14 | -0,48791 | 0,74801 |
| 15 | -0,46191 | 0,65928 |
| 16 | -0,43573 | 0,58321 |
| 17 | -0,40933 | 0,51718 |
| 18 | -0,38266 | 0,45922 |
| 19 | -0,35570 | 0,40788 |
| 20 | -0,32840 | 0,36203 |
| 21 | -0,30072 | 0,32078 |
| 22 | -0,27263 | 0,28343 |
| 23 | -0,24410 | 0,24943 |
| 24 | -0,21509 | 0,21831 |
| 25 | -0,18557 | 0,18970 |
| 26 | -0,15550 | 0,16328 |
| 27 | -0,12483 | 0,13880 |
| 28 | -0,09354 | 0,11603 |
| 29 | -0,06159 | 0,09480 |
| 30 | -0,02892 | 0,07493 |
| 31 | -0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

6.

Забележки:

Следните рекурсивни формули са подходящи за изчисляване последователните стойности на статистика на изпитването:

Formula

Formula

n = 2,3,...; Formula; v1 = 0

Таблица 4

Числа за одобряване или неодобряване на схемата за взимане на извадка по допълнение 2

Минимален размер на извадката: 3

Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката)

Число за „преминал изпитването“ An

Число за „непреминал изпитването“ Bn

3

-0,80381

16,64743

4

-0,76339

7,68627

5

-0,72982

4,67136

6

-0,69962

3,25573

7

-0,67129

2,45431

8

-0,64406

1,94369

9

-0,61750

1,59105

10

-0,59135

1,33295

11

-0,56542

1,13566

12

-0,53960

0,97970

13

-0,51379

0,85307

14

-0,48791

0,74801

15

-0,46191

0,65928

16

-0,43573

0,58321

17

-0,40933

0,51718

18

-0,38266

0,45922

19

-0,35570

0,40788

20

-0,32840

0,36203

21

-0,30072

0,32078

22

-0,27263

0,28343

23

-0,24410

0,24943

24

-0,21509

0,21831

25

-0,18557

0,18970

26

-0,15550

0,16328

27

-0,12483

0,13880

28

-0,09354

0,11603

29

-0,06159

0,09480

30

-0,02892

0,07493

31

-0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Допълнение 3

Процедура за изпитване на съответствие на производството по искане на производителя

| 1. | Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване, по искане на производителя, съответствието на производството за емисиите на замърсители. |
| --- | --- |

1.

Настоящото допълнение описва процедурата, която се използва за проверяване, по искане на производителя, съответствието на производството за емисиите на замърсители.

| 2. | При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 30 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,90 (риск на производителя = 10 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %). |
| --- | --- |

2.

При минимален размер на извадката от три двигатели, процедурата на избор на образците трябва да е такава, че вероятността партида с 30 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,90 (риск на производителя = 10 %), а вероятността партида с 65 % двигатели дефектно производство да премине изпитването да е 0,10 (риск на потребителя = 10 %).

| 3. | Използва се следната процедура за всеки от замърсителите, дадена в точка 5.2.1 от настоящото правило (вж. фиг. 2):
  Нека:







  L | = | натуралният логаритъм на пределната стойност за замърсителя; |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | натуралният логаритъм на измерването (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) за i-я двигател от извадката; |
| s | = | приблизителна оценка на отклоненията от производствените стандарти (след получаване на натуралния логаритъм от измерванията); |
| n | = | текущият брой образци в извадката. |

3.

Използва се следната процедура за всеки от замърсителите, дадена в точка 5.2.1 от настоящото правило (вж. фиг. 2):

Нека:

L

=

натуралният логаритъм на пределната стойност за замърсителя;

xi

=

натуралният логаритъм на измерването (след прилагане на съответния коефициент на влошаване) за i-я двигател от извадката;

s

=

приблизителна оценка на отклоненията от производствените стандарти (след получаване на натуралния логаритъм от измерванията);

n

=

текущият брой образци в извадката.

| 4. | За пробата се изчислява статистиката от изпитването, която дава количествен израз на броя на несъответстващите двигатели, т.е. xi ≥ L. |
| --- | --- |

4.

За пробата се изчислява статистиката от изпитването, която дава количествен израз на броя на несъответстващите двигатели, т.е. xi ≥ L.

| 5. | В този случай:






  a) | се смята, че замърсителят е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-малък или равен на числото на „преминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3; |
| --- | --- | --- |

5.

В този случай:

a)

се смята, че замърсителят е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-малък или равен на числото на „преминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3;

| б) | се смята, че замърсителят не е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-голям или равен на числото на „непреминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3; |
| --- | --- |

б)

се смята, че замърсителят не е преминал изпитването, ако статистическият резултат от изпитването е по-голям или равен на числото на „непреминал изпитването“ за извадка със съответната големина, дадена в таблица 3;

| в) | в противен случай се изпитва допълнителен двигател, съгласно точка 8.3.1. от настоящото правило, а изчислителната процедура се прилага към извадката, , увеличена с една единица. |
| --- | --- |

в)

в противен случай се изпитва допълнителен двигател, съгласно точка 8.3.1. от настоящото правило, а изчислителната процедура се прилага към извадката, , увеличена с една единица.

Числата за „преминал“ и „непреминал изпитването“ в таблица 5 се изчисляват по Международния стандарт ISO 8422/1991.

Таблица 5

Числа за одобряване или неодобряване на схемата за взимане на извадка по допълнение 3

Минимален размер на извадката: 3

| Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката) | Число за „преминал изпитването“ | Число за „непреминал изпитването“ |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Общ брой изпитвани двигатели (размер на извадката)

Число за „преминал изпитването“

Число за „непреминал изпитването“

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Допълнение 4

Определяне на еквивалентността на системи

Определянето на еквивалентността на системи съгласно точка 5.2. се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки проби на системата, изпитвана за еквивалентност, и една от еталонните системи на настоящото правило като се използва подходящия изпитвателен цикъл/цикли. Критериите за еквивалентност, които се прилагат, са F-изпитването и t-изпитването за две групи на Стюдънт.

Този статистически метод изследва хипотезата, че стандартното отклонение за популацията и средната стойност на емисия, измерена със системата, изпитвана за еквивалентност, не се различават от стандартното отклонение и средната стойност за популацията за същата емисия, измерена с еталонната система. Хипотезата се изпитва на основата на 5 % ниво на значимост на стойностите на F и t. Критичните стойности на F и t за 7- до 10-пробни двойки са дадени в таблицата по-долу. Ако стойностите на F и t, изчислени съгласно формулите по-долу са по-големи от критичните стойности на F и t , изпитваната система не е еквивалентна.

Следват се следните процедури. Индексите R и C се отнасят за еталонната система и системата, изпитвана за еквивалентност, съответно:

| a) | провеждат се най-малко 7 изпитвания с еталонната система и системата, изпитвана за еквивалентност, като за предпочитане е те да действат едновременно. Броят на изпитванията е посочен като nR и nC. |
| --- | --- |

a)

провеждат се най-малко 7 изпитвания с еталонната система и системата, изпитвана за еквивалентност, като за предпочитане е те да действат едновременно. Броят на изпитванията е посочен като nR и nC.

| б) | Изчисляват се средните стойности xR и xC, както и стандартните отклонения sR и sC. |
| --- | --- |

б)

Изчисляват се средните стойности xR и xC, както и стандартните отклонения sR и sC.

| в) | Изчислява се стойността на F, както следва:

  (по-голямото от двете стандартни отклонения SR или SC е в числителя) |
| --- | --- |

в)

Изчислява се стойността на F, както следва:

(по-голямото от двете стандартни отклонения SR или SC е в числителя)

| г) | Изчислява се стойността на t, както следва: |
| --- | --- |

г)

Изчислява се стойността на t, както следва:

| д) | Сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблицата по-долу. Ако са подбрани извадки с по-големи размери, се прави справка със статистическите таблици за 5 процента ниво на значимост (95 % доверителен интервал). |
| --- | --- |

д)

Сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблицата по-долу. Ако са подбрани извадки с по-големи размери, се прави справка със статистическите таблици за 5 процента ниво на значимост (95 % доверителен интервал).

| е) | Степента на свобода (df) се определя, както следва:






  За F-изпитване: | df = nR – 1/nC – 1 |
| --- | --- | --- |
| За t-изпитване: | df = nC + nR – 2 |

е)

Степента на свобода (df) се определя, както следва:

За F-изпитване:

df = nR – 1/nC – 1

За t-изпитване:

df = nC + nR – 2

Стойности на F и t за избран размер на извадката:

| Размер на извадката | F-изпитване | t-изпитване |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6/6 | 4,284 | 12 | 2,179 |
| 8 | 7/7 | 3,787 | 14 | 2,145 |
| 9 | 8/8 | 3,438 | 16 | 2,120 |
| 10 | 9/9 | 3,179 | 18 | 2,101 |

Размер на извадката

F-изпитване

t-изпитване

df

Fcrit

df

tcrit

7

6/6

4,284

12

2,179

8

7/7

3,787

14

2,145

9

8/8

3,438

16

2,120

10

9/9

3,179

18

2,101

| ж) | Еквивалентността се определя, както следва:






  i) | ако F < Fcrit и t < tcrit, то тогава изпитваната система е еквивалентна на еталонната система от настоящото правило; |
| --- | --- | --- |

ж)

Еквивалентността се определя, както следва:

i)

ако F < Fcrit и t < tcrit, то тогава изпитваната система е еквивалентна на еталонната система от настоящото правило;

| ii) | ако F ≥ Fcrit и t ≥ tcrit, то тогава изпитваната система е различна от еталонната система от настоящото правило. |
| --- | --- |

ii)

ако F ≥ Fcrit и t ≥ tcrit, то тогава изпитваната система е различна от еталонната система от настоящото правило.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

ДОКУМЕНТ ЗА ИНФОРМАЦИЯ

Настоящият документ за информация е свързан с одобрение съгласно Правило No 49. Той се отнася до мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства и емисиите газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво „природен газ“ или „втечнен нефтен газ“ за употреба в превозни средства.

Тип превозно средство/базов двигател/тип двигател (1) ...

0.   ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ

| 0.1. | Марка (наименование на дружеството): ... |
| --- | --- |

0.1.

Марка (наименование на дружеството): ...

| 0.2. | Тип и търговско описание (да се посочат вариантите): ... |
| --- | --- |

0.2.

Тип и търговско описание (да се посочат вариантите): ...

| 0.3. | Начин на идентификация на типа и местоположение, ако е маркирано на превозното средство: ... |
| --- | --- |

0.3.

Начин на идентификация на типа и местоположение, ако е маркирано на превозното средство: ...

| 0.4. | Категория превозно средство (когато е приложимо): ... |
| --- | --- |

0.4.

Категория превозно средство (когато е приложимо): ...

| 0.5. | Категория двигател: дизел/използващ за гориво ПГ/ВНГ/етанол (1) ... |
| --- | --- |

0.5.

Категория двигател: дизел/използващ за гориво ПГ/ВНГ/етанол (1) ...

| 0.6. | Наименование и адрес на производителя: ... |
| --- | --- |

0.6.

Наименование и адрес на производителя: ...

| 0.7. | Местоположение на задължителните табели и надписи и начин на поставянето им: ... |
| --- | --- |

0.7.

Местоположение на задължителните табели и надписи и начин на поставянето им: ...

| 0.8. | В случай на компоненти и отделни технически възли, местоположение и ... начин на нанасяне на ИКЕ маркировка за одобрение: ... |
| --- | --- |

0.8.

В случай на компоненти и отделни технически възли, местоположение и ... начин на нанасяне на ИКЕ маркировка за одобрение: ...

| 0.9. | Адрес(и) на монтажното предприятие (монтажните предприятия): ... |
| --- | --- |

0.9.

Адрес(и) на монтажното предприятие (монтажните предприятия): ...

Приложени документи:

| 1. | Основни характеристики на (базовия) двигател и информация за провеждането на изпитването (вж. допълнение 1). |
| --- | --- |

1.

Основни характеристики на (базовия) двигател и информация за провеждането на изпитването (вж. допълнение 1).

| 2. | Основни характеристики на семейството двигатели (вж. допълнение 2). |
| --- | --- |

2.

Основни характеристики на семейството двигатели (вж. допълнение 2).

| 3. | Основни характеристики на типовете двигатели от семейството (вж. допълнение 3). |
| --- | --- |

3.

Основни характеристики на типовете двигатели от семейството (вж. допълнение 3).

| 4. | Характеристики на частите на превозното средство, свързани с двигателя , когато е приложимо (вж. допълнение 4). |
| --- | --- |

4.

Характеристики на частите на превозното средство, свързани с двигателя , когато е приложимо (вж. допълнение 4).

| 5. | Снимки и/или чертежи на типовия базов двигател и, когато е приложимо, на отделението на двигателя. |
| --- | --- |

5.

Снимки и/или чертежи на типовия базов двигател и, когато е приложимо, на отделението на двигателя.

| 6. | Списък на други приложени документи, ако има такива. |
| --- | --- |

6.

Списък на други приложени документи, ако има такива.

Място и дата

---

(1)  Ненужното се зачерква.

Допълнение 1

Основни характеристики на (базовия) двигател и Информация относно провеждането на изпитвания (1)

1.   Описание на двигателя

| 1.1. | Производител: ... |
| --- | --- |

1.1.

Производител: ...

| 1.2. | Код на производителя на двигателя: ... |
| --- | --- |

1.2.

Код на производителя на двигателя: ...

| 1.3. | Работен цикъл: четиритактов/двутактов (2): |
| --- | --- |

1.3.

Работен цикъл: четиритактов/двутактов (2):

| 1.4. | Брой и разположение на цилиндрите: ... |
| --- | --- |

1.4.

Брой и разположение на цилиндрите: ...

| 1.4.1. | Диаметър на цилиндъра: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Диаметър на цилиндъра: ... mm

| 1.4.2. | Ход на буталото: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Ход на буталото: ... mm

| 1.4.3. | Последователност на запалване на цилиндрите: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Последователност на запалване на цилиндрите: ...

| 1.5. | Работен обем на двигателя: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Работен обем на двигателя: ... cm3

| 1.6. | Степен на сгъстяване (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Степен на сгъстяване (3): ...

| 1.7. | Чертеж/и на горивната камера и челото на буталото: ... |
| --- | --- |

1.7.

Чертеж/и на горивната камера и челото на буталото: ...

| 1.8. | Минимално напречно сечение на отворите на смукателните и изпускателните отвори: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Минимално напречно сечение на отворите на смукателните и изпускателните отвори: ... cm2

| 1.9. | Честота на въртене на празен ход: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Честота на въртене на празен ход: ... min-1

| 1.10. | Максимална мощност нето: ... kW при ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Максимална мощност нето: ... kW при ... min-1

| 1.11. | Максимална разрешена честота на въртене: min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Максимална разрешена честота на въртене: min-1

| 1.12. | Максимален ефективен въртящ момент: ... Nm при ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Максимален ефективен въртящ момент: ... Nm при ... min-1

| 1.13. | Горивна уредба: двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване/двигатели с принудително запалване (2) |
| --- | --- |

1.13.

Горивна уредба: двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване/двигатели с принудително запалване (2)

| 1.14. | Гориво: дизел/ВНГ/ПГ-H/ПГ-НL/етанол (2) |
| --- | --- |

1.14.

Гориво: дизел/ВНГ/ПГ-H/ПГ-НL/етанол (2)

| 1.15. | Охладителна уредба |
| --- | --- |

1.15.

Охладителна уредба

| 1.15.1. | Течност |
| --- | --- |

1.15.1.

Течност

| 1.15.1.1. | Вид течност: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Вид течност: ...

| 1.15.1.2. | Циркулационна помпа(и): да/не (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Циркулационна помпа(и): да/не (2)

| 1.15.1.3. | Характеристики на модела/ите и типа/овете (когато е приложимо): |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Характеристики на модела/ите и типа/овете (когато е приложимо):

| 1.15.1.4. | Предавателно/и число/а (когато е приложимо): |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Предавателно/и число/а (когато е приложимо):

| 1.15.2. | Въздух |
| --- | --- |

1.15.2.

Въздух

| 1.15.2.1. | Вентилатор: да/не (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Вентилатор: да/не (2)

| 1.15.2.2. | Характеристики на модела/ите и типа/овете (когато е приложимо) ... |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Характеристики на модела/ите и типа/овете (когато е приложимо) ...

| 1.15.2.3. | Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ...

| 1.16. | Температура, разрешена от производителя |
| --- | --- |

1.16.

Температура, разрешена от производителя

| 1.16.1. | Охлаждане с течност: Максимална температура при изхода: ... К |
| --- | --- |

1.16.1.

Охлаждане с течност: Максимална температура при изхода: ... К

| 1.16.2. | Въздушно охлаждане: контролна точка: ...
  Максимална температура при контролната точка: ... К |
| --- | --- |

1.16.2.

Въздушно охлаждане: контролна точка: ...

Максимална температура при контролната точка: ... К

| 1.16.3. | Максимална температура на въздуха при изхода на смукателния междинен охладител (когато е приложимо): ... К |
| --- | --- |

1.16.3.

Максимална температура на въздуха при изхода на смукателния междинен охладител (когато е приложимо): ... К

| 1.16.4. | Максимална температура на отработилите газове при точката в изпускателната/ите тръба/и, съседна на изходния/ите фланец/и на изпускателния/ите колектор/и или турбокомпресора/и: ... К |
| --- | --- |

1.16.4.

Максимална температура на отработилите газове при точката в изпускателната/ите тръба/и, съседна на изходния/ите фланец/и на изпускателния/ите колектор/и или турбокомпресора/и: ... К

| 1.16.5. | Температура на горивото: мин. ... К, макс. ... К
  за дизелови двигатели — при входа на впръскващата помпа; за двигатели, използващи за гориво газ — при регулатора на налягането в заключителния етап |
| --- | --- |

1.16.5.

Температура на горивото: мин. ... К, макс. ... К

за дизелови двигатели — при входа на впръскващата помпа; за двигатели, използващи за гориво газ — при регулатора на налягането в заключителния етап

| 1.16.6. | Налягане на горивото: мин. ... kPa, макс. ... kPa
  при регулатора на налягането в заключителния етап, единствено за двигатели, използващи за гориво природен газ |
| --- | --- |

1.16.6.

Налягане на горивото: мин. ... kPa, макс. ... kPa

при регулатора на налягането в заключителния етап, единствено за двигатели, използващи за гориво природен газ

| 1.16.7. | Температура на смазочното масло: мин. ... К, макс. ... К |
| --- | --- |

1.16.7.

Температура на смазочното масло: мин. ... К, макс. ... К

| 1.17. | Компресор: да/не (2) |
| --- | --- |

1.17.

Компресор: да/не (2)

| 1.17.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Марка: ...

| 1.17.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Тип: ...

| 1.17.3. | Описание на системата (напр. максимално налягане на зареждащия агрегат, изпускателен обходен клапан, ако има такъв): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Описание на системата (напр. максимално налягане на зареждащия агрегат, изпускателен обходен клапан, ако има такъв): ...

| 1.17.4. | Междинен охладител: да/не (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Междинен охладител: да/не (2)

| 1.18. | Смукателна система
  Максимално допустимо разреждане на смукването при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03:
  ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Смукателна система

Максимално допустимо разреждане на смукването при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03:

... kPa

| 1.19. | Изпускателна уредба
  Максимално допустимото противоналягане на отработилите газове при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: kPa
  ... kPa
  Обем на изпускателната уредба: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Изпускателна уредба

Максимално допустимото противоналягане на отработилите газове при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: kPa

... kPa

Обем на изпускателната уредба: ... dm3

| 1.20. | Модул за електронно управление на двигателя (EECU) (всички типове двигатели): |
| --- | --- |

1.20.

Модул за електронно управление на двигателя (EECU) (всички типове двигатели):

| 1.20.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Марка: ...

| 1.20.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Тип: ...

| 1.20.3. | Номер/а на софтуерното калибриране: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Номер/а на софтуерното калибриране: ...

2.   Предприети мерки срещу замърсяване на въздуха

| 2.1. | Устройство за рециркулация на картерните газове (описание и чертежи): ... |
| --- | --- |

2.1.

Устройство за рециркулация на картерните газове (описание и чертежи): ...

| 2.2. | Допълнителни устройства против замърсяване
  (ако има такива и ако не са предмет на друг раздел) ... |
| --- | --- |

2.2.

Допълнителни устройства против замърсяване

(ако има такива и ако не са предмет на друг раздел) ...

| 2.2.1. | Каталитичен преобразувател: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Каталитичен преобразувател: да/не (2)

| 2.2.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Марка(и): ...

| 2.2.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Тип(ове): ...

| 2.2.1.3. | Брой на каталитичните преобразуватели и елементи: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Брой на каталитичните преобразуватели и елементи: ...

| 2.2.1.4. | Размери, форма и обем на каталитичния/ите преобразувател/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Размери, форма и обем на каталитичния/ите преобразувател/и: ...

| 2.2.1.5. | Тип на каталитичното действие: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Тип на каталитичното действие: ...

| 2.2.1.6. | Общо количество на благороден/ни метал/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Общо количество на благороден/ни метал/и: ...

| 2.2.1.7. | Относителна концентрация: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Относителна концентрация: ...

| 2.2.1.8. | Субстрат (структура и материал): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Субстрат (структура и материал): ...

| 2.2.1.9. | Плътност на клетките: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Плътност на клетките: ...

| 2.2.1.10. | Тип на корпуса на каталитичния/ите преобразувател/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Тип на корпуса на каталитичния/ите преобразувател/и: ...

| 2.2.1.11. | Местоположение на каталитичния(-ите) преобразувател(-и) (място и еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Местоположение на каталитичния(-ите) преобразувател(-и) (място и еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ...

| 2.2.1.12. | Диапазон на нормална работна температура (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Диапазон на нормална работна температура (K): ...

| 2.2.1.13. | Реагенти за еднократна употреба (където е уместно): |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Реагенти за еднократна употреба (където е уместно):

| 2.2.1.13.1. | Тип и концентрация на реагент, необходим за каталитично действие: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Тип и концентрация на реагент, необходим за каталитично действие: ...

| 2.2.1.13.2. | Диапазон на нормална работна температура на реагент: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Диапазон на нормална работна температура на реагент: ...

| 2.2.1.13.3. | Международен стандарт (където е уместно): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Международен стандарт (където е уместно): ...

| 2.2.1.13.4. | Честотата на повторно пълнене с реагент: текущо/при поддръжка (4): |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Честотата на повторно пълнене с реагент: текущо/при поддръжка (4):

| 2.2.2. | Кислороден датчик: да/не (2) / |
| --- | --- |

2.2.2.

Кислороден датчик: да/не (2) /

| 2.2.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Марка(и): ...

| 2.2.2.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Тип: ...

| 2.2.2.3. | Местоположение: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Местоположение: ...

| 2.2.3. | Подаване на въздух: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Подаване на въздух: да/не (2)

| 2.2.3.1. | Тип (пулсиращ въздушен поток, въздушна помпа и т.н.): |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Тип (пулсиращ въздушен поток, въздушна помпа и т.н.):

| 2.2.4. | Рециркулация на обработилите газове: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

Рециркулация на обработилите газове: да/не (2)

| 2.2.4.1. | Характеристики (модел, тип, дебит и т.н.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Характеристики (модел, тип, дебит и т.н.): ...

| 2.2.5. | Филтър за прахови частици: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.5.

Филтър за прахови частици: да/не (2)

| 2.2.5.1. | Размери, форма и вместимост на филтъра за прахови частици: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Размери, форма и вместимост на филтъра за прахови частици: ...

| 2.2.5.2. | Тип и конструкция на филтъра за прахови частици: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Тип и конструкция на филтъра за прахови частици: ...

| 2.2.5.3. | Местоположение (еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Местоположение (еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ...

| 2.2.5.4. | Метод или система на регенерация, описание и/или чертеж: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Метод или система на регенерация, описание и/или чертеж: ...

| 2.2.5.5. | Диапазон на нормална работна температура (K) и налягане (kPa): ..." |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Диапазон на нормална работна температура (K) и налягане (kPa): ..."

| 2.2.5.6. | В случай на периодична регенерация:






  а) | брой на ЕТС изпитвателни цикли между 2 регенерации (n1): ... |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

В случай на периодична регенерация:

а)

брой на ЕТС изпитвателни цикли между 2 регенерации (n1): ...

| б) | брой на ETC изпитвателни цикли по време на регенерация (n2): ... |
| --- | --- |

б)

брой на ETC изпитвателни цикли по време на регенерация (n2): ...

| 2.2.6. | Други системи: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Други системи: да/не (2)

| 2.2.6.1. | Описание и действие: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Описание и действие: ...

3.   Захранване с гориво

| 3.1. | Дизелови двигатели |
| --- | --- |

3.1.

Дизелови двигатели

| 3.1.1. | Горивоснабдителна помпа:
  Налягане (3): ... kPa или характеристична диаграма (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Горивоснабдителна помпа:

Налягане (3): ... kPa или характеристична диаграма (2): ...

| 3.1.2. | Система за впръскване: |
| --- | --- |

3.1.2.

Система за впръскване:

| 3.1.2.1. | Помпа |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Помпа

| 3.1.2.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.1.3. | Подаване: ... mm3
   (3) на такт при честота на въртене ... min-1

  при пълно впръскване или характеристична диаграма (2)
   (3) ...
  Да се укаже използваният метод: на двигателя/на стенда за изпитване на помпата (2)

  При наличие на регулатор на налягането се посочва обичайното подаване на горивото и повишеното налягане спрямо честотата на въртене на двигателя. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Подаване: ... mm3
   (3) на такт при честота на въртене ... min-1

при пълно впръскване или характеристична диаграма (2)
   (3) ...

Да се укаже използваният метод: на двигателя/на стенда за изпитване на помпата (2)

При наличие на регулатор на налягането се посочва обичайното подаване на горивото и повишеното налягане спрямо честотата на въртене на двигателя.

| 3.1.2.1.4. | Изпреварване на впръскването |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Изпреварване на впръскването

| 3.1.2.1.4.1. | Крива на предварение на впръскването (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Крива на предварение на впръскването (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Статично регулиране на момента на впръскването (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Статично регулиране на момента на впръскването (3): ...

| 3.1.2.2. | Тръби на системата на впръскване |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Тръби на системата на впръскване

| 3.1.2.2.1. | Дължина: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Дължина: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Вътрешен диаметър: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Вътрешен диаметър: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Акумулираща горивна система с високо налягане, марка и тип: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Акумулираща горивна система с високо налягане, марка и тип: ...

| 3.1.2.3. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Дюза(и)

| 3.1.2.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.3.3. | Налягане на отваряне: ... kPa (3)

  или характеристична диаграма (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

Налягане на отваряне: ... kPa (3)

или характеристична диаграма (2)
   (3): ...

| 3.1.2.4. | Регулатор |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Регулатор

| 3.1.2.4.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.4.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.4.3. | Честота на въртене, при която започва ограничаване на подаването на гориво при пълно натоварване: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Честота на въртене, при която започва ограничаване на подаването на гориво при пълно натоварване: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Максимална честота на въртене без натоварване: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Максимална честота на въртене без натоварване: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Честота на въртене на празен ход: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Честота на въртене на празен ход: ... min-1

| 3.1.3. | Пускова система на студен двигател |
| --- | --- |

3.1.3.

Пускова система на студен двигател

| 3.1.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Марка(и): ...

| 3.1.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.3.3. | Описание: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Описание: ...

| 3.1.3.4. | Спомагателно пусково устройство: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Спомагателно пусково устройство: ...

| 3.1.3.4.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Марка: ...

| 3.1.3.4.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Тип: ...

| 3.2. | Двигатели, използващи за гориво газ (5) |
| --- | --- |

3.2.

Двигатели, използващи за гориво газ (5)

| 3.2.1. | Гориво: Природен газ/ВНГ (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Гориво: Природен газ/ВНГ (2)

| 3.2.2. | Регулатор/и на налягането или изпарител/регулатор/и на налягането (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Регулатор/и на налягането или изпарител/регулатор/и на налягането (3)

| 3.2.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.2.3. | Брой на етапите за намаляване на налягането: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Брой на етапите за намаляване на налягането: ...

| 3.2.2.4. | Налягане в последен етап: мин. ... kPa, макс. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Налягане в последен етап: мин. ... kPa, макс. ... kPa

| 3.2.2.5. | Брой на главните точки за регулиране: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Брой на главните точки за регулиране:

| 3.2.2.6. | Брой на точките за регулиране при режим на празен ход: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Брой на точките за регулиране при режим на празен ход: ...

| 3.2.2.7. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.3. | Горивна уредба: смесител/впръскване на газ/впръскване на течност/директно впръскване (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Горивна уредба: смесител/впръскване на газ/впръскване на течност/директно впръскване (2)

| 3.2.3.1. | Регулиране степента на насищане на сместа: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Регулиране степента на насищане на сместа: ...

| 3.2.3.2. | Описание на системата и/или схема и чертежи: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Описание на системата и/или схема и чертежи: ...

| 3.2.3.3. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.4. | Смесител |
| --- | --- |

3.2.4.

Смесител

| 3.2.4.1. | Номер: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Номер: ...

| 3.2.4.2. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Марка(и): ...

| 3.2.4.3. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Тип(ове): ...

| 3.2.4.4. | Местоположение: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Местоположение: ...

| 3.2.4.5. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.4.6. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5. | Впръскване в смукателния колектор |
| --- | --- |

3.2.5.

Впръскване в смукателния колектор

| 3.2.5.1. | Впръскване: едноточково/многоточково (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Впръскване: едноточково/многоточково (2)

| 3.2.5.2. | Впръскване: непрекъснато/едновременно/последователно (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Впръскване: непрекъснато/едновременно/последователно (2)

| 3.2.5.3. | Оборудване за впръскване |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Оборудване за впръскване

| 3.2.5.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.3.3. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.5.3.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5.4. | Горивоснабдителна помпа (когато е приложимо): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Горивоснабдителна помпа (когато е приложимо):

| 3.2.5.4.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.4.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.4.3 | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5.5. | Дюза(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Дюза(и): ...

| 3.2.5.5.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.5.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.5.3. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.6. | Директно впръскване |
| --- | --- |

3.2.6.

Директно впръскване

| 3.2.6.1. | Горивонагнетателна помпа/регулатор на налягането (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Горивонагнетателна помпа/регулатор на налягането (2)

| 3.2.6.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Марка(и): ...

| 3.2.6.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.6.1.3 | Регулиране на впръскването: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3

Регулиране на впръскването: ...

| 3.2.6.1.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.6.2. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Дюза(и)

| 3.2.6.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.6.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.6.2.3. | Налягане на отваряне или характеристична диаграма (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Налягане на отваряне или характеристична диаграма (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.7. | Модул за електронно управление (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Модул за електронно управление (ECU)

| 3.2.7.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Марка(и): ...

| 3.2.7.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.7.3. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.8. | Специфично оборудване за ПГ гориво |
| --- | --- |

3.2.8.

Специфично оборудване за ПГ гориво

| 3.2.8.1. | Вариант 1
  (попълва се единствено в случай на одобрения на двигатели за няколко специфични състава на гориво) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Вариант 1

(попълва се единствено в случай на одобрения на двигатели за няколко специфични състава на гориво)

| 3.2.8.1.1. | Състав на горивото:








  Метан (CH4): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... %(тегловни) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Етан (C2H6): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| Пропан (C3H8): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| Бутан (C4H10): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| С5/С5+: | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| Кислород (O2): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| инертни (N, He и т.н.): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |

3.2.8.1.1.

Състав на горивото:

Метан (CH4):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... %(тегловни)

Етан (C2H6):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

Пропан (C3H8):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

Бутан (C4H10):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

С5/С5+:

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

Кислород (O2):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

инертни (N, He и т.н.):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

| 3.2.8.1.2. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Дюза(и)

| 3.2.8.1.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.8.1.3. | Други (когато е приложимо) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Други (когато е приложимо)

| 3.2.8.2. | Вариант 2
  (единствено в случай на одобрения за няколко специфични състава на гориво) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Вариант 2

(единствено в случай на одобрения за няколко специфични състава на гориво)

4.   Газоразпределение

| 4.1. | Максимална хлабина на клапана и ъгъл на отваряне и затваряне по отношение на мъртвата точка или други еквивалентни стойности: ... |
| --- | --- |

4.1.

Максимална хлабина на клапана и ъгъл на отваряне и затваряне по отношение на мъртвата точка или други еквивалентни стойности: ...

| 4.2. | Контролни и/или регулировъчни хлабини (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Контролни и/или регулировъчни хлабини (2): ...

5.   Запалителна система (единствено за двигатели с искрово запалване)

| 5.1. | Тип запалителна система: обща бобина и свещи/отделна бобина и свещи/бобина на свещ/друго (да се уточни) (2) |
| --- | --- |

5.1.

Тип запалителна система: обща бобина и свещи/отделна бобина и свещи/бобина на свещ/друго (да се уточни) (2)

| 5.2. | Регулиращо устройство на запалването |
| --- | --- |

5.2.

Регулиращо устройство на запалването

| 5.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Марка(и): ...

| 5.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Тип(ове): ...

| 5.3. | Крива на предварение на запалване/регулировъчна характеристика на момента на запалване (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Крива на предварение на запалване/регулировъчна характеристика на момента на запалване (2)
   (3): ...

| 5.4. | Регулировка на ъгъла на предварение на момента на запалване (3): ... градуси преди ГМТ (горна мъртва точка) при честота на въртене ... min-1

  и абсолютно налягане в смукателния колектор от ... Ра |
| --- | --- |

5.4.

Регулировка на ъгъла на предварение на момента на запалване (3): ... градуси преди ГМТ (горна мъртва точка) при честота на въртене ... min-1

и абсолютно налягане в смукателния колектор от ... Ра

| 5.5. | Запалителни свещи |
| --- | --- |

5.5.

Запалителни свещи

| 5.5.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Марка(и): ...

| 5.5.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Тип(ове): ...

| 5.5.3. | Искрова междина: ... mm |
| --- | --- |

5.5.3.

Искрова междина: ... mm

| 5.6. | Запалителна/и бобина/и |
| --- | --- |

5.6.

Запалителна/и бобина/и

| 5.6.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Марка(и): ...

| 5.6.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Тип(ове): ...

6.   Оборудване, задвижвано от двигателя

Двигателят се представя за изпитване заедно със спомагателните устройства, необходими за неговата работа (напр. вентилатор, водната помпа, т.н.), както е посочено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03, приложение 10, точка 5.1.1.

| 6.1. | Спомагателни устройства, които се монтират за целите на изпитването
  Когато е невъзможно или неподходящо да се монтират спомагателните устройства на изпитвателния стенд, мощността, която те консумират, се определя и изважда от измерената мощност на двигателя за целия работен обхват на изпитвателния/те цикъл/и. |
| --- | --- |

6.1.

Спомагателни устройства, които се монтират за целите на изпитването

Когато е невъзможно или неподходящо да се монтират спомагателните устройства на изпитвателния стенд, мощността, която те консумират, се определя и изважда от измерената мощност на двигателя за целия работен обхват на изпитвателния/те цикъл/и.

| 6.2. | Спомагателни устройства, които се демонтират за целите на изпитването
  Спомагателните приспособления, необходими единствено за работата на превозното средство (напр. компресор за въздух, климатична система и т.н.) се отстраняват за провеждане на изпитването. Когато тези спомагателни приспособления не могат да се отстранят, мощността, консумирана от тях, може да се определи и да се добави към измерената мощност на двигателя за целия работен обхват на изпитвателния/ти цикъл/а. |
| --- | --- |

6.2.

Спомагателни устройства, които се демонтират за целите на изпитването

Спомагателните приспособления, необходими единствено за работата на превозното средство (напр. компресор за въздух, климатична система и т.н.) се отстраняват за провеждане на изпитването. Когато тези спомагателни приспособления не могат да се отстранят, мощността, консумирана от тях, може да се определи и да се добави към измерената мощност на двигателя за целия работен обхват на изпитвателния/ти цикъл/а.

7.   Допълнителна информация за условията на изпитването

| 7.1. | Използвани масла |
| --- | --- |

7.1.

Използвани масла

| 7.1.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

7.1.1.

Марка: ...

| 7.1.2. | Тип: ...
  (Посочва се процентът на масло в сместа, когато маслото и горивото се смесват): ... |
| --- | --- |

7.1.2.

Тип: ...

(Посочва се процентът на масло в сместа, когато маслото и горивото се смесват): ...

| 7.2. | Оборудване, задвижвано от двигателя (когато е приложимо)
  Мощността, консумирана от спомагателните устройства, се определя единствено когато:






  а) | спомагателните устройства, необходими за работата на двигателя, не са монтирани на двигателя, и/или |
| --- | --- | --- |

7.2.

Оборудване, задвижвано от двигателя (когато е приложимо)

Мощността, консумирана от спомагателните устройства, се определя единствено когато:

а)

спомагателните устройства, необходими за работата на двигателя, не са монтирани на двигателя, и/или

| б) | спомагателните устройства, които не са необходими за работата на двигателя, са монтирани на двигателя. |
| --- | --- |

б)

спомагателните устройства, които не са необходими за работата на двигателя, са монтирани на двигателя.

| 7.2.1. | Изброяване и идентификация на елементите: ... |
| --- | --- |

7.2.1.

Изброяване и идентификация на елементите: ...

| 7.2.2. | Консумирана мощност при указана различна честота на въртене:












  Оборудване | Консумирана мощност (в kW) при различни честоти на въртене |
| --- | --- | --- |
| | Празен ход | Ниска честота на въртене | Високачестота на въртене | Честота на въртене A (6) | Честота на въртене B (6) | Честота на въртене C (6) | Изходна честота на въртене (7) |
| Р(а)
  Спомагателни устройства, необходими за функционирането на двигателя (да се приспаднат от измерената мощност на двигателя), вж. точка 5.1.1. от Правило No 24/02, приложение 10 | | | | | | | |
| P(b)
  Спомагателни устройства, които не са необходими за функционирането на двигателя (да се прибавят към измерената мощност на двигателя) вж. точка 5.1.2. от Правило No 24/02, приложение 10. | | | | | | | |

7.2.2.

Консумирана мощност при указана различна честота на въртене:

Оборудване

Консумирана мощност (в kW) при различни честоти на въртене

Празен ход

Ниска честота на въртене

Високачестота на въртене

Честота на въртене A (6)

Честота на въртене B (6)

Честота на въртене C (6)

Изходна честота на въртене (7)

Р(а)

Спомагателни устройства, необходими за функционирането на двигателя (да се приспаднат от измерената мощност на двигателя), вж. точка 5.1.1. от Правило No 24/02, приложение 10

P(b)

Спомагателни устройства, които не са необходими за функционирането на двигателя (да се прибавят към измерената мощност на двигателя) вж. точка 5.1.2. от Правило No 24/02, приложение 10.

8.   Параметри на двигателя

| 8.1. | Честота на въртене (8)

  Ниска честота на въртене (nlo): ... min-1

  Висока честота на въртене (nhi): ... min-1

  За цикли ESC и ELR | Честота на въртене на празен ход: ... min-1 |
| --- | --- | --- |

8.1.

Честота на въртене (8)

Ниска честота на въртене (nlo): ... min-1

Висока честота на въртене (nhi): ... min-1

За цикли ESC и ELR

Честота на въртене на празен ход: ... min-1

| | Честота на въртене А ... min-1 |
| --- | --- |

Честота на въртене А ... min-1

| | Честота на въртене В ... min-1 |
| --- | --- |

Честота на въртене В ... min-1

| | Честота на въртене С ... min-1 |
| --- | --- |

Честота на въртене С ... min-1

За цикъл ЕТС

| | Еталонна честота на въртене: ... min-1 |
| --- | --- |

Еталонна честота на въртене: ... min-1

| 8.2. | Мощност на двигателя (измерена в съответствие с разпоредбите на Правило No 24, серия от изменения 03) в kW | Честота на въртене |
| --- | --- | --- |
| Празен ход | Честота на въртене A (9) | Честота на въртене B (9) | Честота на въртене C (9) | Изходна честота на въртене (10) |
| P(m)
  Мощност, измерена на изпитвателния стенд | | | | | |
| Р(а)
  Мощност, консумирана от спомагателните устройства, които се монтират за изпитването (точка 5.1.1. от Правило No 24/02, приложение 10) | | | | | |
| а) | когато са монтирани |

8.2.

Мощност на двигателя (измерена в съответствие с разпоредбите на Правило No 24, серия от изменения 03) в kW

Честота на въртене

Празен ход

Честота на въртене A (9)

Честота на въртене B (9)

Честота на въртене C (9)

Изходна честота на въртене (10)

P(m)

Мощност, измерена на изпитвателния стенд

Р(а)

Мощност, консумирана от спомагателните устройства, които се монтират за изпитването (точка 5.1.1. от Правило No 24/02, приложение 10)

а)

когато са монтирани

| б) | когато не са монтирани |
| --- | --- |

б)

когато не са монтирани

0

0

0

0

0

P(b)

Мощност, консумирана от спомагателните приспособления, които се отстраняват за изпитването (точка 5.1.2. от Правило No 24/02, приложение 10)

| а) | когато са монтирани |
| --- | --- |

а)

когато са монтирани

| б) | когато не са монтирани |
| --- | --- |

б)

когато не са монтирани

0

0

0

0

0

P(n)

Мощност нето на двигателя = Р(m) – P(a) + P(b)

| 8.3. | Динамометрични регулировки (kW)
  Динамометричнитe регулировки (kW) за изпитванията ESC и ELR, както и за еталонния цикъл при изпитването ETC се основават на мощността нето на двигателя P(n), посочена в точка 8.2. Препоръчително е да се инсталира двигателя на изпитвателния стенд без спомагателни устройства. В този случай стойностите P(m) и P(n) са еднакви. Ако е невъзможно или неподходящо двигателят да работи при такива условия, регулировките на динамометричен стенд се коригират спрямо тези условия, като се използва горната формула. |
| --- | --- |

8.3.

Динамометрични регулировки (kW)

Динамометричнитe регулировки (kW) за изпитванията ESC и ELR, както и за еталонния цикъл при изпитването ETC се основават на мощността нето на двигателя P(n), посочена в точка 8.2. Препоръчително е да се инсталира двигателя на изпитвателния стенд без спомагателни устройства. В този случай стойностите P(m) и P(n) са еднакви. Ако е невъзможно или неподходящо двигателят да работи при такива условия, регулировките на динамометричен стенд се коригират спрямо тези условия, като се използва горната формула.

| 8.3.1. | Изпитвания ESC и ELR
  Динамометричните регулировки се изчисляват съгласно формулата в приложение 4А, допълнение 1, точка 1.2.









  Степен на натоварване | Честота на въртене |
| --- | --- | --- |
| | Празен ход | Честота на въртене А | Честота на въртене В | Честота на въртене С |
| 10 | –– | | | |
| 25 | –– | | | |
| 50 | –– | | | |
| 75 | –– | | | |
| 100 | | | | |

8.3.1.

Изпитвания ESC и ELR

Динамометричните регулировки се изчисляват съгласно формулата в приложение 4А, допълнение 1, точка 1.2.

Степен на натоварване

Честота на въртене

Празен ход

Честота на въртене А

Честота на въртене В

Честота на въртене С

10

––

25

––

50

––

75

––

100

| 8.3.2. | Изпитване ETC
  Когато двигателят не се изпитва при условия, осигуряващи неговата мощност нето, производителят на двигателя предоставя формулата за корекции за преобразуване на измерената мощност или за измерената работа на цикъла, определена съгласно приложение 4А, допълнение 2, точка 2, спрямо нетната мощност или полезната работа на цикъла, за цялостния работен обхват на цикъла, и тя се одобрява от техническата служба. |
| --- | --- |

8.3.2.

Изпитване ETC

Когато двигателят не се изпитва при условия, осигуряващи неговата мощност нето, производителят на двигателя предоставя формулата за корекции за преобразуване на измерената мощност или за измерената работа на цикъла, определена съгласно приложение 4А, допълнение 2, точка 2, спрямо нетната мощност или полезната работа на цикъла, за цялостния работен обхват на цикъла, и тя се одобрява от техническата служба.

9.   Система за бордова диагностика (СБД)

| 9.1. | Писмено описание и/или чертеж на индикатора за неизправност (ИН) 4: |
| --- | --- |

9.1.

Писмено описание и/или чертеж на индикатора за неизправност (ИН) 4:

| 9.2. | Списък и предназначение на всички компоненти, които се следят от СБД: ... |
| --- | --- |

9.2.

Списък и предназначение на всички компоненти, които се следят от СБД: ...

| 9.3. | Писмено описание (общи принципи на работа на БД) за: |
| --- | --- |

9.3.

Писмено описание (общи принципи на работа на БД) за:

| 9.3.1. | Дизелови/газови двигатели |
| --- | --- |

9.3.1.

Дизелови/газови двигатели

| 9.3.1.1. | Следене на работата на катализатора ... |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Следене на работата на катализатора ...

| 9.3.1.2. | Следене на работата на deNOx системата ... |
| --- | --- |

9.3.1.2.

Следене на работата на deNOx системата ...

| 9.3.1.3. | Следене на работата на филтъра за прахови частици за дизелов двигател ... |
| --- | --- |

9.3.1.3.

Следене на работата на филтъра за прахови частици за дизелов двигател ...

| 9.3.1.4. | Следене на работата на система за електронно подаване на гориво ... |
| --- | --- |

9.3.1.4.

Следене на работата на система за електронно подаване на гориво ...

| 9.3.1.5. | Други компоненти, чиято работа се следи от СБД ... |
| --- | --- |

9.3.1.5.

Други компоненти, чиято работа се следи от СБД ...

| 9.4. | Критерии за задействане на ИН (определен брой цикли на кормуване или статистически метод): ... |
| --- | --- |

9.4.

Критерии за задействане на ИН (определен брой цикли на кормуване или статистически метод): ...

| 9.5. | Списък на всички изходящи кодове на БД и на използваните формати (с обяснения за всеки един): ... |
| --- | --- |

9.5.

Списък на всички изходящи кодове на БД и на използваните формати (с обяснения за всеки един): ...

10.   Ограничител на въртящ момент

| 10.1. | Описание на задействането на ограничителя на въртящ момент |
| --- | --- |

10.1.

Описание на задействането на ограничителя на въртящ момент

| 10.2. | Описание на ограничаването на кривата на пълно натоварване |
| --- | --- |

10.2.

Описание на ограничаването на кривата на пълно натоварване

---

(1)  /В случай на неконвенционални двигатели и системи, производителят предоставя данни, еквивалентни на тук посочените.

(2)  /Ненужното се зачерква.

(3)  /Посочва се допускът.

(4)  Ненужното се зачерква.

(5)  При системи, с друга конфигурация, да се предостави равностойна информация(за точка 3.2.).

(6)  Изпитване ESC

(7)  Единствено изпитване ETC.

(8)  Посочва се допускът; в рамките на ± 3 от стойностите, обявени от производителя.

(9)  Изпитване ESC.

(10)  Единствено изпитване ETC.

Допълнение 2

Основни характеристики на семейството двигатели

1.   Общи параметри

| 1.1. | Горивен цикъл: |
| --- | --- |

1.1.

Горивен цикъл:

| 1.2. | Охлаждаща среда: |
| --- | --- |

1.2.

Охлаждаща среда:

| 1.3. | Брой на цилиндрите (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Брой на цилиндрите (1): ...

| 1.4. | Работен обем на отделен цилиндър: ... |
| --- | --- |

1.4.

Работен обем на отделен цилиндър: ...

| 1.5. | Метод на всмукване на въздуха: ... |
| --- | --- |

1.5.

Метод на всмукване на въздуха: ...

| 1.6. | Тип/устройство на горивна камера: ... |
| --- | --- |

1.6.

Тип/устройство на горивна камера: ...

| 1.7. | Клапани и отвори — конфигурация, размер и брой: ... |
| --- | --- |

1.7.

Клапани и отвори — конфигурация, размер и брой: ...

| 1.8. | Горивна уредба: |
| --- | --- |

1.8.

Горивна уредба:

| 1.9. | Запалителна уредба (за газови двигатели): ... |
| --- | --- |

1.9.

Запалителна уредба (за газови двигатели): ...

| 1.10. | Други характеристики:






  a) | система за охлаждане на нагнетения въздух (1): ... |
| --- | --- | --- |

1.10.

Други характеристики:

a)

система за охлаждане на нагнетения въздух (1): ...

| б) | рециркулация на отработилите газове (1): ... |
| --- | --- |

б)

рециркулация на отработилите газове (1): ...

| в) | впръскване на вода/емулсия (1): ... |
| --- | --- |

в)

впръскване на вода/емулсия (1): ...

| г) | впръскване на въздух (1): ... |
| --- | --- |

г)

впръскване на въздух (1): ...

| 1.11. | Последваща обработка на отработилите газове (1):
  Доказателство за идентично (или най-ниско за базовия двигател) съотношение: капацитет на системата/разход на гориво на такт съгласно числото/ата в диаграмата: ... |
| --- | --- |

1.11.

Последваща обработка на отработилите газове (1):

Доказателство за идентично (или най-ниско за базовия двигател) съотношение: капацитет на системата/разход на гориво на такт съгласно числото/ата в диаграмата: ...

2.   Опис на семейството двигатели:

| 2.1. | Наименование на семейството дизелови двигатели: ... |
| --- | --- |

2.1.

Наименование на семейството дизелови двигатели: ...

| 2.1.1. | Спецификация на двигателите от това семейство: | Базов двигател |
| --- | --- | --- |
| Тип двигател | | | | | |
| Брой цилиндри | | | | | |
| Номинална честота на въртене (min-1) | | | | | |
| Разход на горивото за един такт (mm3) | | | | | |
| Нетна номинална мощност (kW) | | | | | |
| Честота на въртене при максимален въртящ момент (min-1) | | | | | |
| Разход на горивото за един такт (mm3) | | | | | |
| Максимален въртящ момент (Nm) | | | | | |
| Ниска честота на въртене на празен ход (min-1) | | | | | |
| Работен обем на отделен цилиндър (в % спрямо базовия двигател) | | | | | 100 |

2.1.1.

Спецификация на двигателите от това семейство:

Базов двигател

Тип двигател

Брой цилиндри

Номинална честота на въртене (min-1)

Разход на горивото за един такт (mm3)

Нетна номинална мощност (kW)

Честота на въртене при максимален въртящ момент (min-1)

Разход на горивото за един такт (mm3)

Максимален въртящ момент (Nm)

Ниска честота на въртене на празен ход (min-1)

Работен обем на отделен цилиндър (в % спрямо базовия двигател)

100

| 2.2. | Наименование на семейство газови двигатели: ... |
| --- | --- |

2.2.

Наименование на семейство газови двигатели: ...

| 2.2.1. | Спецификация на двигателите от това семейство: | Базов двигател |
| --- | --- | --- |
| Тип двигател | | | | | |
| Брой цилиндри | | | | | |
| Номинална честота на въртене (min-1) | | | | | |
| Подавано гориво за един такт (mm3) | | | | | |
| Нетна номинална мощност (kW) | | | | | |
| Честота на въртене на максимален въртящ момент (min-1) | | | | | |
| Подавано гориво за един такт (mm3) | | | | | |
| Максимален въртящ момент (Nm) | | | | | |
| Ниска честота на въртене на празен ход (min-1) | | | | | |
| Работен обем на отделен цилиндър (в % спрямо базовия двигател) | | | | | 100 |
| Момент на подаване на искрата | | | | | |
| Поток на рециркулираните обработили газове | | | | | |
| Въздушна помпа да/не | | | | | |
| Действителен поток на въздушната помпа | | | | | |

2.2.1.

Спецификация на двигателите от това семейство:

Базов двигател

Тип двигател

Брой цилиндри

Номинална честота на въртене (min-1)

Подавано гориво за един такт (mm3)

Нетна номинална мощност (kW)

Честота на въртене на максимален въртящ момент (min-1)

Подавано гориво за един такт (mm3)

Максимален въртящ момент (Nm)

Ниска честота на въртене на празен ход (min-1)

Работен обем на отделен цилиндър (в % спрямо базовия двигател)

100

Момент на подаване на искрата

Поток на рециркулираните обработили газове

Въздушна помпа да/не

Действителен поток на въздушната помпа

---

(1)  Ако няма приложение, отбележете (н.п.)

Допълнение 3

Основни характеристики на типовете двигатели в семейството
   (1)

1.   Описание на двигателя

| 1.1. | Производител: ... |
| --- | --- |

1.1.

Производител: ...

| 1.2. | Код на производителя на двигателя: ... |
| --- | --- |

1.2.

Код на производителя на двигателя: ...

| 1.3. | Работен цикъл: четиритактов/двутактов (2): |
| --- | --- |

1.3.

Работен цикъл: четиритактов/двутактов (2):

| 1.4. | Брой и разположение на цилиндрите: ... |
| --- | --- |

1.4.

Брой и разположение на цилиндрите: ...

| 1.4.1. | Диаметър на цилиндъра: ... mm |
| --- | --- |

1.4.1.

Диаметър на цилиндъра: ... mm

| 1.4.2. | Ход на буталото: ... mm |
| --- | --- |

1.4.2.

Ход на буталото: ... mm

| 1.4.3. | Ред на запалване на цилиндрите на двигателя с вътрешно горене: ... |
| --- | --- |

1.4.3.

Ред на запалване на цилиндрите на двигателя с вътрешно горене: ...

| 1.5. | Работен обем на двигателя: ... cm3 |
| --- | --- |

1.5.

Работен обем на двигателя: ... cm3

| 1.6. | Степен на сгъстяване (3): ... |
| --- | --- |

1.6.

Степен на сгъстяване (3): ...

| 1.7. | Чертеж/и на горивната камера и челото на буталото: ... |
| --- | --- |

1.7.

Чертеж/и на горивната камера и челото на буталото: ...

| 1.8. | Минимално напречно сечение на отворите на смукателните и изпускателните отвори: ... cm2 |
| --- | --- |

1.8.

Минимално напречно сечение на отворите на смукателните и изпускателните отвори: ... cm2

| 1.9. | Честота на въртене на празен ход: ... min-1 |
| --- | --- |

1.9.

Честота на въртене на празен ход: ... min-1

| 1.10. | Максимална мощност нето: ... kW при: ... min-1 |
| --- | --- |

1.10.

Максимална мощност нето: ... kW при: ... min-1

| 1.11. | Максимална разрешена честота на въртене: ... min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Максимална разрешена честота на въртене: ... min-1

| 1.12. | Максимален въртящ момент нето: ... Nm при ... min-1 |
| --- | --- |

1.12.

Максимален въртящ момент нето: ... Nm при ... min-1

| 1.13. | Горивна система: самовъзпламеняване чрез сгъстяване/принудително запалване (2) |
| --- | --- |

1.13.

Горивна система: самовъзпламеняване чрез сгъстяване/принудително запалване (2)

| 1.14. | Гориво: дизел/ВНГ/ПГ-H/ПГ-L/етанол (2) |
| --- | --- |

1.14.

Гориво: дизел/ВНГ/ПГ-H/ПГ-L/етанол (2)

| 1.15. | Охладителна уредба |
| --- | --- |

1.15.

Охладителна уредба

| 1.15.1. | С течност |
| --- | --- |

1.15.1.

С течност

| 1.15.1.1. | Вид течност: ... |
| --- | --- |

1.15.1.1.

Вид течност: ...

| 1.15.1.2. | Циркулационна помпа(и): да/не (2) |
| --- | --- |

1.15.1.2.

Циркулационна помпа(и): да/не (2)

| 1.15.1.3. | Характеристики или марката/ите и типа/овете (когато е приложимо) |
| --- | --- |

1.15.1.3.

Характеристики или марката/ите и типа/овете (когато е приложимо)

| 1.15.1.4. | Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ... |
| --- | --- |

1.15.1.4.

Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ...

| 1.15.2. | Въздушна |
| --- | --- |

1.15.2.

Въздушна

| 1.15.2.1. | Вентилатор: да/не (2) |
| --- | --- |

1.15.2.1.

Вентилатор: да/не (2)

| 1.15.2.2. | Характеристики или марката/ите и типа/овете (когато е приложимо) |
| --- | --- |

1.15.2.2.

Характеристики или марката/ите и типа/овете (когато е приложимо)

| 1.15.2.3. | Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ... |
| --- | --- |

1.15.2.3.

Предавателно/и число/а (когато е приложимо): ...

| 1.16. | Температура, разрешена от производителя |
| --- | --- |

1.16.

Температура, разрешена от производителя

| 1.16.1. | Охлаждане чрез течност: Максимална температура на изхода: ... К |
| --- | --- |

1.16.1.

Охлаждане чрез течност: Максимална температура на изхода: ... К

| 1.16.2. | Охлаждане чрез въздух: контролна точка: ...
  Максимална температура в контролната точка: ... К |
| --- | --- |

1.16.2.

Охлаждане чрез въздух: контролна точка: ...

Максимална температура в контролната точка: ... К

| 1.16.3. | Максимална температура на въздуха при изхода на смукателния междинен охладител (когато е приложимо): ... К |
| --- | --- |

1.16.3.

Максимална температура на въздуха при изхода на смукателния междинен охладител (когато е приложимо): ... К

| 1.16.4. | Максимална изпускателна температура в точката в изпускателната/ите тръба/и, съседна на изходния/ите фланец/и на изпускателния/ите колектор/и или турбокомпресора/ите: К ... К |
| --- | --- |

1.16.4.

Максимална изпускателна температура в точката в изпускателната/ите тръба/и, съседна на изходния/ите фланец/и на изпускателния/ите колектор/и или турбокомпресора/ите: К ... К

| 1.16.5. | Температура на горивото: мин. ... К, макс. ... К
  за дизелови двигатели — при входа на впръскващата помпа, за двигатели, използващи за гориво газ — в крайната фаза на регулиране на налягането на изхода на редукционния клапан |
| --- | --- |

1.16.5.

Температура на горивото: мин. ... К, макс. ... К

за дизелови двигатели — при входа на впръскващата помпа, за двигатели, използващи за гориво газ — в крайната фаза на регулиране на налягането на изхода на редукционния клапан

| 1.16.6. | Налягане на горивото: мин. ... kPa,
  макс. . ... kPa
  в крайната фаза на регулиране на налягането на изхода на редукционния клапан, единствено за двигатели, използващи за гориво природен газ |
| --- | --- |

1.16.6.

Налягане на горивото: мин. ... kPa,

макс. . ... kPa

в крайната фаза на регулиране на налягането на изхода на редукционния клапан, единствено за двигатели, използващи за гориво природен газ

| 1.16.7. | Температура на маслото: мин. ... К, макс. ... К |
| --- | --- |

1.16.7.

Температура на маслото: мин. ... К, макс. ... К

| 1.17. | Компресор: да/не (2) |
| --- | --- |

1.17.

Компресор: да/не (2)

| 1.17.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

1.17.1.

Марка: ...

| 1.17.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

1.17.2.

Тип: ...

| 1.17.3. | Описание на системата (напр. максимално налягане на пълнене, изпускателен клапан, когато е приложимо): ... |
| --- | --- |

1.17.3.

Описание на системата (напр. максимално налягане на пълнене, изпускателен клапан, когато е приложимо): ...

| 1.17.4. | Междинен охладител: да/не (2) |
| --- | --- |

1.17.4.

Междинен охладител: да/не (2)

| 1.18. | Смукателна уредба
  Максимално допустимото понижение на налягането при входа при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: ... kPa |
| --- | --- |

1.18.

Смукателна уредба

Максимално допустимото понижение на налягането при входа при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: ... kPa

| 1.19. | Изпускателна система
  Максимално допустимото противоналягане на отработилите газове при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: ... kPa
  Обем на изпускателната система: ... dm3 |
| --- | --- |

1.19.

Изпускателна система

Максимално допустимото противоналягане на отработилите газове при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, серия от изменения 03: ... kPa

Обем на изпускателната система: ... dm3

| 1.20. | Модул за електронно управление на двигателя (EECU) (всички типове двигатели): |
| --- | --- |

1.20.

Модул за електронно управление на двигателя (EECU) (всички типове двигатели):

| 1.20.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

1.20.1.

Марка: ...

| 1.20.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

1.20.2.

Тип: ...

| 1.20.3. | Номер/а на софтуерното калибриране: ... |
| --- | --- |

1.20.3.

Номер/а на софтуерното калибриране: ...

2.   Предприети мерки срещу замърсяването на въздуха

| 2.1. | Устройство за обработка на картерните газове (описание и чертежи): ... |
| --- | --- |

2.1.

Устройство за обработка на картерните газове (описание и чертежи): ...

| 2.2. | Допълнителни устройства против замърсяване (ако има такива и ако не са включени в друга позиция) ... |
| --- | --- |

2.2.

Допълнителни устройства против замърсяване (ако има такива и ако не са включени в друга позиция) ...

| 2.2.1. | Каталитичен преобразувател: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

Каталитичен преобразувател: да/не (2)

| 2.2.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Марка(и): ...

| 2.2.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Тип(ове): ...

| 2.2.1.3. | Брой на каталитичните преобразуватели и елементи: ... |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Брой на каталитичните преобразуватели и елементи: ...

| 2.2.1.4. | Размери, форма и обем на каталитичния/ите преобразувател/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Размери, форма и обем на каталитичния/ите преобразувател/и: ...

| 2.2.1.5. | Тип на каталитичното действие: ... |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Тип на каталитичното действие: ...

| 2.2.1.6. | Концентрация на благороден/ни метал/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Концентрация на благороден/ни метал/и: ...

| 2.2.1.7. | Относителна концентрация: ... |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Относителна концентрация: ...

| 2.2.1.8. | Субстрат (структура и материал): ... |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Субстрат (структура и материал): ...

| 2.2.1.9. | Гъстота на клетките: ... |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Гъстота на клетките: ...

| 2.2.1.10. | Вид корпус на каталитичния/ите преобразувател/и: ... |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Вид корпус на каталитичния/ите преобразувател/и: ...

| 2.2.1.11. | Местоположение на каталитичния/ите преобразуватели/и (място и еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ... |
| --- | --- |

2.2.1.11.

Местоположение на каталитичния/ите преобразуватели/и (място и еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ...

| 2.2.1.12. | Диапазон на нормална работна температура (K): ... |
| --- | --- |

2.2.1.12.

Диапазон на нормална работна температура (K): ...

| 2.2.1.13. | Реагенти за еднократна употреба (където е уместно): ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.

Реагенти за еднократна употреба (където е уместно): ...

| 2.2.1.13.1. | Тип и концентрация на реагент, необходим за каталитично действие: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.1.

Тип и концентрация на реагент, необходим за каталитично действие: ...

| 2.2.1.13.2. | Диапазон на нормална работна температура на реагент: ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.2.

Диапазон на нормална работна температура на реагент: ...

| 2.2.1.13.3. | Международен стандарт (където е уместно) ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.3.

Международен стандарт (където е уместно) ...

| 2.2.1.13.4. | Честотата на пълнене с реагент: текущо/при поддръжка (4) ... |
| --- | --- |

2.2.1.13.4.

Честотата на пълнене с реагент: текущо/при поддръжка (4) ...

| 2.2.2. | Кислороден датчик: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.2.

Кислороден датчик: да/не (2)

| 2.2.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Марка(и): ...

| 2.2.2.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Тип: ...

| 2.2.2.3. | Местоположение: ... |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Местоположение: ...

| 2.2.3. | Подаване на въздух: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.3.

Подаване на въздух: да/не (2)

| 2.2.3.1. | Тип (пулсиращ въздух, въздушна помпа и т.н.): ... |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Тип (пулсиращ въздух, въздушна помпа и т.н.): ...

| 2.2.4. | EGR: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.4.

EGR: да/не (2)

| 2.2.4.1. | Характеристики (марка, тип, дебит и т.н.): ... |
| --- | --- |

2.2.4.1.

Характеристики (марка, тип, дебит и т.н.): ...

| 2.2.5. | Филтър за прахови частици: да/не (2) ... |
| --- | --- |

2.2.5.

Филтър за прахови частици: да/не (2) ...

| 2.2.5.1. | Размери, форма и капацитет на филтъра за прахови частици: ... |
| --- | --- |

2.2.5.1.

Размери, форма и капацитет на филтъра за прахови частици: ...

| 2.2.5.2. | Тип и конструкция на филтъра за прахови частици: ... |
| --- | --- |

2.2.5.2.

Тип и конструкция на филтъра за прахови частици: ...

| 2.2.5.3. | Местонахождение (еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ... |
| --- | --- |

2.2.5.3.

Местонахождение (еталонно разстояние в изпускателния тръбопровод): ...

| 2.2.5.4. | Метод или система на регенерация, описание и/или чертеж: ... |
| --- | --- |

2.2.5.4.

Метод или система на регенерация, описание и/или чертеж: ...

| 2.2.5.5. | Диапазон на нормална работна температура (K) и налягане (kPa): ... |
| --- | --- |

2.2.5.5.

Диапазон на нормална работна температура (K) и налягане (kPa): ...

| 2.2.5.6. | В случай на периодична регенерация:






  a) | брой на ЕТС изпитвателните цикли между 2 регенерации (n1); |
| --- | --- | --- |

2.2.5.6.

В случай на периодична регенерация:

a)

брой на ЕТС изпитвателните цикли между 2 регенерации (n1);

| б) | брой на ЕТС изпитвателни цикли по време на регенерация (n2). |
| --- | --- |

б)

брой на ЕТС изпитвателни цикли по време на регенерация (n2).

| 2.2.6. | Други системи: да/не (2) |
| --- | --- |

2.2.6.

Други системи: да/не (2)

| 2.2.6.1. | Описание и действие: ... |
| --- | --- |

2.2.6.1.

Описание и действие: ...

3.   Подаване на горивото

| 3.1. | Дизелови двигатели |
| --- | --- |

3.1.

Дизелови двигатели

| 3.1.1. | Захранваща помпа
  Налягане (3): ... kPa или характеристична диаграма (2): ... |
| --- | --- |

3.1.1.

Захранваща помпа

Налягане (3): ... kPa или характеристична диаграма (2): ...

| 3.1.2. | Система за впръскване |
| --- | --- |

3.1.2.

Система за впръскване

| 3.1.2.1. | Помпа |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Помпа

| 3.1.2.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.1.3. | Подаване: ... mm3
   (3) такт при честота на въртене ... при пълно впръскване или характеристична диаграма (2)
   (3): ...
  Да се укаже използваният метод: на двигателя/на изпитателния стенд (2)

  При осигурен контрол върху форсирането се посочва обичайното подаване на горивото и повишеното налягане, спрямо честотата на въртене на двигателя. |
| --- | --- |

3.1.2.1.3.

Подаване: ... mm3
   (3) такт при честота на въртене ... при пълно впръскване или характеристична диаграма (2)
   (3): ...

Да се укаже използваният метод: на двигателя/на изпитателния стенд (2)

При осигурен контрол върху форсирането се посочва обичайното подаване на горивото и повишеното налягане, спрямо честотата на въртене на двигателя.

| 3.1.2.1.4. | Изпреварване на впръскването |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.

Изпреварване на впръскването

| 3.1.2.1.4.1. | Крива на предварение на впръскването (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.1.

Крива на предварение на впръскването (3): ...

| 3.1.2.1.4.2. | Регулиране на статичното впръскване (3): ... |
| --- | --- |

3.1.2.1.4.2.

Регулиране на статичното впръскване (3): ...

| 3.1.2.2. | Тръби на впръскващата система |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Тръби на впръскващата система

| 3.1.2.2.1. | Дължина: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Дължина: ... mm

| 3.1.2.2.2. | Вътрешен диаметър: ... mm |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

Вътрешен диаметър: ... mm

| 3.1.2.2.3. | Акумулираща горивна система с високо налягане, марка и тип: ... |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Акумулираща горивна система с високо налягане, марка и тип: ...

| 3.1.2.3. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Дюза(и)

| 3.1.2.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.3.3. | „Отварящо налягане“: ... kPa (3) или диаграма на характеристиката (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.1.2.3.3.

„Отварящо налягане“: ... kPa (3) или диаграма на характеристиката (2)
   (3):

| 3.1.2.4. | Регулатор |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Регулатор

| 3.1.2.4.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.1.

Марка(и): ...

| 3.1.2.4.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.2.4.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.2.4.3. | Честота на въртене, при която започва ограничаване на подаването на гориво при пълно натоварване: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.3.

Честота на въртене, при която започва ограничаване на подаването на гориво при пълно натоварване: ... min-1

| 3.1.2.4.4. | Максимални честота на въртене в ненатоварено състояние: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.4.

Максимални честота на въртене в ненатоварено състояние: ... min-1

| 3.1.2.4.5. | Честота на въртене на празен ход: ... min-1 |
| --- | --- |

3.1.2.4.5.

Честота на въртене на празен ход: ... min-1

| 3.1.3. | Система за пускане в ход на студен двигател |
| --- | --- |

3.1.3.

Система за пускане в ход на студен двигател

| 3.1.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Марка(и): ...

| 3.1.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.1.3.3. | Описание: ... |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Описание: ...

| 3.1.3.4. | Спомагателно пусково устройство: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Спомагателно пусково устройство: ...

| 3.1.3.4.1. | Марка: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.1.

Марка: ...

| 3.1.3.4.2. | Тип: ... |
| --- | --- |

3.1.3.4.2.

Тип: ...

| 3.2. | Двигатели, използващи за гориво газ (5) |
| --- | --- |

3.2.

Двигатели, използващи за гориво газ (5)

| 3.2.1. | Гориво: Природен газ/ВНГ (2) |
| --- | --- |

3.2.1.

Гориво: Природен газ/ВНГ (2)

| 3.2.2. | Регулатор/и на налягането или регулатор/и на изпарителя/налягането (3) |
| --- | --- |

3.2.2.

Регулатор/и на налягането или регулатор/и на изпарителя/налягането (3)

| 3.2.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.2.3. | Брой на етапите за намаляване на налягането: ... |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Брой на етапите за намаляване на налягането: ...

| 3.2.2.4. | Налягане във финален етап: мин. ... kPa, макс. ... kPa |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Налягане във финален етап: мин. ... kPa, макс. ... kPa

| 3.2.2.5. | Брой на основните точки за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Брой на основните точки за регулиране: ...

| 3.2.2.6. | Брой на точките за регулиране на празния ход: ... |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Брой на точките за регулиране на празния ход: ...

| 3.2.2.7. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.3. | Система за подаване на гориво: смесител/впръскване на газ/впръскване на течност/директно впръскване (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

Система за подаване на гориво: смесител/впръскване на газ/впръскване на течност/директно впръскване (2)

| 3.2.3.1. | Регулатор на концентрацията на горивото: ... |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Регулатор на концентрацията на горивото: ...

| 3.2.3.2. | Описание на системата и/или схема и чертежи: ... |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Описание на системата и/или схема и чертежи: ...

| 3.2.3.3. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.4. | Смесител |
| --- | --- |

3.2.4.

Смесител

| 3.2.4.1. | Номер: ... |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Номер: ...

| 3.2.4.2. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Марка(и): ...

| 3.2.4.3. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Тип(ове): ...

| 3.2.4.4. | Местоположение: ... |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Местоположение: ...

| 3.2.4.5. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.4.6. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5. | Впръскване в смукателния колектор |
| --- | --- |

3.2.5.

Впръскване в смукателния колектор

| 3.2.5.1. | Впръскване: моновпръскване/многоточково (2) |
| --- | --- |

3.2.5.1.

Впръскване: моновпръскване/многоточково (2)

| 3.2.5.2. | Впръскване: постоянно/симултанно регулирано/последователно регулирано (2) |
| --- | --- |

3.2.5.2.

Впръскване: постоянно/симултанно регулирано/последователно регулирано (2)

| 3.2.5.3. | Оборудване за впръскване |
| --- | --- |

3.2.5.3.

Оборудване за впръскване

| 3.2.5.3.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.3.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.3.3. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.3.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.5.3.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.3.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5.4. | Захранваща помпа (когато е приложимо): |
| --- | --- |

3.2.5.4.

Захранваща помпа (когато е приложимо):

| 3.2.5.4.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.4.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.4.3. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.4.3.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.5.5. | Дюза(и): |
| --- | --- |

3.2.5.5.

Дюза(и):

| 3.2.5.5.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

Марка(и): ...

| 3.2.5.5.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.5.5.3. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.5.5.3.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.6. | Директно впръскване |
| --- | --- |

3.2.6.

Директно впръскване

| 3.2.6.1. | Инжекционна помпа/регулатор на налягането (2) |
| --- | --- |

3.2.6.1.

Инжекционна помпа/регулатор на налягането (2)

| 3.2.6.1.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.1.

Марка(и): ...

| 3.2.6.1.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.6.1.3. | Регулировка на момента на впръскване: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.3.

Регулировка на момента на впръскване: ...

| 3.2.6.1.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.6.1.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.6.2. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.2.6.2.

Дюза(и)

| 3.2.6.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.6.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.6.2.3. | Налягане на отваряне или характеристика (3): ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.3.

Налягане на отваряне или характеристика (3): ...

| 3.2.6.2.4. | Номер на сертификат: ... |
| --- | --- |

3.2.6.2.4.

Номер на сертификат: ...

| 3.2.7. | Модул за електронно управление (ECU) |
| --- | --- |

3.2.7.

Модул за електронно управление (ECU)

| 3.2.7.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.7.1.

Марка(и): ...

| 3.2.7.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.7.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.7.3. | Възможности за регулиране: ... |
| --- | --- |

3.2.7.3.

Възможности за регулиране: ...

| 3.2.8. | Специфично оборудване за ПГ гориво |
| --- | --- |

3.2.8.

Специфично оборудване за ПГ гориво

| 3.2.8.1. | Вариант 1
  (единствено в случай на одобрение на двигатели за няколко специфични състава на гориво) |
| --- | --- |

3.2.8.1.

Вариант 1

(единствено в случай на одобрение на двигатели за няколко специфични състава на гориво)

| 3.2.8.1.1. | Състав на горивото:








  метан (CH4): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| етан (C2H6): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| пропан (C3H8): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| бутан (C4H10): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| С5/С5+: | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| кислород (O2): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |
| инертни (N, He и т.н.): | типично съдържание: ... % (тегловни) | мин. ... % (тегловни) | макс. ... % (тегловни) |

3.2.8.1.1.

Състав на горивото:

метан (CH4):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

етан (C2H6):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

пропан (C3H8):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

бутан (C4H10):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

С5/С5+:

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

кислород (O2):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

инертни (N, He и т.н.):

типично съдържание: ... % (тегловни)

мин. ... % (тегловни)

макс. ... % (тегловни)

| 3.2.8.1.2. | Дюза(и) |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.

Дюза(и)

| 3.2.8.1.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.1.

Марка(и): ...

| 3.2.8.1.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

3.2.8.1.2.2.

Тип(ове): ...

| 3.2.8.1.3. | Други (при необходимост) |
| --- | --- |

3.2.8.1.3.

Други (при необходимост)

| 3.2.8.2. | Вариант 2
  (единствено в случай на одобрения за няколко специфични състава на гориво) |
| --- | --- |

3.2.8.2.

Вариант 2

(единствено в случай на одобрения за няколко специфични състава на гориво)

4.   Газоразпределение

| 4.1. | Максимална хлабина на клапана и ъгъл на отваряне и затваряне на клапана по отношение на мъртвата точка или други еквивалентни стойности: ... |
| --- | --- |

4.1.

Максимална хлабина на клапана и ъгъл на отваряне и затваряне на клапана по отношение на мъртвата точка или други еквивалентни стойности: ...

| 4.2. | Контролни и/или регулировъчни хлабини (2): ... |
| --- | --- |

4.2.

Контролни и/или регулировъчни хлабини (2): ...

5.   Запалителна система (единствено за двигатели с искрово запалване)

| 5.1. | Тип запалителна система: обикновена бобина и свещи/специална бобина и свещи/бобина на свещ/друго (конкретизира се) |
| --- | --- |

5.1.

Тип запалителна система: обикновена бобина и свещи/специална бобина и свещи/бобина на свещ/друго (конкретизира се)

| 5.2. | Регулиращо устройство на запалването |
| --- | --- |

5.2.

Регулиращо устройство на запалването

| 5.2.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.2.1.

Марка(и): ...

| 5.2.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.2.2.

Тип(ове): ...

| 5.3. | Крива на предварение на запалването/графика на момента на предварение на запалването (2)
   (3): ... |
| --- | --- |

5.3.

Крива на предварение на запалването/графика на момента на предварение на запалването (2)
   (3): ...

| 5.4. | Регулиране на момента на запалване (3): ... градуса преди ГМС при честота на въртене от ... min-1

  и MAP от ... kPa |
| --- | --- |

5.4.

Регулиране на момента на запалване (3): ... градуса преди ГМС при честота на въртене от ... min-1

и MAP от ... kPa

| 5.5. | Запалителни свещи |
| --- | --- |

5.5.

Запалителни свещи

| 5.5.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.5.1.

Марка(и): ...

| 5.5.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.5.2.

Тип(ове): ...

| 5.5.3. | Искрова междина: ... mm. |
| --- | --- |

5.5.3.

Искрова междина: ... mm.

| 5.6. | Запална/и бобина/и: |
| --- | --- |

5.6.

Запална/и бобина/и:

| 5.6.1. | Марка(и): ... |
| --- | --- |

5.6.1.

Марка(и): ...

| 5.6.2. | Тип(ове): ... |
| --- | --- |

5.6.2.

Тип(ове): ...

6.   Система за бордова диагностика (СБД)

| 6.1. | Писмено описание и/или чертеж на индикатора за неизправност (ИН) (4): |
| --- | --- |

6.1.

Писмено описание и/или чертеж на индикатора за неизправност (ИН) (4):

| 6.2. | Списък и предназначение на всички компоненти, които се следят от СБД: ... |
| --- | --- |

6.2.

Списък и предназначение на всички компоненти, които се следят от СБД: ...

| 6.3. | Писмено описание (общи принципи на работа на СБД) за: |
| --- | --- |

6.3.

Писмено описание (общи принципи на работа на СБД) за:

| 6.3.1. | Дизелови/газови двигатели (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.

Дизелови/газови двигатели (4): ...

| 6.3.1.1. | Следене на катализатора (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Следене на катализатора (4): ...

| 6.3.1.2. | Следене на deNOx системата (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Следене на deNOx системата (4): ...

| 6.3.1.3. | Наблюдение на филтър за прахови частици за дизелов двигател (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Наблюдение на филтър за прахови частици за дизелов двигател (4): ...

| 6.3.1.4. | Следене на системата за електронно подаване на гориво (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Следене на системата за електронно подаване на гориво (4): ...

| 6.3.1.5. | Други компоненти, следени от СБД (4): ... |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Други компоненти, следени от СБД (4): ...

| 6.4. | Критерии за задействане на ИН (определен брой цикли на кормуване или статистически метод): ... |
| --- | --- |

6.4.

Критерии за задействане на ИН (определен брой цикли на кормуване или статистически метод): ...

| 6.5. | Списък на всички изходящи кодове на СБД и на използваните формати (с обяснения за всеки един): ... |
| --- | --- |

6.5.

Списък на всички изходящи кодове на СБД и на използваните формати (с обяснения за всеки един): ...

7.   Ограничител на въртящия момент

| 7.1. | Описание на задействането на ограничителя на въртящия момент |
| --- | --- |

7.1.

Описание на задействането на ограничителя на въртящия момент

| 7.2. | Описание на ограничаването на кривата на пълно натоварване |
| --- | --- |

7.2.

Описание на ограничаването на кривата на пълно натоварване

---

(1)  Предоставя се за всеки двигател от семейството.

(2)  Ненужното се зачерква.

(3)  Посочва се допускът.

(4)  Ненужното се зачерква.

(5)  При системи, с друга конфигурация, да се предостави равностойна информация(за точка 3.2.).

Допълнение 4

Характеристики на частите на превозното средство, свързани с двигателя

| 1. | Разреждане при входа на смукателната система при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване: ... kPa |
| --- | --- |

1.

Разреждане при входа на смукателната система при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване: ... kPa

| 2. | Противоналягане в изпускателната система при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване: ... kPa |
| --- | --- |

2.

Противоналягане в изпускателната система при номинална честота на въртене и при 100 % натоварване: ... kPa

| 3. | Обем на изпускателната система: ... cm3 |
| --- | --- |

3.

Обем на изпускателната система: ... cm3

| 4. | Мощност, консумирана от спомагателните устройства, задвижвани от двигателя, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, приложение 10, точка 5.1.1. (1)













  Оборудване | Консумирана мощност (в kW) при различа честота на въртене |
| --- | --- | --- |
| | Празен ход | Ниска честота на въртене | Висока честота на въртене | Честота на въртене A (2) | Честота на въртене B (2) | Честота на въртене С (2) | Еталонна честота на въртене (3) |
| Спомагателни устройства, задвижвани от двигателя | | | | | | | |
| (Вж. точка 5.1.1. от Правило No 24/03, приложение 10). | | | | | | | |

4.

Мощност, консумирана от спомагателните устройства, задвижвани от двигателя, както е определено в и съгласно функционалните условия на Правило No 24, приложение 10, точка 5.1.1. (1)

Оборудване

Консумирана мощност (в kW) при различа честота на въртене

Празен ход

Ниска честота на въртене

Висока честота на въртене

Честота на въртене A (2)

Честота на въртене B (2)

Честота на въртене С (2)

Еталонна честота на въртене (3)

Спомагателни устройства, задвижвани от двигателя

(Вж. точка 5.1.1. от Правило No 24/03, приложение 10).

---

(1)  Данните се специфицират за всеки член от семейство.

(2)  Изпитване ESC

(3)  Единствено изпитване ETC

Допълнение 5

Сведения за системата за бордова диагностика (СБД)

| 1. | В съответствие с разпоредбите на точка 5 от приложение 9А към настоящото правило производителят се задължава да осигури следната допълнителна информация за целите на производството на резервни или ремонтни части, съвместими със СБД, както и на инструменти за диагностика и апаратура за изпитване, освен ако тази информация не е предмет на права на интелектуална собственост или представлява специфично ноу-хау на производителя или на доставчика/доставчиците на оригинално оборудване на производител. Информацията, дадена в настоящата точка, се повтаря в приложение 2А към настоящото правило: |
| --- | --- |

1.

В съответствие с разпоредбите на точка 5 от приложение 9А към настоящото правило производителят се задължава да осигури следната допълнителна информация за целите на производството на резервни или ремонтни части, съвместими със СБД, както и на инструменти за диагностика и апаратура за изпитване, освен ако тази информация не е предмет на права на интелектуална собственост или представлява специфично ноу-хау на производителя или на доставчика/доставчиците на оригинално оборудване на производител. Информацията, дадена в настоящата точка, се повтаря в приложение 2А към настоящото правило:

| 1.1. | Описание на типа и на броя цикли на разработване, използвани за първоначалното типово одобрение на превозното средство. |
| --- | --- |

1.1.

Описание на типа и на броя цикли на разработване, използвани за първоначалното типово одобрение на превозното средство.

| 1.2. | Описание на типа демонстрационен цикъл на системата БДС, използвана за първоначалното типово одобрение на превозното средство по отношение на компонента, следен от СБД. |
| --- | --- |

1.2.

Описание на типа демонстрационен цикъл на системата БДС, използвана за първоначалното типово одобрение на превозното средство по отношение на компонента, следен от СБД.

| 1.3. | Подробен документ, описващ всички отчитани, със технология за откриване на повредите и задействане на ИН, компоненти (установен брой цикли на кормуване или статистически метод), включително списък на съответните вторични параметри, отчитани за всеки от компонентите, следени от СБД. Списък на всички изходящи кодове БДС и формати (заедно с обяснение за всеки един), използвани за отделните компоненти на силовото предаване, свързани с емисиите, както и за отделните компоненти, които не са свързани с емисиите, когато следенето на съответния компонент се намесва при задействането на ИН. |
| --- | --- |

1.3.

Подробен документ, описващ всички отчитани, със технология за откриване на повредите и задействане на ИН, компоненти (установен брой цикли на кормуване или статистически метод), включително списък на съответните вторични параметри, отчитани за всеки от компонентите, следени от СБД. Списък на всички изходящи кодове БДС и формати (заедно с обяснение за всеки един), използвани за отделните компоненти на силовото предаване, свързани с емисиите, както и за отделните компоненти, които не са свързани с емисиите, когато следенето на съответния компонент се намесва при задействането на ИН.

| 1.3.1. | Информацията, изисквана по настоящата точка, може, например, да бъде оформена чрез попълването на следната таблица, която се прилага към настоящото приложение:












  Компонент | Код за повреда | Технология на следене | Критерии за откриване на повреда | Критерий за задействане на ИН | Вторични параметри | Разработване | Демонстрационно изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| СКР катализатор | Pxxxx | Сигнали на NOx датчици 1 и 2 | Разлика между сигналите на NOx датчици 1 и 2 | 3-ти цикъл | Честота на въртене, натоварване на двигателя, температура на катализатора, активност на реагента | Три СБД цикъла (три кратки ESC цикъла) | СБД изпитвателен цикъл (кратък ESC цикъл) |

1.3.1.

Информацията, изисквана по настоящата точка, може, например, да бъде оформена чрез попълването на следната таблица, която се прилага към настоящото приложение:

Компонент

Код за повреда

Технология на следене

Критерии за откриване на повреда

Критерий за задействане на ИН

Вторични параметри

Разработване

Демонстрационно изпитване

СКР катализатор

Pxxxx

Сигнали на NOx датчици 1 и 2

Разлика между сигналите на NOx датчици 1 и 2

3-ти цикъл

Честота на въртене, натоварване на двигателя, температура на катализатора, активност на реагента

Три СБД цикъла (три кратки ESC цикъла)

СБД изпитвателен цикъл (кратък ESC цикъл)

| 1.3.2. | Информацията, изисквана по настоящото допълнение, може да бъде ограничена до пълен списък на кодовете за повреда, записани от СБД, когато точка 5.1.2.1. от приложение 9А към настоящото правило не е приложима, както в случай на резервни или ремонтни части. Тази информация може, например, да бъде оформена чрез попълването на първите две колони в таблицата от точка 1.3.1. по-горе.
  Пълният комплект информация следва да бъде на разположение на органа за типово одобрение като част от допълнителния материал, изискван в точка 5.1.7.1., „изисквания за документацията“ от настоящото правило. |
| --- | --- |

1.3.2.

Информацията, изисквана по настоящото допълнение, може да бъде ограничена до пълен списък на кодовете за повреда, записани от СБД, когато точка 5.1.2.1. от приложение 9А към настоящото правило не е приложима, както в случай на резервни или ремонтни части. Тази информация може, например, да бъде оформена чрез попълването на първите две колони в таблицата от точка 1.3.1. по-горе.

Пълният комплект информация следва да бъде на разположение на органа за типово одобрение като част от допълнителния материал, изискван в точка 5.1.7.1., „изисквания за документацията“ от настоящото правило.

| 1.3.3. | Информацията, изисквана по настоящата точка, се повтаря в приложение 2А към настоящото правило.
  Когато точка 5.1.2.1 от приложение 9А към настоящото правило не е приложима в случай на резервни или ремонтни части, информацията, предоставяна в приложение 2А може да бъде ограничена до споменатата в точка 1.3.2. |
| --- | --- |

1.3.3.

Информацията, изисквана по настоящата точка, се повтаря в приложение 2А към настоящото правило.

Когато точка 5.1.2.1 от приложение 9А към настоящото правило не е приложима в случай на резервни или ремонтни части, информацията, предоставяна в приложение 2А може да бъде ограничена до споменатата в точка 1.3.2.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2A

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Допълнение 1

Сведения за СБД

Както е отбелязано в допълнение 4 към приложение 1 към настоящото правило, съдържащата се в настоящото допълнение информация се предоставя от производителя на двигателя/превозното средство за целите на производството на резервни или ремонтни части, съвместими със СБД, както и на инструменти за диагностика и на апаратура за изпитване. Производителят на двигателя/превозното средство не е длъжен да предоставя тази информация, ако тя е предмет на права на интелектуална собственост или съдържа ноу-хау на производителите или на доставчика/доставчиците на оригинално оборудване на производител.

При поискване, настоящото допълнение се предоставя на всеки производител на части, инструменти за диагностика и на апаратура за изпитване, при условия на равнопоставеност .

В съответствие с разпоредбите на точка 1.3.3. от допълнение 4 към приложение 1, информацията, изисквана по настоящата точка е идентична на предвидената във въпросното допълнение.

| 1. | Описание на типа и на броя цикли на разработване, използвани за първоначалното типово одобрение на превозното средство. |
| --- | --- |

1.

Описание на типа и на броя цикли на разработване, използвани за първоначалното типово одобрение на превозното средство.

| 2. | Описание на типа демонстрационен цикъл на СБД, използвана за първоначалното типово одобрение на превозното средство по отношение на компонента, следен от СБД. |
| --- | --- |

2.

Описание на типа демонстрационен цикъл на СБД, използвана за първоначалното типово одобрение на превозното средство по отношение на компонента, следен от СБД.

| 3. | Подробен документ, описващ всички отчитани, със технология за откриване на повредите и задействане на ИН, компоненти (установен брой цикли на кормуване или статистически метод), включително списък на съответните вторични параметри, отчитани за всеки от компонентите, следени от СБД. Списък на всички изходящи кодове СБД и формати (заедно с обяснение за всеки един), използвани за отделните компоненти на силовото предаване, свързани с емисиите, както и за отделните компоненти, които не са свързани с емисиите, когато следенето на съответния компонент се намесва при задействането на ИН. |
| --- | --- |

3.

Подробен документ, описващ всички отчитани, със технология за откриване на повредите и задействане на ИН, компоненти (установен брой цикли на кормуване или статистически метод), включително списък на съответните вторични параметри, отчитани за всеки от компонентите, следени от СБД. Списък на всички изходящи кодове СБД и формати (заедно с обяснение за всеки един), използвани за отделните компоненти на силовото предаване, свързани с емисиите, както и за отделните компоненти, които не са свързани с емисиите, когато следенето на съответния компонент се намесва при задействането на ИН.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2Б

СЪОБЩЕНИЕ

(максимален формат: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ОФОРМЛЕНИЕ НА МАРКИРОВКИТЕ ЗА ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ

(Вж. таблицата в точка 4.6.3. от настоящото правило)

I.   ОДОБРЕНИЕ „B“ (ред B1, СБД етап 1, без контрол на NOx).

ПРИМЕР 1

Дизелови двигатели:

Image

ПРИМЕР 2

Двигатели, работещи с природен газ (ПГ):

Наставката след националния символ, указва вида на горивото, определена в съответствие с точка 4.6.3.1. от настоящото правило.

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, показва че разглежданият двигател/превозно средство е било одобрен в Обединеното кралство (E11), в съответствие с Правило No 49 под номер за одобрение 052439. Маркировката показва, че одобрението е издадено в съответствие с изискванията на Правило No 49 с включена серия от изменения 05 и удовлетворявайки съответните етапи на емисии, подробно описани в точка 4.6.3. от настоящото правило.

II.   ОДОБРЕНИЕ „С“ (ред B1, СБД етап 1, без контрол на NOx).

ПРИМЕР 3

Дизелови двигатели:

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, показва че разглеждания двигател/превозно средство е бил одобрен във Обединеното кралство (E11), съгласно Правило No 49 под номер за одобрение 052439. Маркировката показва, че одобрението е издадено в съответствие с изискванията на Правило No 49 с включена серия от изменения 05 и удовлетворявайки съответните етапи на емисии, подробно описани в точка 4.6.3. от настоящото правило.

III.   ОДОБРЕНИЕ „F“ (ред B2, СБД етап 2, без контрол на NOx).

ПРИМЕР 4

Двигатели, работещи с гориво ВНГ:

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, показва че разглежданият двигател/превозно средство е бил одобрен във Обединеното кралство (E11), съгласно Правило No 49 под номер за одобрение 052439. Маркировката показва, че одобрението е издадено в съответствие с изискванията на Правило No 49 с включена серия от изменения 05 и удовлетворявайки съответните етапи на емисии, подробно описани в точка 4.6.3. от настоящото правило.

IV.   ОДОБРЕНИЕ „G“ (ред B2, СБД етап 2, без контрол на NOx).

ПРИМЕР 5

Дизелов двигател:

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, показва че разглежданият двигател/превозно средство е бил одобрен във Обединеното кралство (E11), съгласно Правило No 49 под номер за одобрение 052439. Маркировката показва, че одобрението е издадено в съответствие с изискванията на Правило No 49 с включена серия от изменения 05 и удовлетворявайки съответните етапи на емисии, подробно описани в точка 4.6.3. от настоящото правило.

V.   ОДОБРЕНИЕ „J“ (ред B2, СБД етап 2, без NOx контрол).

ПРИМЕР 6

Двигател, работещ с гориво ВНГ:

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, показва че разглежданият двигател/превозно средство е бил одобрен във Обединеното кралство (E11), съгласно Правило No 49 под регистрационен номер за одобрение 052439. Маркировката показва, че одобрението е издадено в съответствие с изискванията на Правило No 49 с включена серия от изменения 05 и удовлетворявайки съответните етапи на емисии, подробно описани в точка 4.6.3. от настоящото правило.

VI.   ДВИГАТЕЛ/ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО, ОДОБРЕН ПО ЕДНО ИЛИ ПОВЕЧЕ ПРАВИЛА (Вж. точка 4.7. от настоящото правило)

ПРИМЕР 7

Image

По-горе изобразената маркировка, поставена на двигател/превозно средство, работещ с HL-природен газ, показва че разглежданият двигател/превозно средство е бил одобрен във Обединеното кралство (E11), съгласно Правило No 49 под номер за одобрение 052439 (1). Първите две цифри на номерата на одобрение показват, че към датите, когато са били издадени съответните одобрения, Правило No 49 вече е включвало серията от изменения 05, а Правило No 24 — серията от изменения 03.

---

(1)  Вторият номер на правило е даден само като пример.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4A

Процедура на изпитване

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| 1.1. | Настоящото приложение описва методите за определяне на газовите емисии, емисиите прахови частици и димните емисии на двигателите, които подлежат на изпитване. Описани са три изпитвателни цикъла, които се прилагат съгласно разпоредбите на точка 5.2.:






  a) | ESC, който се състои от цикъл с 13 режима, с двигателя в устойчиво състояние; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Настоящото приложение описва методите за определяне на газовите емисии, емисиите прахови частици и димните емисии на двигателите, които подлежат на изпитване. Описани са три изпитвателни цикъла, които се прилагат съгласно разпоредбите на точка 5.2.:

a)

ESC, който се състои от цикъл с 13 режима, с двигателя в устойчиво състояние;

| б) | ELR, който се състои от преходни стъпки на натоварване при различна честота на въртене, които са неразделна част от изпитвателната процедура и се провеждат едновременно; |
| --- | --- |

б)

ELR, който се състои от преходни стъпки на натоварване при различна честота на въртене, които са неразделна част от изпитвателната процедура и се провеждат едновременно;

| в) | ЕТС, който се състои от преходни режими, които се прилагат последователно секунда по секунда. |
| --- | --- |

в)

ЕТС, който се състои от преходни режими, които се прилагат последователно секунда по секунда.

| 1.2. | Изпитването се провежда, като двигателят се монтира на изпитвателния стенд и се свързва към динамометричен стенд. |
| --- | --- |

1.2.

Изпитването се провежда, като двигателят се монтира на изпитвателния стенд и се свързва към динамометричен стенд.

1.3.   Принцип на извършване на измерванията

Емисиите на отработилите газове от двигателя, които се измерват, включват газовете (въглероден окис, обща маса на въглеводородите, за дизеловите двигатели единствено при изпитването ESC; неметановите въглеводороди, за дизелови и газови двигатели, единствено при изпитването ЕТС; метан, за газови двигатели, единствено при изпитването ЕТС и азотни окиси), праховите частици (единствено за дизелови двигатели) и димните емисии (за дизелови двигатели, единствено при изпитването ELR). В допълнение, често се използва въглероден двуокис, като индикаторен газ при определяне съотношението на разреждане на системите за разреждане на част от или целия поток. Добрата инженерна практика препоръчва общите измервания на въглеродния двуокис, като отлично средство за разкриване на проблеми с измерванията в хода на изпитването.

| 1.3.1. | ESC изпитване
  По време на изпълняване на предписаната последователност от условия за работа на загрял двигател, стойностите на гореспоменатите емисии на отработили газове се проверяват постоянно, като се взимат проби на неразредените или разредените отработили газове. Изпитвателният цикъл се състои от поредица режими на честота на въртене и мощност, които се намират в рамките на обичайния работен обхват на дизеловите двигатели. При всеки режим се определя концентрацията на всеки газообразен замърсител, потокът на отработилите газове и изходната мощност, а измерените стойности се претеглят. За измерване на праховите частици отработилите газове се разреждат с кондициониран околен въздух, като се използва система за разреждане на целия поток или на част от него. Праховите частици се улавят на единичен филтър, подходящ предвид тегловните коефициенти на всеки режим. Специфичното количество на всеки замърсител, изразено в грамове за киловатчас, се изчислява, както е описано в допълнение 1 към настоящото приложение. Допълнително, в три изпитвателни точки в зоната на контрол, избрани от техническата служба, се измерва NOx, а измерените стойности се сравняват със стойностите, изчислени при режимите на изпитвателния цикъл, чиито обхват включва избраните точки за изпитване. Контролната проверка за NOx осигурява ефективността на контрола на емисиите от двигателя в рамките на обичайния обхват на работа на двигателя. |
| --- | --- |

1.3.1.

ESC изпитване

По време на изпълняване на предписаната последователност от условия за работа на загрял двигател, стойностите на гореспоменатите емисии на отработили газове се проверяват постоянно, като се взимат проби на неразредените или разредените отработили газове. Изпитвателният цикъл се състои от поредица режими на честота на въртене и мощност, които се намират в рамките на обичайния работен обхват на дизеловите двигатели. При всеки режим се определя концентрацията на всеки газообразен замърсител, потокът на отработилите газове и изходната мощност, а измерените стойности се претеглят. За измерване на праховите частици отработилите газове се разреждат с кондициониран околен въздух, като се използва система за разреждане на целия поток или на част от него. Праховите частици се улавят на единичен филтър, подходящ предвид тегловните коефициенти на всеки режим. Специфичното количество на всеки замърсител, изразено в грамове за киловатчас, се изчислява, както е описано в допълнение 1 към настоящото приложение. Допълнително, в три изпитвателни точки в зоната на контрол, избрани от техническата служба, се измерва NOx, а измерените стойности се сравняват със стойностите, изчислени при режимите на изпитвателния цикъл, чиито обхват включва избраните точки за изпитване. Контролната проверка за NOx осигурява ефективността на контрола на емисиите от двигателя в рамките на обичайния обхват на работа на двигателя.

| 1.3.2. | ELR изпитване
  По време на изпълняване на предписаното изпитване с преходни степени на натоварване димните емисии на загрял двигател се определят с димомер. Изпитването се провежда, като двигателят се натоварва при постоянна честота на въртене от 10 % до 100 % при три различни честоти на въртене на двигателя. В допълнение се провежда изпитване при четвърти режим на натоварване, избран от техническата служба (1), и стойността се сравнява със стойностите от предходните режими на натоварване. Максималната стойност на димните емисии се определя, като се използва алгоритъм за изчисление на средните стойности, описан в допълнение 1 към настоящото приложение. |
| --- | --- |

1.3.2.

ELR изпитване

По време на изпълняване на предписаното изпитване с преходни степени на натоварване димните емисии на загрял двигател се определят с димомер. Изпитването се провежда, като двигателят се натоварва при постоянна честота на въртене от 10 % до 100 % при три различни честоти на въртене на двигателя. В допълнение се провежда изпитване при четвърти режим на натоварване, избран от техническата служба (1), и стойността се сравнява със стойностите от предходните режими на натоварване. Максималната стойност на димните емисии се определя, като се използва алгоритъм за изчисление на средните стойности, описан в допълнение 1 към настоящото приложение.

| 1.3.3. | ETC изпитване
  По време на изпълняване на предписания преходен цикъл за условия на работа на загрял двигател, който се основава главно на режимите на работа при пътни условия , типични за двигателите с голяма мощност на товарните автомобили и автобуси, гореспоменатите замърсители се изследват или след като общите отработили газове се разреждат с въздух, кондициониран към околната среда (CVS система с двойно разреждане за прахови частици), или чрез определяне на газообразните компоненти в неразредените отработили газове и праховите частици чрез система за разреждане на част от потока. Като се използват въртящият момент на двигателя и сигналите от динамометричния стенд на двигателя с обратната връзка за честотата на въртене, мощността се интегрира по отношение на времето на цикъла, за да се определи работата, извършена от двигателя за цикъла. За CVS система концентрацията на NOx и на въглеводороди НС се определя в продължение на целия цикъл чрез интегриране на сигнала на анализатора, докато концентрацията на CO, CO2 и NMHC може да се определи чрез интегриране на сигнала на анализатора или чрез събиране на проби в торба. Ако се измерват в неразредени отработили газове, всички газови съставки се определят по време на цикъла чрез интегриране на сигнала на анализатора. За праховите частици се събира пропорционална проба върху подходящи филтри. Дебитът на неразредените или разредени отработили газове се определя в продължение на целия цикъл, за да се изчислят стойностите на масата на емисиите замърсители. За да се изчислят граммолите на всеки замърсител, отделяни на киловатчас, стойностите на масата на емисиите се отнасят към работата на двигателя, както е описано в допълнение 2 към настоящото приложение. |
| --- | --- |

1.3.3.

ETC изпитване

По време на изпълняване на предписания преходен цикъл за условия на работа на загрял двигател, който се основава главно на режимите на работа при пътни условия , типични за двигателите с голяма мощност на товарните автомобили и автобуси, гореспоменатите замърсители се изследват или след като общите отработили газове се разреждат с въздух, кондициониран към околната среда (CVS система с двойно разреждане за прахови частици), или чрез определяне на газообразните компоненти в неразредените отработили газове и праховите частици чрез система за разреждане на част от потока. Като се използват въртящият момент на двигателя и сигналите от динамометричния стенд на двигателя с обратната връзка за честотата на въртене, мощността се интегрира по отношение на времето на цикъла, за да се определи работата, извършена от двигателя за цикъла. За CVS система концентрацията на NOx и на въглеводороди НС се определя в продължение на целия цикъл чрез интегриране на сигнала на анализатора, докато концентрацията на CO, CO2 и NMHC може да се определи чрез интегриране на сигнала на анализатора или чрез събиране на проби в торба. Ако се измерват в неразредени отработили газове, всички газови съставки се определят по време на цикъла чрез интегриране на сигнала на анализатора. За праховите частици се събира пропорционална проба върху подходящи филтри. Дебитът на неразредените или разредени отработили газове се определя в продължение на целия цикъл, за да се изчислят стойностите на масата на емисиите замърсители. За да се изчислят граммолите на всеки замърсител, отделяни на киловатчас, стойностите на масата на емисиите се отнасят към работата на двигателя, както е описано в допълнение 2 към настоящото приложение.

2.   УСЛОВИЯ ЗА ИЗПИТВАНЕТО

2.1.   Условия за изпитване на двигателя

| 2.1.1. | Измерват се абсолютната температура (Ta) на въздуха на двигателя при смукателния отвор на двигателя, изразена в градуси по Келвин, и атмосферното налягане на сухия въздух (ps), изразено в kPa, а параметърът fa се определя съгласно следните изисквания: В многоцилиндрови двигатели, които имат отделни групи смукателни колектори, например в двигател с „V“ конфигурация, се измерва средната температура на отделните групи.






  a) | за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:
  двигатели с естествено пълнене (атмосферен двигател) и с механично задвижван компресор:

  двигатели с турбокомпресор със или без охлаждане на входящия въздух: |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Измерват се абсолютната температура (Ta) на въздуха на двигателя при смукателния отвор на двигателя, изразена в градуси по Келвин, и атмосферното налягане на сухия въздух (ps), изразено в kPa, а параметърът fa се определя съгласно следните изисквания: В многоцилиндрови двигатели, които имат отделни групи смукателни колектори, например в двигател с „V“ конфигурация, се измерва средната температура на отделните групи.

a)

за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:

двигатели с естествено пълнене (атмосферен двигател) и с механично задвижван компресор:

двигатели с турбокомпресор със или без охлаждане на входящия въздух:

| б) | двигатели с искрово запалване: |
| --- | --- |

б)

двигатели с искрово запалване:

| 2.1.2. | Валидност на изпитването
  За да бъде призната валидността на изпитването, параметърът fa трябва да бъде:
  0,96 ≤ fa ≤ 1,06 |
| --- | --- |

2.1.2.

Валидност на изпитването

За да бъде призната валидността на изпитването, параметърът fa трябва да бъде:

0,96 ≤ fa ≤ 1,06

2.2.   Двигатели с охлаждане на постъпващия въздух

Отчита се температурата на въздуха на компресора, която трябва да е, при заявената максимална мощност за честотата на въртене и при пълно натоварване, в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха на турбокомпресора, определена в приложение 1, допълнение 1, точка 1.16.3. Температурата на охлаждащата среда е най-малко 293 К (20o С).

Когато се използва изпитвателна система със стенд или външен вентилатор, температурата на въздуха на компресора трябва да в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха на турбокомпресора, определена в приложение 1, допълнение 1, точка 1.16.3, при заявената максимална мощност за честотата на въртене. Регулировките на междинния охладител за засмуквания въздух, които отговарят на гореспоменатите условия, се използват по време на целия изпитвателен цикъл.

2.3.   Смукателна уредба на двигателя

Използва се смукателна уредба на двигателя, която представлява система за ограничаване на въздушния приток до ± 100 Па от горната граница на двигателя, когато двигателят работи при заявената за максималната мощност и пълното натоварване честота на въртене на коля новия вал.

2.4.   Изпускателна система на двигателя

Използва се изпускателна уредба с противоналягане на отработилите газове до ±1 000 Pa от горната пределна стойност на двигателя, при честота на въртене при максималната заявена мощност и пълно натоварване и обем до ± 40 % от посочения от производителя . Може да се използва специална изпитвателна система, при условие че тя представлява действителните условия на работа на двигателя. Изпускателната уредба трябва да е съобразена с изискванията за взимане на проби от отработилите газове, както е определено в точка 3.4. от допълнение 4 към настоящото приложение и в допълнение 6, точка 2.2.1, ЕР и точка 2.3.1., ЕР.

Ако двигателят е оборудван с устройство за последваща обработка на отработилите газове, изпускателната тръба трябва да има същия диаметър, като на тръбата, използвана в действителни условия, за разстояние, равно на четири диаметъра преди началото на разширителната част, където се намира устройството за последваща обработка. Разстоянието от фланеца на изпускателния колектор или изхода на турбокомпресора до устройството за последваща обработка е същото, като това, което е указано в конфигурацията на превозното средство или е в рамките на спецификациите на производителя за това разстояние. Противоналягането или ограниченията за отработилите газове трябва да отговарят на гореописаните критерии и да могат да се регулират от клапан. Контейнерът за последваща обработка може да се отстранява по време на симулираните изпитвания и по време на съставяне на графика на двигателя и да се замества с еквивалентен съд с неактивен катализатор.

2.5.   Охладителна уредба

Уредбата за охлаждане на двигателя трябва да бъде в състояние да поддържа двигателя в нормалните работни температури, предписани от производителя.

2.6.   Смазочно масло

Спецификациите на смазочното масло, използвано за изпитването, се записват и представят заедно с резултатите от изпитването, както е указано в приложение 1, точка 7.1.

2.7.   Гориво

Необходимо е да се използва еталонното гориво, посочено в приложение 5.

Температурата на горивото и точката на измерване се определят от производителя в рамките на границите, дадени в приложение 1, точка 1.16.5. Температурата на горивото е не по-ниска от 306 К (33o С). Ако не е определена, тя е 311 К ± 5 К (38o С ± 5o С) при отвора за подаване на гориво.

За двигателите, използващи за гориво ПГ и ВНГ, температурата на горивото и точката на измерване са в рамките на пределните стойности, дадени в приложение 1, точка 1.16.5. или приложение 1, допълнение 3, точка 1.16.5., в случаите, когато двигателят не е базов двигател.

| 2.8 | Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, емисиите, измерени при изпитвателния цикъл, са представителни за емисиите при реална експлоатация. В случай на двигател, оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, която изисква реагент, то реагентът, използван за всички изпитвания, трябва да съответства на приложение 1, точка 2.2.1.13. |
| --- | --- |

2.8

Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, емисиите, измерени при изпитвателния цикъл, са представителни за емисиите при реална експлоатация. В случай на двигател, оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, която изисква реагент, то реагентът, използван за всички изпитвания, трябва да съответства на приложение 1, точка 2.2.1.13.

| 2.8.1. | За система за последваща обработка на отработили газове, базирана на непрекъснат регенерационен процес, емисиите се измерват върху стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове.
  Регенерационният процес трябва да се извършва поне веднъж по време на ЕТС изпитването и производителят обявява нормалните условия, при които става това (сажди, температура, противоналягане на отработили газове и т.н.).
  За да се провери регенерационният процес, се правят поне 5 ЕТС изпитвания. При изпитванията се записват температурата и налягането на отработилите газове (температурите преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане и т.н.).
  Системата за последваща обработка се счита за удовлетворителна, ако условията, обявени от производителя, се проявяват по време на изпитването зa достатъчно дълъг период от време.
  Крайният изпитвателен резултат ще бъде средното аритметично от различните изпитвателни резултати от ЕТС изпитването.
  Ако последващата обработка на отработили газове има защитен режим, който превключва към периодичен регенерационен режим, това се проверява съгласно точка 2.8.2. от настоящото приложение. За този специфичен случай пределните стойности на емисиите в таблица 2 от точка 5.2. могат да се превишат и няма да бъдат претеглени. |
| --- | --- |

2.8.1.

За система за последваща обработка на отработили газове, базирана на непрекъснат регенерационен процес, емисиите се измерват върху стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове.

Регенерационният процес трябва да се извършва поне веднъж по време на ЕТС изпитването и производителят обявява нормалните условия, при които става това (сажди, температура, противоналягане на отработили газове и т.н.).

За да се провери регенерационният процес, се правят поне 5 ЕТС изпитвания. При изпитванията се записват температурата и налягането на отработилите газове (температурите преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане и т.н.).

Системата за последваща обработка се счита за удовлетворителна, ако условията, обявени от производителя, се проявяват по време на изпитването зa достатъчно дълъг период от време.

Крайният изпитвателен резултат ще бъде средното аритметично от различните изпитвателни резултати от ЕТС изпитването.

Ако последващата обработка на отработили газове има защитен режим, който превключва към периодичен регенерационен режим, това се проверява съгласно точка 2.8.2. от настоящото приложение. За този специфичен случай пределните стойности на емисиите в таблица 2 от точка 5.2. могат да се превишат и няма да бъдат претеглени.

| 2.8.2. | За последващата обработка на отработили газове, основаваща се на периодичен регенерационен процес, емисиите се измерват при най-малко две ЕТС изпитвания, едно по време на и едно извън регенерацията при стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове и резултатите се претеглят.
  Регенерационният процес се извършва поне един път по време на ЕТС изпитването. Двигателят може да бъде оборудван с превключвател, способен да предотврати или разреши регенерационния процес, при условия че това действие няма ефект върху първоначалната калибриране на двигателя.
  Производителят обявява условията на нормалните параметри, при които се извършва регенерационният процес (сажди, температура, протиовналягане на отработили газове и т.н.) и неговата продължителност (n2). Производителят също осигурява всичките данни за определяне времето между две регенерации (n1). Точната процедура за определяне на това време се одобрява от техническата служба, на основата на добра техническа преценка.
  Производителят осигурява система за последваща обработка на отработилите газове, натоварена с цел постигане на регенерация по време на ЕТС изпитването. По време на кондициониращата фаза на двигателя не се извършва регенерация.
  Средните емисии между регенерационните фази се определят от средноаритметичното на няколко приблизително равноотстоящи ЕТС изпитвания. Препоръчва се извършването на поне едно ЕТС изпитване, възможно най-близко преди регенерационното изпитване, и едно ЕТС изпитване незабавно след регенерационното изпитване. Като алтернатива, производителят може да осигури данни, показващи, че емисиите остават постоянни (± 15 %) между регенерационните фази. В този случай се използват емисиите само на едно ЕТС изпитване.
  По време на регенерационното изпитване всички данни, необходими за откриване на регенерация, се записват (СО или NOx емисии, температура преди и след системата за последваща обработка на отработилите газове, противоналягане на отработилите газове и т.н.).
  По време на регенерационния процес пределните стойности на емисиите от таблица 2 от член 5.2. може да се превишат.
  Измерените емисии се претеглят съгласно точки 5.5 и 6.3. от допълнение 2 към настоящото приложение и крайният резултат не трябва да превишава пределните стойности от таблица 2 от точка 5.2. |
| --- | --- |

2.8.2.

За последващата обработка на отработили газове, основаваща се на периодичен регенерационен процес, емисиите се измерват при най-малко две ЕТС изпитвания, едно по време на и едно извън регенерацията при стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове и резултатите се претеглят.

Регенерационният процес се извършва поне един път по време на ЕТС изпитването. Двигателят може да бъде оборудван с превключвател, способен да предотврати или разреши регенерационния процес, при условия че това действие няма ефект върху първоначалната калибриране на двигателя.

Производителят обявява условията на нормалните параметри, при които се извършва регенерационният процес (сажди, температура, протиовналягане на отработили газове и т.н.) и неговата продължителност (n2). Производителят също осигурява всичките данни за определяне времето между две регенерации (n1). Точната процедура за определяне на това време се одобрява от техническата служба, на основата на добра техническа преценка.

Производителят осигурява система за последваща обработка на отработилите газове, натоварена с цел постигане на регенерация по време на ЕТС изпитването. По време на кондициониращата фаза на двигателя не се извършва регенерация.

Средните емисии между регенерационните фази се определят от средноаритметичното на няколко приблизително равноотстоящи ЕТС изпитвания. Препоръчва се извършването на поне едно ЕТС изпитване, възможно най-близко преди регенерационното изпитване, и едно ЕТС изпитване незабавно след регенерационното изпитване. Като алтернатива, производителят може да осигури данни, показващи, че емисиите остават постоянни (± 15 %) между регенерационните фази. В този случай се използват емисиите само на едно ЕТС изпитване.

По време на регенерационното изпитване всички данни, необходими за откриване на регенерация, се записват (СО или NOx емисии, температура преди и след системата за последваща обработка на отработилите газове, противоналягане на отработилите газове и т.н.).

По време на регенерационния процес пределните стойности на емисиите от таблица 2 от член 5.2. може да се превишат.

Измерените емисии се претеглят съгласно точки 5.5 и 6.3. от допълнение 2 към настоящото приложение и крайният резултат не трябва да превишава пределните стойности от таблица 2 от точка 5.2.

---

(1)  /Точките на изпитване се избират, като се използват одобрени статистически методи на случаен подбор.

Допълнение 1

Изпитвателни цикли ESC и ELR

1.   РЕГУЛИРОВКИ НА ДВИГАТЕЛЯ И ДИНАМОМЕТРИЧНИЯ СТЕНД

1.1   Определяне честотите на въртене на двигателя A, В и С

Производителят заявява честотите на въртене на двигателя A, B и C в съответствие със следните изисквания:

Високата честота на въртене nhi се определя, като се изчислят 70 % от заявената максимална мощност нето Р(n), както е определено в приложение 1, точка 8.2. Най-високата честота на въртене, при която се проявява тази стойност на мощността върху кривата на мощността се определя като nhi.

Ниската честота на въртене nlo се определя, като се изчислят 50 % от заявената максимална мощност нето Р(n), както е определено в приложение 1, точка 8.2. Най-ниската честота на въртене, при които се проявява тази стойност на мощността върху кривата на мощността се определят като nlo.

Честотите на въртене A, В и С се изчисляват, както следва:

| Честота на въртене А | = | nlo + 25 % (nhi - nlo) |
| --- | --- | --- |
| Честота на въртене В | = | nlo + 50 % (nhi - nlo) |
| Честота на въртене С | = | nlo + 75 % (nhi - nlo) |

Честота на въртене А

=

nlo + 25 % (nhi - nlo)

Честота на въртене В

=

nlo + 50 % (nhi - nlo)

Честота на въртене С

=

nlo + 75 % (nhi - nlo)

Честотите на въртене A, B и C могат да се проверят с един от следните методи:

| a) | по време на одобряването на мощността на двигателя съгласно Правило No 85 за точно определяне на nhi и nlo се правят измервания в допълнителни точки на изпитване. Максималната мощност nhi и nlo, се определя от кривата на мощността, а честотите на въртене А, В и С се изчисляват съгласно гореспоменатите формули; |
| --- | --- |

a)

по време на одобряването на мощността на двигателя съгласно Правило No 85 за точно определяне на nhi и nlo се правят измервания в допълнителни точки на изпитване. Максималната мощност nhi и nlo, се определя от кривата на мощността, а честотите на въртене А, В и С се изчисляват съгласно гореспоменатите формули;

| б) | съставя се диаграма на двигателя по дължината на кривата на максималното натоварване от максималната честота на въртене без натоварване до честотата на въртене на празен ход, като се използват най-малко 5 точки на измерване на интервали от 1 000 min-1 и точки на измерване до ± 50 min-1 от честотата на въртене при заявена максимална мощност. Максималната мощност, nhi и nlo, се определя от тази крива на изобразяване на графиката, а честотите на въртене А, В и С се изчисляват съгласно гореспоменатите формули. |
| --- | --- |

б)

съставя се диаграма на двигателя по дължината на кривата на максималното натоварване от максималната честота на въртене без натоварване до честотата на въртене на празен ход, като се използват най-малко 5 точки на измерване на интервали от 1 000 min-1 и точки на измерване до ± 50 min-1 от честотата на въртене при заявена максимална мощност. Максималната мощност, nhi и nlo, се определя от тази крива на изобразяване на графиката, а честотите на въртене А, В и С се изчисляват съгласно гореспоменатите формули.

Когато измерените честоти на въртене A, B и C са в рамките на ± 3 % от заявените от производителя честоти на въртене, заявените честоти на въртене на двигателя се използват за изпитването на емисиите. Когато за някоя честота на въртене се превишава допускът, измерената честота на въртене се използва за изпитването на емисиите.

1.2.   Определяне на регулировките на динамометричния стенд

Кривата на въртящия момент при пълно натоварване се определя експериментално за изчисляване стойностите на въртящия момента за специфичните изпитвателни режими при условия, както е определено в приложение 1, точка 8.2. Когато е приложимо, се взема под внимание мощността, консумирана от оборудването, което се задвижва от двигателя. Регулировката на динамометричния стенд за всеки изпитвателен режим се изчислява, като се използва формулата:

| s | = | P(n) * (L/100), при изпитване при условия, осигуряващи мощност нето; |
| --- | --- | --- |
| s | = | P(n) * (L/100) + (Р(а) – Р(b)), когато не се изпитва при условия, осигуряващи мощност нето; |

s

=

P(n) * (L/100), при изпитване при условия, осигуряващи мощност нето;

s

=

P(n) * (L/100) + (Р(а) – Р(b)), когато не се изпитва при условия, осигуряващи мощност нето;

където:

| s | = | регулировки на динамометричния стенд, в kW |
| --- | --- | --- |
| P(n) | = | мощност нето на двигателя, указана в приложение 1, точка 8.2., в kW |
| L | = | степен на натоварване , указана в точка 2.7.1, в % |
| Р(а) | = | консумирана мощност от монтираните спомагателни съоръжения, както е указано в приложение 1, точка 6,1 |
| P(b) | = | консумирана мощност от демонтираните спомагателни съоръжения, както е указано в приложение 1, точка 6.2. |

s

=

регулировки на динамометричния стенд, в kW

P(n)

=

мощност нето на двигателя, указана в приложение 1, точка 8.2., в kW

L

=

степен на натоварване , указана в точка 2.7.1, в %

Р(а)

=

консумирана мощност от монтираните спомагателни съоръжения, както е указано в приложение 1, точка 6,1

P(b)

=

консумирана мощност от демонтираните спомагателни съоръжения, както е указано в приложение 1, точка 6.2.

2.   ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНЕ ESC

По искане на производителя, може да се проведе пробно изпитване за подготовка на двигателя и изпускателната система преди провеждане на измервателния цикъл.

2.1.   Подготовка на филтрите за взимане на проби

Най-малко един час преди изпитването, всеки филтър се поставя в частично покрито блюдо на Петри, което е защитено от замърсяване с прах и е поставено в камера за претегляне, с цел стабилизация. В края на стабилизационния период, всеки филтър се претегля и се записва теглото на тарата. След това филтърът се съхранява в затворено блюдо на Петри или запечатан филтъродържател, докато стане необходим за изпитването. Филтърът се използва в рамките на осем часа след изваждането му от камерата за претегляне. Записва се теглото на тарата.

2.2.   Монтиране на измервателното оборудване

Апаратурата и сондите за вземане на проби се инсталират в съответствие с изискванията. Когато за разреждане на отработилите газове се използва система за разреждане на целия поток, изпускателната тръба се свързва към тази система.

2.3.   Включване на системата за разреждане и на двигателя

Системата за разреждане и двигателят се пускат и загряват докато всички температури и налягания се стабилизират при максимална мощност, съгласно препоръките на производителя и добрата инженерна практика.

2.4.   Пускане на системата за взимане на проби на прахови частици

Системата за взимане на проби на прахови частици се пуска и поддържа в действие посредством обхождащ провод. Фоновата концентрация на праховите частици във въздуха за разреждане може да се измери, като въздуха за разреждане се изпрати да премине през филтрите за прахови частици. При използване на филтриран въздух за разреждане, може да се извършва едно измерване преди или след изпитването. Когато въздухът за разреждане не се филтрира, могат да се извършват измервания в началото и в края на цикъла, като стойностите се осредняват.

2.5.   Регулиране на коефициента на разреждане

Въздухът за разреждане се регулира така, че температурата на разредените отработили газове, измерена непосредствено преди филтъра да не превишава 325 К (52o С) при всеки режим. Коефициентът на разреждане (q) трябва да е не по-малък от 4.

За системите, които използват измерване на концентрацията на CO2 или NOx при определяне коефициента на разреждането, съдържанието на CO2 или NOx във въздуха за разреждане трябва да се измери в началото и в края на всяко изпитване. Измерените концентрациите на CO2 или на NOx във въздуха за разреждане преди или след изпитването, не трябва да превишава 100 милионни части (ppm) или 5 милионни части (рpm) за всяка от тях.

2.6.   Проверка на анализаторите

Анализаторите на емисиите се нулират и еталонират. Ако се използват торби за проби, те се изпразват.

2.7.   Изпитвателен цикъл

| 2.7.1. | Изпитването на двигателя на динамометричен стенд се извършва в съответствие с описания цикъл, състоящ се от 13 режима на работа.









  Номер на режима | Честота на въртене на двигателя | % натоварване | Тегловен коефициент | Времетраене на режима |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Празен ход | — | 0,15 | 4 min |
| 2 | A | 100 | 0,08 | 2 min |
| 3 | B | 50 | 0,10 | 2 min |
| 4 | B | 75 | 0,10 | 2 min |
| 5 | A | 50 | 0,05 | 2 min |
| 6 | A | 75 | 0,05 | 2 min |
| 7 | A | 25 | 0,05 | 2 min |
| 8 | B | 100 | 0,09 | 2 min |
| 9 | B | 25 | 0,10 | 2 min |
| 10 | C | 100 | 0,08 | 2 min |
| 11 | C | 25 | 0,05 | 2 min |
| 12 | C | 75 | 0,05 | 2 min |
| 13 | C | 50 | 0,05 | 2 min |

2.7.1.

Изпитването на двигателя на динамометричен стенд се извършва в съответствие с описания цикъл, състоящ се от 13 режима на работа.

Номер на режима

Честота на въртене на двигателя

% натоварване

Тегловен коефициент

Времетраене на режима

1

Празен ход

—

0,15

4 min

2

A

100

0,08

2 min

3

B

50

0,10

2 min

4

B

75

0,10

2 min

5

A

50

0,05

2 min

6

A

75

0,05

2 min

7

A

25

0,05

2 min

8

B

100

0,09

2 min

9

B

25

0,10

2 min

10

C

100

0,08

2 min

11

C

25

0,05

2 min

12

C

75

0,05

2 min

13

C

50

0,05

2 min

| 2.7.2. | Последователност на изпитването
  Изпитването се извършва последователно. Изпитването се извършва по реда на номерата на режимите, посочени в точка 2.7.1.
  Двигателят трябва да работи в продължение на предписаното време за всеки режим, като достига честотата на въртене и промените в натоварването през първите 20 секунди. Определената честота на въртене се поддържа в рамките на ± 50 min-1 и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при изпитвателната честота на въртене.
  По искане на производителя, изпитвателната последователност може да се повтори достатъчен брой пъти, за да се съберат повече проби прахова маса върху филтъра. Производителят предоставя подробно описание на процедурите за оценяване и изчисляване на данните. Газообразните емисии се определят единствено при първия цикъл. |
| --- | --- |

2.7.2.

Последователност на изпитването

Изпитването се извършва последователно. Изпитването се извършва по реда на номерата на режимите, посочени в точка 2.7.1.

Двигателят трябва да работи в продължение на предписаното време за всеки режим, като достига честотата на въртене и промените в натоварването през първите 20 секунди. Определената честота на въртене се поддържа в рамките на ± 50 min-1 и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при изпитвателната честота на въртене.

По искане на производителя, изпитвателната последователност може да се повтори достатъчен брой пъти, за да се съберат повече проби прахова маса върху филтъра. Производителят предоставя подробно описание на процедурите за оценяване и изчисляване на данните. Газообразните емисии се определят единствено при първия цикъл.

| 2.7.3. | Показания на анализатора
  Резултатите от анализатора се записват на лентово записващо устройство или се измерват с друга еквивалентна система за снемане на данни, като отработилите газове преминават през анализаторите по време на целия изпитвателен цикъл. |
| --- | --- |

2.7.3.

Показания на анализатора

Резултатите от анализатора се записват на лентово записващо устройство или се измерват с друга еквивалентна система за снемане на данни, като отработилите газове преминават през анализаторите по време на целия изпитвателен цикъл.

| 2.7.4. | Вземане на проби от праховите частици
  За цялата процедура на изпитване се използва един филтър. Модалните тегловни коефициенти, определени в процедурата за провеждане на изпитвателния цикъл, се отчитат като се взима проба, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове, по време на всеки отделен режим на цикъла. Това може да се постигне, като се регулира нормата на потока на пробата, времето за взимане на пробата и/или съответния коефициент на разреждането, за да се изпълни критерия за ефективни тегловни коефициенти, посочен в точка 6.6.
  Времето за взимане на пробата за всеки режим трябва да е най-малко 4 секунди за всеки тегловен коефициент от 0,01. Вземането на проба трябва да се извърши възможно най-късно по време на всеки от изпитвателните режими. Взимането на проби на прахови частици се извършва не по-рано от 5 секунди преди края на всеки режим. |
| --- | --- |

2.7.4.

Вземане на проби от праховите частици

За цялата процедура на изпитване се използва един филтър. Модалните тегловни коефициенти, определени в процедурата за провеждане на изпитвателния цикъл, се отчитат като се взима проба, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове, по време на всеки отделен режим на цикъла. Това може да се постигне, като се регулира нормата на потока на пробата, времето за взимане на пробата и/или съответния коефициент на разреждането, за да се изпълни критерия за ефективни тегловни коефициенти, посочен в точка 6.6.

Времето за взимане на пробата за всеки режим трябва да е най-малко 4 секунди за всеки тегловен коефициент от 0,01. Вземането на проба трябва да се извърши възможно най-късно по време на всеки от изпитвателните режими. Взимането на проби на прахови частици се извършва не по-рано от 5 секунди преди края на всеки режим.

| 2.7.5. | Условия за работа на двигателя
  По време на всеки режим се записват честотата на въртене на двигателя и натоварването, температурата на входящия въздух и налягането на разреждане, температурата на отработилите газове и противоналягането, дебитът на горивото и на въздуха или на отработилите газове, температурата на принудително постъпващия въздух, температурата и влажността на горивото, като се спазват изискванията за честотата на въртене и натоварването (вж. точка 2.7.2) при взимане на проби на прахови частици, но във всички случаи – в последната минута на всеки режим.
  Всички допълнителни данни, необходими за изчисленията, се записват (вж. точки 4. и 5.). |
| --- | --- |

2.7.5.

Условия за работа на двигателя

По време на всеки режим се записват честотата на въртене на двигателя и натоварването, температурата на входящия въздух и налягането на разреждане, температурата на отработилите газове и противоналягането, дебитът на горивото и на въздуха или на отработилите газове, температурата на принудително постъпващия въздух, температурата и влажността на горивото, като се спазват изискванията за честотата на въртене и натоварването (вж. точка 2.7.2) при взимане на проби на прахови частици, но във всички случаи – в последната минута на всеки режим.

Всички допълнителни данни, необходими за изчисленията, се записват (вж. точки 4. и 5.).

| 2.7.6. | Проверка на NOx в зоната на контрол
  Проверката на NOx в зоната на контрол се извършва непосредствено след приключване на режим 13.
  В режим 13 двигателят се подготвя за срок от 3 минути преди започване на измерванията. Извършват се 3 измервания на различни места в зоната на контрол, избрани от техническата служба (1) /. Времето за извършване на всяко измерване е 2 минути.
  Измервателната процедура е идентична с измерването на NOx по 13 режимен цикъл и се извършва в съответствие с точки 2.7.3, 2.7.5 и 4.1. от настоящото допълнение и с допълнение 4, точка 3.
  Изчисляването се извършва в съответствие с точка 4. |
| --- | --- |

2.7.6.

Проверка на NOx в зоната на контрол

Проверката на NOx в зоната на контрол се извършва непосредствено след приключване на режим 13.

В режим 13 двигателят се подготвя за срок от 3 минути преди започване на измерванията. Извършват се 3 измервания на различни места в зоната на контрол, избрани от техническата служба (1) /. Времето за извършване на всяко измерване е 2 минути.

Измервателната процедура е идентична с измерването на NOx по 13 режимен цикъл и се извършва в съответствие с точки 2.7.3, 2.7.5 и 4.1. от настоящото допълнение и с допълнение 4, точка 3.

Изчисляването се извършва в съответствие с точка 4.

| 2.7.7. | Повторна проверка на анализаторите
  За извършване на повторната проверка след изпитването на емисиите се използва нулев газ и същия калибровъчен газ. Изпитването се счита за допустимо, ако разликата между резултатите преди изпитването и след изпитването е по-малка от 2 % от стойността на калибровъчния газ. |
| --- | --- |

2.7.7.

Повторна проверка на анализаторите

За извършване на повторната проверка след изпитването на емисиите се използва нулев газ и същия калибровъчен газ. Изпитването се счита за допустимо, ако разликата между резултатите преди изпитването и след изпитването е по-малка от 2 % от стойността на калибровъчния газ.

3.   ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНЕ ELR

3.1.   Монтиране на измервателното оборудване

Димомерът и сондите за взимане на проби, когато е приложимо, се инсталират след шумозаглушителя или след всяко друго устройство за последваща обработка, ако има такова, в съответствие с общите монтажни процедури, определени от производителя на уредите. Допълнително се съблюдават изискванията на точка 10. от ISO 11614.

Преди всякакви проверки за калибриране на нулата и на обхвата на скалата, димомерът се загрява и стабилизира в съответствие с препоръките на производителя на уреда. Ако димомерът е оборудван със система за продухване с въздух за предотвратяване образуването на нагар по измервателната оптика, тя също се задейства и регулира в съответствие с препоръките на производителя.

3.2.   Проверка на димомера

Проверките на за калибриране на нулата и на обхвата на скалата се извършват в режим на показание за непрозрачност, защото скалата за непрозрачност предлага две точно определени точки на калибриране, а именно 0 % непрозрачност и 100 % непрозрачност. След това се изчислява правилно коефициентът на поглъщане на светлина въз основа на измерената непрозрачност и на LA, съгласно подадените спецификации от производителят на димомера, когато уредът се върне в режим на показание k за изпитване.

Без да се блокира светлинния лъч на димомера, показанията се настройват на 0,0 % ±1,0 % непрозрачност. Когато на светлината се пречи да достигне до приемника, показанията се настройват на 100,0 % ±1,0 % непрозрачност.

3.3.   Изпитвателен цикъл

3.3.1.   Условия за подготовка на двигателя

За да се стабилизират параметрите на двигателя, съгласно препоръките на производителя, двигателят и системата се загряват при пълна мощност. Фазата на предварителната подготовка трябва също така да предпазва действителното измерване от влиянието на отлагания от предходни изпитвания в изпускателната система.

След като двигателят се стабилизира, цикълът започва в рамките на 20± 2 s след фазата на предварителната подготовка. По искане на производителя, може да се проведе пробно изпитване за допълнителна подготовка преди измервателния цикъл.

3.3.2.   Последователност на изпитването

Изпитването се състои от три последователни стъпки на натоварване за всяка от трите честоти на въртене А (цикъл 1), В (цикъл 2) и С (цикъл 3), определени в съответствие точка 1.1. от допълнение 1 към приложение 4А, последвани от цикъл 4 при честота на въртене в рамките на зоната на контрол и натоварване между 10 % и 100 %, по избор на техническата служба (1). Съблюдава се следната последователност при работата на динамометричния стенд, свързан с изпитвания двигател, както е показано на фиг. 3.

Фиг. 3

Последователност на изпитване ELR

Image

| a) | двигателят работи при честота на въртене А и 10 % натоварване за 20 ± 2 s. Определената скорост се поддържа в рамките на ± 20 min-1, и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при изпитвателната честота на въртене; |
| --- | --- |

a)

двигателят работи при честота на въртене А и 10 % натоварване за 20 ± 2 s. Определената скорост се поддържа в рамките на ± 20 min-1, и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при изпитвателната честота на въртене;

| б) | в края на предшестващия етап лостът за регулиране на честотата на въртене бързо се премества и задържа на широко отворената позиция за 10 ± 1 s. Необходимото динамометрично натоварване се прилага, за да се поддържа честотата на въртене в рамките на ± 150 min-1 през първите 3 s. и на 20 ± 20 min-1 през останалата част от етапа; |
| --- | --- |

б)

в края на предшестващия етап лостът за регулиране на честотата на въртене бързо се премества и задържа на широко отворената позиция за 10 ± 1 s. Необходимото динамометрично натоварване се прилага, за да се поддържа честотата на въртене в рамките на ± 150 min-1 през първите 3 s. и на 20 ± 20 min-1 през останалата част от етапа;

| в) | последователността, описана в а) и б) се повтаря два пъти; |
| --- | --- |

в)

последователността, описана в а) и б) се повтаря два пъти;

| г) | след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за честота на въртене В и 10 % натоварване в рамките на 20 ± 2 s; |
| --- | --- |

г)

след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за честота на въртене В и 10 % натоварване в рамките на 20 ± 2 s;

| д) | последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при честота на въртене В; |
| --- | --- |

д)

последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при честота на въртене В;

| е) | след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за честота на въртене С и 10 % натоварване в рамките на 20 ± 2 s; |
| --- | --- |

е)

след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за честота на въртене С и 10 % натоварване в рамките на 20 ± 2 s;

| ж) | последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при честота на въртене С; |
| --- | --- |

ж)

последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при честота на въртене С;

| з) | след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за избраната честота на въртене и за което и да е натоварване над 10 % в рамките на 20 ± 2 s; |
| --- | --- |

з)

след приключване на третата фаза на натоварване двигателят се регулира за избраната честота на въртене и за което и да е натоварване над 10 % в рамките на 20 ± 2 s;

| и) | последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при избраната честота на въртене. |
| --- | --- |

и)

последователността а) до в) се осъществява, като двигателят работи при избраната честота на въртене.

3.4.   Валидност на резултатите на цикъла

Относителните стандартни отклонения от средните стойности за дима при всяка изпитвателна честота на въртене (SVA, SVB, SVC, изчислени в съответствие с точка 6.3.3. от настоящото допълнение, от трите последователни фази на натоварване (за всяка изпитвателна честота на въртене) са по-ниски от 15 % от средната стойност, или 10 % от пределните стойности, представени в таблица 1 от точка 5.2., като се избира по-високата от двете стойности. Ако разликата е по-голяма, последователността се повтаря докато три последователни фази на натоварване отговарят на критериите за проверка.

3.5.   Повторна проверка на димомера

След изпитването стойността на изместване на нулата на димомера не трябва да превишава ±5,0 % от пределната стойност, посочена в таблица 1 от точка 5.2.

4.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПОТОКА ОТРАБОТИЛИ ГАЗОВЕ

4.1.   Определяне на масовия поток неразредени отработили газове

За изчисление на емисиите в неразредените отработили газове е необходимо да се знае потокът на отработилите газове. Масовият поток на отработили газове се определя в съответствие с точка 4.1.1 или точка 4.1.2. Точността при определянето на потока отработили газове трябва да е ±2,5 % от показанието или ±1,5 % от максималната стойност на двигателя, в зависимост от това кое е по-голямо. Може да се използват еквивалентни методи (напр. описаните в точка 4.2 от допълнение 2 към настоящото приложение).

| 4.1.1. | Метод на пряко измерване
  Пряко измерване на потока отработили газове може да се направи посредством системи, като например:






  a) | диференциални устройства на база налягане, както дюза на потока, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Метод на пряко измерване

Пряко измерване на потока отработили газове може да се направи посредством системи, като например:

a)

диференциални устройства на база налягане, както дюза на потока,

| б) | ултразвуков разходомер, |
| --- | --- |

б)

ултразвуков разходомер,

| в) | вихров разходомер. |
| --- | --- |

в)

вихров разходомер.

Взимат се предпазни мерки за избягване на грешки на измерването, които могат да повлияят върху грешките при изчисляване стойността на емисиите. Такива мерки включват внимателния монтаж на устройството в изпускателната система на двигателя съгласно препоръките на производителя на уреда и добрата инженерна практика. По-специално действието на двигателя и емисиите не трябва да бъдат повлияни от инсталирането на устройството.

| 4.1.2. | Метод за измерване на въздуха и горивото
  Той включва измерване на въздушния поток и потока на горивото. Използват се разходомери за въздух и гориво, които отговорят на изискването за обща точност съгласно точка 4.1. Потокът на отработилите газове се изчислява както следва:

  qmew
  = qmaw
  - qmf |
| --- | --- |

4.1.2.

Метод за измерване на въздуха и горивото

Той включва измерване на въздушния поток и потока на горивото. Използват се разходомери за въздух и гориво, които отговорят на изискването за обща точност съгласно точка 4.1. Потокът на отработилите газове се изчислява както следва:

qmew
  = qmaw
  - qmf

4.2.   Определяне на масовия поток разредени отработили газове

За изчисление на емисиите в разредените отработили газове чрез система за разреждане на целия поток е необходимо да се знае потокът на разредените отработилите газове. Потокът на разредените отработили газове (qmedw) се измерва при всеки режим с PDP-CVS, CFV-CVS или SSV-CVS съгласно общите формули, дадени в точка 4.1. от допълнение 2 към настоящото приложение. Точността е ± 2 % на показание или по-добра, и се определя в съответствие с разпоредбите на точка 2.4. от допълнение 5 към настоящото приложение.

5.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ГАЗООБРАЗНИТЕ ЕМИСИИ

5.1.   Оценка на данните

За оценка на газообразните емисии, показанието от диаграмата за последните 30 секунди на всеки режим се осреднява и средните концентрации (conc) на HC, СО и NOx за всеки режим се определят от усреднените показания на диаграмата и съответните калибровъчни данни. Може да се използва друг тип записване, ако той гарантира получаването на еквивалентни данни.

За проверка на NOx в зоната на контрол горните изисквания се прилагат само за NOx.

Потокът отработили газове qmew или разреденият поток отработили газове qmdew, ако се използва по избор, се определя в съответствие с точка 2.3. от допълнение 4 към настоящото приложение.

5.2.   Коригиране за преминаване от сухо към влажно състояние

Ако измерената концентрация не e първо измерена на влажна база, тя се преобразува към влажна база, съгласно следните формули. Преобразуването се прави за всеки индивидуален режим.

cwet
  = kW
  × cdry

За неразредените отработили газове:

Formula

или

Formula

или

Formula

като

kf = 0,055594 x wALF+0,0080021 x wDEL+0,0070046 x wEPS

както и

Formula

където:

| Ha | = | влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- | --- |
| wALF | = | водородно съдържание на горивото, % маса |
| qmf,i | = | моментен масов дебит на горивото, kg/s |
| qmad,I | = | моментен масов дебит на сух входящ въздух, kg/s |
| pr | = | водно налягане на изпаряване след охлаждаща вана, kPa |
| pb | = | общо атмосферно налягане, kPa |
| wDEL | = | азотно съдържание на горивото, % маса |
| wEPS | = | кислородно съдържание на горивото, % маса |
| α | = | моларно водородно съотношение на горивото |
| cCO2 | = | концентрация сух CO2, % |
| cCO | = | концентрация сух CO, % |

Ha

=

влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух

wALF

=

водородно съдържание на горивото, % маса

qmf,i

=

моментен масов дебит на горивото, kg/s

qmad,I

=

моментен масов дебит на сух входящ въздух, kg/s

pr

=

водно налягане на изпаряване след охлаждаща вана, kPa

pb

=

общо атмосферно налягане, kPa

wDEL

=

азотно съдържание на горивото, % маса

wEPS

=

кислородно съдържание на горивото, % маса

α

=

моларно водородно съотношение на горивото

cCO2

=

концентрация сух CO2, %

cCO

=

концентрация сух CO, %

За разредените отработили газове:

Formula

или,

Formula

За въздуха за разреждане:

K

  Wd
  = 1 - K

  W1

Formula

За входящия въздух:

K

  Wa
  = 1 - K

  W2

Formula

където:

| Ha | = | влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- | --- |
| Hd | = | влажност на въздуха за разреждане, g вода за kg сух въздух |

Ha

=

влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух

Hd

=

влажност на въздуха за разреждане, g вода за kg сух въздух

и могат да се получат от измерване на относителната влажност, на точката на оросяване, измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули.

5.3.   Корекция на NOx в зависимост от влажност и температура

Тъй като NOx емисиите зависят от състоянието на околния въздух, NOx концентрацията се коригира за температурата и влажността на околния въздух с коефициентите, дадени в следните формули. Коефициентите са действителни в диапазона между 0 и 25 g/kg сух въздух.

| a) | за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:

  като:







  Ta | = | температура на входящия въздух, К |
| --- | --- | --- | --- |
| Ha | = | влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |

a)

за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:

като:

Ta

=

температура на входящия въздух, К

Ha

=

влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

където:

Ha може да се получи от измерване на относителната влажност, измерване на точката на оросяване, измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули.

| б) | за двигатели с искрово запалване
  kh.G = 0,6272 +44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

  където:
  Ha може да се получи от измерване на относителната влажност, измерване на точката на оросяване, измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули. |
| --- | --- |

б)

за двигатели с искрово запалване

kh.G = 0,6272 +44,030 × 10-3 × Ha – 0,862 × 10-3 × Ha
  2

където:

Ha може да се получи от измерване на относителната влажност, измерване на точката на оросяване, измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули.

5.4.   Изчисляване масовия дебит на емисиите

Масовият дебит на емисиите (g/h) за всеки режим се изчислява, както следва. За изчислението на NOx, се използва корекционният коефициент на влажността kh, D, или kh, G, когато е приложимо, както е определено съгласно точка 5.3.

Измерената концентрация се преобразува към влажна база съгласно точка 5.2, ако вече не е измерена на влажна база. Стойностите за ugas са дадени в таблица 6 за избрани компоненти, на основата на идеални газови свойства и горивата, които имат значение за настоящото правило.

| a) | за неразредени отработили газове:
  mgas = ugas x cgas x qmew

  където:







  ugas | = | съотношение между плътността на компонент на отработили газове и плътността на отработилите газове; |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas | = | концентрация на съответния компонент в неразредените отработили газове, ppm; |
| qmew | = | масов дебит на отработилите газове, kg/h; |

a)

за неразредени отработили газове:

mgas = ugas x cgas x qmew

където:

ugas

=

съотношение между плътността на компонент на отработили газове и плътността на отработилите газове;

cgas

=

концентрация на съответния компонент в неразредените отработили газове, ppm;

qmew

=

масов дебит на отработилите газове, kg/h;

| б) | за разредените газове:

  m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew


  където:







  ugas | = | съотношение между плътността на компонент на отработили газове и плътността на въздуха; |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas, c | = | фонова коригирана концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm; |
| qmdew | = | масов дебит на разредени отработили газове, kg/h; |

б)

за разредените газове:

m

  gas
  = u

  gas
  × c

  gas,c
  × q

  mdew

където:

ugas

=

съотношение между плътността на компонент на отработили газове и плътността на въздуха;

cgas, c

=

фонова коригирана концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm;

qmdew

=

масов дебит на разредени отработили газове, kg/h;

където:

Коефициентът на разреждането D се изчислява съгласно точка 5.4.1 от допълнение 2 към настоящото приложение.

5.5.   Изчисляване на специфичните емисии

Емисиите (g/kWh) се изчисляват за всички отделни компоненти по следния начин:

Formula

където:

| mgas | = | е масата на индивидуалния газ; |
| --- | --- | --- |
| Pn | = | е мощността нето, определена съгласно точка 8.2 от приложение 1. |

mgas

=

е масата на индивидуалния газ;

Pn

=

е мощността нето, определена съгласно точка 8.2 от приложение 1.

Масови коефициенти, използвани в горното изчисление, са съгласно точка 2.7.1.

Таблица 6

Стойности на ugas в неразредени и разредени отработили газове за различни компоненти на отработили газове

| Гориво | | NOx | СО | THC/NMHC | CO2 | CH4 | Плътност |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Дизел | Отработили неразредени | 0,001587 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001518 | 0,000553 | 1,2943 |
| Отработили разредени | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Етанол | Отработили неразредени | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,000561 | 1,2757 |
| Отработили разредени | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| CПГ | Отработили неразредени | 0,001622 | 0,000987 | 0,000523 | 0,001552 | 0,000565 | 1,2661 |
| Отработили разредени | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Пропан | Отработили неразредени | 0,001603 | 0,000976 | 0,000511 | 0,001533 | 0,000559 | 1,2805 |
| Отработили разредени | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Бутан | Отработили неразредени | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,000558 | 1,2832 |
| Отработили неразредени | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,000553 | 1,293 |
| Забележки | : | — | u стойности на неразредени отработили газове на база свойства на идеален газ при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa |

Гориво

NOx

СО

THC/NMHC

CO2

CH4

Плътност

Дизел

Отработили неразредени

0,001587

0,000966

0,000479

0,001518

0,000553

1,2943

Отработили разредени

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,000553

1,293

Етанол

Отработили неразредени

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,000561

1,2757

Отработили разредени

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,000553

1,293

CПГ

Отработили неразредени

0,001622

0,000987

0,000523

0,001552

0,000565

1,2661

Отработили разредени

0,001588

0,000967

0,000584

0,001519

0,000553

1,293

Пропан

Отработили неразредени

0,001603

0,000976

0,000511

0,001533

0,000559

1,2805

Отработили разредени

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,000553

1,293

Бутан

Отработили неразредени

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,000558

1,2832

Отработили неразредени

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,000553

1,293

Забележки

:

—

u стойности на неразредени отработили газове на база свойства на идеален газ при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa

| — | u стойности на разредени отработили газове на база свойства на идеален газ и плътност на въздух— |
| --- | --- |

—

u стойности на разредени отработили газове на база свойства на идеален газ и плътност на въздух—

| — | u стойности на CПГ с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 до 76 %; H = 22 до 25 %; N = 0 до 12 % |
| --- | --- |

—

u стойности на CПГ с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 до 76 %; H = 22 до 25 %; N = 0 до 12 %

| — | u стойност на CПГ за HC, отговарящо на CH2,93 (за сумарния HC използвайте u стойност на CH4), |
| --- | --- |

—

u стойност на CПГ за HC, отговарящо на CH2,93 (за сумарния HC използвайте u стойност на CH4),

5.6.   Изчисление на стойностите в зоната на контрол

За трите контролни точки, избрани съгласно точка 2.7.6, емисиите н а NOX се измерват и изчисляват съгласно точка 5.6.1, а също така се определят чрез интерполация от режимите на изпитвателния цикъл, най-близки до съответната контролна точка съгласно точка 5.6.2. След това измерените стойности се сравняват с интерполираните стойности, съгласно точка 5.6.3.

5.6.1.   Изчисляване на специфичните емисии

За всяка от контролните точки (Z) емисията на NOx се изчислява, както следва:

mNOx,Z = 0,001587 × cNOx,Z × kh,D × qmew

Formula

5.6.2.   Определяне на стойността на емисиите от изпитвателния цикъл

За всяка от контролните точки емисията на NOx се интерполира от четирите най-близки режима на изпитвателния цикъл, които заобикалят избраната контролна точка Z, както е показано на фиг. 4. За тези режими (R, S, T, U) се прилагат следните определения:

Честота на въртене (R) = честота на въртене (T) = nRT

Честота на въртене (S) = честота на въртене (U) = nSU

Степен на натоварване (R) = Степен на натоварване (S)

Степен на натоварване (T) = Степен на натоварване (U)

Емисията на NO при избраната контролна точка Z се изчислява, както следва:

Formula

и:

Formula

Formula

Formula

Formula

където:

| ER, ES, ET, EU | = | специфични емисии на NOx в обхванатите режими, изчислени в съответствие с точка 5.6.1. |
| --- | --- | --- |
| MR, MS, MT, MU | = | въртящ момент на двигателя в обхванатите режими |

ER, ES, ET, EU

=

специфични емисии на NOx в обхванатите режими, изчислени в съответствие с точка 5.6.1.

MR, MS, MT, MU

=

въртящ момент на двигателя в обхванатите режими

Фиг. 4

Интерполация на емисиите на NOx в контролната точка

Image

5.6.3.   Сравняване стойностите на емисиите на NOx

Измерената специфична емисия на NOx в контролната точка Z (NOx, Z) се сравнява с интерполираната стойност (EZ), както следва:

Formula

6.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ ЕМИСИИТЕ НА ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ

6.1.   Оценка на данните

За оценката на праховите частици, общата сума на масите на пробите (msep) през филтъра се записва за всеки режим.

Филтърът се връща в камерата за претегляне и се кондиционира най-малко един, но не повече от 80 часа, и тогава се претегля. Бруто теглото на филтрите се записва и от него се изважда теглото на тарата (вж. точка 2.1.), като резултатът е масата на пробата прахови частици mf.

Ако трябва да се приложи фонова корекция, се записват масата на въздуха за разреждане (md) през филтъра и масата на праховите частици (mf, d). Ако е направено повече от едно измерване, се изчислява частното mf, d/md за всяко единично измерване и стойностите се усредняват.

6.2.   Система за разреждане на част от потока

Окончателните резултати, отчетени от изпитването на емисията на прахови частици, се определят посредством следните стъпки. Тъй като могат да се използват различни видове регулиране на дебитите на разреждане, се прилагат и различни методи за изчисление на qmedf. Всички изчисления се основават на средните стойности от отделните режими, по време на взимането на пробите.

| 6.2.1. | Изокинетични системи

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  където ra отговаря на съотношението между повърхнината на напречното сечение на изокинетичната сонда и изпускателната тръба: |
| --- | --- |

6.2.1.

Изокинетични системи

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

където ra отговаря на съотношението между повърхнината на напречното сечение на изокинетичната сонда и изпускателната тръба:

Formula

| 6.2.2. | Системи с измерване на концентрацията на CO2 или NOx


  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d




  където:







  cwE | = | концентрация на влажна база на индикаторния газ в неразредените отработили газове |
| --- | --- | --- | --- |
| cwD | = | концентрация на влажна база на индикаторния газ в разредените отработили газове |
| cwA | = | концентрация на влажна база на индикаторния газ във въздуха за разреждане |

6.2.2.

Системи с измерване на концентрацията на CO2 или NOx

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

където:

cwE

=

концентрация на влажна база на индикаторния газ в неразредените отработили газове

cwD

=

концентрация на влажна база на индикаторния газ в разредените отработили газове

cwA

=

концентрация на влажна база на индикаторния газ във въздуха за разреждане

Концентрациите, измерени на суха база, се преобразуват към влажна база съгласно точка 5.2 от настоящото допълнение.

| 6.2.3. | Системи с измерване на CO2 и метод на въглеродния баланс (2) /



  където:







  c(CO2)D | = | концентрация на CO2 в разредените отработили газове |
| --- | --- | --- | --- |
| c(CO2)A | = | концентрация на CO2 във въздуха за разреждане |

6.2.3.

Системи с измерване на CO2 и метод на въглеродния баланс (2) /

Formula

където:

c(CO2)D

=

концентрация на CO2 в разредените отработили газове

c(CO2)A

=

концентрация на CO2 във въздуха за разреждане

(концентрации в обемни % на влажна база)

Формулата се основава на предполагаемия въглероден баланс (въглеродните атоми, постъпващи в двигателя, се отделят под формата на CO2) и се определя посредством следните стъпки:

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

както и

Formula

| 6.2.4. | Системи с измерване на потока

  q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d |
| --- | --- |

6.2.4.

Системи с измерване на потока

q

  medf
  = q

  mew
  × r
  d

Formula

6.3.   Система за разреждане на целия поток

Всички изчисления се основават на средните стойности при отделните режими по време на взимане на пробите. Разреденият поток отработили газове qmdew се определя в съответствие с точка 4.1. от допълнение 1 към настоящото приложение. Общата маса на пробата msep се изчислява в съответствие с точка 6.2.1. от допълнение 2 към настоящото приложение.

6.4.   Изчисляване на масовия дебит на праховите частици

Масовият дебит на праховите частици се изчислява, както следва. Ако се използва система за разреждане на целия поток qmedf , както е определено съгласно точка 6.2., се заменя с qmdew, определено съгласно точка 6.3.

Formula

Formula

Formula

i = 1, ... n

Масовият дебит на праховите частици може фоново да се коригира, както следва:

Formula

където D се изчислява в съответствие с точка 5.4.1. от допълнение 2 към настоящото приложение.

6.5.   Изчисляване на специфичните емисии

Емисията от прахови частици се изчислява по следния начин:

Formula

6.6.   Ефективен тегловен коефициент

Ефективният тегловен коефициент Wfei за всеки режим се изчислява по следния начин:

Formula

Стойността на ефективните тегловни коефициенти трябва да е в рамките на ±0,003 (0,005 при режим на празен ход) от тегловните коефициенти, изброени в точка 2.7.1. от настоящото допълнение.

7.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА СТОЙНОСТА НА ДИМНИТЕ ЕМИСИИ

7.1.   Алгоритъм на Бесел

Алгоритъмът на Бесел се използва, за да се пресметнат средните стойности за 1 s от моментни показания за димните емисии, преобразувани в съответствие с точка 7.3.1. Този алгоритъм позволява да се осъществи емулация, приложима за нискочестотен филтър от втори ред и използването му изисква изчисленията да се повтарят, за да се определят коефициентите. Тези коефициенти са функция на времето на реагиране на системата на димомера и на честотата на взимане на проби. Следователно точка 7.1.1. трябва да се повтаря винаги, когато времето на реагиране и/или честотата на взимане на проби се променя.

| 7.1.1. | Изчисляване на времето на реагиране на филтъра и константите на Бесел
  Необходимото време на реагиране по Бесел (tF) е функция на физическите и електрически характеристики на времената на реагиране на системата на димомера, както е посочено в допълнение 4 към настоящото приложение и се изчислява по следната формула:



  където:







  tp | = | физическо време на реагиране, s |
| --- | --- | --- | --- |
| te | = | електрическо време на реагиране, s |

7.1.1.

Изчисляване на времето на реагиране на филтъра и константите на Бесел

Необходимото време на реагиране по Бесел (tF) е функция на физическите и електрически характеристики на времената на реагиране на системата на димомера, както е посочено в допълнение 4 към настоящото приложение и се изчислява по следната формула:

Formula

където:

tp

=

физическо време на реагиране, s

te

=

електрическо време на реагиране, s

Изчисленията за определяне на честотата на срязване за критичната стойност на филтъра (fc) се основават на входящия стъпаловиден сигнал от 0 до 1 за ≤ 0,01 s (вж. приложение 6). Времето на реагиране се определя, като времето между което резултатът на Бесел достигне 10 % (t10) и когато достигне 90 % (t90) от тази стъпаловидна функция. Това трябва да се получи посредством повтаряне fc до постигане t90-t10 ≈ tF. Първото повторение за fc е представено със следната формула:

Formula

Константите на Бесел, Е и К, се изчисляват със следните формули:

Formula

K = 2 × E × (D × Ω2 - 1) - 1

където:

| D | = | 0,618034 |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | |
| Ω | = | |

D

=

0,618034

Δt

=

Formula

Ω

=

Formula

| 7.1.2. | Изчисляване алгоритъма на Бесел
  При използване на стойностите Е и К усредненото реагиране за 1 s на Бесел при входящи стъпаловиден сигнал Si се изчислява, както следва:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  където:
  Si-2 = Si-1 = 0
  Si = 1
  Yi-2 = Yi-1 = 0
  Интерполират се стойностите на времената t10 и t90. Разликата във времето между t90 и t10 определя времето на реагиране tF за стойността fc. Ако това време на реагиране не е достатъчно близо до необходимото време на реагиране, повторението продължава, докато действителното време на реагиране е в рамките на 1 % от изискваното време на реагиране, както следва:
  ((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF |
| --- | --- |

7.1.2.

Изчисляване алгоритъма на Бесел

При използване на стойностите Е и К усредненото реагиране за 1 s на Бесел при входящи стъпаловиден сигнал Si се изчислява, както следва:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

където:

Si-2 = Si-1 = 0

Si = 1

Yi-2 = Yi-1 = 0

Интерполират се стойностите на времената t10 и t90. Разликата във времето между t90 и t10 определя времето на реагиране tF за стойността fc. Ако това време на реагиране не е достатъчно близо до необходимото време на реагиране, повторението продължава, докато действителното време на реагиране е в рамките на 1 % от изискваното време на реагиране, както следва:

((t90 - t10) - tF) ≤ 0,01 × tF

7.2.   Оценка на данните

Стойностите на измерените димни емисии се определят при вземане на проби с минимална честота от 20 Hz.

7.3.   Определяне на димните емисии

| 7.3.1. | Преобразуване на данни
  Тъй като основната мерна единица на всички димомери е пропускливостта, стойностите на димните емисии се преобразуват от пропускливост (τ) в коефициент на поглъщане на светлина (k), както следва:



  както и
  N = 100 - τ
  където:







  k | = | коефициент за поглъщане на светлината, в m-1 |
| --- | --- | --- | --- |
| LA | = | ефективна дължина на оптичния път, според производителя на уреда, в m |
| N | = | непрозрачност, % |
| τ | = | пропускливост, % |

7.3.1.

Преобразуване на данни

Тъй като основната мерна единица на всички димомери е пропускливостта, стойностите на димните емисии се преобразуват от пропускливост (τ) в коефициент на поглъщане на светлина (k), както следва:

Formula

както и

N = 100 - τ

където:

k

=

коефициент за поглъщане на светлината, в m-1

LA

=

ефективна дължина на оптичния път, според производителя на уреда, в m

N

=

непрозрачност, %

τ

=

пропускливост, %

Преобразуването се прилага преди извършване на друга по-късна обработка на данни.

| 7.3.2. | Изчисляване средната стойност на димните емисии по Бесел
  Точната честота на срязване fc е тази, която има за резултат необходимото време на реагиране на филтъра tF. След като се определи тази стойност, посредством процеса на повторение от точка 7.1.1., се изчисляват точните константи Е и К на алгоритъма на Бесел. След това алгоритъмът на Бесел се прилага към моментните следи на кривата на димните емисии (стойност k), както е описано в точка 7.1.2.:
  Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)
  Алгоритъмът на Бесел по естество е рекурентен. Следователно са необходими първоначални входящи стойности за Si-1 и Si-2 и първоначални входящи стойности за Yi-1 и Yi-2 за да се определи алгоритъмът. Може да се приеме, че те са равни на нула.
  За всеки етап на натоварване при трите честоти на въртене А, В и С, максималната стойност за 1s, Ymax се избира от отделните стойности Yi за всяка следа на димните емисии. |
| --- | --- |

7.3.2.

Изчисляване средната стойност на димните емисии по Бесел

Точната честота на срязване fc е тази, която има за резултат необходимото време на реагиране на филтъра tF. След като се определи тази стойност, посредством процеса на повторение от точка 7.1.1., се изчисляват точните константи Е и К на алгоритъма на Бесел. След това алгоритъмът на Бесел се прилага към моментните следи на кривата на димните емисии (стойност k), както е описано в точка 7.1.2.:

Yi = Yi-1 + E × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + K × (Yi-1 - Yi-2)

Алгоритъмът на Бесел по естество е рекурентен. Следователно са необходими първоначални входящи стойности за Si-1 и Si-2 и първоначални входящи стойности за Yi-1 и Yi-2 за да се определи алгоритъмът. Може да се приеме, че те са равни на нула.

За всеки етап на натоварване при трите честоти на въртене А, В и С, максималната стойност за 1s, Ymax се избира от отделните стойности Yi за всяка следа на димните емисии.

| 7.3.3. | Окончателен резултат
  Средните стойности на димните емисии (SV) от всеки цикъл (при съответна изпитвателна честота на въртене) се изчислява, както следва:






  За изпитвателна честота на въртене А: | SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| --- | --- | --- |
| За изпитвателна честота на въртене В: | SVB = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |
| За изпитвателна честота на въртене С: | SVC = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 |

7.3.3.

Окончателен резултат

Средните стойности на димните емисии (SV) от всеки цикъл (при съответна изпитвателна честота на въртене) се изчислява, както следва:

За изпитвателна честота на въртене А:

SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

За изпитвателна честота на въртене В:

SVB = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

За изпитвателна честота на въртене С:

SVC = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3

където:

| Ymax1, Ymax2, Ymax3 | = | най-висока усреднена димна стойност по Бесел за 1 s за всяка от трите фази на натоварване |
| --- | --- | --- |

Ymax1, Ymax2, Ymax3

=

най-висока усреднена димна стойност по Бесел за 1 s за всяка от трите фази на натоварване

Окончателната стойност се изчислява, както следва:

SV = (0,43 · SVA) + (0,56 · SVB) + (0,01 · SVC)

---

(1)  Точките на изпитване се избират, като се използват одобрени статистически методи за случаен подбор.

(2)  /Стойността е валидна единствено за еталонното гориво, посочено в приложение 5.

Допълнение 2

Изпитвателен цикъл ЕТС

1.   ПРОЦЕДУРА ЗА ИЗОБРАЗЯВАНЕ ДИАГРАМА НА ДВИГАТЕЛЯ

1.1.   Определяне диапазона от изобразени честоти на въртене

За провеждане на цикъл ЕТС в изпитвателната камера е необходимо да се изобразят характеристиките на двигателя преди провеждането на изпитвателния цикъл, за да се определи кривата на честотата на въртене спрямо въртящия момент. Минималните и максималните параметри на изобразените честотите на въртене се определят, както следва:

| Минимални параметри на изобразените честоти на въртене | = | честота на въртене на празен ход; |
| --- | --- | --- |
| Максимални параметри на изобразените честоти на въртене | = | nhi × 1,02 или честотата на въртене, при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, избира се по-ниската от двете стойности. |

Минимални параметри на изобразените честоти на въртене

=

честота на въртене на празен ход;

Максимални параметри на изобразените честоти на въртене

=

nhi × 1,02 или честотата на въртене, при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, избира се по-ниската от двете стойности.

1.2.   Изобразяване на диаграма за мощността на двигателя

Двигателят се загрява при максимална мощност, за да се стабилизират параметрите на двигателя съгласно препоръките на производителя и на добрата инженерна практика. След като двигателят е стабилизиран, неговите параметри се изобразяват, както следва:

| a) | двигателят не е натоварен и работи с честота на въртене на празен ход; |
| --- | --- |

a)

двигателят не е натоварен и работи с честота на въртене на празен ход;

| б) | двигателят работи при регулирана за пълно натоварване на впръсквателната помпа при минималните параметри на изобразената честота на въртене; |
| --- | --- |

б)

двигателят работи при регулирана за пълно натоварване на впръсквателната помпа при минималните параметри на изобразената честота на въртене;

| в) | честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min-1/s от минималния до максималния диапазон на изобразената честотата на въртене на двигателя. Точките за честотата на въртене на двигателя и въртящия момент се записват при честота на взимане на пробата от най-малко 1 точка в секунда. |
| --- | --- |

в)

честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min-1/s от минималния до максималния диапазон на изобразената честотата на въртене на двигателя. Точките за честотата на въртене на двигателя и въртящия момент се записват при честота на взимане на пробата от най-малко 1 точка в секунда.

1.3.   Чертеж на изобразена крива

Всички точки за изобразяване, записани според точка 1.2. от настоящото допълнение, се свързват, като се използва линейна интерполация между точките. Производната крива на въртящия момент представлява изобразена крива и се използва за преобразуване на нормираните стойности на въртящия момент на цикъла на двигателя в действителни стойности на въртящия момент за изпитвателния цикъл, както е описано в точка 2. от настоящото допълнение.

1.4.   Алтернативни методи за изобразяване на диаграма

Когато някой производител счита, че гореописаните техники за изобразяване на диаграма не са надеждни или не са представителни за даден двигател, може да се използва алтернативна методология за изобразяване на диаграма. Тези алтернативни методи трябва да отговарят на предназначението на определените процедури за изобразяване на диаграма за определяне на възможния максимален въртящ момент при всички честоти на въртене на двигателя, достигани по време на изпитвателните цикли. Отклоненията от методологичните изисквания за изобразяване на диаграма, определени в настоящата точка, по съображения за износоустойчивост или представителност, се одобряват от техническата служба, заедно с обосновката за тяхното използване. В никакъв случай, обаче, не може да се използват полегати, непрекъснато продължаващи криви на честотата на въртене на двигателя за двигатели с регулатори или с турбокомпресор

1.5.   Повторни изпитвания

Не е необходимо да се изобразяват параметрите на всеки отделен двигател преди осъществяването на всеки един отделен цикъл на изпитване. За всеки двигател се изготвя повторно изобразяване на параметрите преди изпитвателния цикъл, когато:

| a) | неоснователно дълъг срок от време е изминал от последното изобразяване на диаграма съгласно техническа преценка
  или, |
| --- | --- |

a)

неоснователно дълъг срок от време е изминал от последното изобразяване на диаграма съгласно техническа преценка

или,

| б) | на двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат потенциално да повлияят върху работата на двигателя. |
| --- | --- |

б)

на двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат потенциално да повлияят върху работата на двигателя.

2.   ПРОВЕЖДАНЕ НА ЕТАЛОНЕН ИЗПИТВАТЕЛЕН ЦИКЪЛ

Преходният изпитвателен цикъл е описан в допълнение 3 към настоящото приложение. За определяне на еталонния цикъл нормираните стойности за въртящия момента и честотата на въртене се преобразуват в действителните стойности по следния начин.

2.1.   Действителна честота на въртене

Установява се ненормирана честота на въртене на двигателя, като се използва следната формула:

Formula

Еталонната честота на въртене (nref) отговаря на 100 %-ните стойности на честотата на въртене, определени в плана за работа на двигателя с динамометричен стенд от допълнение 3. Тя се определя, както следва (вж. фиг. 1 от точка 2):

nref = nlo + 95 % · (nhi - nlo)

където nhi и nlo са определени съгласно точка 2. или съгласно точка 1.1. от допълнение 1 към настоящото приложение.

2.2.   Действителен въртящ момент

Въртящият моментът се нормализира до максималния въртящ момент при съответната честота на въртене. Стойностите на въртящия момент на еталонния цикъл се денормализират, като се използва кривата за изобразяване на диаграма, определена съгласно точка 1.3. от настоящото допълнение, както следва:

Действителен въртящ момент = ( % от въртящия момент х макс. въртящ момент/100)

за съответната действителна честота на въртене, както е определена в точка 2.1. от настоящото допълнение.

За целите на изготвяне на еталонен цикъл отрицателните стойности на въртящия момент в точки, изобразяващи режими на работа на двигателя („m“) се представят във вид на ненормирани стойности, определени по един от следните начини:

| a) | отрицателна 40 %-на стойност на положителния въртящ момент, достигана в точката при съответната честота на въртене; |
| --- | --- |

a)

отрицателна 40 %-на стойност на положителния въртящ момент, достигана в точката при съответната честота на въртене;

| б) | изобразяване на отрицателния въртящ момент, необходим за ускоряване на двигателя от минималната до максималната честота на въртене, необходима за изобразяване на диаграма; |
| --- | --- |

б)

изобразяване на отрицателния въртящ момент, необходим за ускоряване на двигателя от минималната до максималната честота на въртене, необходима за изобразяване на диаграма;

| в) | определяне на отрицателния въртящ момент, необходим за работа на двигателя на празен ход, и на еталонните честоти на въртене и линейната интерполация между тези две точки. |
| --- | --- |

в)

определяне на отрицателния въртящ момент, необходим за работа на двигателя на празен ход, и на еталонните честоти на въртене и линейната интерполация между тези две точки.

2.3.   Пример за провеждане на процедура за получаване на ненормирани стойности

Пример за провеждане на процедура за получаване на ненормирани стойности:

| % от стойността на честотата на въртене | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| % от стойността на въртящия момент | = | 82 |

% от стойността на честотата на въртене

=

43

% от стойността на въртящия момент

=

82

При наличие на следните стойности:

| Еталонна честота на въртене | = | 2 200 min-1 |
| --- | --- | --- |
| Честота на въртене на празен ход: | = | 600 min-1 |

Еталонна честота на въртене

=

2 200 min-1

Честота на въртене на празен ход:

=

600 min-1

се получава

действителна честота на въртене = (43 × (2 200 - 600)/100) + 600 = 1 288 min-1

действителен въртящ момент = (82 х 700/100) = 574 Nm,

където максималният въртящ момент, отбелязан на изобразената крива при 1 288 min-1, е 700 Nm.

3.   ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНЕ ЗА ИЗМЕРВАНЕ НА ЕМИСИИ

По искане на производителя може да се проведе пробно изпитване за подготовка на двигателя и изпускателната система преди провеждане на измервателния цикъл.

Двигателите, използващи за гориво ПГ и ВНГ се разработват, като се използва изпитването ЕТС. Двигателят се подготвя най-малко два цикъла на ЕТС и докогато емисията на СО, измерена при един цикъл на ЕТС, не надвиши с повече от 10 % емисиите на СО, измерени при предходния цикъл на ЕТС.

3.1.   Подготовка на филтри за вземане на проби (когато е приложимо)

Поне един час преди изпитването всеки филтър се поставя в частично покрито блюдо на Петри, защитено срещу прах, и се поставя в камерата за претегляне, с цел стабилизация. В края на стабилизационния период всеки филтър се претегля и се записва теглото на тарата. След това филтърът се съхранява в затворено блюдо на Петри или в запечатан филтъродържател, докато започне изпитването. Филтърът се използва в рамките на осем часа след изваждането му от камерата за претегляне. Записва се теглото на тарата.

3.2.   Поставяне на измервателното оборудване

Апаратурата и сондите за вземане на проби трябва да се инсталират в съответствие с предписанията. Изпускателната тръба се свързва със система за разреждане на целия поток, ако се използва такава.

3.3.   Пускане на системата за разреждане и на двигателя

Системата за разреждане и двигателят се пускат и загряват, докато всички температури и налягания се стабилизират при максимална мощност, съгласно препоръките на производителя и добрата инженерна практика.

3.4.   Пускане на системата за взимане на проби на прахови частици (само за дизелови двигатели)

Системата за взимане на проби на прахови частици се пуска и стабилизира в режим на празен ход. Фоновата концентрация на частиците във въздуха за разреждане може да се измери, като въздухът за разреждане за разреждане се изпрати да премине през филтрите за прахови частици. При използването на филтриран въздух за разреждане, може да се извършва едно измерване преди или след изпитването. Ако въздухът за разреждане не е филтриран, измерванията се правят в началото и края на цикъла и стойностите се усредняват.

Системата за разреждане и двигателя се пускат и загряват, докато всички температури и налягания се стабилизират съгласно препоръката на производителя и добрата инженерна практика.

В случай на периодична регенерационна последваща обработка по време на загряване на двигателя не трябва да има регенерация.

3.5.   Регулиране на системата за разреждане

Дебитите на системата за разреждане (пълен поток или частичен поток) се регулират, така че да се елиминира водната кондензация в системата и да се получи максимална температура на филтриращата повърхност 325 K (52 oC) или по-ниска (вж. точка 2.3.1 от приложение 7, DT).

3.6.   Проверка на анализаторите

Емисионните анализатори се нулират и регулират. Когато се използват торби за пробите, те се обезвъздушават.

3.7.   Процедура за пускане на двигателя

Стабилизираният двигател се пуска съгласно описаната в ръководството за експлоатация препоръчителната процедура на производителя за пускане, като се използва стартер серийно производство или динамометричен стенд. По избор, изпитването може да започне директно от подготвителния етап на двигателя без да се изключва двигателят при достигане честотата на въртене на празния ход.

3.8.   Изпитателен цикъл

| 3.8.1. | Последователност на изпитването
  Последователността от изпитването започва, когато двигателят достигне честотата на въртене на празен ход. Изпитването се извършва съгласно еталонния цикъл, посочен в точка 2 от настоящото допълнение. Управляващите сигнали за честотата на въртене и въртящия момент се подават при честота 5 Hz (10 Hz препоръчително) или повече. Обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент се записва най-малко всяка секунда по време на изпитвателния цикъл, а сигналите могат да се филтрират електронно. |
| --- | --- |

3.8.1.

Последователност на изпитването

Последователността от изпитването започва, когато двигателят достигне честотата на въртене на празен ход. Изпитването се извършва съгласно еталонния цикъл, посочен в точка 2 от настоящото допълнение. Управляващите сигнали за честотата на въртене и въртящия момент се подават при честота 5 Hz (10 Hz препоръчително) или повече. Обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент се записва най-малко всяка секунда по време на изпитвателния цикъл, а сигналите могат да се филтрират електронно.

| 3.8.2. | Измерване на газообразни емисии |
| --- | --- |

3.8.2.

Измерване на газообразни емисии

| 3.8.2.1. | Система за разреждане на целия поток
  При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителна подготовка, измервателното оборудване едновременно започва да:






  a) | събира или анализира въздуха за разреждане; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.1.

Система за разреждане на целия поток

При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителна подготовка, измервателното оборудване едновременно започва да:

a)

събира или анализира въздуха за разреждане;

| б) | събира или анализира разредените отработили газове; |
| --- | --- |

б)

събира или анализира разредените отработили газове;

| в) | измерва количеството разредени отработили газове (CVS) и необходимите температури и налягания; |
| --- | --- |

в)

измерва количеството разредени отработили газове (CVS) и необходимите температури и налягания;

| г) | записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд. |
| --- | --- |

г)

записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд.

Съдържанието на НС и NOx се измерва постоянно в разреждащия тунел при честота от 2 Hz. Средните концентрации се определят чрез интегриране на сигналите от анализатора през време на изпитвателния цикъл. Времето за реагиране на системата е не повече от 20 s и, при необходимост, се координира с колебанията на потока CVS и отклоненията във времето за взимане на проби/изпитвателен цикъл. Съдържанието на CO, CO2, NMHC и CH4 се определя, като се интегрират или анализират концентрациите в торбата за пробите, събрани по време на цикъла. Концентрациите на газообразните емисии във въздуха за разреждане се определят, като се интегрират или събират във фонови торби. Всички други стойности се записват с периодичност най-малко едно измерване в секунда (1 Hz).

| 3.8.2.2 | Измерване на неразредени отработили газове
  При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителна подготовка, измервателното оборудване едновременно започва да:






  a) | анализира концентрациите на неразредени отработили газове; |
| --- | --- | --- |

3.8.2.2

Измерване на неразредени отработили газове

При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителна подготовка, измервателното оборудване едновременно започва да:

a)

анализира концентрациите на неразредени отработили газове;

| б) | измерва отработилите газове или входящия въздух и потока на горивото; |
| --- | --- |

б)

измерва отработилите газове или входящия въздух и потока на горивото;

| в) | записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд. |
| --- | --- |

в)

записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд.

За оценка на газообразните емисии, концентрациите на емисиите (HC, СО и NOx) и масовия дебит на отработилите газове се записват и съхраняват с честота най-малко 2 Hz в компютърна система. Времето за реагиране на системата е не по-голямо от 10 s Всички други данни могат да се записват при проба с честота най-малко 1 Hz. За аналогови анализатори отговорът се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

За изчисление на масовите емисии на газообразните компоненти кривите на записаните концентрации и кривата на масовия дебит на отработилите газове се изравняват с времето на нарастване, както е определено в точка 2. от настоящото правило. Времето за реагиране на всеки анализатор на газообразни емисии и на системата масов дебит на отработилите газове се определя съгласно разпоредбите на точка 4.2.1. и точка 1.5 от допълнение 5 към настоящото приложение и се записва.

| 3.8.3. | Взимане на проби от прахови частици (когато е приложимо) |
| --- | --- |

3.8.3.

Взимане на проби от прахови частици (когато е приложимо)

| 3.8.3.1. | Система за разреждане на целия поток
  При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителната подготовка, системата за събиране на проби на прахови частици се превключва от режим на празен ход към режим на събиране на частици.
  Ако не се прилага компенсиране на дебита, помпата/ите за взимане на проба/и се регулират така, че дебитът през сондата за взимане на прахова проба или през тръбата за прехвърляне се поддържа на стойност до ± 5 % от установения дебит. Ако се използва компенсация на потока (напр. пропорционално регулиране на пробен поток), необходимо е да се докаже, че съотношението между основния поток през тунела и пробния поток прахови частици не се променя с повече от ± 5 % от еталонната му стойност (с изключение на първите 10 секунди от взимането на проби).
  При двойно разреждане, потокът на пробата е нетната разлика между дебита през филтрите на пробите и дебита на вторичния въздух за разреждане.
  Средната температура и налягане при газовия брояч/и или входа на контролно-измервателния уред на потока се записва. Ако установеният дебит не може да се поддържа за целия цикъл (в рамките на ± 5 %) поради високо натоварване с отлагане на прахови частици върху филтъра, изпитването се анулира. Изпитването се повтаря, като се използва по-малък дебит и/или филтър с по-голям диаметър. |
| --- | --- |

3.8.3.1.

Система за разреждане на целия поток

При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителната подготовка, системата за събиране на проби на прахови частици се превключва от режим на празен ход към режим на събиране на частици.

Ако не се прилага компенсиране на дебита, помпата/ите за взимане на проба/и се регулират така, че дебитът през сондата за взимане на прахова проба или през тръбата за прехвърляне се поддържа на стойност до ± 5 % от установения дебит. Ако се използва компенсация на потока (напр. пропорционално регулиране на пробен поток), необходимо е да се докаже, че съотношението между основния поток през тунела и пробния поток прахови частици не се променя с повече от ± 5 % от еталонната му стойност (с изключение на първите 10 секунди от взимането на проби).

При двойно разреждане, потокът на пробата е нетната разлика между дебита през филтрите на пробите и дебита на вторичния въздух за разреждане.

Средната температура и налягане при газовия брояч/и или входа на контролно-измервателния уред на потока се записва. Ако установеният дебит не може да се поддържа за целия цикъл (в рамките на ± 5 %) поради високо натоварване с отлагане на прахови частици върху филтъра, изпитването се анулира. Изпитването се повтаря, като се използва по-малък дебит и/или филтър с по-голям диаметър.

| 3.8.3.2. | Система за разреждане на част от потока
  При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителната подготовка, системата за събиране на проби на прахови частици се превключва от режим на празен ход към режим на събиране на частици.
  За контрол на управлението на система за разреждане на част от потока се изисква бързо реагиране на системата. Времето за преобразуване за системата се определя чрез процедурата в точка 3.3. на допълнение 5 към настоящото приложение. Ако комбинираното време за преобразуване измерването на потока отработили газове (вж. точка 4.2.1. от настоящото допълнение) и системата за разреждане на част от потока е ≤ 0,3 сек, може да се използва контрол в реално време. Ако времето за преобразуване превишава 0,3 s, трябва да се използва прогнозен контрол на база предварително записано изпитване. В този случай времето за нарастване е ≤ 1 s и времезакъснението на комбинацията е ≤ 10 s.
  Общата реакция на системата се проектира така, че да осигури представителна проба от частици, qmp,i, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове. За определяне на пропорционалността се провежда регресивен анализ на qmp,i спрямо qmew,i при най-малко 1 Hz честота на получаване на данни, като трябва да се удовлетворят следните критерии:






  a) | корелационният коефициент R2 на линейната регресия между qmp,i и qmew,i да не бъде по-малък от 0,95; |
| --- | --- | --- |

3.8.3.2.

Система за разреждане на част от потока

При пускане на двигателя или в началото на последователността на изпитването, когато цикълът започва директно от етапа на предварителната подготовка, системата за събиране на проби на прахови частици се превключва от режим на празен ход към режим на събиране на частици.

За контрол на управлението на система за разреждане на част от потока се изисква бързо реагиране на системата. Времето за преобразуване за системата се определя чрез процедурата в точка 3.3. на допълнение 5 към настоящото приложение. Ако комбинираното време за преобразуване измерването на потока отработили газове (вж. точка 4.2.1. от настоящото допълнение) и системата за разреждане на част от потока е ≤ 0,3 сек, може да се използва контрол в реално време. Ако времето за преобразуване превишава 0,3 s, трябва да се използва прогнозен контрол на база предварително записано изпитване. В този случай времето за нарастване е ≤ 1 s и времезакъснението на комбинацията е ≤ 10 s.

Общата реакция на системата се проектира така, че да осигури представителна проба от частици, qmp,i, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове. За определяне на пропорционалността се провежда регресивен анализ на qmp,i спрямо qmew,i при най-малко 1 Hz честота на получаване на данни, като трябва да се удовлетворят следните критерии:

a)

корелационният коефициент R2 на линейната регресия между qmp,i и qmew,i да не бъде по-малък от 0,95;

| б) | стандартната грешка на оценка на qmp,i върху qmew,i да не превишава 5 % от максимума на qmp, |
| --- | --- |

б)

стандартната грешка на оценка на qmp,i върху qmew,i да не превишава 5 % от максимума на qmp,

| в) | qmp отсичането на регресивната линия да не превишава ± 2 % на qmp максимума. |
| --- | --- |

в)

qmp отсичането на регресивната линия да не превишава ± 2 % на qmp максимума.

По избор, може да се проведе предварително изпитване и сигналът от масовия дебит на отработилите газове от това изпитване да се използва за контрол на пробния поток в системата за взимане на проба на прахови частици (предварителен контрол). Такава процедура се изисква, ако времето за преобразуване на системата за прахови частици, t50,P или времето за преобразуване на сигнала за масовия поток отработили газове, t50,F, или и двете, са > 0,3 s. Точен контрол на системата за частично разреждане се получава, ако времето за проследяване на qmew,pre на предварителното изпитване, което контролира qmp, се смени от времето за предварителен контрол t50,P + t50,F.

За установяване на съотношението между qmp,i и qmew,i, се използват данните, взети по време на действителното изпитване, като времето qmew,i се изравнява чрез t50,F по отношение на qmp,i (никакъв принос от t50,F за изравняване на времето). Това значи, че смяната на времето между qmew и qmp е разликата в техните времена на преобразуване, които се определят в точка 3.3. от допълнение 5 към настоящото приложение.

| 3.8.4. | Спиране на двигателя
  Ако двигателят спре по време на изпитвателния цикъл, двигателят се подлага на предварителна подготовка и се пуска отново и изпитването се повтаря. В случай на неизправност в някое от необходимите изпитвателни оборудвания по време на изпитвателния цикъл, изпитването се анулира. |
| --- | --- |

3.8.4.

Спиране на двигателя

Ако двигателят спре по време на изпитвателния цикъл, двигателят се подлага на предварителна подготовка и се пуска отново и изпитването се повтаря. В случай на неизправност в някое от необходимите изпитвателни оборудвания по време на изпитвателния цикъл, изпитването се анулира.

| 3.8.5. | Действия след провеждане на изпитването
  След завършване на изпитването се спира измерването на обема на разредените отработили газове или дебита на неразредените отработили газове, газовия поток в събирателните торби и помпата за проби прахови частици. При интегрирана система за анализ, взимането на проби продължава до изтичане на времето на реагиране на системата.
  Концентрациите в събирателните торби, ако се използват такива, се анализират възможно най-бързо, но не по-късно от 20 минути след края на изпитвателния цикъл.
  След изпитването за измерване на емисии се използва нулев газ и същия калибровъчен газ за повторна проверка на анализаторите. Изпитването се счита, че е приемливо, когато разликата между резултатите преди изпитването и след изпитването е по-малка от 2 % от стойността на калибровъчния газ. |
| --- | --- |

3.8.5.

Действия след провеждане на изпитването

След завършване на изпитването се спира измерването на обема на разредените отработили газове или дебита на неразредените отработили газове, газовия поток в събирателните торби и помпата за проби прахови частици. При интегрирана система за анализ, взимането на проби продължава до изтичане на времето на реагиране на системата.

Концентрациите в събирателните торби, ако се използват такива, се анализират възможно най-бързо, но не по-късно от 20 минути след края на изпитвателния цикъл.

След изпитването за измерване на емисии се използва нулев газ и същия калибровъчен газ за повторна проверка на анализаторите. Изпитването се счита, че е приемливо, когато разликата между резултатите преди изпитването и след изпитването е по-малка от 2 % от стойността на калибровъчния газ.

3.9.   Проверяване на проведеното изпитване

| 3.9.1. | Коригиране на данни
  За намаляване на систематичната грешка, дължаща се на времевото закъснение между обратната връзка и стойностите на еталонния цикъла, цялата последователност на обратния сигнал за честотата на въртене и въртящия момент на двигателя може да се изтегли напред или назад във времето по отношение на последователността на еталонната честота на въртене и въртящия момент . Ако сигналите от обратната връзка се коригират, честотата на въртене и въртящият момент трябва да се коригират със същата стойност и в същата посока. |
| --- | --- |

3.9.1.

Коригиране на данни

За намаляване на систематичната грешка, дължаща се на времевото закъснение между обратната връзка и стойностите на еталонния цикъла, цялата последователност на обратния сигнал за честотата на въртене и въртящия момент на двигателя може да се изтегли напред или назад във времето по отношение на последователността на еталонната честота на въртене и въртящия момент . Ако сигналите от обратната връзка се коригират, честотата на въртене и въртящият момент трябва да се коригират със същата стойност и в същата посока.

| 3.9.2. | Изчисляване работата на цикъла
  Действителната работата на цикъла Wact (kWh), се изчислява, като се използва всяка двойка записани стойности на обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на двигателя. Това се извършва след всяко коригиране на данните от обратната връзка, когато е избрана тази възможност. Действителната работа на цикъла Wact, се използва за сравнение с еталонната работа на цикълаWref и за изчисляване специфичните спирачни емисии (вж. точки 5.5 .и 6.3. от настоящото допълнение). За интегрирането на еталонната и действителната мощност на двигателя се използва същата методология. Ако трябва да се определят стойностите между измерените прилежащите еталонни стойности или прилежащите измерени стойности, се прилага линейна интерполация.
  При интегрирането на еталонния и действителната работа на цикъла, всички отрицателни стойности на въртящия момент се нулират и се включват в стойността. Ако честотата на интегрирането е по-малка от 5 Hz и, ако по време на даден отрязък от време, стойността на въртящия момент се промени от положителна към отрицателна, или от отрицателна към положителна, отрицателната част се пресмята и се нулира. Положителната част се включва в интегрираната стойност.
  Wact е между - 15 % и + 5 % от Wref |
| --- | --- |

3.9.2.

Изчисляване работата на цикъла

Действителната работата на цикъла Wact (kWh), се изчислява, като се използва всяка двойка записани стойности на обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на двигателя. Това се извършва след всяко коригиране на данните от обратната връзка, когато е избрана тази възможност. Действителната работа на цикъла Wact, се използва за сравнение с еталонната работа на цикълаWref и за изчисляване специфичните спирачни емисии (вж. точки 5.5 .и 6.3. от настоящото допълнение). За интегрирането на еталонната и действителната мощност на двигателя се използва същата методология. Ако трябва да се определят стойностите между измерените прилежащите еталонни стойности или прилежащите измерени стойности, се прилага линейна интерполация.

При интегрирането на еталонния и действителната работа на цикъла, всички отрицателни стойности на въртящия момент се нулират и се включват в стойността. Ако честотата на интегрирането е по-малка от 5 Hz и, ако по време на даден отрязък от време, стойността на въртящия момент се промени от положителна към отрицателна, или от отрицателна към положителна, отрицателната част се пресмята и се нулира. Положителната част се включва в интегрираната стойност.

Wact е между - 15 % и + 5 % от Wref

| 3.9.3. | Статистическа обработка на данни за валидност на изпитвателния цикъл
  Извършват се линейни регресии на стойностите на обратната връзка по отношение на еталонните стойности за честотата на въртене, въртящия момент и мощността на двигателя. Това се извършва след всяко коригиране на данните от обратната връзка, когато е избрана тази възможност. Използва се методът на най-малките квадрати, като най-подходящото уравнение е от вида:
  y = mx + b
  където:







  y | = | коригирана стойност (действителна) за честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW) |
| --- | --- | --- | --- |
| m | = | ъгловият коефициент на регресионната права |
| x | = | еталонна стойност за честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW) |
| b | = | отрезът на регресионната права с оста у |

3.9.3.

Статистическа обработка на данни за валидност на изпитвателния цикъл

Извършват се линейни регресии на стойностите на обратната връзка по отношение на еталонните стойности за честотата на въртене, въртящия момент и мощността на двигателя. Това се извършва след всяко коригиране на данните от обратната връзка, когато е избрана тази възможност. Използва се методът на най-малките квадрати, като най-подходящото уравнение е от вида:

y = mx + b

където:

y

=

коригирана стойност (действителна) за честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW)

m

=

ъгловият коефициент на регресионната права

x

=

еталонна стойност за честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW)

b

=

отрезът на регресионната права с оста у

Стандартната грешка на оценяването (SE) на у по х и коефициентът на корелация (r2) се изчисляват за всяка една регресионната права.

Препоръчва се този анализ да се извършва при честота 1 Hz. Всички отрицателни стойности на въртящия момент и коригираните стойности се изключват от изчисленията за въртящия момент и статистиката за потвърждаване на мощността. Изпитването се счита за валидно, ако са изпълнени критериите от таблица 7.

Таблица 7

Допуски на регресионната права

| | Честота на въртене | Въртящ момент | Мощност |
| --- | --- | --- | --- |
| Стандартна грешка на оценяването (SE) на У по Х | Макс. 100 min–1 | Макс. 13 % от мощността за максимален въртящ момент | Макс. 8 % от мощността за максимален въртящ момент |
| Ъглов коефициент на регресионната права, m | 0,95 дo 1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Коефициент на корелация, r2 | мин. 0,9700 | мин. 0,8800 | мин. 0,9100 |
| Отрез на регресионната права с оста У „b“ | ± 50 min–1 | ± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, което е по-голямо | ± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, което е по-голямо |

Честота на въртене

Въртящ момент

Мощност

Стандартна грешка на оценяването (SE) на У по Х

Макс. 100 min–1

Макс. 13 % от мощността за максимален въртящ момент

Макс. 8 % от мощността за максимален въртящ момент

Ъглов коефициент на регресионната права, m

0,95 дo 1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Коефициент на корелация, r2

мин. 0,9700

мин. 0,8800

мин. 0,9100

Отрез на регресионната права с оста У „b“

± 50 min–1

± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, което е по-голямо

± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, което е по-голямо

Допуска се изключване на точки от регистъра на анализите на регресията, когато това е отбелязано в таблица 8.

Таблица 8

Разрешено изключване на точки от анализа на регресията

| Условия | Изключени точки |
| --- | --- |
| Наличие на пълно натоварване и обратна връзка по въртящ момент < 95 % от еталонния въртящ момент | Въртящ момент и/или мощност |
| Наличие на пълно натоварване и обратна връзка по честота на въртене < 95 % от еталонната честота на въртене | Честота на въртенеи/или мощност |
| Без натоварване, не е празен ход и обратна връзка за въртящия момент > от еталонния въртящ момент | Въртящ момент и/или мощност |
| Без натоварване, обратна връзка по честота на въртене ≤ честота на въртене на празен ход + 50 min-1 , и обратна връзка по въртящ момент = определения/измерен от производителя въртящ момент на празен ход ± 2 % от максималния въртящ момент | Честота на въртенеи/или мощност |
| Без натоварване, обратна връзка по честота на въртене > честота на въртене на празен ход + 50 min-1, и обратна връзка по въртящ момент > 105 % от еталонния въртящ момент | Въртящ момент и/или мощност |
| Без натоварване и обратна връзка по честота на въртене > 105 % от еталонната честота на въртене | Честота на въртене и/или мощност |

Условия

Изключени точки

Наличие на пълно натоварване и обратна връзка по въртящ момент < 95 % от еталонния въртящ момент

Въртящ момент и/или мощност

Наличие на пълно натоварване и обратна връзка по честота на въртене < 95 % от еталонната честота на въртене

Честота на въртенеи/или мощност

Без натоварване, не е празен ход и обратна връзка за въртящия момент > от еталонния въртящ момент

Въртящ момент и/или мощност

Без натоварване, обратна връзка по честота на въртене ≤ честота на въртене на празен ход + 50 min-1 , и обратна връзка по въртящ момент = определения/измерен от производителя въртящ момент на празен ход ± 2 % от максималния въртящ момент

Честота на въртенеи/или мощност

Без натоварване, обратна връзка по честота на въртене > честота на въртене на празен ход + 50 min-1, и обратна връзка по въртящ момент > 105 % от еталонния въртящ момент

Въртящ момент и/или мощност

Без натоварване и обратна връзка по честота на въртене > 105 % от еталонната честота на въртене

Честота на въртене и/или мощност

4.   ИЗЧИСЛЕНИЕ НА ПОТОКА ОТРАБОТИЛИ ГАЗОВЕ

4.1.   Определяне на потока разредени отработили газове

Общият поток разредени отработили газове за цикъл (kg/изпитване) се изчислява от измерените стойности през цикъла и съответните калибровъчни данни от измервателното устройство за поток (V0 за PDP, KV за CFV, Cd за SSV), както е определено в точка 2. от допълнение 5 към настоящото приложение). Прилагат се следните формули, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа постоянна през цикъла с помощта на топлообменник (± 6 K за PDP-CVS, ± 11 K за CFV-CVS или ± 11 K за SSV-CVS), вж. допълнение 7 към приложение 4А.).

За PDP-CVS система:

med = 1,293 · V0 · NP · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

където:

| V0 | = | обем газ, изпомпван за оборот при изпитвателните условия, m3/оборот; |
| --- | --- | --- |
| NP | = | общо обороти на помпата за едно изпитване; |
| pb | = | атмосферно налягане в изпитвателната камера, kPa; |
| p1 | = | понижение на налягането под атмосферното на входа на помпата, kPa; |
| T | = | средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата за цикъл, K. |

V0

=

обем газ, изпомпван за оборот при изпитвателните условия, m3/оборот;

NP

=

общо обороти на помпата за едно изпитване;

pb

=

атмосферно налягане в изпитвателната камера, kPa;

p1

=

понижение на налягането под атмосферното на входа на помпата, kPa;

T

=

средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата за цикъл, K.

За CFV-CVS система:

med =1,293 · t· Kv · pp/T 0,5

където:

| t | = | време на цикъла, s; |
| --- | --- | --- |
| KV | = | калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при нормални условия; |
| pp | = | абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa; |
| T | = | абсолютна температура на входа на тръбата на Вентури, K. |

t

=

време на цикъла, s;

KV

=

калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при нормални условия;

pp

=

абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa;

T

=

абсолютна температура на входа на тръбата на Вентури, K.

За SSV-CVS система

Formula

където:

Formula

като:

| A0 | = сбор от константи и единици за превръщане;
  = 0,006111 в SI единици на |
| --- | --- |
| d | = диаметър на SSV отвора, m; |
| Cd | = коефициент на нагнетяване на SSVм |
| pp | = абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa; |
| T | = температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| rp | = съотношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане = |
| rD | = съотношение на диаметъра на SSV отвора, d, към вътрешния диаметър на входящата тръба, D. |

A0

= сбор от константи и единици за превръщане;

= 0,006111 в SI единици наFormula

d

= диаметър на SSV отвора, m;

Cd

= коефициент на нагнетяване на SSVм

pp

= абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa;

T

= температура на входа на тръбата на Вентури, K;

rp

= съотношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане = Formula

rD

= съотношение на диаметъра на SSV отвора, d, към вътрешния диаметър на входящата тръба, D.

Ако се използва система с компенсация на потока (т.е. без топлообменник), моментните масови емисии се изчисляват и интегрират за цикъла. В този случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

За PDP-CVS система:

med,i =1,293 · V0 · NP,i · (pb – p1) · 273/(101,3 · T)

където:

| NP,i | = | общо обороти на помпата за интервал от време. |
| --- | --- | --- |

NP,i

=

общо обороти на помпата за интервал от време.

За CFV-CVS система:

med,i =1,293 · Δti · KV · pp/T 0,5

където:

| Δti · | = | интервал от време, s. |
| --- | --- | --- |

Δti ·

=

интервал от време, s.

За SSV-CVS система:

med,i =1,293 · QSSV · Δti

където:

| Δti | = | интервал от време, s. |
| --- | --- | --- |

Δti

=

интервал от време, s.

Изчислението в реално време започва или при приемлива стойност за Cd като например 0,98, или приемлива стойност на Qssv. Ако изчислението започне с Qssv, за оценка на Re се използва началната стойност на Qssv.

По време на всички изпитвания за емисии числото на Рейнолд в SSV отвора трябва да бъде в диапазона на числата на Рейнолд, използвани за получаване на калибровъчната крива, разработена в точка 2.4. от допълнение 5 към настоящото приложение

4.2.   Определяне на масовия поток на неразредените отработили газове

За изчисление на емисиите от неразредените отработили газове и за управление на система за частично разреждане на потока, е необходимо да се знае масовият дебит на отработилите газове. За определяне на този дебит може да се използва всеки от методите, описани в точки 4.2.2. до 4.2.5 от настоящото допълнение.

4.2.1.   Време на реагиране

С цел да се изчислят емисиите, времето за реагиране по всеки от методите, описани по-долу, е равно на или по-малко от изискването за време за реагиране на анализатора, както е определено в точка 1.5. от допълнение 5 към настоящото приложение.

С цел управление на система за разреждане на част от потока се изисква по-бърз реагиране. За системи за разреждане на част от потока с управление в реално време се изисква време за реагиране ≤ 0,3 секунди. За системи за разреждане на част от потока с прогнозен контрол, на база предварително записано изпитване, се изисква време за реагиране на системата за измерване на потока отработили газове ≤ 5 секунди, с време за нарастване ≤ 1 секунда. Системното време за реагиране се специфицира от производителя на уреда. Изискванията към комбинираното време за реагиране от потока отработили газове и системата за разреждане на част от потока са посочени в точка 3.8.3.2.

4.2.2.   Метод на пряко измерване

Пряко измерване на моментния поток отработили газове може да се направи посредством системи като например:

| a) | диференциални устройства за налягане, като разходомерна дюза; |
| --- | --- |

a)

диференциални устройства за налягане, като разходомерна дюза;

| б) | ултразвуков разходомер; |
| --- | --- |

б)

ултразвуков разходомер;

| в) | вихров разходомер. |
| --- | --- |

в)

вихров разходомер.

Взимат се предпазни мерки за избягване на грешки, които могат да повлияят при изчисляване стойността на емисиите. Такива мерки включват внимателния монтаж на устройството в изпускателната система на двигателя съгласно препоръките на производителя на уреда и добрата инженерна практика. Работата на двигателя и емисиите не трябва да се повлияват от инсталирането на устройството.

Точността при определяне на потока отработили газове е ±2,5 % от показанието или ±1,5 % от максималната стойност на двигателя, в зависимост от това кое е по-голямо.

4.2.3.   Метод за измерване на въздуха и на горивото

Той включва измерване на въздушния поток и потока на горивото. Използват се разходомери за въздух и гориво, които да отговарят на изискването за точност при измерване на общия поток отработили газове, дадено в точка 4.2.2. от настоящото допълнение. Потокът на отработилите газове се изчислява както следва:

Formula

4.2.4.   Метод за измерване чрез трасиране

Той включва измерване на концентрацията на индикаторен газ в отработилите газове. Известно количество инертен газ (напр. чист хелий) се впръсква в потока отработили газове като индикаторен газ. Газът е смесен и разреден с отработилите газове, но не реагира в изпускателната тръба. Концентрацията на газа се измерва след това чрез проба от отработилите газове.

За да се осигури пълно смесване на индикаторния газ, сондата за вземане на проби за отработили газове се разполага на разстояние от най-малко 1 m или 30 пъти диаметъра на изпускателната тръба, в зависимост от това кое е по-голямо, след точката за впръскване на индикаторен газ. Сондата за вземане на проби може да се разположи по-близо до точката за впръскване, ако пълното смесване е потвърдено чрез сравнение концентрацията на индикаторния газ с еталонната концентрация, когато индикаторният газ се впръсква по възходящия поток на двигателя.

Дебитът на индикаторния газ се задава така, че неговата концентрация при празен ход на двигателя след смесването да става по-малка от пълната скала на анализатора за индикаторен газ.

Потокът на отработилите газове се изчислява както следва:

Formula

където:

| qmew,i | = | моментен масов поток на отработилите газове, kg/s; |
| --- | --- | --- |
| qvt | = | поток на индикаторен газ, cm3/min; |
| cmix.i | = | моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm; |
| ρe | = | плътност на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 6); |
| cb | = | фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm. |

qmew,i

=

моментен масов поток на отработилите газове, kg/s;

qvt

=

поток на индикаторен газ, cm3/min;

cmix.i

=

моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm;

ρe

=

плътност на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 6);

cb

=

фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm.

Когато фоновата концентрация е по-малка от 1 % от концентрацията на индикаторния газ след смесване (cmix.i) в максималния поток отработили газове, тя може да се пренебрегне.

Общата система трябва да отговаря на спецификациите за точност за отработили газове и се калиброва съгласно точка 1.7. от допълнение 5 към настоящото приложение.

4.2.5.   Метод за измерване на въздушен поток и съотношение въздух—гориво

Той включва изчисление на масата на отработилите газове от въздушния поток и съотношението въздух—гориво. Моментният поток на отработилите газове се изчислява както следва:

Formula

като:

Formula

Formula

където:

| A/Fst | = | стехиометрично съотношение въздух—гориво, kg/kg; |
| --- | --- | --- |
| λ | = | коефициент на излишъка на въздух; |
| cCO2 | = | концентрация сух CO2, %; |
| cCO | = | концентрация сух CO, ppm; |
| cHC | = | концентрация сух HC, ppm. |

A/Fst

=

стехиометрично съотношение въздух—гориво, kg/kg;

λ

=

коефициент на излишъка на въздух;

cCO2

=

концентрация сух CO2, %;

cCO

=

концентрация сух CO, ppm;

cHC

=

концентрация сух HC, ppm.

Разходомерът за въздух отговаря на спецификациите за точност от точка 2.2. от допълнение 4 към настоящото приложение, използваният анализатор за CO2 отговаря на спецификациите за точност от точка 3.3.2. от допълнение 4 към настоящото приложение, а общата система отговаря на спецификациите за точност за поток отработили газове.

По избор, измервателно оборудване за съотношението въздух—гориво, като например тип циркониев датчик, може да се използва за измерване на коефициента на излишъка на въздух, което отговаря на спецификациите от точка 3.3.6. от допълнение 4 към настоящото приложение.

5.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ГАЗООБРАЗНИТЕ ЕМИСИИ

5.1.   Оценяване на данните

За оценката на газообразните емисии в разредените отработили газове се записват концентрациите на емисиите (HC, СО и NOx) и разреденият масов поток отработили газове съгласно точка 3.8.2.1. от настоящото допълнение и се съхраняват в компютърна система. За аналогови анализатори реакцията се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

За оценката на газообразните емисии в неразредените отработили газове се записват концентрациите на емисиите (HC, СО и NOx) и разреденият масов поток отработили газове съгласно точка 3.8.2.2. от настоящото допълнение и се съхраняват в компютърна система. За аналогови анализатори отговорът се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

5.2.   Коригиране за преминаване от суха към влажна база

Ако концентрацията се измерва на суха база, то тя се преобразува към влажна база съгласно следната формула. За непрекъснато измерване, преобразуването се прилага към всяко моментно измерване преди каквото и да е по-нататъшно изчисление.

Formula

Прилагат се формулите за преобразуване от точка 5.2. от допълнение 1 към настоящото приложение.

5.3.   Корекция на NOx за влага и топлина

Тъй като NOx емисиите зависят от околните въздушни условия, NOx концентрацията се коригира за околната въздушна температура и влажност с коефициентите, дадени в точка 5.3. от допълнение 1 към настоящото приложение. Коефициентите са действителни в диапазона между 0 и 25 g/kg сух въздух.

5.4.   Изчисляване масовия дебит на емисиите

Масата емисии за времето на цикъла (g/изпитване) се изчисляват, както следва, в зависимост от приложения метод на измерването. Измерената концентрация се преобразува на влажна база съгласно точка 5.2. от допълнение 1 към настоящото приложение, ако вече не е измерена на влажна база. Съответните стойности за ugas, които се прилагат, са дадени в таблица 6 на допълнение 1 към настоящото приложение за избраните компоненти на база свойства на идеални газове и горива, подходящи за настоящото правило.

| a) | за неразредени отработили газове:

  където:







  ugas | = | съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на отработилите газове от таблица 6; |
| --- | --- | --- | --- |
| cgas,i | = | моментна концентрация на съответния компонент в неразредените отработили газове, ppm; |
| qmew,i | = | моментен масов поток на отработилите газове, kg/s; |
| f | = | честота на взимане проби, Hz; |
| n | = | брой измервания. |

a)

за неразредени отработили газове:

където:

ugas

=

съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на отработилите газове от таблица 6;

cgas,i

=

моментна концентрация на съответния компонент в неразредените отработили газове, ppm;

qmew,i

=

моментен масов поток на отработилите газове, kg/s;

f

=

честота на взимане проби, Hz;

n

=

брой измервания.

| б) | за разредени отработили газове без компенсация на потока:







  mgas | = | ugas × cgas × med |
| --- | --- | --- | --- |

б)

за разредени отработили газове без компенсация на потока:

mgas

=

ugas × cgas × med

където:

| ugas | = | съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на въздуха от таблица 6; |
| --- | --- | --- |
| cgas | = | средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm; |
| med | = | обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg. |

ugas

=

съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на въздуха от таблица 6;

cgas

=

средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm;

med

=

обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg.

| в) | за разреден отработили газове с компенсация на потока:

  където:







  ce,i | = | моментна концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm; |
| --- | --- | --- | --- |
| cd | = | концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm; |
| qmdew,i | = | моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s; |
| med | = | обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg; |
| ugas | = | съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на въздуха от таблица 6; |
| D | = | коефициент на разреждане (вж. точка 5.4.1.). |

в)

за разреден отработили газове с компенсация на потока:

където:

ce,i

=

моментна концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm;

cd

=

концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm;

qmdew,i

=

моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s;

med

=

обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg;

ugas

=

съотношението между плътността на компонента от отработилите газове и плътността на въздуха от таблица 6;

D

=

коефициент на разреждане (вж. точка 5.4.1.).

Когато е приложимо, концентрацията на NMHC и CH4 се изчислява по който и да е от методите от точка 3.3.4. от допълнение 4 към настоящото приложение, както следва:

| a) | GC метод (единствено при система за разреждане на целия поток):
  cNMHC = cHC – cCH4 |
| --- | --- |

a)

GC метод (единствено при система за разреждане на целия поток):

cNMHC = cHC – cCH4

| б) | метод с използване на NMC:


  където:








  c
  HC(w/o cutter) | = | HC концентрация с пробен газ, преминаващ през NMC; |
| --- | --- | --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | = | HC концентрация с пробен газ, обхождащ NMC. |

б)

метод с използване на NMC:

където:

c
  HC(w/o cutter)

=

HC концентрация с пробен газ, преминаващ през NMC;

c
  HC(w/o cutter)

=

HC концентрация с пробен газ, обхождащ NMC.

5.4.1.   Определяне на фоновите коригирани концентрации (единствено при система за разреждане на целия поток)

Средните фонови концентрации на газообразните замърсители във въздуха за разреждане се изваждат от измерените концентрации, за да се получат нетните концентрации на замърсителите. Средните стойности на фоновите концентрации могат да се определят посредством метода на събиране на проби с торба или с постоянно измерване с интегриране. Използва се следната формула:

Formula

където:

| ce | = | концентрация на съответния замърсител, измерена в разредените отработили газове, ppm; |
| --- | --- | --- |
| cd | = | концентрация на съответния замърсител, измерена във въздуха за разреждане, ppm; |
| D | = | коефициент на разреждане. |

ce

=

концентрация на съответния замърсител, измерена в разредените отработили газове, ppm;

cd

=

концентрация на съответния замърсител, измерена във въздуха за разреждане, ppm;

D

=

коефициент на разреждане.

Коефициентът на разреждане се изчислява, както следва:

| a) | за дизелови двигатели и газови двигатели, използващи за гориво ВНГ |
| --- | --- |

a)

за дизелови двигатели и газови двигатели, използващи за гориво ВНГ

| б) | за газови двигатели, използващи за гориво ПГ

  където:







  cCO2 | = | концентрация CO2 в разредените отработили газове, обемни %; |
| --- | --- | --- | --- |
| cHC | = | концентрация HC в разредените отработили газове, ppm C1; |
| cNMHC | = | концентрация на NMHC в разредените отработили газове, ppm; C1 |
| cCO | = | концентрация на СО в разредените отработили газове, ppm; |
| FS | = | стехиометричен коефициент. |

б)

за газови двигатели, използващи за гориво ПГ

където:

cCO2

=

концентрация CO2 в разредените отработили газове, обемни %;

cHC

=

концентрация HC в разредените отработили газове, ppm C1;

cNMHC

=

концентрация на NMHC в разредените отработили газове, ppm; C1

cCO

=

концентрация на СО в разредените отработили газове, ppm;

FS

=

стехиометричен коефициент.

Концентрациите, измерени на суха база, се преобразуват на влажна база съгласно точка 5.2. от допълнение 1 към настоящото приложение.

Стехиометричният коефициент се изчислява, както следва:

Formula

където:

| α, ε | са моларните съотношения, отнасящи се до гориво C Hα Oε |
| --- | --- |

α, ε

са моларните съотношения, отнасящи се до гориво C Hα Oε

Алтернативно, когато съставът на горивото не е известен, може да се използват следните стехиометрични коефициенти:

| FS (дизел) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| FS (ВНГ) | = | 11,6 |
| FS (ПГ) | = | 9,5 |
| FS (етанол) | = | 12,3 |

FS (дизел)

=

13,4

FS (ВНГ)

=

11,6

FS (ПГ)

=

9,5

FS (етанол)

=

12,3

5.5.   Изчисляване на специфичните емисии

Емисиите (g/kWh) се изчисляват по следния начин:

| a) | всички компоненти освен NOx: |
| --- | --- |

a)

всички компоненти освен NOx:

| б) | NOx:

  където:







  Wact | = | действителната работа на цикъла съгласно точка 3.9.2. |
| --- | --- | --- | --- |

б)

NOx:

където:

Wact

=

действителната работа на цикъла съгласно точка 3.9.2.

5.5.1.   В случай на периодична система за последваща обработка на отработилите газове, емисиите се претеглят, както следва:

Formula

където:

| n1 | = | брой на ЕТС изпитвания между две регенерации; |
| --- | --- | --- |
| n2 | = | брой на ЕТС по време на регенерация (най-малко едно ЕТС изпитване); |
| Mgas,n2 | = | емисии по време на регенерация; |
| Mgas,n1 | = | емисии след регенерация. |

n1

=

брой на ЕТС изпитвания между две регенерации;

n2

=

брой на ЕТС по време на регенерация (най-малко едно ЕТС изпитване);

Mgas,n2

=

емисии по време на регенерация;

Mgas,n1

=

емисии след регенерация.

6.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ЕМИСИИТЕ ЧАСТИЦИ (КОГАТО Е ПРИЛОЖИМО)

6.1.   Оценяване на данните

Филтърът за частици се връща в камерата за претегляне не по-късно от един час след завършване на изпитването. Той се кондиционира в частично покрито блюдо на Петри, защитено срещу прах, поне за един час, но не повече от 80 часа, и след това се претегля. Бруто теглото на филтрите се записва и се изважда теглото на тарата, като в резултат се получава масата на пробата прахови частици mf. За оценка на концентрацията на праховите частици се записва общата маса на пробата (msep) през филтрите за времето на изпитвателния цикъл.

Ако трябва да се приложи фонова корекция, се записват масата на въздуха за разреждане (md) през филтъра и масата прахови частици (mf, d).

6.2.   Изчисляване на масовия поток

6.2.1.   Система за разреждане на целия поток

Масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява, както следва:

Formula

където:

| mf | = | маса на праховите частиците, взети като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- | --- |
| msep | = | маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg; |
| med | = | маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg. |

mf

=

маса на праховите частиците, взети като проба по време на цикъла, mg;

msep

=

маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg;

med

=

маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg.

Ако се използва система за двойно разреждане, масата на вторичния въздух за разреждане се вади от общата маса на двойно разредените отработили газове, взети като проба, като преминават през филтрите за прахови частици.

Formula

където:

| mset | = | маса на двойно разредените отработили газове през филтрите за прахови частици, kg; |
| --- | --- | --- |
| mssd | = | маса на вторичния въздух за разреждане, kg. |

mset

=

маса на двойно разредените отработили газове през филтрите за прахови частици, kg;

mssd

=

маса на вторичния въздух за разреждане, kg.

Когато фоновото ниво на праховите частици във въздуха за разреждане се определя съгласно с точка 3.4., масата на праховите частици може да бъде фоново коригирана. В такъв случай масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява, както следва:

Formula

където:

mPT, msep, med = вж. по-горе

| md | = | масата на въздух за първично разреждане, взет като проба чрез сонда за фоновите частици, kg; |
| --- | --- | --- |
| mf,d | = | масата на събраните фонови прахови частици от въздуха за първично разреждане, mg; |
| D | = | коефициент на разреждане, определен в точка 5.4.1. |

md

=

масата на въздух за първично разреждане, взет като проба чрез сонда за фоновите частици, kg;

mf,d

=

масата на събраните фонови прахови частици от въздуха за първично разреждане, mg;

D

=

коефициент на разреждане, определен в точка 5.4.1.

6.2.2.   Система за разреждане на част от потока

Масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява по който и да е от следните методи:

| a) | където:







  mf | = | маса на праховите частици, взети като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- | --- | --- |
| msep | = | маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg; |
| medf | = | маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg. |

a)

Formula

където:

mf

=

маса на праховите частици, взети като проба по време на цикъла, mg;

msep

=

маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg;

medf

=

маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg.

Сумарната маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла се определя, както следва:

където:

| q
  medf,i | = | моментен еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове, kg/s; |
| --- | --- | --- |
| qmew,i | = | моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| rd,i | = | моментен коефициент на разреждане; |
| qmdew,i | = | моментен масов дебит на разредените отработили газове през тунела за разреждане, kg/s; |
| q
  mew,i | = | моментен масов дебит на въздуха за разреждане, kg/сек; |
| f | = | честота на взимане проби, Hz; |
| n | = | брой измервания. |

q
  medf,i

=

моментен еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове, kg/s;

qmew,i

=

моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

rd,i

=

моментен коефициент на разреждане;

qmdew,i

=

моментен масов дебит на разредените отработили газове през тунела за разреждане, kg/s;

q
  mew,i

=

моментен масов дебит на въздуха за разреждане, kg/сек;

f

=

честота на взимане проби, Hz;

n

=

брой измервания.

| б) | където:







  mf | = | маса на праховите частици, взети като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- | --- | --- |
| rs | = | средно съотношение на пробите по време на цикъла; |

б)

Formula

където:

mf

=

маса на праховите частици, взети като проба по време на цикъла, mg;

rs

=

средно съотношение на пробите по време на цикъла;

като:

където:

| mse | = | маса на пробата по време на цикъла, kg; |
| --- | --- | --- |
| mew | = | обща маса на потока отработили газове по време на цикъла, kg; |
| msep | = | маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg; |
| msed | = | маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg. |

mse

=

маса на пробата по време на цикъла, kg;

mew

=

обща маса на потока отработили газове по време на цикъла, kg;

msep

=

маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg;

msed

=

маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg.

| ЗАБЕЛЕЖКА | : | В случай на система за взимане на проби от целия поток , msep и Msed са идентични. |
| --- | --- | --- |

ЗАБЕЛЕЖКА

:

В случай на система за взимане на проби от целия поток , msep и Msed са идентични.

6.3.   Изчисляване на специфичните емисии

Емисиите на прахови частици(g/kWh) се изчисляват по следния начин:

Formula

където:

| Wact | = | действителната работа по време на цикъла съгласно точка 3.9.2., kWh |
| --- | --- | --- |

Wact

=

действителната работа по време на цикъла съгласно точка 3.9.2., kWh

| 6.3.1 | В случай на система за последваща обработка на отработилите газове с периодична регенерация емисиите се претеглят, както следва:



  където:







  n1 | = | брой на ETC изпитванията между две регенерации; |
| --- | --- | --- | --- |
| n2 | = | брой на ETC изпитванията по време на регенерация (най-малко едно ETC); |
| | = | емисии по време на регенерация; |
| | = | емисии извън регенерация. |

6.3.1

В случай на система за последваща обработка на отработилите газове с периодична регенерация емисиите се претеглят, както следва:

Formula

където:

n1

=

брой на ETC изпитванията между две регенерации;

n2

=

брой на ETC изпитванията по време на регенерация (най-малко едно ETC);

Formula

=

емисии по време на регенерация;

Formula

=

емисии извън регенерация.

Допълнение 3

График на работа на двигател на динамометричен стендичен стенд при изпитване ЕТС

| Време
  (s) | Нормирана честота на въртене
  (%) | Нормиран въртящ момент
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0,1 | 1,5 |
| 17 | 23,1 | 21,5 |
| 18 | 12,6 | 28,5 |
| 19 | 21,8 | 71 |
| 20 | 19,7 | 76,8 |
| 21 | 54,6 | 80,9 |
| 22 | 71,3 | 4,9 |
| 23 | 55,9 | 18,1 |
| 24 | 72 | 85,4 |
| 25 | 86,7 | 61,8 |
| 26 | 51,7 | 0 |
| 27 | 53,4 | 48,9 |
| 28 | 34,2 | 87,6 |
| 29 | 45,5 | 92,7 |
| 30 | 54,6 | 99,5 |
| 31 | 64,5 | 96,8 |
| 32 | 71,7 | 85,4 |
| 33 | 79,4 | 54,8 |
| 34 | 89,7 | 99,4 |
| 35 | 57,4 | 0 |
| 36 | 59,7 | 30,6 |
| 37 | 90,1 | „m“ |
| 38 | 82,9 | „m“ |
| 39 | 51,3 | „m“ |
| 40 | 28,5 | „m“ |
| 41 | 29,3 | „m“ |
| 42 | 26,7 | „m“ |
| 43 | 20,4 | „m“ |
| 44 | 14,1 | 0 |
| 45 | 6,5 | 0 |
| 46 | 0 | 0 |
| 47 | 0 | 0 |
| 48 | 0 | 0 |
| 49 | 0 | 0 |
| 50 | 0 | 0 |
| 51 | 0 | 0 |
| 52 | 0 | 0 |
| 53 | 0 | 0 |
| 54 | 0 | 0 |
| 55 | 0 | 0 |
| 56 | 0 | 0 |
| 57 | 0 | 0 |
| 58 | 0 | 0 |
| 59 | 0 | 0 |
| 60 | 0 | 0 |
| 61 | 0 | 0 |
| 62 | 25,5 | 11,1 |
| 63 | 28,5 | 20,9 |
| 64 | 32 | 73,9 |
| 65 | 4 | 82,3 |
| 66 | 34,5 | 80,4 |
| 67 | 64,1 | 86 |
| 68 | 58 | 0 |
| 69 | 50,3 | 83,4 |
| 70 | 66,4 | 99,1 |
| 71 | 81,4 | 99,6 |
| 72 | 88,7 | 73,4 |
| 73 | 52,5 | 0 |
| 74 | 46,4 | 58,5 |
| 75 | 48,6 | 90,9 |
| 76 | 55,2 | 99,4 |
| 77 | 62,3 | 99 |
| 78 | 68,4 | 91,5 |
| 79 | 74,5 | 73,7 |
| 80 | 38 | 0 |
| 81 | 41,8 | 89,6 |
| 82 | 47,1 | 99,2 |
| 83 | 52,5 | 99,8 |
| 84 | 56,9 | 80,8 |
| 85 | 58,3 | 11,8 |
| 86 | 56,2 | „m“ |
| 87 | 52 | (m) |
| 88 | 43,3 | (m) |
| 89 | 36,1 | (m) |
| 90 | 27,6 | (m) |
| 91 | 21,1 | (m) |
| 92 | 8 | 0 |
| 93 | 0 | 0 |
| 94 | 0 | 0 |
| 95 | 0 | 0 |
| 96 | 0 | 0 |
| 97 | 0 | 0 |
| 98 | 0 | 0 |
| 99 | 0 | 0 |
| 100 | 0 | 0 |
| 101 | 0 | 0 |
| 102 | 0 | 0 |
| 103 | 0 | 0 |
| 104 | 0 | 0 |
| 105 | 0 | 0 |
| 106 | 0 | 0 |
| 107 | 0 | 0 |
| 108 | 11,6 | 14,8 |
| 109 | 0 | 0 |
| 110 | 27,2 | 74,8 |
| 111 | 17 | 76,9 |
| 112 | 36 | 78 |
| 113 | 59,7 | 86 |
| 114 | 80,8 | 17,9 |
| 115 | 49,7 | 0 |
| 116 | 65,6 | 86 |
| 117 | 78,6 | 72,2 |
| 118 | 64,9 | (m) |
| 119 | 44,3 | (m) |
| 120 | 51,4 | 83,4 |
| 121 | 58,1 | 97 |
| 122 | 69,3 | 99,3 |
| 123 | 72 | 20,8 |
| 124 | 72,1 | (m) |
| 125 | 65,3 | (m) |
| 126 | 64 | (m) |
| 127 | 59,7 | (m) |
| 128 | 52,8 | (m) |
| 129 | 45,9 | (m) |
| 130 | 38,7 | (m) |
| 131 | 32,4 | (m) |
| 132 | 27 | (m) |
| 133 | 21,7 | (m) |
| 134 | 19,1 | 0,4 |
| 135 | 34,7 | 14 |
| 136 | 16,4 | 48,6 |
| 137 | 0 | 11,2 |
| 138 | 1,2 | 2,1 |
| 139 | 30,1 | 19,3 |
| 140 | 30 | 73,9 |
| 141 | 54,4 | 74,4 |
| 142 | 77,2 | 55,6 |
| 143 | 58,1 | 0 |
| 144 | 45 | 82,1 |
| 145 | 68,7 | 98,1 |
| 146 | 85,7 | 67,2 |
| 147 | 60,2 | 0 |
| 148 | 59,4 | 98 |
| 149 | 72,7 | 99,6 |
| 150 | 79,9 | 45 |
| 151 | 44,3 | 0 |
| 152 | 41,5 | 84,4 |
| 153 | 56,2 | 98,2 |
| 154 | 65,7 | 99,1 |
| 155 | 74,4 | 84,7 |
| 156 | 54,4 | 0 |
| 157 | 47,9 | 89,7 |
| 158 | 54,5 | 99,5 |
| 159 | 62,7 | 96,8 |
| 160 | 62,3 | 0 |
| 161 | 46,2 | 54,2 |
| 162 | 44,3 | 83,2 |
| 163 | 48,2 | 13,3 |
| 164 | 51 | (m) |
| 165 | 50 | (m) |
| 166 | 49,2 | (m) |
| 167 | 49,3 | (m) |
| 168 | 49,9 | (m) |
| 169 | 51,6 | (m) |
| 170 | 49,7 | (m) |
| 171 | 48,5 | (m) |
| 172 | 50,3 | 72,5 |
| 173 | 51,1 | 84,5 |
| 174 | 54,6 | 64,8 |
| 175 | 56,6 | 76,5 |
| 176 | 58 | (m) |
| 177 | 53,6 | (m) |
| 178 | 40,8 | (m) |
| 179 | 32,9 | (m) |
| 180 | 26,3 | (m) |
| 181 | 20,9 | (m) |
| 182 | 10 | 0 |
| 183 | 0 | 0 |
| 184 | 0 | 0 |
| 185 | 0 | 0 |
| 186 | 0 | 0 |
| 187 | 0 | 0 |
| 188 | 0 | 0 |
| 189 | 0 | 0 |
| 190 | 0 | 0 |
| 191 | 0 | 0 |
| 192 | 0 | 0 |
| 193 | 0 | 0 |
| 194 | 0 | 0 |
| 195 | 0 | 0 |
| 196 | 0 | 0 |
| 197 | 0 | 0 |
| 198 | 0 | 0 |
| 199 | 0 | 0 |
| 200 | 0 | 0 |
| 201 | 0 | 0 |
| 202 | 0 | 0 |
| 203 | 0 | 0 |
| 204 | 0 | 0 |
| 205 | 0 | 0 |
| 206 | 0 | 0 |
| 207 | 0 | 0 |
| 208 | 0 | 0 |
| 209 | 0 | 0 |
| 210 | 0 | 0 |
| 211 | 0 | 0 |
| 212 | 0 | 0 |
| 213 | 0 | 0 |
| 214 | 0 | 0 |
| 215 | 0 | 0 |
| 216 | 0 | 0 |
| 217 | 0 | 0 |
| 218 | 0 | 0 |
| 219 | 0 | 0 |
| 220 | 0 | 0 |
| 221 | 0 | 0 |
| 222 | 0 | 0 |
| 223 | 0 | 0 |
| 224 | 0 | 0 |
| 225 | 21,2 | 62,7 |
| 226 | 30,8 | 75,1 |
| 227 | 5,9 | 82,7 |
| 228 | 34,6 | 80,3 |
| 229 | 59,9 | 87 |
| 230 | 84,3 | 86,2 |
| 231 | 68,7 | (m) |
| 232 | 43,6 | (m) |
| 233 | 41,5 | 85,4 |
| 234 | 49,9 | 94,3 |
| 235 | 60,8 | 99 |
| 236 | 70,2 | 99,4 |
| 237 | 81,1 | 92,4 |
| 238 | 49,2 | 0 |
| 239 | 56 | 86,2 |
| 240 | 56,2 | 99,3 |
| 241 | 61,7 | 99 |
| 242 | 69,2 | 99,3 |
| 243 | 74,1 | 99,8 |
| 244 | 72,4 | 8,4 |
| 245 | 71,3 | 0 |
| 246 | 71,2 | 9,1 |
| 247 | 67,1 | (m) |
| 248 | 65,5 | (m) |
| 249 | 64,4 | (m) |
| 250 | 62,9 | 25,6 |
| 251 | 62,2 | 35,6 |
| 252 | 62,9 | 24,4 |
| 253 | 58,8 | (m) |
| 254 | 56,9 | (m) |
| 255 | 54,5 | (m) |
| 256 | 51,7 | 17 |
| 257 | 56,2 | 78,7 |
| 258 | 59,5 | 94,7 |
| 259 | 65,5 | 99,1 |
| 260 | 71,2 | 99,5 |
| 261 | 76,6 | 99,9 |
| 262 | 79 | 0 |
| 263 | 52,9 | 97,5 |
| 264 | 53,1 | 99,7 |
| 265 | 59 | 99,1 |
| 266 | 62,2 | 99 |
| 267 | 65 | 99,1 |
| 268 | 69 | 83,1 |
| 269 | 69,9 | 28,4 |
| 270 | 70,6 | 12,5 |
| 271 | 68,9 | 8,4 |
| 272 | 69,8 | 9,1 |
| 273 | 69,6 | 7 |
| 274 | 65,7 | (m) |
| 275 | 67,1 | (m) |
| 276 | 66,7 | (m) |
| 277 | 65,6 | (m) |
| 278 | 64,5 | (m) |
| 279 | 62,9 | (m) |
| 280 | 59,3 | (m) |
| 281 | 54,1 | (m) |
| 282 | 51,3 | (m) |
| 283 | 47,9 | (m) |
| 284 | 43,6 | (m) |
| 285 | 39,4 | (m) |
| 286 | 34,7 | (m) |
| 287 | 29,8 | (m) |
| 288 | 20,9 | 73,4 |
| 289 | 36,9 | (m) |
| 290 | 35,5 | (m) |
| 291 | 20,9 | (m) |
| 292 | 49,7 | 11,9 |
| 293 | 42,5 | (m) |
| 294 | 32 | (m) |
| 295 | 23,6 | (m) |
| 296 | 19,1 | 0 |
| 297 | 15,7 | 73,5 |
| 298 | 25,1 | 76,8 |
| 299 | 34,5 | 81,4 |
| 300 | 44,1 | 87,4 |
| 301 | 52,8 | 98,6 |
| 302 | 63,6 | 99 |
| 303 | 73,6 | 99,7 |
| 304 | 62,2 | (m) |
| 305 | 29,2 | (m) |
| 306 | 46,4 | 22 |
| 307 | 47,3 | 13,8 |
| 308 | 47,2 | 12,5 |
| 309 | 47,9 | 11,5 |
| 310 | 47,8 | 35,5 |
| 311 | 49,2 | 83,3 |
| 312 | 52,7 | 96,4 |
| 313 | 57,4 | 99,2 |
| 314 | 61,8 | 99 |
| 315 | 66,4 | 60,9 |
| 316 | 65,8 | (m) |
| 317 | 59 | (m) |
| 318 | 50,7 | (m) |
| 319 | 41,8 | (m) |
| 320 | 34,7 | (m) |
| 321 | 28,7 | (m) |
| 322 | 25,2 | (m) |
| 323 | 43 | 24,8 |
| 324 | 38,7 | 0 |
| 325 | 48,1 | 31,9 |
| 326 | 40,3 | 61 |
| 327 | 42,4 | 52,1 |
| 328 | 46,4 | 47,7 |
| 329 | 46,9 | 30,7 |
| 330 | 46,1 | 23,1 |
| 331 | 45,7 | 23,2 |
| 332 | 45,5 | 31,9 |
| 333 | 46,4 | 73,6 |
| 334 | 51,3 | 60,7 |
| 335 | 51,3 | 51,1 |
| 336 | 53,2 | 46,8 |
| 337 | 53,9 | 50 |
| 338 | 53,4 | 52,1 |
| 339 | 53,8 | 45,7 |
| 340 | 50,6 | 22,1 |
| 341 | 47,8 | 26 |
| 342 | 41,6 | 17,8 |
| 343 | 38,7 | 29,8 |
| 344 | 35,9 | 71,6 |
| 345 | 34,6 | 47,3 |
| 346 | 34,8 | 80,3 |
| 347 | 35,9 | 87,2 |
| 348 | 38,8 | 90,8 |
| 349 | 41,5 | 94,7 |
| 350 | 47,1 | 99,2 |
| 351 | 53,1 | 99,7 |
| 352 | 46,4 | 0 |
| 353 | 42,5 | 0,7 |
| 354 | 43,6 | 58,6 |
| 355 | 47,1 | 87,5 |
| 356 | 54,1 | 99,5 |
| 357 | 62,9 | 99 |
| 358 | 72,6 | 99,6 |
| 359 | 82,4 | 99,5 |
| 360 | 88 | 99,4 |
| 361 | 46,4 | 0 |
| 362 | 53,4 | 95,2 |
| 363 | 58,4 | 99,2 |
| 364 | 61,5 | 99 |
| 365 | 64,8 | 99 |
| 366 | 68,1 | 99,2 |
| 367 | 73,4 | 99,7 |
| 368 | 73,3 | 29,8 |
| 369 | 73,5 | 14,6 |
| 370 | 68,3 | 0 |
| 371 | 45,4 | 49,9 |
| 372 | 47,2 | 75,7 |
| 373 | 44,5 | 9 |
| 374 | 47,8 | 10,3 |
| 375 | 46,8 | 15,9 |
| 376 | 46,9 | 12,7 |
| 377 | 46,8 | 8,9 |
| 378 | 46,1 | 6,2 |
| 379 | 46,1 | (m) |
| 380 | 45,5 | (m) |
| 381 | 44,7 | (m) |
| 382 | 43,8 | (m) |
| 383 | 41 | (m) |
| 384 | 41,1 | 6,4 |
| 385 | 38 | 6,3 |
| 386 | 35,9 | 0,3 |
| 387 | 33,5 | 0 |
| 388 | 53,1 | 48,9 |
| 389 | 48,3 | (m) |
| 390 | 49,9 | (m) |
| 391 | 48 | (m) |
| 392 | 45,3 | (m) |
| 393 | 41,6 | 3,1 |
| 394 | 44,3 | 79 |
| 395 | 44,3 | 89,5 |
| 396 | 43,4 | 98,8 |
| 397 | 44,3 | 98,9 |
| 398 | 43 | 98,8 |
| 399 | 42,2 | 98,8 |
| 400 | 42,7 | 98,8 |
| 401 | 45 | 99 |
| 402 | 43,6 | 98,9 |
| 403 | 42,2 | 98,8 |
| 404 | 44,8 | 99 |
| 405 | 43,4 | 98,8 |
| 406 | 45 | 99 |
| 407 | 42,2 | 54,3 |
| 408 | 61,2 | 31,9 |
| 409 | 56,3 | 72,3 |
| 410 | 59,7 | 99,1 |
| 411 | 62,3 | 99 |
| 412 | 67,9 | 99,2 |
| 413 | 69,5 | 99,3 |
| 414 | 73,1 | 99,7 |
| 415 | 77,7 | 99,8 |
| 416 | 79,7 | 99,7 |
| 417 | 82,5 | 99,5 |
| 418 | 85,3 | 99,4 |
| 419 | 86,6 | 99,4 |
| 420 | 89,4 | 99,4 |
| 421 | 62,2 | 0 |
| 422 | 52,7 | 96,4 |
| 423 | 50,2 | 99,8 |
| 424 | 49,3 | 99,6 |
| 425 | 52,2 | 99,8 |
| 426 | 51,3 | 100 |
| 427 | 51,3 | 100 |
| 428 | 51,1 | 100 |
| 429 | 51,1 | 100 |
| 430 | 51,8 | 99,9 |
| 431 | 51,3 | 100 |
| 432 | 51,1 | 100 |
| 433 | 51,3 | 100 |
| 434 | 52,3 | 99,8 |
| 435 | 52,9 | 99,7 |
| 436 | 53,8 | 99,6 |
| 437 | 51,7 | 99,9 |
| 438 | 53,5 | 99,6 |
| 439 | 52 | 99,8 |
| 440 | 51,7 | 99,9 |
| 441 | 53,2 | 99,7 |
| 442 | 54,2 | 99,5 |
| 443 | 55,2 | 99,4 |
| 444 | 53,8 | 99,6 |
| 445 | 53,1 | 99,7 |
| 446 | 55 | 99,4 |
| 447 | 57 | 99,2 |
| 448 | 61,5 | 99 |
| 449 | 59,4 | 5,7 |
| 450 | 59 | 0 |
| 451 | 57,3 | 59,8 |
| 452 | 64,1 | 99 |
| 453 | 70,9 | 90,5 |
| 454 | 58 | 0 |
| 455 | 41,5 | 59,8 |
| 456 | 44,1 | 92,6 |
| 457 | 46,8 | 99,2 |
| 458 | 47,2 | 99,3 |
| 459 | 51 | 100 |
| 460 | 53,2 | 99,7 |
| 461 | 53,1 | 99,7 |
| 462 | 55,9 | 53,1 |
| 463 | 53,9 | 13,9 |
| 464 | 52,5 | (m) |
| 465 | 51,7 | (m) |
| 466 | 51,5 | 52,2 |
| 467 | 52,8 | 80 |
| 468 | 54,9 | 95 |
| 469 | 57,3 | 99,2 |
| 470 | 60,7 | 99,1 |
| 471 | 62,4 | (m) |
| 472 | 60,1 | (m) |
| 473 | 53,2 | (m) |
| 474 | 44 | (m) |
| 475 | 35,2 | (m) |
| 476 | 30,5 | (m) |
| 477 | 26,5 | (m) |
| 478 | 22,5 | (m) |
| 479 | 20,4 | (m) |
| 480 | 19,1 | (m) |
| 481 | 19,1 | (m) |
| 482 | 13,4 | (m) |
| 483 | 6,7 | (m) |
| 484 | 3,2 | (m) |
| 485 | 14,3 | 63,8 |
| 486 | 34,1 | 0 |
| 487 | 23,9 | 75,7 |
| 488 | 31,7 | 79,2 |
| 489 | 32,1 | 19,4 |
| 490 | 35,9 | 5,8 |
| 491 | 36,6 | 0,8 |
| 492 | 38,7 | (m) |
| 493 | 38,4 | (m) |
| 494 | 39,4 | (m) |
| 495 | 39,7 | (m) |
| 496 | 40,5 | (m) |
| 497 | 40,8 | (m) |
| 498 | 39,7 | (m) |
| 499 | 39,2 | (m) |
| 500 | 38,7 | (m) |
| 501 | 32,7 | (m) |
| 502 | 30,1 | (m) |
| 503 | 21,9 | (m) |
| 504 | 12,8 | 0 |
| 505 | 0 | 0 |
| 506 | 0 | 0 |
| 507 | 0 | 0 |
| 508 | 0 | 0 |
| 509 | 0 | 0 |
| 510 | 0 | 0 |
| 511 | 0 | 0 |
| 512 | 0 | 0 |
| 513 | 0 | 0 |
| 514 | 30,5 | 25,6 |
| 515 | 19,7 | 56,9 |
| 516 | 16,3 | 45,1 |
| 517 | 27,2 | 4,6 |
| 518 | 21,7 | 1,3 |
| 519 | 29,7 | 28,6 |
| 520 | 36,6 | 73,7 |
| 521 | 61,3 | 59,5 |
| 522 | 40,8 | 0 |
| 523 | 36,6 | 27,8 |
| 524 | 39,4 | 80,4 |
| 525 | 51,3 | 88,9 |
| 526 | 58,5 | 11,1 |
| 527 | 60,7 | (m) |
| 528 | 54,5 | (m) |
| 529 | 51,3 | (m) |
| 530 | 45,5 | (m) |
| 531 | 40,8 | (m) |
| 532 | 38,9 | (m) |
| 533 | 36,6 | (m) |
| 534 | 36,1 | 72,7 |
| 535 | 44,8 | 78,9 |
| 536 | 51,6 | 91,1 |
| 537 | 59,1 | 99,1 |
| 538 | 66 | 99,1 |
| 539 | 75,1 | 99,9 |
| 540 | 81 | 8 |
| 541 | 39,1 | 0 |
| 542 | 53,8 | 89,7 |
| 543 | 59,7 | 99,1 |
| 544 | 64,8 | 99 |
| 545 | 70,6 | 96,1 |
| 546 | 72,6 | 19,6 |
| 547 | 72 | 6,3 |
| 548 | 68,9 | 0,1 |
| 549 | 67,7 | (m) |
| 550 | 66,8 | (m) |
| 551 | 64,3 | 16,9 |
| 552 | 64,9 | 7 |
| 553 | 63,6 | 12,5 |
| 554 | 63 | 7,7 |
| 555 | 64,4 | 38,2 |
| 556 | 63 | 11,8 |
| 557 | 63,6 | 0 |
| 558 | 63,3 | 5 |
| 559 | 60,1 | 9,1 |
| 560 | 61 | 8,4 |
| 561 | 59,7 | 0,9 |
| 562 | 58,7 | (m) |
| 563 | 56 | (m) |
| 564 | 53,9 | (m) |
| 565 | 52,1 | (m) |
| 566 | 49,9 | (m) |
| 567 | 46,4 | (m) |
| 568 | 43,6 | (m) |
| 569 | 40,8 | (m) |
| 570 | 37,5 | (m) |
| 571 | 27,8 | (m) |
| 572 | 17,1 | 0,6 |
| 573 | 12,2 | 0,9 |
| 574 | 11,5 | 1,1 |
| 575 | 8,7 | 0,5 |
| 576 | 8 | 0,9 |
| 577 | 5,3 | 0,2 |
| 578 | 4 | 0 |
| 579 | 3,9 | 0 |
| 580 | 0 | 0 |
| 581 | 0 | 0 |
| 582 | 0 | 0 |
| 583 | 0 | 0 |
| 584 | 0 | 0 |
| 585 | 0 | 0 |
| 586 | 0 | 0 |
| 587 | 8,7 | 22,8 |
| 588 | 16,2 | 49,4 |
| 589 | 23,6 | 56 |
| 590 | 21,1 | 56,1 |
| 591 | 23,6 | 56 |
| 592 | 46,2 | 68,8 |
| 593 | 68,4 | 61,2 |
| 594 | 58,7 | (m) |
| 595 | 31,6 | (m) |
| 596 | 19,9 | 8,8 |
| 597 | 32,9 | 70,2 |
| 598 | 43 | 79 |
| 599 | 57,4 | 98,9 |
| 600 | 72,1 | 73,8 |
| 601 | 53 | 0 |
| 602 | 48,1 | 86 |
| 603 | 56,2 | 99 |
| 604 | 65,4 | 98,9 |
| 605 | 72,9 | 99,7 |
| 606 | 67,5 | (m) |
| 607 | 39 | (m) |
| 608 | 41,9 | 38,1 |
| 609 | 44,1 | 80,4 |
| 610 | 46,8 | 99,4 |
| 611 | 48,7 | 99,9 |
| 612 | 50,5 | 99,7 |
| 613 | 52,5 | 90,3 |
| 614 | 51 | 1,8 |
| 615 | 50 | (m) |
| 616 | 49,1 | (m) |
| 617 | 47 | (m) |
| 618 | 43,1 | (m) |
| 619 | 39,2 | (m) |
| 620 | 40,6 | 0,5 |
| 621 | 41,8 | 53,4 |
| 622 | 44,4 | 65,1 |
| 623 | 48,1 | 67,8 |
| 624 | 53,8 | 99,2 |
| 625 | 58,6 | 98,9 |
| 626 | 63,6 | 98,8 |
| 627 | 68,5 | 99,2 |
| 628 | 72,2 | 89,4 |
| 629 | 77,1 | 0 |
| 630 | 57,8 | 79,1 |
| 631 | 60,3 | 98,8 |
| 632 | 61,9 | 98,8 |
| 633 | 63,8 | 98,8 |
| 634 | 64,7 | 98,9 |
| 635 | 65,4 | 46,5 |
| 636 | 65,7 | 44,5 |
| 637 | 65,6 | 3,5 |
| 638 | 49,1 | 0 |
| 639 | 50,4 | 73,1 |
| 640 | 50,5 | (m) |
| 641 | 51 | (m) |
| 642 | 49,4 | (m) |
| 643 | 49,2 | (m) |
| 644 | 48,6 | (m) |
| 645 | 47,5 | (m) |
| 646 | 46,5 | (m) |
| 647 | 46 | 11,3 |
| 648 | 45,6 | 42,8 |
| 649 | 47,1 | 83 |
| 650 | 46,2 | 99,3 |
| 651 | 47,9 | 99,7 |
| 652 | 49,5 | 99,9 |
| 653 | 50,6 | 99,7 |
| 654 | 51 | 99,6 |
| 655 | 53 | 99,3 |
| 656 | 54,9 | 99,1 |
| 657 | 55,7 | 99 |
| 658 | 56 | 99 |
| 659 | 56,1 | 9,3 |
| 660 | 55,6 | (m) |
| 661 | 55,4 | (m) |
| 662 | 54,9 | 51,3 |
| 663 | 54,9 | 59,8 |
| 664 | 54 | 39,3 |
| 665 | 53,8 | (m) |
| 666 | 52 | (m) |
| 667 | 50,4 | (m) |
| 668 | 50,6 | 0 |
| 669 | 49,3 | 41,7 |
| 670 | 50 | 73,2 |
| 671 | 50,4 | 99,7 |
| 672 | 51,9 | 99,5 |
| 673 | 53,6 | 99,3 |
| 674 | 54,6 | 99,1 |
| 675 | 56 | 99 |
| 676 | 55,8 | 99 |
| 677 | 58,4 | 98,9 |
| 678 | 59,9 | 98,8 |
| 679 | 60,9 | 98,8 |
| 680 | 63 | 98,8 |
| 681 | 64,3 | 98,9 |
| 682 | 64,8 | 64 |
| 683 | 65,9 | 46,5 |
| 684 | 66,2 | 28,7 |
| 685 | 65,2 | 1,8 |
| 686 | 65 | 6,8 |
| 687 | 63,6 | 53,6 |
| 688 | 62,4 | 82,5 |
| 689 | 61,8 | 98,8 |
| 690 | 59,8 | 98,8 |
| 691 | 59,2 | 98,8 |
| 692 | 59,7 | 98,8 |
| 693 | 61,2 | 98,8 |
| 694 | 62,2 | 49,4 |
| 695 | 62,8 | 37,2 |
| 696 | 63,5 | 46,3 |
| 697 | 64,7 | 72,3 |
| 698 | 64,7 | 72,3 |
| 699 | 65,4 | 77,4 |
| 700 | 66,1 | 69,3 |
| 701 | 64,3 | (m) |
| 702 | 64,3 | (m) |
| 703 | 63 | (m) |
| 704 | 62,2 | (m) |
| 705 | 61,6 | (m) |
| 706 | 62,4 | (m) |
| 707 | 62,2 | (m) |
| 708 | 61 | (m) |
| 709 | 58,7 | (m) |
| 710 | 55,5 | (m) |
| 711 | 51,7 | (m) |
| 712 | 49,2 | (m) |
| 713 | 48,8 | 40,4 |
| 714 | 47,9 | (m) |
| 715 | 46,2 | (m) |
| 716 | 45,6 | 9,8 |
| 717 | 45,6 | 34,5 |
| 718 | 45,5 | 37,1 |
| 719 | 43,8 | (m) |
| 720 | 41,9 | (m) |
| 721 | 41,3 | (m) |
| 722 | 41,4 | (m) |
| 723 | 41,2 | (m) |
| 724 | 41,8 | (m) |
| 725 | 41,8 | (m) |
| 726 | 43,2 | 17,4 |
| 727 | 45 | 29 |
| 728 | 44,2 | (m) |
| 729 | 43,9 | (m) |
| 730 | 38 | 10,7 |
| 731 | 56,8 | (m) |
| 732 | 57,1 | (m) |
| 733 | 52 | (m) |
| 734 | 44,4 | (m) |
| 735 | 40,2 | (m) |
| 736 | 39,2 | 16,5 |
| 737 | 38,9 | 73,2 |
| 738 | 39,9 | 89,8 |
| 739 | 42,3 | 98,6 |
| 740 | 43,7 | 98,8 |
| 741 | 45,5 | 99,1 |
| 742 | 45,6 | 99,2 |
| 743 | 48,1 | 99,7 |
| 744 | 49 | 100 |
| 745 | 49,8 | 99,9 |
| 746 | 49,8 | 99,9 |
| 747 | 51,9 | 99,5 |
| 748 | 52,3 | 99,4 |
| 749 | 53,3 | 99,3 |
| 750 | 52,9 | 99,3 |
| 751 | 54,3 | 99,2 |
| 752 | 55,5 | 99,1 |
| 753 | 56,7 | 99 |
| 754 | 61,7 | 98,8 |
| 755 | 64,3 | 47,4 |
| 756 | 64,7 | 1,8 |
| 757 | 66,2 | (m) |
| 758 | 49,1 | (m) |
| 759 | 52,1 | 46 |
| 760 | 52,6 | 61 |
| 761 | 52,9 | 0 |
| 762 | 52,3 | 20,4 |
| 763 | 54,2 | 56,7 |
| 764 | 55,4 | 59,8 |
| 765 | 56,1 | 49,2 |
| 766 | 56,8 | 33,7 |
| 767 | 57,2 | 96 |
| 768 | 58,6 | 98,9 |
| 769 | 59,5 | 98,8 |
| 770 | 61,2 | 98,8 |
| 771 | 62,1 | 98,8 |
| 772 | 62,7 | 98,8 |
| 773 | 62,8 | 98,8 |
| 774 | 64 | 98,9 |
| 775 | 63,2 | 46,3 |
| 776 | 62,4 | (m) |
| 777 | 60,3 | (m) |
| 778 | 58,7 | (m) |
| 779 | 57,2 | (m) |
| 780 | 56,1 | (m) |
| 781 | 56 | 9,3 |
| 782 | 55,2 | 26,3 |
| 783 | 54,8 | 42,8 |
| 784 | 55,7 | 47,1 |
| 785 | 56,6 | 52,4 |
| 786 | 58 | 50,3 |
| 787 | 58,6 | 20,6 |
| 788 | 58,7 | (m) |
| 789 | 59,3 | (m) |
| 790 | 58,6 | (m) |
| 791 | 60,5 | 9,7 |
| 792 | 59,2 | 9,6 |
| 793 | 59,9 | 9,6 |
| 794 | 59,6 | 9,6 |
| 795 | 59,9 | 6,2 |
| 796 | 59,9 | 9,6 |
| 797 | 60,5 | 13,1 |
| 798 | 60,3 | 20,7 |
| 799 | 59,9 | 31 |
| 800 | 60,5 | 42 |
| 801 | 61,5 | 52,5 |
| 802 | 60,9 | 51,4 |
| 803 | 61,2 | 57,7 |
| 804 | 62,8 | 98,8 |
| 805 | 63,4 | 96,1 |
| 806 | 64,6 | 45,4 |
| 807 | 64,1 | 5 |
| 808 | 63 | 3,2 |
| 809 | 62,7 | 14,9 |
| 810 | 63,5 | 35,8 |
| 811 | 64,1 | 73,3 |
| 812 | 64,3 | 37,4 |
| 813 | 64,1 | 21 |
| 814 | 63,7 | 21 |
| 815 | 62,9 | 18 |
| 816 | 62,4 | 32,7 |
| 817 | 61,7 | 46,2 |
| 818 | 59,8 | 45,1 |
| 819 | 57,4 | 43,9 |
| 820 | 54,8 | 42,8 |
| 821 | 54,3 | 65,2 |
| 822 | 52,9 | 62,1 |
| 823 | 52,4 | 30,6 |
| 824 | 50,4 | (m) |
| 825 | 48,6 | (m) |
| 826 | 47,9 | (m) |
| 827 | 46,8 | (m) |
| 828 | 46,9 | 9,4 |
| 829 | 49,5 | 41,7 |
| 830 | 50,5 | 37,8 |
| 831 | 52,3 | 20,4 |
| 832 | 54,1 | 30,7 |
| 833 | 56,3 | 41,8 |
| 834 | 58,7 | 26,5 |
| 835 | 57,3 | (m) |
| 836 | 59 | (m) |
| 837 | 59,8 | (m) |
| 838 | 60,3 | (m) |
| 839 | 61,2 | (m) |
| 840 | 61,8 | (m) |
| 841 | 62,5 | (m) |
| 842 | 62,4 | (m) |
| 843 | 61,5 | (m) |
| 844 | 63,7 | (m) |
| 845 | 61,9 | (m) |
| 846 | 61,6 | 29,7 |
| 847 | 60,3 | (m) |
| 848 | 59,2 | (m) |
| 849 | 57,3 | (m) |
| 850 | 52,3 | (m) |
| 851 | 49,3 | (m) |
| 852 | 47,3 | (m) |
| 853 | 46,3 | 38,8 |
| 854 | 46,8 | 35,1 |
| 855 | 46,6 | (m) |
| 856 | 44,3 | (m) |
| 857 | 43,1 | (m) |
| 858 | 42,4 | 2,1 |
| 859 | 41,8 | 2,4 |
| 860 | 43,8 | 68,8 |
| 861 | 44,6 | 89,2 |
| 862 | 46 | 99,2 |
| 863 | 46,9 | 99,4 |
| 864 | 47,9 | 99,7 |
| 865 | 50,2 | 99,8 |
| 866 | 51,2 | 99,6 |
| 867 | 52,3 | 99,4 |
| 868 | 53 | 99,3 |
| 869 | 54,2 | 99,2 |
| 870 | 55,5 | 99,1 |
| 871 | 56,7 | 99 |
| 872 | 57,3 | 98,9 |
| 873 | 58 | 98,9 |
| 874 | 60,5 | 31,1 |
| 875 | 60,2 | (m) |
| 876 | 60,3 | (m) |
| 877 | 60,5 | 6,3 |
| 878 | 61,4 | 19,3 |
| 879 | 60,3 | 1,2 |
| 880 | 60,5 | 2,9 |
| 881 | 61,2 | 34,1 |
| 882 | 61,6 | 13,2 |
| 883 | 61,5 | 16,4 |
| 884 | 61,2 | 16,4 |
| 885 | 61,3 | (m) |
| 886 | 63,1 | (m) |
| 887 | 63,2 | 4,8 |
| 888 | 62,3 | 22,3 |
| 889 | 62 | 38,5 |
| 890 | 61,6 | 29,6 |
| 891 | 61,6 | 26,6 |
| 892 | 61,8 | 28,1 |
| 893 | 62 | 29,6 |
| 894 | 62 | 16,3 |
| 895 | 61,1 | (m) |
| 896 | 61,2 | (m) |
| 897 | 60,7 | 19,2 |
| 898 | 60,7 | 32,5 |
| 899 | 60,9 | 17,8 |
| 900 | 60,1 | 19,2 |
| 901 | 59,3 | 38,2 |
| 902 | 59,9 | 45 |
| 903 | 59,4 | 32,4 |
| 904 | 59,2 | 23,5 |
| 905 | 59,5 | 40,8 |
| 906 | 58,3 | (m) |
| 907 | 58,2 | (m) |
| 908 | 57,6 | (m) |
| 909 | 57,1 | (m) |
| 910 | 57 | 0,6 |
| 911 | 57 | 26,3 |
| 912 | 56,5 | 29,2 |
| 913 | 56,3 | 20,5 |
| 914 | 56,1 | (m) |
| 915 | 55,2 | (m) |
| 916 | 54,7 | 17,5 |
| 917 | 55,2 | 29,2 |
| 918 | 55,2 | 29,2 |
| 919 | 55,9 | 16 |
| 920 | 55,9 | 26,3 |
| 921 | 56,1 | 36,5 |
| 922 | 55,8 | 19 |
| 923 | 55,9 | 9,2 |
| 924 | 55,8 | 21,9 |
| 925 | 56,4 | 42,8 |
| 926 | 56,4 | 38 |
| 927 | 56,4 | 11 |
| 928 | 56,4 | 35,1 |
| 929 | 54 | 7,3 |
| 930 | 53,4 | 5,4 |
| 931 | 52,3 | 27,6 |
| 932 | 52,1 | 32 |
| 933 | 52,3 | 33,4 |
| 934 | 52,2 | 34,9 |
| 935 | 52,8 | 60,1 |
| 936 | 53,7 | 69,7 |
| 937 | 54 | 70,7 |
| 938 | 55,1 | 71,7 |
| 939 | 55,2 | 46 |
| 940 | 54,7 | 12,6 |
| 941 | 52,5 | 0 |
| 942 | 51,8 | 24,7 |
| 943 | 51,4 | 43,9 |
| 944 | 50,9 | 71,1 |
| 945 | 51,2 | 76,8 |
| 946 | 50,3 | 87,5 |
| 947 | 50,2 | 99,8 |
| 948 | 50,9 | 100 |
| 949 | 49,9 | 99,7 |
| 950 | 50,9 | 100 |
| 951 | 49,8 | 99,7 |
| 952 | 50,4 | 99,8 |
| 953 | 50,4 | 99,8 |
| 954 | 49,7 | 99,7 |
| 955 | 51 | 100 |
| 956 | 50,3 | 99,8 |
| 957 | 50,2 | 99,8 |
| 958 | 49,9 | 99,7 |
| 959 | 50,9 | 100 |
| 960 | 50 | 99,7 |
| 961 | 50,2 | 99,8 |
| 962 | 50,2 | 99,8 |
| 963 | 49,9 | 99,7 |
| 964 | 50,4 | 99,8 |
| 965 | 50,2 | 99,8 |
| 966 | 50,3 | 99,8 |
| 967 | 49,9 | 99,7 |
| 968 | 51,1 | 100 |
| 969 | 50,6 | 99,9 |
| 970 | 49,9 | 99,7 |
| 971 | 49,6 | 99,6 |
| 972 | 49,4 | 99,6 |
| 973 | 49 | 99,5 |
| 974 | 49,8 | 99,7 |
| 975 | 50,9 | 100 |
| 976 | 50,4 | 99,8 |
| 977 | 49,8 | 99,7 |
| 978 | 49,1 | 99,5 |
| 979 | 50,4 | 99,8 |
| 980 | 49,8 | 99,7 |
| 981 | 49,3 | 99,5 |
| 982 | 49,1 | 99,5 |
| 983 | 49,9 | 99,7 |
| 984 | 49,1 | 99,5 |
| 985 | 50,4 | 99,8 |
| 986 | 50,9 | 100 |
| 987 | 51,4 | 99,9 |
| 988 | 51,5 | 99,9 |
| 989 | 52,2 | 99,7 |
| 990 | 52,8 | 74,1 |
| 991 | 53,3 | 46 |
| 992 | 53,6 | 36,4 |
| 993 | 53,4 | 33,5 |
| 994 | 53,9 | 58,9 |
| 995 | 55,2 | 73,8 |
| 996 | 55,8 | 52,4 |
| 997 | 55,7 | 9,2 |
| 998 | 55,8 | 2,2 |
| 999 | 56,4 | 33,6 |
| 1 000 | 55,4 | (m) |
| 1 001 | 55,2 | (m) |
| 1 002 | 55,8 | 26,3 |
| 1 003 | 55,8 | 23,3 |
| 1 004 | 56,4 | 50,2 |
| 1 005 | 57,6 | 68,3 |
| 1 006 | 58,8 | 90,2 |
| 1 007 | 59,9 | 98,9 |
| 1 008 | 62,3 | 98,8 |
| 1 009 | 63,1 | 74,4 |
| 1 010 | 63,7 | 49,4 |
| 1 011 | 63,3 | 9,8 |
| 1 012 | 48 | 0 |
| 1 013 | 47,9 | 73,5 |
| 1 014 | 49,9 | 99,7 |
| 1 015 | 49,9 | 48,8 |
| 1 016 | 49,6 | 2,3 |
| 1 017 | 49,9 | (m) |
| 1 018 | 49,3 | (m) |
| 1 019 | 49,7 | 47,5 |
| 1 020 | 49,1 | (m) |
| 1 021 | 49,4 | (m) |
| 1 022 | 48,3 | (m) |
| 1 023 | 49,4 | (m) |
| 1 024 | 48,5 | (m) |
| 1 025 | 48,7 | (m) |
| 1 026 | 48,7 | (m) |
| 1 027 | 49,1 | (m) |
| 1 028 | 49 | (m) |
| 1 029 | 49,8 | (m) |
| 1 030 | 48,7 | (m) |
| 1 031 | 48,5 | (m) |
| 1 032 | 49,3 | 31,3 |
| 1 033 | 49,7 | 45,3 |
| 1 034 | 48,3 | 44,5 |
| 1 035 | 49,8 | 61 |
| 1 036 | 49,4 | 64,3 |
| 1 037 | 49,8 | 64,4 |
| 1 038 | 50,5 | 65,6 |
| 1 039 | 50,3 | 64,5 |
| 1 040 | 51,2 | 82,9 |
| 1 041 | 50,5 | 86 |
| 1 042 | 50,6 | 89 |
| 1 043 | 50,4 | 81,4 |
| 1 044 | 49,9 | 49,9 |
| 1 045 | 49,1 | 20,1 |
| 1 046 | 47,9 | 24 |
| 1 047 | 48,1 | 36,2 |
| 1 048 | 47,5 | 34,5 |
| 1 049 | 46,9 | 30,3 |
| 1 050 | 47,7 | 53,5 |
| 1 051 | 46,9 | 61,6 |
| 1 052 | 46,5 | 73,6 |
| 1 053 | 48 | 84,6 |
| 1 054 | 47,2 | 87,7 |
| 1 055 | 48,7 | 80 |
| 1 056 | 48,7 | 50,4 |
| 1 057 | 47,8 | 38,6 |
| 1 058 | 48,8 | 63,1 |
| 1 059 | 47,4 | 5 |
| 1 060 | 47,3 | 47,4 |
| 1 061 | 47,3 | 49,8 |
| 1 062 | 46,9 | 23,9 |
| 1 063 | 46,7 | 44,6 |
| 1 064 | 46,8 | 65,2 |
| 1 065 | 46,9 | 60,4 |
| 1 066 | 46,7 | 61,5 |
| 1 067 | 45,5 | (m) |
| 1 068 | 45,5 | (m) |
| 1 069 | 44,2 | (m) |
| 1 070 | 43 | (m) |
| 1 071 | 42,5 | (m) |
| 1 072 | 41 | (m) |
| 1 073 | 39,9 | (m) |
| 1 074 | 39,9 | 38,2 |
| 1 075 | 40,1 | 48,1 |
| 1 076 | 39,9 | 48 |
| 1 077 | 39,4 | 59,3 |
| 1 078 | 43,8 | 19,8 |
| 1 079 | 52,9 | 0 |
| 1 080 | 52,8 | 88,9 |
| 1 081 | 53,4 | 99,5 |
| 1 082 | 54,7 | 99,3 |
| 1 083 | 56,3 | 99,1 |
| 1 084 | 57,5 | 99 |
| 1 085 | 59 | 98,9 |
| 1 086 | 59,8 | 98,9 |
| 1 087 | 60,1 | 98,9 |
| 1 088 | 61,8 | 48,3 |
| 1 089 | 61,8 | 55,6 |
| 1 090 | 61,7 | 59,8 |
| 1 091 | 62 | 55,6 |
| 1 092 | 62,3 | 29,6 |
| 1 093 | 62 | 19,3 |
| 1 094 | 61,3 | 7,9 |
| 1 095 | 61,1 | 19,2 |
| 1 096 | 61,2 | 43 |
| 1 097 | 61,1 | 59,7 |
| 1 098 | 61,1 | 98,8 |
| 1 099 | 61,3 | 98,8 |
| 1 100 | 61,3 | 26,6 |
| 1 101 | 60,4 | (m) |
| 1 102 | 58,8 | (m) |
| 1 103 | 57,7 | (m) |
| 1 104 | 56 | (m) |
| 1 105 | 54,7 | (m) |
| 1 106 | 53,3 | (m) |
| 1 107 | 52,6 | 23,2 |
| 1 108 | 53,4 | 84,2 |
| 1 109 | 53,9 | 99,4 |
| 1 110 | 54,9 | 99,3 |
| 1 111 | 55,8 | 99,2 |
| 1 112 | 57,1 | 99 |
| 1 113 | 56,5 | 99,1 |
| 1 114 | 58,9 | 98,9 |
| 1 115 | 58,7 | 98,9 |
| 1 116 | 59,8 | 98,9 |
| 1 117 | 61 | 98,8 |
| 1 118 | 60,7 | 19,2 |
| 1 119 | 59,4 | (m) |
| 1 120 | 57,9 | (m) |
| 1 121 | 57,6 | (m) |
| 1 122 | 56,3 | (m) |
| 1 123 | 55 | (m) |
| 1 124 | 53,7 | (m) |
| 1 125 | 52,1 | (m) |
| 1 126 | 51,1 | (m) |
| 1 127 | 49,7 | 25,8 |
| 1 128 | 49,1 | 46,1 |
| 1 129 | 48,7 | 46,9 |
| 1 130 | 48,2 | 46,7 |
| 1 131 | 48 | 70 |
| 1 132 | 48 | 70 |
| 1 133 | 47,2 | 67,6 |
| 1 134 | 47,3 | 67,6 |
| 1 135 | 46,6 | 74,7 |
| 1 136 | 47,4 | 13 |
| 1 137 | 46,3 | (m) |
| 1 138 | 45,4 | (m) |
| 1 139 | 45,5 | 24,8 |
| 1 140 | 44,8 | 73,8 |
| 1 141 | 46,6 | 99 |
| 1 142 | 46,3 | 98,9 |
| 1 143 | 48,5 | 99,4 |
| 1 144 | 49,9 | 99,7 |
| 1 145 | 49,1 | 99,5 |
| 1 146 | 49,1 | 99,5 |
| 1 147 | 51 | 100 |
| 1 148 | 51,5 | 99,9 |
| 1 149 | 50,9 | 100 |
| 1 150 | 51,6 | 99,9 |
| 1 151 | 52,1 | 99,7 |
| 1 152 | 50,9 | 100 |
| 1 153 | 52,2 | 99,7 |
| 1 154 | 51,5 | 98,3 |
| 1 155 | 51,5 | 47,2 |
| 1 156 | 50,8 | 78,4 |
| 1 157 | 50,3 | 83 |
| 1 158 | 50,3 | 31,7 |
| 1 159 | 49,3 | 31,3 |
| 1 160 | 48,8 | 21,5 |
| 1 161 | 47,8 | 59,4 |
| 1 162 | 48,1 | 77,1 |
| 1 163 | 48,4 | 87,6 |
| 1 164 | 49,6 | 87,5 |
| 1 165 | 51 | 81,4 |
| 1 166 | 51,6 | 66,7 |
| 1 167 | 53,3 | 63,2 |
| 1 168 | 55,2 | 62 |
| 1 169 | 55,7 | 43,9 |
| 1 170 | 56,4 | 30,7 |
| 1 171 | 56,8 | 23,4 |
| 1 172 | 57 | (m) |
| 1 173 | 57,6 | (m) |
| 1 174 | 56,9 | (m) |
| 1 175 | 56,4 | 4 |
| 1 176 | 57 | 23,4 |
| 1 177 | 56,4 | 41,7 |
| 1 178 | 57 | 49,2 |
| 1 179 | 57,7 | 56,6 |
| 1 180 | 58,6 | 56,6 |
| 1 181 | 58,9 | 64 |
| 1 182 | 59,4 | 68,2 |
| 1 183 | 58,8 | 71,4 |
| 1 184 | 60,1 | 71,3 |
| 1 185 | 60,6 | 79,1 |
| 1 186 | 60,7 | 83,3 |
| 1 187 | 60,7 | 77,1 |
| 1 188 | 60 | 73,5 |
| 1 189 | 60,2 | 55,5 |
| 1 190 | 59,7 | 54,4 |
| 1 191 | 59,8 | 73,3 |
| 1 192 | 59,8 | 77,9 |
| 1 193 | 59,8 | 73,9 |
| 1 194 | 60 | 76,5 |
| 1 195 | 59,5 | 82,3 |
| 1 196 | 59,9 | 82,8 |
| 1 197 | 59,8 | 65,8 |
| 1 198 | 59 | 48,6 |
| 1 199 | 58,9 | 62,2 |
| 1 200 | 59,1 | 70,4 |
| 1 201 | 58,9 | 62,1 |
| 1 202 | 58,4 | 67,4 |
| 1 203 | 58,7 | 58,9 |
| 1 204 | 58,3 | 57,7 |
| 1 205 | 57,5 | 57,8 |
| 1 206 | 57,2 | 57,6 |
| 1 207 | 57,1 | 42,6 |
| 1 208 | 57 | 70,1 |
| 1 209 | 56,4 | 59,6 |
| 1 210 | 56,7 | 39 |
| 1 211 | 55,9 | 68,1 |
| 1 212 | 56,3 | 79,1 |
| 1 213 | 56,7 | 89,7 |
| 1 214 | 56 | 89,4 |
| 1 215 | 56 | 93,1 |
| 1 216 | 56,4 | 93,1 |
| 1 217 | 56,7 | 94,4 |
| 1 218 | 56,9 | 94,8 |
| 1 219 | 57 | 94,1 |
| 1 220 | 57,7 | 94,3 |
| 1 221 | 57,5 | 93,7 |
| 1 222 | 58,4 | 93,2 |
| 1 223 | 58,7 | 93,2 |
| 1 224 | 58,2 | 93,7 |
| 1 225 | 58,5 | 93,1 |
| 1 226 | 58,8 | 86,2 |
| 1 227 | 59 | 72,9 |
| 1 228 | 58,2 | 59,9 |
| 1 229 | 57,6 | 8,5 |
| 1 230 | 57,1 | 47,6 |
| 1 231 | 57,2 | 74,4 |
| 1 232 | 57 | 79,1 |
| 1 233 | 56,7 | 67,2 |
| 1 234 | 56,8 | 69,1 |
| 1 235 | 56,9 | 71,3 |
| 1 236 | 57 | 77,3 |
| 1 237 | 57,4 | 78,2 |
| 1 238 | 57,3 | 70,6 |
| 1 239 | 57,7 | 64 |
| 1 240 | 57,5 | 55,6 |
| 1 241 | 58,6 | 49,6 |
| 1 242 | 58,2 | 41,1 |
| 1 243 | 58,8 | 40,6 |
| 1 244 | 58,3 | 21,1 |
| 1 245 | 58,7 | 24,9 |
| 1 246 | 59,1 | 24,8 |
| 1 247 | 58,6 | (m) |
| 1 248 | 58,8 | (m) |
| 1 249 | 58,8 | (m) |
| 1 250 | 58,7 | (m) |
| 1 251 | 59,1 | (m) |
| 1 252 | 59,1 | (m) |
| 1 253 | 59,4 | (m) |
| 1 254 | 60,6 | 2,6 |
| 1 255 | 59,6 | (m) |
| 1 256 | 60,1 | (m) |
| 1 257 | 60,6 | (m) |
| 1 258 | 59,6 | 4,1 |
| 1 259 | 60,7 | 7,1 |
| 1 260 | 60,5 | (m) |
| 1 261 | 59,7 | (m) |
| 1 262 | 59,6 | (m) |
| 1 263 | 59,8 | (m) |
| 1 264 | 59,6 | 4,9 |
| 1 265 | 60,1 | 5,9 |
| 1 266 | 59,9 | 6,1 |
| 1 267 | 59,7 | (m) |
| 1 268 | 59,6 | (m) |
| 1 269 | 59,7 | 22 |
| 1 270 | 59,8 | 10,3 |
| 1 271 | 59,9 | 10 |
| 1 272 | 60,6 | 6,2 |
| 1 273 | 60,5 | 7,3 |
| 1 274 | 60,2 | 14,8 |
| 1 275 | 60,6 | 8,2 |
| 1 276 | 60,6 | 5,5 |
| 1 277 | 61 | 14,3 |
| 1 278 | 61 | 12 |
| 1 279 | 61,3 | 34,2 |
| 1 280 | 61,2 | 17,1 |
| 1 281 | 61,5 | 15,7 |
| 1 282 | 61 | 9,5 |
| 1 283 | 61,1 | 9,2 |
| 1 284 | 60,5 | 4,3 |
| 1 285 | 60,2 | 7,8 |
| 1 286 | 60,2 | 5,9 |
| 1 287 | 60,2 | 5,3 |
| 1 288 | 59,9 | 4,6 |
| 1 289 | 59,4 | 21,5 |
| 1 290 | 59,6 | 15,8 |
| 1 291 | 59,3 | 10,1 |
| 1 292 | 58,9 | 9,4 |
| 1 293 | 58,8 | 9 |
| 1 294 | 58,9 | 35,4 |
| 1 295 | 58,9 | 30,7 |
| 1 296 | 58,9 | 25,9 |
| 1 297 | 58,7 | 22,9 |
| 1 298 | 58,7 | 24,4 |
| 1 299 | 59,3 | 61 |
| 1 300 | 60,1 | 56 |
| 1 301 | 60,5 | 50,6 |
| 1 302 | 59,5 | 16,2 |
| 1 303 | 59,7 | 50 |
| 1 304 | 59,7 | 31,4 |
| 1 305 | 60,1 | 43,1 |
| 1 306 | 60,8 | 38,4 |
| 1 307 | 60,9 | 40,2 |
| 1 308 | 61,3 | 49,7 |
| 1 309 | 61,8 | 45,9 |
| 1 310 | 62 | 45,9 |
| 1 311 | 62,2 | 45,8 |
| 1 312 | 62,6 | 46,8 |
| 1 313 | 62,7 | 44,3 |
| 1 314 | 62,9 | 44,4 |
| 1 315 | 63,1 | 43,7 |
| 1 316 | 63,5 | 46,1 |
| 1 317 | 63,6 | 40,7 |
| 1 318 | 64,3 | 49,5 |
| 1 319 | 63,7 | 27 |
| 1 320 | 63,8 | 15 |
| 1 321 | 63,6 | 18,7 |
| 1 322 | 63,4 | 8,4 |
| 1 323 | 63,2 | 8,7 |
| 1 324 | 63,3 | 21,6 |
| 1 325 | 62,9 | 19,7 |
| 1 326 | 63 | 22,1 |
| 1 327 | 63,1 | 20,3 |
| 1 328 | 61,8 | 19,1 |
| 1 329 | 61,6 | 17,1 |
| 1 330 | 61 | 0 |
| 1 331 | 61,2 | 22 |
| 1 332 | 60,8 | 40,3 |
| 1 333 | 61,1 | 34,3 |
| 1 334 | 60,7 | 16,1 |
| 1 335 | 60,6 | 16,6 |
| 1 336 | 60,5 | 18,5 |
| 1 337 | 60,6 | 29,8 |
| 1 338 | 60,9 | 19,5 |
| 1 339 | 60,9 | 22,3 |
| 1 340 | 61,4 | 35,8 |
| 1 341 | 61,3 | 42,9 |
| 1 342 | 61,5 | 31 |
| 1 343 | 61,3 | 19,2 |
| 1 344 | 61 | 9,3 |
| 1 345 | 60,8 | 44,2 |
| 1 346 | 60,9 | 55,3 |
| 1 347 | 61,2 | 56 |
| 1 348 | 60,9 | 60,1 |
| 1 349 | 60,7 | 59,1 |
| 1 350 | 60,9 | 56,8 |
| 1 351 | 60,7 | 58,1 |
| 1 352 | 59,6 | 78,4 |
| 1 353 | 59,6 | 84,6 |
| 1 354 | 59,4 | 66,6 |
| 1 355 | 59,3 | 75,5 |
| 1 356 | 58,9 | 49,6 |
| 1 357 | 59,1 | 75,8 |
| 1 358 | 59 | 77,6 |
| 1 359 | 59 | 67,8 |
| 1 360 | 59 | 56,7 |
| 1 361 | 58,8 | 54,2 |
| 1 362 | 58,9 | 59,6 |
| 1 363 | 58,9 | 60,8 |
| 1 364 | 59,3 | 56,1 |
| 1 365 | 58,9 | 48,5 |
| 1 366 | 59,3 | 42,9 |
| 1 367 | 59,4 | 41,4 |
| 1 368 | 59,6 | 38,9 |
| 1 369 | 59,4 | 32,9 |
| 1 370 | 59,3 | 30,6 |
| 1 371 | 59,4 | 30 |
| 1 372 | 59,4 | 25,3 |
| 1 373 | 58,8 | 18,6 |
| 1 374 | 59,1 | 18 |
| 1 375 | 58,5 | 10,6 |
| 1 376 | 58,8 | 10,5 |
| 1 377 | 58,5 | 8,2 |
| 1 378 | 58,7 | 13,7 |
| 1 379 | 59,1 | 7,8 |
| 1 380 | 59,1 | 6 |
| 1 381 | 59,1 | 6 |
| 1 382 | 59,4 | 13,1 |
| 1 383 | 59,7 | 22,3 |
| 1 384 | 60,7 | 10,5 |
| 1 385 | 59,8 | 9,8 |
| 1 386 | 60,2 | 8,8 |
| 1 387 | 59,9 | 8,7 |
| 1 388 | 61 | 9,1 |
| 1 389 | 60,6 | 28,2 |
| 1 390 | 60,6 | 22 |
| 1 391 | 59,6 | 23,2 |
| 1 392 | 59,6 | 19 |
| 1 393 | 60,6 | 38,4 |
| 1 394 | 59,8 | 41,6 |
| 1 395 | 60 | 47,3 |
| 1 396 | 60,5 | 55,4 |
| 1 397 | 60,9 | 58,7 |
| 1 398 | 61,3 | 37,9 |
| 1 399 | 61,2 | 38,3 |
| 1 400 | 61,4 | 58,7 |
| 1 401 | 61,3 | 51,3 |
| 1 402 | 61,4 | 71,1 |
| 1 403 | 61,1 | 51 |
| 1 404 | 61,5 | 56,6 |
| 1 405 | 61 | 60,6 |
| 1 406 | 61,1 | 75,4 |
| 1 407 | 61,4 | 69,4 |
| 1 408 | 61,6 | 69,9 |
| 1 409 | 61,7 | 59,6 |
| 1 410 | 61,8 | 54,8 |
| 1 411 | 61,6 | 53,6 |
| 1 412 | 61,3 | 53,5 |
| 1 413 | 61,3 | 52,9 |
| 1 414 | 61,2 | 54,1 |
| 1 415 | 61,3 | 53,2 |
| 1 416 | 61,2 | 52,2 |
| 1 417 | 61,2 | 52,3 |
| 1 418 | 61 | 48 |
| 1 419 | 60,9 | 41,5 |
| 1 420 | 61 | 32,2 |
| 1 421 | 60,7 | 22 |
| 1 422 | 60,7 | 23,3 |
| 1 423 | 60,8 | 38,8 |
| 1 424 | 61 | 40,7 |
| 1 425 | 61 | 30,6 |
| 1 426 | 61,3 | 62,6 |
| 1 427 | 61,7 | 55,9 |
| 1 428 | 62,3 | 43,4 |
| 1 429 | 62,3 | 37,4 |
| 1 430 | 62,3 | 35,7 |
| 1 431 | 62,8 | 34,4 |
| 1 432 | 62,8 | 31,5 |
| 1 433 | 62,9 | 31,7 |
| 1 434 | 62,9 | 29,9 |
| 1 435 | 62,8 | 29,4 |
| 1 436 | 62,7 | 28,7 |
| 1 437 | 61,5 | 14,7 |
| 1 438 | 61,9 | 17,2 |
| 1 439 | 61,5 | 6,1 |
| 1 440 | 61 | 9,9 |
| 1 441 | 60,9 | 4,8 |
| 1 442 | 60,6 | 11,1 |
| 1 443 | 60,3 | 6,9 |
| 1 444 | 60,8 | 7 |
| 1 445 | 60,2 | 9,2 |
| 1 446 | 60,5 | 21,7 |
| 1 447 | 60,2 | 22,4 |
| 1 448 | 60,7 | 31,6 |
| 1 449 | 60,9 | 28,9 |
| 1 450 | 59,6 | 21,7 |
| 1 451 | 60,2 | 18 |
| 1 452 | 59,5 | 16,7 |
| 1 453 | 59,8 | 15,7 |
| 1 454 | 59,6 | 15,7 |
| 1 455 | 59,3 | 15,7 |
| 1 456 | 59 | 7,5 |
| 1 457 | 58,8 | 7,1 |
| 1 458 | 58,7 | 16,5 |
| 1 459 | 59,2 | 50,7 |
| 1 460 | 59,7 | 60,2 |
| 1 461 | 60,4 | 44 |
| 1 462 | 60,2 | 35,3 |
| 1 463 | 60,4 | 17,1 |
| 1 464 | 59,9 | 13,5 |
| 1 465 | 59,9 | 12,8 |
| 1 466 | 59,6 | 14,8 |
| 1 467 | 59,4 | 15,9 |
| 1 468 | 59,4 | 22 |
| 1 469 | 60,4 | 38,4 |
| 1 470 | 59,5 | 38,8 |
| 1 471 | 59,3 | 31,9 |
| 1 472 | 60,9 | 40,8 |
| 1 473 | 60,7 | 39 |
| 1 474 | 60,9 | 30,1 |
| 1 475 | 61 | 29,3 |
| 1 476 | 60,6 | 28,4 |
| 1 477 | 60,9 | 36,3 |
| 1 478 | 60,8 | 30,5 |
| 1 479 | 60,7 | 26,7 |
| 1 480 | 60,1 | 4,7 |
| 1 481 | 59,9 | 0 |
| 1 482 | 60,4 | 36,2 |
| 1 483 | 60,7 | 32,5 |
| 1 484 | 59,9 | 3,1 |
| 1 485 | 59,7 | (m) |
| 1 486 | 59,5 | (m) |
| 1 487 | 59,2 | (m) |
| 1 488 | 58,8 | 0,6 |
| 1 489 | 58,7 | (m) |
| 1 490 | 58,7 | (m) |
| 1 491 | 57,9 | (m) |
| 1 492 | 58,2 | (m) |
| 1 493 | 57,6 | (m) |
| 1 494 | 58,3 | 9,5 |
| 1 495 | 57,2 | 6 |
| 1 496 | 57,4 | 27,3 |
| 1 497 | 58,3 | 59,9 |
| 1 498 | 58,3 | 7,3 |
| 1 499 | 58,8 | 21,7 |
| 1 500 | 58,8 | 38,9 |
| 1 501 | 59,4 | 26,2 |
| 1 502 | 59,1 | 25,5 |
| 1 503 | 59,1 | 26 |
| 1 504 | 59 | 39,1 |
| 1 505 | 59,5 | 52,3 |
| 1 506 | 59,4 | 31 |
| 1 507 | 59,4 | 27 |
| 1 508 | 59,4 | 29,8 |
| 1 509 | 59,4 | 23,1 |
| 1 510 | 58,9 | 16 |
| 1 511 | 59 | 31,5 |
| 1 512 | 58,8 | 25,9 |
| 1 513 | 58,9 | 40,2 |
| 1 514 | 58,8 | 28,4 |
| 1 515 | 58,9 | 38,9 |
| 1 516 | 59,1 | 35,3 |
| 1 517 | 58,8 | 30,3 |
| 1 518 | 59 | 19 |
| 1 519 | 58,7 | 3 |
| 1 520 | 57,9 | 0 |
| 1 521 | 58 | 2,4 |
| 1 522 | 57,1 | (m) |
| 1 523 | 56,7 | (m) |
| 1 524 | 56,7 | 5,3 |
| 1 525 | 56,6 | 2,1 |
| 1 526 | 56,8 | (m) |
| 1 527 | 56,3 | (m) |
| 1 528 | 56,3 | (m) |
| 1 529 | 56 | (m) |
| 1 530 | 56,7 | (m) |
| 1 531 | 56,6 | 3,8 |
| 1 532 | 56,9 | (m) |
| 1 533 | 56,9 | (m) |
| 1 534 | 57,4 | (m) |
| 1 535 | 57,4 | (m) |
| 1 536 | 58,3 | 13,9 |
| 1 537 | 58,5 | (m) |
| 1 538 | 59,1 | (m) |
| 1 539 | 59,4 | (m) |
| 1 540 | 59,6 | (m) |
| 1 541 | 59,5 | (m) |
| 1 542 | 59,6 | 0,5 |
| 1 543 | 59,3 | 9,2 |
| 1 544 | 59,4 | 11,2 |
| 1 545 | 59,1 | 26,8 |
| 1 546 | 59 | 11,7 |
| 1 547 | 58,8 | 6,4 |
| 1 548 | 58,7 | 5 |
| 1 549 | 57,5 | (m) |
| 1 550 | 57,4 | (m) |
| 1 551 | 57,1 | 1,1 |
| 1 552 | 57,1 | 0 |
| 1 553 | 57 | 4,5 |
| 1 554 | 57,1 | 3,7 |
| 1 555 | 57,3 | 3,3 |
| 1 556 | 57,3 | 16,8 |
| 1 557 | 58,2 | 29,3 |
| 1 558 | 58,7 | 12,5 |
| 1 559 | 58,3 | 12,2 |
| 1 560 | 58,6 | 12,7 |
| 1 561 | 59 | 13,6 |
| 1 562 | 59,8 | 21,9 |
| 1 563 | 59,3 | 20,9 |
| 1 564 | 59,7 | 19,2 |
| 1 565 | 60,1 | 15,9 |
| 1 566 | 60,7 | 16,7 |
| 1 567 | 60,7 | 18,1 |
| 1 568 | 60,7 | 40,6 |
| 1 569 | 60,7 | 59,7 |
| 1 570 | 61,1 | 66,8 |
| 1 571 | 61,1 | 58,8 |
| 1 572 | 60,8 | 64,7 |
| 1 573 | 60,1 | 63,6 |
| 1 574 | 60,7 | 83,2 |
| 1 575 | 60,4 | 82,2 |
| 1 576 | 60 | 80,5 |
| 1 577 | 59,9 | 78,7 |
| 1 578 | 60,8 | 67,9 |
| 1 579 | 60,4 | 57,7 |
| 1 580 | 60,2 | 60,6 |
| 1 581 | 59,6 | 72,7 |
| 1 582 | 59,9 | 73,6 |
| 1 583 | 59,8 | 74,1 |
| 1 584 | 59,6 | 84,6 |
| 1 585 | 59,4 | 76,1 |
| 1 586 | 60,1 | 76,9 |
| 1 587 | 59,5 | 84,6 |
| 1 588 | 59,8 | 77,5 |
| 1 589 | 60,6 | 67,9 |
| 1 590 | 59,3 | 47,3 |
| 1 591 | 59,3 | 43,1 |
| 1 592 | 59,4 | 38,3 |
| 1 593 | 58,7 | 38,2 |
| 1 594 | 58,8 | 39,2 |
| 1 595 | 59,1 | 67,9 |
| 1 596 | 59,7 | 60,5 |
| 1 597 | 59,5 | 32,9 |
| 1 598 | 59,6 | 20 |
| 1 599 | 59,6 | 34,4 |
| 1 600 | 59,4 | 23,9 |
| 1 601 | 59,6 | 15,7 |
| 1 602 | 59,9 | 41 |
| 1 603 | 60,5 | 26,3 |
| 1 604 | 59,6 | 14 |
| 1 605 | 59,7 | 21,2 |
| 1 606 | 60,9 | 19,6 |
| 1 607 | 60,1 | 34,3 |
| 1 608 | 59,9 | 27 |
| 1 609 | 60,8 | 25,6 |
| 1 610 | 60,6 | 26,3 |
| 1 611 | 60,9 | 26,1 |
| 1 612 | 61,1 | 38 |
| 1 613 | 61,2 | 31,6 |
| 1 614 | 61,4 | 30,6 |
| 1 615 | 61,7 | 29,6 |
| 1 616 | 61,5 | 28,8 |
| 1 617 | 61,7 | 27,8 |
| 1 618 | 62,2 | 20,3 |
| 1 619 | 61,4 | 19,6 |
| 1 620 | 61,8 | 19,7 |
| 1 621 | 61,8 | 18,7 |
| 1 622 | 61,6 | 17,7 |
| 1 623 | 61,7 | 8,7 |
| 1 624 | 61,7 | 1,4 |
| 1 625 | 61,7 | 5,9 |
| 1 626 | 61,2 | 8,1 |
| 1 627 | 61,9 | 45,8 |
| 1 628 | 61,4 | 31,5 |
| 1 629 | 61,7 | 22,3 |
| 1 630 | 62,4 | 21,7 |
| 1 631 | 62,8 | 21,9 |
| 1 632 | 62,2 | 22,2 |
| 1 633 | 62,5 | 31 |
| 1 634 | 62,3 | 31,3 |
| 1 635 | 62,6 | 31,7 |
| 1 636 | 62,3 | 22,8 |
| 1 637 | 62,7 | 12,6 |
| 1 638 | 62,2 | 15,2 |
| 1 639 | 61,9 | 32,6 |
| 1 640 | 62,5 | 23,1 |
| 1 641 | 61,7 | 19,4 |
| 1 642 | 61,7 | 10,8 |
| 1 643 | 61,6 | 10,2 |
| 1 644 | 61,4 | (m) |
| 1 645 | 60,8 | (m) |
| 1 646 | 60,7 | (m) |
| 1 647 | 61 | 12,4 |
| 1 648 | 60,4 | 5,3 |
| 1 649 | 61 | 13,1 |
| 1 650 | 60,7 | 29,6 |
| 1 651 | 60,5 | 28,9 |
| 1 652 | 60,8 | 27,1 |
| 1 653 | 61,2 | 27,3 |
| 1 654 | 60,9 | 20,6 |
| 1 655 | 61,1 | 13,9 |
| 1 656 | 60,7 | 13,4 |
| 1 657 | 61,3 | 26,1 |
| 1 658 | 60,9 | 23,7 |
| 1 659 | 61,4 | 32,1 |
| 1 660 | 61,7 | 33,5 |
| 1 661 | 61,8 | 34,1 |
| 1 662 | 61,7 | 17 |
| 1 663 | 61,7 | 2,5 |
| 1 664 | 61,5 | 5,9 |
| 1 665 | 61,3 | 14,9 |
| 1 666 | 61,5 | 17,2 |
| 1 667 | 61,1 | (m) |
| 1 668 | 61,4 | (m) |
| 1 669 | 61,4 | 8,8 |
| 1 670 | 61,3 | 8,8 |
| 1 671 | 61 | 18 |
| 1 672 | 61,5 | 13 |
| 1 673 | 61 | 3,7 |
| 1 674 | 60,9 | 3,1 |
| 1 675 | 60,9 | 4,7 |
| 1 676 | 60,6 | 4,1 |
| 1 677 | 60,6 | 6,7 |
| 1 678 | 60,6 | 12,8 |
| 1 679 | 60,7 | 11,9 |
| 1 680 | 60,6 | 12,4 |
| 1 681 | 60,1 | 12,4 |
| 1 682 | 60,5 | 12 |
| 1 683 | 60,4 | 11,8 |
| 1 684 | 59,9 | 12,4 |
| 1 685 | 59,6 | 12,4 |
| 1 686 | 59,6 | 9,1 |
| 1 687 | 59,9 | 0 |
| 1 688 | 59,9 | 20,4 |
| 1 689 | 59,8 | 4,4 |
| 1 690 | 59,4 | 3,1 |
| 1 691 | 59,5 | 26,3 |
| 1 692 | 59,6 | 20,1 |
| 1 693 | 59,4 | 35 |
| 1 694 | 60,9 | 22,1 |
| 1 695 | 60,5 | 12,2 |
| 1 696 | 60,1 | 11 |
| 1 697 | 60,1 | 8,2 |
| 1 698 | 60,5 | 6,7 |
| 1 699 | 60 | 5,1 |
| 1 700 | 60 | 5,1 |
| 1 701 | 60 | 9 |
| 1 702 | 60,1 | 5,7 |
| 1 703 | 59,9 | 8,5 |
| 1 704 | 59,4 | 6 |
| 1 705 | 59,5 | 5,5 |
| 1 706 | 59,5 | 14,2 |
| 1 707 | 59,5 | 6,2 |
| 1 708 | 59,4 | 10,3 |
| 1 709 | 59,6 | 13,8 |
| 1 710 | 59,5 | 13,9 |
| 1 711 | 60,1 | 18,9 |
| 1 712 | 59,4 | 13,1 |
| 1 713 | 59,8 | 5,4 |
| 1 714 | 59,9 | 2,9 |
| 1 715 | 60,1 | 7,1 |
| 1 716 | 59,6 | 12 |
| 1 717 | 59,6 | 4,9 |
| 1 718 | 59,4 | 22,7 |
| 1 719 | 59,6 | 22 |
| 1 720 | 60,1 | 17,4 |
| 1 721 | 60,2 | 16,6 |
| 1 722 | 59,4 | 28,6 |
| 1 723 | 60,3 | 22,4 |
| 1 724 | 59,9 | 20 |
| 1 725 | 60,2 | 18,6 |
| 1 726 | 60,3 | 11,9 |
| 1 727 | 60,4 | 11,6 |
| 1 728 | 60,6 | 10,6 |
| 1 729 | 60,8 | 16 |
| 1 730 | 60,9 | 17 |
| 1 731 | 60,9 | 16,1 |
| 1 732 | 60,7 | 11,4 |
| 1 733 | 60,9 | 11,3 |
| 1 734 | 61,1 | 11,2 |
| 1 735 | 61,1 | 25,6 |
| 1 736 | 61 | 14,6 |
| 1 737 | 61 | 10,4 |
| 1 738 | 60,6 | (m) |
| 1 739 | 60,9 | (m) |
| 1 740 | 60,8 | 4,8 |
| 1 741 | 59,9 | (m) |
| 1 742 | 59,8 | (m) |
| 1 743 | 59,1 | (m) |
| 1 744 | 58,8 | (m) |
| 1 745 | 58,8 | (m) |
| 1 746 | 58,2 | (m) |
| 1 747 | 58,5 | 14,3 |
| 1 748 | 57,5 | 4,4 |
| 1 749 | 57,9 | 0 |
| 1 750 | 57,8 | 20,9 |
| 1 751 | 58,3 | 9,2 |
| 1 752 | 57,8 | 8,2 |
| 1 753 | 57,5 | 15,3 |
| 1 754 | 58,4 | 38 |
| 1 755 | 58,1 | 15,4 |
| 1 756 | 58,8 | 11,8 |
| 1 757 | 58,3 | 8,1 |
| 1 758 | 58,3 | 5,5 |
| 1 759 | 59 | 4,1 |
| 1 760 | 58,2 | 4,9 |
| 1 761 | 57,9 | 10,1 |
| 1 762 | 58,5 | 7,5 |
| 1 763 | 57,4 | 7 |
| 1 764 | 58,2 | 6,7 |
| 1 765 | 58,2 | 6,6 |
| 1 766 | 57,3 | 17,3 |
| 1 767 | 58 | 11,4 |
| 1 768 | 57,5 | 47,4 |
| 1 769 | 57,4 | 28,8 |
| 1 770 | 58,8 | 24,3 |
| 1 771 | 57,7 | 25,5 |
| 1 772 | 58,4 | 35,5 |
| 1 773 | 58,4 | 29,3 |
| 1 774 | 59 | 33,8 |
| 1 775 | 59 | 18,7 |
| 1 776 | 58,8 | 9,8 |
| 1 777 | 58,8 | 23,9 |
| 1 778 | 59,1 | 48,2 |
| 1 779 | 59,4 | 37,2 |
| 1 780 | 59,6 | 29,1 |
| 1 781 | 50 | 25 |
| 1 782 | 40 | 20 |
| 1 783 | 30 | 15 |
| 1 784 | 20 | 10 |
| 1 785 | 10 | 5 |
| 1 786 | 0 | 0 |
| 1 787 | 0 | 0 |
| 1 788 | 0 | 0 |
| 1 789 | 0 | 0 |
| 1 790 | 0 | 0 |
| 1 791 | 0 | 0 |
| 1 792 | 0 | 0 |
| 1 793 | 0 | 0 |
| 1 794 | 0 | 0 |
| 1 795 | 0 | 0 |
| 1 796 | 0 | 0 |
| 1 797 | 0 | 0 |
| 1 798 | 0 | 0 |
| 1 799 | 0 | 0 |
| 1 800 | 0 | 0 |
| „m“ | = | изменение на въртящия момент |

Време

(s)

Нормирана честота на въртене

(%)

Нормиран въртящ момент

(%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0,1

1,5

17

23,1

21,5

18

12,6

28,5

19

21,8

71

20

19,7

76,8

21

54,6

80,9

22

71,3

4,9

23

55,9

18,1

24

72

85,4

25

86,7

61,8

26

51,7

0

27

53,4

48,9

28

34,2

87,6

29

45,5

92,7

30

54,6

99,5

31

64,5

96,8

32

71,7

85,4

33

79,4

54,8

34

89,7

99,4

35

57,4

0

36

59,7

30,6

37

90,1

„m“

38

82,9

„m“

39

51,3

„m“

40

28,5

„m“

41

29,3

„m“

42

26,7

„m“

43

20,4

„m“

44

14,1

0

45

6,5

0

46

0

0

47

0

0

48

0

0

49

0

0

50

0

0

51

0

0

52

0

0

53

0

0

54

0

0

55

0

0

56

0

0

57

0

0

58

0

0

59

0

0

60

0

0

61

0

0

62

25,5

11,1

63

28,5

20,9

64

32

73,9

65

4

82,3

66

34,5

80,4

67

64,1

86

68

58

0

69

50,3

83,4

70

66,4

99,1

71

81,4

99,6

72

88,7

73,4

73

52,5

0

74

46,4

58,5

75

48,6

90,9

76

55,2

99,4

77

62,3

99

78

68,4

91,5

79

74,5

73,7

80

38

0

81

41,8

89,6

82

47,1

99,2

83

52,5

99,8

84

56,9

80,8

85

58,3

11,8

86

56,2

„m“

87

52

(m)

88

43,3

(m)

89

36,1

(m)

90

27,6

(m)

91

21,1

(m)

92

8

0

93

0

0

94

0

0

95

0

0

96

0

0

97

0

0

98

0

0

99

0

0

100

0

0

101

0

0

102

0

0

103

0

0

104

0

0

105

0

0

106

0

0

107

0

0

108

11,6

14,8

109

0

0

110

27,2

74,8

111

17

76,9

112

36

78

113

59,7

86

114

80,8

17,9

115

49,7

0

116

65,6

86

117

78,6

72,2

118

64,9

(m)

119

44,3

(m)

120

51,4

83,4

121

58,1

97

122

69,3

99,3

123

72

20,8

124

72,1

(m)

125

65,3

(m)

126

64

(m)

127

59,7

(m)

128

52,8

(m)

129

45,9

(m)

130

38,7

(m)

131

32,4

(m)

132

27

(m)

133

21,7

(m)

134

19,1

0,4

135

34,7

14

136

16,4

48,6

137

0

11,2

138

1,2

2,1

139

30,1

19,3

140

30

73,9

141

54,4

74,4

142

77,2

55,6

143

58,1

0

144

45

82,1

145

68,7

98,1

146

85,7

67,2

147

60,2

0

148

59,4

98

149

72,7

99,6

150

79,9

45

151

44,3

0

152

41,5

84,4

153

56,2

98,2

154

65,7

99,1

155

74,4

84,7

156

54,4

0

157

47,9

89,7

158

54,5

99,5

159

62,7

96,8

160

62,3

0

161

46,2

54,2

162

44,3

83,2

163

48,2

13,3

164

51

(m)

165

50

(m)

166

49,2

(m)

167

49,3

(m)

168

49,9

(m)

169

51,6

(m)

170

49,7

(m)

171

48,5

(m)

172

50,3

72,5

173

51,1

84,5

174

54,6

64,8

175

56,6

76,5

176

58

(m)

177

53,6

(m)

178

40,8

(m)

179

32,9

(m)

180

26,3

(m)

181

20,9

(m)

182

10

0

183

0

0

184

0

0

185

0

0

186

0

0

187

0

0

188

0

0

189

0

0

190

0

0

191

0

0

192

0

0

193

0

0

194

0

0

195

0

0

196

0

0

197

0

0

198

0

0

199

0

0

200

0

0

201

0

0

202

0

0

203

0

0

204

0

0

205

0

0

206

0

0

207

0

0

208

0

0

209

0

0

210

0

0

211

0

0

212

0

0

213

0

0

214

0

0

215

0

0

216

0

0

217

0

0

218

0

0

219

0

0

220

0

0

221

0

0

222

0

0

223

0

0

224

0

0

225

21,2

62,7

226

30,8

75,1

227

5,9

82,7

228

34,6

80,3

229

59,9

87

230

84,3

86,2

231

68,7

(m)

232

43,6

(m)

233

41,5

85,4

234

49,9

94,3

235

60,8

99

236

70,2

99,4

237

81,1

92,4

238

49,2

0

239

56

86,2

240

56,2

99,3

241

61,7

99

242

69,2

99,3

243

74,1

99,8

244

72,4

8,4

245

71,3

0

246

71,2

9,1

247

67,1

(m)

248

65,5

(m)

249

64,4

(m)

250

62,9

25,6

251

62,2

35,6

252

62,9

24,4

253

58,8

(m)

254

56,9

(m)

255

54,5

(m)

256

51,7

17

257

56,2

78,7

258

59,5

94,7

259

65,5

99,1

260

71,2

99,5

261

76,6

99,9

262

79

0

263

52,9

97,5

264

53,1

99,7

265

59

99,1

266

62,2

99

267

65

99,1

268

69

83,1

269

69,9

28,4

270

70,6

12,5

271

68,9

8,4

272

69,8

9,1

273

69,6

7

274

65,7

(m)

275

67,1

(m)

276

66,7

(m)

277

65,6

(m)

278

64,5

(m)

279

62,9

(m)

280

59,3

(m)

281

54,1

(m)

282

51,3

(m)

283

47,9

(m)

284

43,6

(m)

285

39,4

(m)

286

34,7

(m)

287

29,8

(m)

288

20,9

73,4

289

36,9

(m)

290

35,5

(m)

291

20,9

(m)

292

49,7

11,9

293

42,5

(m)

294

32

(m)

295

23,6

(m)

296

19,1

0

297

15,7

73,5

298

25,1

76,8

299

34,5

81,4

300

44,1

87,4

301

52,8

98,6

302

63,6

99

303

73,6

99,7

304

62,2

(m)

305

29,2

(m)

306

46,4

22

307

47,3

13,8

308

47,2

12,5

309

47,9

11,5

310

47,8

35,5

311

49,2

83,3

312

52,7

96,4

313

57,4

99,2

314

61,8

99

315

66,4

60,9

316

65,8

(m)

317

59

(m)

318

50,7

(m)

319

41,8

(m)

320

34,7

(m)

321

28,7

(m)

322

25,2

(m)

323

43

24,8

324

38,7

0

325

48,1

31,9

326

40,3

61

327

42,4

52,1

328

46,4

47,7

329

46,9

30,7

330

46,1

23,1

331

45,7

23,2

332

45,5

31,9

333

46,4

73,6

334

51,3

60,7

335

51,3

51,1

336

53,2

46,8

337

53,9

50

338

53,4

52,1

339

53,8

45,7

340

50,6

22,1

341

47,8

26

342

41,6

17,8

343

38,7

29,8

344

35,9

71,6

345

34,6

47,3

346

34,8

80,3

347

35,9

87,2

348

38,8

90,8

349

41,5

94,7

350

47,1

99,2

351

53,1

99,7

352

46,4

0

353

42,5

0,7

354

43,6

58,6

355

47,1

87,5

356

54,1

99,5

357

62,9

99

358

72,6

99,6

359

82,4

99,5

360

88

99,4

361

46,4

0

362

53,4

95,2

363

58,4

99,2

364

61,5

99

365

64,8

99

366

68,1

99,2

367

73,4

99,7

368

73,3

29,8

369

73,5

14,6

370

68,3

0

371

45,4

49,9

372

47,2

75,7

373

44,5

9

374

47,8

10,3

375

46,8

15,9

376

46,9

12,7

377

46,8

8,9

378

46,1

6,2

379

46,1

(m)

380

45,5

(m)

381

44,7

(m)

382

43,8

(m)

383

41

(m)

384

41,1

6,4

385

38

6,3

386

35,9

0,3

387

33,5

0

388

53,1

48,9

389

48,3

(m)

390

49,9

(m)

391

48

(m)

392

45,3

(m)

393

41,6

3,1

394

44,3

79

395

44,3

89,5

396

43,4

98,8

397

44,3

98,9

398

43

98,8

399

42,2

98,8

400

42,7

98,8

401

45

99

402

43,6

98,9

403

42,2

98,8

404

44,8

99

405

43,4

98,8

406

45

99

407

42,2

54,3

408

61,2

31,9

409

56,3

72,3

410

59,7

99,1

411

62,3

99

412

67,9

99,2

413

69,5

99,3

414

73,1

99,7

415

77,7

99,8

416

79,7

99,7

417

82,5

99,5

418

85,3

99,4

419

86,6

99,4

420

89,4

99,4

421

62,2

0

422

52,7

96,4

423

50,2

99,8

424

49,3

99,6

425

52,2

99,8

426

51,3

100

427

51,3

100

428

51,1

100

429

51,1

100

430

51,8

99,9

431

51,3

100

432

51,1

100

433

51,3

100

434

52,3

99,8

435

52,9

99,7

436

53,8

99,6

437

51,7

99,9

438

53,5

99,6

439

52

99,8

440

51,7

99,9

441

53,2

99,7

442

54,2

99,5

443

55,2

99,4

444

53,8

99,6

445

53,1

99,7

446

55

99,4

447

57

99,2

448

61,5

99

449

59,4

5,7

450

59

0

451

57,3

59,8

452

64,1

99

453

70,9

90,5

454

58

0

455

41,5

59,8

456

44,1

92,6

457

46,8

99,2

458

47,2

99,3

459

51

100

460

53,2

99,7

461

53,1

99,7

462

55,9

53,1

463

53,9

13,9

464

52,5

(m)

465

51,7

(m)

466

51,5

52,2

467

52,8

80

468

54,9

95

469

57,3

99,2

470

60,7

99,1

471

62,4

(m)

472

60,1

(m)

473

53,2

(m)

474

44

(m)

475

35,2

(m)

476

30,5

(m)

477

26,5

(m)

478

22,5

(m)

479

20,4

(m)

480

19,1

(m)

481

19,1

(m)

482

13,4

(m)

483

6,7

(m)

484

3,2

(m)

485

14,3

63,8

486

34,1

0

487

23,9

75,7

488

31,7

79,2

489

32,1

19,4

490

35,9

5,8

491

36,6

0,8

492

38,7

(m)

493

38,4

(m)

494

39,4

(m)

495

39,7

(m)

496

40,5

(m)

497

40,8

(m)

498

39,7

(m)

499

39,2

(m)

500

38,7

(m)

501

32,7

(m)

502

30,1

(m)

503

21,9

(m)

504

12,8

0

505

0

0

506

0

0

507

0

0

508

0

0

509

0

0

510

0

0

511

0

0

512

0

0

513

0

0

514

30,5

25,6

515

19,7

56,9

516

16,3

45,1

517

27,2

4,6

518

21,7

1,3

519

29,7

28,6

520

36,6

73,7

521

61,3

59,5

522

40,8

0

523

36,6

27,8

524

39,4

80,4

525

51,3

88,9

526

58,5

11,1

527

60,7

(m)

528

54,5

(m)

529

51,3

(m)

530

45,5

(m)

531

40,8

(m)

532

38,9

(m)

533

36,6

(m)

534

36,1

72,7

535

44,8

78,9

536

51,6

91,1

537

59,1

99,1

538

66

99,1

539

75,1

99,9

540

81

8

541

39,1

0

542

53,8

89,7

543

59,7

99,1

544

64,8

99

545

70,6

96,1

546

72,6

19,6

547

72

6,3

548

68,9

0,1

549

67,7

(m)

550

66,8

(m)

551

64,3

16,9

552

64,9

7

553

63,6

12,5

554

63

7,7

555

64,4

38,2

556

63

11,8

557

63,6

0

558

63,3

5

559

60,1

9,1

560

61

8,4

561

59,7

0,9

562

58,7

(m)

563

56

(m)

564

53,9

(m)

565

52,1

(m)

566

49,9

(m)

567

46,4

(m)

568

43,6

(m)

569

40,8

(m)

570

37,5

(m)

571

27,8

(m)

572

17,1

0,6

573

12,2

0,9

574

11,5

1,1

575

8,7

0,5

576

8

0,9

577

5,3

0,2

578

4

0

579

3,9

0

580

0

0

581

0

0

582

0

0

583

0

0

584

0

0

585

0

0

586

0

0

587

8,7

22,8

588

16,2

49,4

589

23,6

56

590

21,1

56,1

591

23,6

56

592

46,2

68,8

593

68,4

61,2

594

58,7

(m)

595

31,6

(m)

596

19,9

8,8

597

32,9

70,2

598

43

79

599

57,4

98,9

600

72,1

73,8

601

53

0

602

48,1

86

603

56,2

99

604

65,4

98,9

605

72,9

99,7

606

67,5

(m)

607

39

(m)

608

41,9

38,1

609

44,1

80,4

610

46,8

99,4

611

48,7

99,9

612

50,5

99,7

613

52,5

90,3

614

51

1,8

615

50

(m)

616

49,1

(m)

617

47

(m)

618

43,1

(m)

619

39,2

(m)

620

40,6

0,5

621

41,8

53,4

622

44,4

65,1

623

48,1

67,8

624

53,8

99,2

625

58,6

98,9

626

63,6

98,8

627

68,5

99,2

628

72,2

89,4

629

77,1

0

630

57,8

79,1

631

60,3

98,8

632

61,9

98,8

633

63,8

98,8

634

64,7

98,9

635

65,4

46,5

636

65,7

44,5

637

65,6

3,5

638

49,1

0

639

50,4

73,1

640

50,5

(m)

641

51

(m)

642

49,4

(m)

643

49,2

(m)

644

48,6

(m)

645

47,5

(m)

646

46,5

(m)

647

46

11,3

648

45,6

42,8

649

47,1

83

650

46,2

99,3

651

47,9

99,7

652

49,5

99,9

653

50,6

99,7

654

51

99,6

655

53

99,3

656

54,9

99,1

657

55,7

99

658

56

99

659

56,1

9,3

660

55,6

(m)

661

55,4

(m)

662

54,9

51,3

663

54,9

59,8

664

54

39,3

665

53,8

(m)

666

52

(m)

667

50,4

(m)

668

50,6

0

669

49,3

41,7

670

50

73,2

671

50,4

99,7

672

51,9

99,5

673

53,6

99,3

674

54,6

99,1

675

56

99

676

55,8

99

677

58,4

98,9

678

59,9

98,8

679

60,9

98,8

680

63

98,8

681

64,3

98,9

682

64,8

64

683

65,9

46,5

684

66,2

28,7

685

65,2

1,8

686

65

6,8

687

63,6

53,6

688

62,4

82,5

689

61,8

98,8

690

59,8

98,8

691

59,2

98,8

692

59,7

98,8

693

61,2

98,8

694

62,2

49,4

695

62,8

37,2

696

63,5

46,3

697

64,7

72,3

698

64,7

72,3

699

65,4

77,4

700

66,1

69,3

701

64,3

(m)

702

64,3

(m)

703

63

(m)

704

62,2

(m)

705

61,6

(m)

706

62,4

(m)

707

62,2

(m)

708

61

(m)

709

58,7

(m)

710

55,5

(m)

711

51,7

(m)

712

49,2

(m)

713

48,8

40,4

714

47,9

(m)

715

46,2

(m)

716

45,6

9,8

717

45,6

34,5

718

45,5

37,1

719

43,8

(m)

720

41,9

(m)

721

41,3

(m)

722

41,4

(m)

723

41,2

(m)

724

41,8

(m)

725

41,8

(m)

726

43,2

17,4

727

45

29

728

44,2

(m)

729

43,9

(m)

730

38

10,7

731

56,8

(m)

732

57,1

(m)

733

52

(m)

734

44,4

(m)

735

40,2

(m)

736

39,2

16,5

737

38,9

73,2

738

39,9

89,8

739

42,3

98,6

740

43,7

98,8

741

45,5

99,1

742

45,6

99,2

743

48,1

99,7

744

49

100

745

49,8

99,9

746

49,8

99,9

747

51,9

99,5

748

52,3

99,4

749

53,3

99,3

750

52,9

99,3

751

54,3

99,2

752

55,5

99,1

753

56,7

99

754

61,7

98,8

755

64,3

47,4

756

64,7

1,8

757

66,2

(m)

758

49,1

(m)

759

52,1

46

760

52,6

61

761

52,9

0

762

52,3

20,4

763

54,2

56,7

764

55,4

59,8

765

56,1

49,2

766

56,8

33,7

767

57,2

96

768

58,6

98,9

769

59,5

98,8

770

61,2

98,8

771

62,1

98,8

772

62,7

98,8

773

62,8

98,8

774

64

98,9

775

63,2

46,3

776

62,4

(m)

777

60,3

(m)

778

58,7

(m)

779

57,2

(m)

780

56,1

(m)

781

56

9,3

782

55,2

26,3

783

54,8

42,8

784

55,7

47,1

785

56,6

52,4

786

58

50,3

787

58,6

20,6

788

58,7

(m)

789

59,3

(m)

790

58,6

(m)

791

60,5

9,7

792

59,2

9,6

793

59,9

9,6

794

59,6

9,6

795

59,9

6,2

796

59,9

9,6

797

60,5

13,1

798

60,3

20,7

799

59,9

31

800

60,5

42

801

61,5

52,5

802

60,9

51,4

803

61,2

57,7

804

62,8

98,8

805

63,4

96,1

806

64,6

45,4

807

64,1

5

808

63

3,2

809

62,7

14,9

810

63,5

35,8

811

64,1

73,3

812

64,3

37,4

813

64,1

21

814

63,7

21

815

62,9

18

816

62,4

32,7

817

61,7

46,2

818

59,8

45,1

819

57,4

43,9

820

54,8

42,8

821

54,3

65,2

822

52,9

62,1

823

52,4

30,6

824

50,4

(m)

825

48,6

(m)

826

47,9

(m)

827

46,8

(m)

828

46,9

9,4

829

49,5

41,7

830

50,5

37,8

831

52,3

20,4

832

54,1

30,7

833

56,3

41,8

834

58,7

26,5

835

57,3

(m)

836

59

(m)

837

59,8

(m)

838

60,3

(m)

839

61,2

(m)

840

61,8

(m)

841

62,5

(m)

842

62,4

(m)

843

61,5

(m)

844

63,7

(m)

845

61,9

(m)

846

61,6

29,7

847

60,3

(m)

848

59,2

(m)

849

57,3

(m)

850

52,3

(m)

851

49,3

(m)

852

47,3

(m)

853

46,3

38,8

854

46,8

35,1

855

46,6

(m)

856

44,3

(m)

857

43,1

(m)

858

42,4

2,1

859

41,8

2,4

860

43,8

68,8

861

44,6

89,2

862

46

99,2

863

46,9

99,4

864

47,9

99,7

865

50,2

99,8

866

51,2

99,6

867

52,3

99,4

868

53

99,3

869

54,2

99,2

870

55,5

99,1

871

56,7

99

872

57,3

98,9

873

58

98,9

874

60,5

31,1

875

60,2

(m)

876

60,3

(m)

877

60,5

6,3

878

61,4

19,3

879

60,3

1,2

880

60,5

2,9

881

61,2

34,1

882

61,6

13,2

883

61,5

16,4

884

61,2

16,4

885

61,3

(m)

886

63,1

(m)

887

63,2

4,8

888

62,3

22,3

889

62

38,5

890

61,6

29,6

891

61,6

26,6

892

61,8

28,1

893

62

29,6

894

62

16,3

895

61,1

(m)

896

61,2

(m)

897

60,7

19,2

898

60,7

32,5

899

60,9

17,8

900

60,1

19,2

901

59,3

38,2

902

59,9

45

903

59,4

32,4

904

59,2

23,5

905

59,5

40,8

906

58,3

(m)

907

58,2

(m)

908

57,6

(m)

909

57,1

(m)

910

57

0,6

911

57

26,3

912

56,5

29,2

913

56,3

20,5

914

56,1

(m)

915

55,2

(m)

916

54,7

17,5

917

55,2

29,2

918

55,2

29,2

919

55,9

16

920

55,9

26,3

921

56,1

36,5

922

55,8

19

923

55,9

9,2

924

55,8

21,9

925

56,4

42,8

926

56,4

38

927

56,4

11

928

56,4

35,1

929

54

7,3

930

53,4

5,4

931

52,3

27,6

932

52,1

32

933

52,3

33,4

934

52,2

34,9

935

52,8

60,1

936

53,7

69,7

937

54

70,7

938

55,1

71,7

939

55,2

46

940

54,7

12,6

941

52,5

0

942

51,8

24,7

943

51,4

43,9

944

50,9

71,1

945

51,2

76,8

946

50,3

87,5

947

50,2

99,8

948

50,9

100

949

49,9

99,7

950

50,9

100

951

49,8

99,7

952

50,4

99,8

953

50,4

99,8

954

49,7

99,7

955

51

100

956

50,3

99,8

957

50,2

99,8

958

49,9

99,7

959

50,9

100

960

50

99,7

961

50,2

99,8

962

50,2

99,8

963

49,9

99,7

964

50,4

99,8

965

50,2

99,8

966

50,3

99,8

967

49,9

99,7

968

51,1

100

969

50,6

99,9

970

49,9

99,7

971

49,6

99,6

972

49,4

99,6

973

49

99,5

974

49,8

99,7

975

50,9

100

976

50,4

99,8

977

49,8

99,7

978

49,1

99,5

979

50,4

99,8

980

49,8

99,7

981

49,3

99,5

982

49,1

99,5

983

49,9

99,7

984

49,1

99,5

985

50,4

99,8

986

50,9

100

987

51,4

99,9

988

51,5

99,9

989

52,2

99,7

990

52,8

74,1

991

53,3

46

992

53,6

36,4

993

53,4

33,5

994

53,9

58,9

995

55,2

73,8

996

55,8

52,4

997

55,7

9,2

998

55,8

2,2

999

56,4

33,6

1 000

55,4

(m)

1 001

55,2

(m)

1 002

55,8

26,3

1 003

55,8

23,3

1 004

56,4

50,2

1 005

57,6

68,3

1 006

58,8

90,2

1 007

59,9

98,9

1 008

62,3

98,8

1 009

63,1

74,4

1 010

63,7

49,4

1 011

63,3

9,8

1 012

48

0

1 013

47,9

73,5

1 014

49,9

99,7

1 015

49,9

48,8

1 016

49,6

2,3

1 017

49,9

(m)

1 018

49,3

(m)

1 019

49,7

47,5

1 020

49,1

(m)

1 021

49,4

(m)

1 022

48,3

(m)

1 023

49,4

(m)

1 024

48,5

(m)

1 025

48,7

(m)

1 026

48,7

(m)

1 027

49,1

(m)

1 028

49

(m)

1 029

49,8

(m)

1 030

48,7

(m)

1 031

48,5

(m)

1 032

49,3

31,3

1 033

49,7

45,3

1 034

48,3

44,5

1 035

49,8

61

1 036

49,4

64,3

1 037

49,8

64,4

1 038

50,5

65,6

1 039

50,3

64,5

1 040

51,2

82,9

1 041

50,5

86

1 042

50,6

89

1 043

50,4

81,4

1 044

49,9

49,9

1 045

49,1

20,1

1 046

47,9

24

1 047

48,1

36,2

1 048

47,5

34,5

1 049

46,9

30,3

1 050

47,7

53,5

1 051

46,9

61,6

1 052

46,5

73,6

1 053

48

84,6

1 054

47,2

87,7

1 055

48,7

80

1 056

48,7

50,4

1 057

47,8

38,6

1 058

48,8

63,1

1 059

47,4

5

1 060

47,3

47,4

1 061

47,3

49,8

1 062

46,9

23,9

1 063

46,7

44,6

1 064

46,8

65,2

1 065

46,9

60,4

1 066

46,7

61,5

1 067

45,5

(m)

1 068

45,5

(m)

1 069

44,2

(m)

1 070

43

(m)

1 071

42,5

(m)

1 072

41

(m)

1 073

39,9

(m)

1 074

39,9

38,2

1 075

40,1

48,1

1 076

39,9

48

1 077

39,4

59,3

1 078

43,8

19,8

1 079

52,9

0

1 080

52,8

88,9

1 081

53,4

99,5

1 082

54,7

99,3

1 083

56,3

99,1

1 084

57,5

99

1 085

59

98,9

1 086

59,8

98,9

1 087

60,1

98,9

1 088

61,8

48,3

1 089

61,8

55,6

1 090

61,7

59,8

1 091

62

55,6

1 092

62,3

29,6

1 093

62

19,3

1 094

61,3

7,9

1 095

61,1

19,2

1 096

61,2

43

1 097

61,1

59,7

1 098

61,1

98,8

1 099

61,3

98,8

1 100

61,3

26,6

1 101

60,4

(m)

1 102

58,8

(m)

1 103

57,7

(m)

1 104

56

(m)

1 105

54,7

(m)

1 106

53,3

(m)

1 107

52,6

23,2

1 108

53,4

84,2

1 109

53,9

99,4

1 110

54,9

99,3

1 111

55,8

99,2

1 112

57,1

99

1 113

56,5

99,1

1 114

58,9

98,9

1 115

58,7

98,9

1 116

59,8

98,9

1 117

61

98,8

1 118

60,7

19,2

1 119

59,4

(m)

1 120

57,9

(m)

1 121

57,6

(m)

1 122

56,3

(m)

1 123

55

(m)

1 124

53,7

(m)

1 125

52,1

(m)

1 126

51,1

(m)

1 127

49,7

25,8

1 128

49,1

46,1

1 129

48,7

46,9

1 130

48,2

46,7

1 131

48

70

1 132

48

70

1 133

47,2

67,6

1 134

47,3

67,6

1 135

46,6

74,7

1 136

47,4

13

1 137

46,3

(m)

1 138

45,4

(m)

1 139

45,5

24,8

1 140

44,8

73,8

1 141

46,6

99

1 142

46,3

98,9

1 143

48,5

99,4

1 144

49,9

99,7

1 145

49,1

99,5

1 146

49,1

99,5

1 147

51

100

1 148

51,5

99,9

1 149

50,9

100

1 150

51,6

99,9

1 151

52,1

99,7

1 152

50,9

100

1 153

52,2

99,7

1 154

51,5

98,3

1 155

51,5

47,2

1 156

50,8

78,4

1 157

50,3

83

1 158

50,3

31,7

1 159

49,3

31,3

1 160

48,8

21,5

1 161

47,8

59,4

1 162

48,1

77,1

1 163

48,4

87,6

1 164

49,6

87,5

1 165

51

81,4

1 166

51,6

66,7

1 167

53,3

63,2

1 168

55,2

62

1 169

55,7

43,9

1 170

56,4

30,7

1 171

56,8

23,4

1 172

57

(m)

1 173

57,6

(m)

1 174

56,9

(m)

1 175

56,4

4

1 176

57

23,4

1 177

56,4

41,7

1 178

57

49,2

1 179

57,7

56,6

1 180

58,6

56,6

1 181

58,9

64

1 182

59,4

68,2

1 183

58,8

71,4

1 184

60,1

71,3

1 185

60,6

79,1

1 186

60,7

83,3

1 187

60,7

77,1

1 188

60

73,5

1 189

60,2

55,5

1 190

59,7

54,4

1 191

59,8

73,3

1 192

59,8

77,9

1 193

59,8

73,9

1 194

60

76,5

1 195

59,5

82,3

1 196

59,9

82,8

1 197

59,8

65,8

1 198

59

48,6

1 199

58,9

62,2

1 200

59,1

70,4

1 201

58,9

62,1

1 202

58,4

67,4

1 203

58,7

58,9

1 204

58,3

57,7

1 205

57,5

57,8

1 206

57,2

57,6

1 207

57,1

42,6

1 208

57

70,1

1 209

56,4

59,6

1 210

56,7

39

1 211

55,9

68,1

1 212

56,3

79,1

1 213

56,7

89,7

1 214

56

89,4

1 215

56

93,1

1 216

56,4

93,1

1 217

56,7

94,4

1 218

56,9

94,8

1 219

57

94,1

1 220

57,7

94,3

1 221

57,5

93,7

1 222

58,4

93,2

1 223

58,7

93,2

1 224

58,2

93,7

1 225

58,5

93,1

1 226

58,8

86,2

1 227

59

72,9

1 228

58,2

59,9

1 229

57,6

8,5

1 230

57,1

47,6

1 231

57,2

74,4

1 232

57

79,1

1 233

56,7

67,2

1 234

56,8

69,1

1 235

56,9

71,3

1 236

57

77,3

1 237

57,4

78,2

1 238

57,3

70,6

1 239

57,7

64

1 240

57,5

55,6

1 241

58,6

49,6

1 242

58,2

41,1

1 243

58,8

40,6

1 244

58,3

21,1

1 245

58,7

24,9

1 246

59,1

24,8

1 247

58,6

(m)

1 248

58,8

(m)

1 249

58,8

(m)

1 250

58,7

(m)

1 251

59,1

(m)

1 252

59,1

(m)

1 253

59,4

(m)

1 254

60,6

2,6

1 255

59,6

(m)

1 256

60,1

(m)

1 257

60,6

(m)

1 258

59,6

4,1

1 259

60,7

7,1

1 260

60,5

(m)

1 261

59,7

(m)

1 262

59,6

(m)

1 263

59,8

(m)

1 264

59,6

4,9

1 265

60,1

5,9

1 266

59,9

6,1

1 267

59,7

(m)

1 268

59,6

(m)

1 269

59,7

22

1 270

59,8

10,3

1 271

59,9

10

1 272

60,6

6,2

1 273

60,5

7,3

1 274

60,2

14,8

1 275

60,6

8,2

1 276

60,6

5,5

1 277

61

14,3

1 278

61

12

1 279

61,3

34,2

1 280

61,2

17,1

1 281

61,5

15,7

1 282

61

9,5

1 283

61,1

9,2

1 284

60,5

4,3

1 285

60,2

7,8

1 286

60,2

5,9

1 287

60,2

5,3

1 288

59,9

4,6

1 289

59,4

21,5

1 290

59,6

15,8

1 291

59,3

10,1

1 292

58,9

9,4

1 293

58,8

9

1 294

58,9

35,4

1 295

58,9

30,7

1 296

58,9

25,9

1 297

58,7

22,9

1 298

58,7

24,4

1 299

59,3

61

1 300

60,1

56

1 301

60,5

50,6

1 302

59,5

16,2

1 303

59,7

50

1 304

59,7

31,4

1 305

60,1

43,1

1 306

60,8

38,4

1 307

60,9

40,2

1 308

61,3

49,7

1 309

61,8

45,9

1 310

62

45,9

1 311

62,2

45,8

1 312

62,6

46,8

1 313

62,7

44,3

1 314

62,9

44,4

1 315

63,1

43,7

1 316

63,5

46,1

1 317

63,6

40,7

1 318

64,3

49,5

1 319

63,7

27

1 320

63,8

15

1 321

63,6

18,7

1 322

63,4

8,4

1 323

63,2

8,7

1 324

63,3

21,6

1 325

62,9

19,7

1 326

63

22,1

1 327

63,1

20,3

1 328

61,8

19,1

1 329

61,6

17,1

1 330

61

0

1 331

61,2

22

1 332

60,8

40,3

1 333

61,1

34,3

1 334

60,7

16,1

1 335

60,6

16,6

1 336

60,5

18,5

1 337

60,6

29,8

1 338

60,9

19,5

1 339

60,9

22,3

1 340

61,4

35,8

1 341

61,3

42,9

1 342

61,5

31

1 343

61,3

19,2

1 344

61

9,3

1 345

60,8

44,2

1 346

60,9

55,3

1 347

61,2

56

1 348

60,9

60,1

1 349

60,7

59,1

1 350

60,9

56,8

1 351

60,7

58,1

1 352

59,6

78,4

1 353

59,6

84,6

1 354

59,4

66,6

1 355

59,3

75,5

1 356

58,9

49,6

1 357

59,1

75,8

1 358

59

77,6

1 359

59

67,8

1 360

59

56,7

1 361

58,8

54,2

1 362

58,9

59,6

1 363

58,9

60,8

1 364

59,3

56,1

1 365

58,9

48,5

1 366

59,3

42,9

1 367

59,4

41,4

1 368

59,6

38,9

1 369

59,4

32,9

1 370

59,3

30,6

1 371

59,4

30

1 372

59,4

25,3

1 373

58,8

18,6

1 374

59,1

18

1 375

58,5

10,6

1 376

58,8

10,5

1 377

58,5

8,2

1 378

58,7

13,7

1 379

59,1

7,8

1 380

59,1

6

1 381

59,1

6

1 382

59,4

13,1

1 383

59,7

22,3

1 384

60,7

10,5

1 385

59,8

9,8

1 386

60,2

8,8

1 387

59,9

8,7

1 388

61

9,1

1 389

60,6

28,2

1 390

60,6

22

1 391

59,6

23,2

1 392

59,6

19

1 393

60,6

38,4

1 394

59,8

41,6

1 395

60

47,3

1 396

60,5

55,4

1 397

60,9

58,7

1 398

61,3

37,9

1 399

61,2

38,3

1 400

61,4

58,7

1 401

61,3

51,3

1 402

61,4

71,1

1 403

61,1

51

1 404

61,5

56,6

1 405

61

60,6

1 406

61,1

75,4

1 407

61,4

69,4

1 408

61,6

69,9

1 409

61,7

59,6

1 410

61,8

54,8

1 411

61,6

53,6

1 412

61,3

53,5

1 413

61,3

52,9

1 414

61,2

54,1

1 415

61,3

53,2

1 416

61,2

52,2

1 417

61,2

52,3

1 418

61

48

1 419

60,9

41,5

1 420

61

32,2

1 421

60,7

22

1 422

60,7

23,3

1 423

60,8

38,8

1 424

61

40,7

1 425

61

30,6

1 426

61,3

62,6

1 427

61,7

55,9

1 428

62,3

43,4

1 429

62,3

37,4

1 430

62,3

35,7

1 431

62,8

34,4

1 432

62,8

31,5

1 433

62,9

31,7

1 434

62,9

29,9

1 435

62,8

29,4

1 436

62,7

28,7

1 437

61,5

14,7

1 438

61,9

17,2

1 439

61,5

6,1

1 440

61

9,9

1 441

60,9

4,8

1 442

60,6

11,1

1 443

60,3

6,9

1 444

60,8

7

1 445

60,2

9,2

1 446

60,5

21,7

1 447

60,2

22,4

1 448

60,7

31,6

1 449

60,9

28,9

1 450

59,6

21,7

1 451

60,2

18

1 452

59,5

16,7

1 453

59,8

15,7

1 454

59,6

15,7

1 455

59,3

15,7

1 456

59

7,5

1 457

58,8

7,1

1 458

58,7

16,5

1 459

59,2

50,7

1 460

59,7

60,2

1 461

60,4

44

1 462

60,2

35,3

1 463

60,4

17,1

1 464

59,9

13,5

1 465

59,9

12,8

1 466

59,6

14,8

1 467

59,4

15,9

1 468

59,4

22

1 469

60,4

38,4

1 470

59,5

38,8

1 471

59,3

31,9

1 472

60,9

40,8

1 473

60,7

39

1 474

60,9

30,1

1 475

61

29,3

1 476

60,6

28,4

1 477

60,9

36,3

1 478

60,8

30,5

1 479

60,7

26,7

1 480

60,1

4,7

1 481

59,9

0

1 482

60,4

36,2

1 483

60,7

32,5

1 484

59,9

3,1

1 485

59,7

(m)

1 486

59,5

(m)

1 487

59,2

(m)

1 488

58,8

0,6

1 489

58,7

(m)

1 490

58,7

(m)

1 491

57,9

(m)

1 492

58,2

(m)

1 493

57,6

(m)

1 494

58,3

9,5

1 495

57,2

6

1 496

57,4

27,3

1 497

58,3

59,9

1 498

58,3

7,3

1 499

58,8

21,7

1 500

58,8

38,9

1 501

59,4

26,2

1 502

59,1

25,5

1 503

59,1

26

1 504

59

39,1

1 505

59,5

52,3

1 506

59,4

31

1 507

59,4

27

1 508

59,4

29,8

1 509

59,4

23,1

1 510

58,9

16

1 511

59

31,5

1 512

58,8

25,9

1 513

58,9

40,2

1 514

58,8

28,4

1 515

58,9

38,9

1 516

59,1

35,3

1 517

58,8

30,3

1 518

59

19

1 519

58,7

3

1 520

57,9

0

1 521

58

2,4

1 522

57,1

(m)

1 523

56,7

(m)

1 524

56,7

5,3

1 525

56,6

2,1

1 526

56,8

(m)

1 527

56,3

(m)

1 528

56,3

(m)

1 529

56

(m)

1 530

56,7

(m)

1 531

56,6

3,8

1 532

56,9

(m)

1 533

56,9

(m)

1 534

57,4

(m)

1 535

57,4

(m)

1 536

58,3

13,9

1 537

58,5

(m)

1 538

59,1

(m)

1 539

59,4

(m)

1 540

59,6

(m)

1 541

59,5

(m)

1 542

59,6

0,5

1 543

59,3

9,2

1 544

59,4

11,2

1 545

59,1

26,8

1 546

59

11,7

1 547

58,8

6,4

1 548

58,7

5

1 549

57,5

(m)

1 550

57,4

(m)

1 551

57,1

1,1

1 552

57,1

0

1 553

57

4,5

1 554

57,1

3,7

1 555

57,3

3,3

1 556

57,3

16,8

1 557

58,2

29,3

1 558

58,7

12,5

1 559

58,3

12,2

1 560

58,6

12,7

1 561

59

13,6

1 562

59,8

21,9

1 563

59,3

20,9

1 564

59,7

19,2

1 565

60,1

15,9

1 566

60,7

16,7

1 567

60,7

18,1

1 568

60,7

40,6

1 569

60,7

59,7

1 570

61,1

66,8

1 571

61,1

58,8

1 572

60,8

64,7

1 573

60,1

63,6

1 574

60,7

83,2

1 575

60,4

82,2

1 576

60

80,5

1 577

59,9

78,7

1 578

60,8

67,9

1 579

60,4

57,7

1 580

60,2

60,6

1 581

59,6

72,7

1 582

59,9

73,6

1 583

59,8

74,1

1 584

59,6

84,6

1 585

59,4

76,1

1 586

60,1

76,9

1 587

59,5

84,6

1 588

59,8

77,5

1 589

60,6

67,9

1 590

59,3

47,3

1 591

59,3

43,1

1 592

59,4

38,3

1 593

58,7

38,2

1 594

58,8

39,2

1 595

59,1

67,9

1 596

59,7

60,5

1 597

59,5

32,9

1 598

59,6

20

1 599

59,6

34,4

1 600

59,4

23,9

1 601

59,6

15,7

1 602

59,9

41

1 603

60,5

26,3

1 604

59,6

14

1 605

59,7

21,2

1 606

60,9

19,6

1 607

60,1

34,3

1 608

59,9

27

1 609

60,8

25,6

1 610

60,6

26,3

1 611

60,9

26,1

1 612

61,1

38

1 613

61,2

31,6

1 614

61,4

30,6

1 615

61,7

29,6

1 616

61,5

28,8

1 617

61,7

27,8

1 618

62,2

20,3

1 619

61,4

19,6

1 620

61,8

19,7

1 621

61,8

18,7

1 622

61,6

17,7

1 623

61,7

8,7

1 624

61,7

1,4

1 625

61,7

5,9

1 626

61,2

8,1

1 627

61,9

45,8

1 628

61,4

31,5

1 629

61,7

22,3

1 630

62,4

21,7

1 631

62,8

21,9

1 632

62,2

22,2

1 633

62,5

31

1 634

62,3

31,3

1 635

62,6

31,7

1 636

62,3

22,8

1 637

62,7

12,6

1 638

62,2

15,2

1 639

61,9

32,6

1 640

62,5

23,1

1 641

61,7

19,4

1 642

61,7

10,8

1 643

61,6

10,2

1 644

61,4

(m)

1 645

60,8

(m)

1 646

60,7

(m)

1 647

61

12,4

1 648

60,4

5,3

1 649

61

13,1

1 650

60,7

29,6

1 651

60,5

28,9

1 652

60,8

27,1

1 653

61,2

27,3

1 654

60,9

20,6

1 655

61,1

13,9

1 656

60,7

13,4

1 657

61,3

26,1

1 658

60,9

23,7

1 659

61,4

32,1

1 660

61,7

33,5

1 661

61,8

34,1

1 662

61,7

17

1 663

61,7

2,5

1 664

61,5

5,9

1 665

61,3

14,9

1 666

61,5

17,2

1 667

61,1

(m)

1 668

61,4

(m)

1 669

61,4

8,8

1 670

61,3

8,8

1 671

61

18

1 672

61,5

13

1 673

61

3,7

1 674

60,9

3,1

1 675

60,9

4,7

1 676

60,6

4,1

1 677

60,6

6,7

1 678

60,6

12,8

1 679

60,7

11,9

1 680

60,6

12,4

1 681

60,1

12,4

1 682

60,5

12

1 683

60,4

11,8

1 684

59,9

12,4

1 685

59,6

12,4

1 686

59,6

9,1

1 687

59,9

0

1 688

59,9

20,4

1 689

59,8

4,4

1 690

59,4

3,1

1 691

59,5

26,3

1 692

59,6

20,1

1 693

59,4

35

1 694

60,9

22,1

1 695

60,5

12,2

1 696

60,1

11

1 697

60,1

8,2

1 698

60,5

6,7

1 699

60

5,1

1 700

60

5,1

1 701

60

9

1 702

60,1

5,7

1 703

59,9

8,5

1 704

59,4

6

1 705

59,5

5,5

1 706

59,5

14,2

1 707

59,5

6,2

1 708

59,4

10,3

1 709

59,6

13,8

1 710

59,5

13,9

1 711

60,1

18,9

1 712

59,4

13,1

1 713

59,8

5,4

1 714

59,9

2,9

1 715

60,1

7,1

1 716

59,6

12

1 717

59,6

4,9

1 718

59,4

22,7

1 719

59,6

22

1 720

60,1

17,4

1 721

60,2

16,6

1 722

59,4

28,6

1 723

60,3

22,4

1 724

59,9

20

1 725

60,2

18,6

1 726

60,3

11,9

1 727

60,4

11,6

1 728

60,6

10,6

1 729

60,8

16

1 730

60,9

17

1 731

60,9

16,1

1 732

60,7

11,4

1 733

60,9

11,3

1 734

61,1

11,2

1 735

61,1

25,6

1 736

61

14,6

1 737

61

10,4

1 738

60,6

(m)

1 739

60,9

(m)

1 740

60,8

4,8

1 741

59,9

(m)

1 742

59,8

(m)

1 743

59,1

(m)

1 744

58,8

(m)

1 745

58,8

(m)

1 746

58,2

(m)

1 747

58,5

14,3

1 748

57,5

4,4

1 749

57,9

0

1 750

57,8

20,9

1 751

58,3

9,2

1 752

57,8

8,2

1 753

57,5

15,3

1 754

58,4

38

1 755

58,1

15,4

1 756

58,8

11,8

1 757

58,3

8,1

1 758

58,3

5,5

1 759

59

4,1

1 760

58,2

4,9

1 761

57,9

10,1

1 762

58,5

7,5

1 763

57,4

7

1 764

58,2

6,7

1 765

58,2

6,6

1 766

57,3

17,3

1 767

58

11,4

1 768

57,5

47,4

1 769

57,4

28,8

1 770

58,8

24,3

1 771

57,7

25,5

1 772

58,4

35,5

1 773

58,4

29,3

1 774

59

33,8

1 775

59

18,7

1 776

58,8

9,8

1 777

58,8

23,9

1 778

59,1

48,2

1 779

59,4

37,2

1 780

59,6

29,1

1 781

50

25

1 782

40

20

1 783

30

15

1 784

20

10

1 785

10

5

1 786

0

0

1 787

0

0

1 788

0

0

1 789

0

0

1 790

0

0

1 791

0

0

1 792

0

0

1 793

0

0

1 794

0

0

1 795

0

0

1 796

0

0

1 797

0

0

1 798

0

0

1 799

0

0

1 800

0

0

„m“

=

изменение на въртящия момент

На фиг,5 е показано графично представяне на графика на динамометрично изпитване ЕТС

Фиг. 5

Графика на динамометрично изпитване ЕТС

Image

Допълнение 4

Процедури за измерване и взимане на проби

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

Газообразните компоненти, праховите частици и димът, изпускани от двигателя, който е предоставен за изпитване, се измерват по методите, описани в допълнение 7. Съответните точки от допълнение 7 описват препоръчителните системи за анализ на газообразните емисии (точка 1.), препоръчителните системи за разреждане и взимане на проби от прахови частици (точка 2.), и препоръчителния димомер за измерване на дим (точка 3.).

За изпитването ESC газообразните компоненти се определят в неразредените отработили газове. По избор, те могат да се определят в разредените отработили газове, ако за определяне на праховите частици се използва система за разреждане на целия поток. Праховите частици се определят със система за разреждане на част от потока или на целия поток.

За изпитването ЕТС могат да се използват следните системи:

| a) | система за разреждане на целия поток (CVS) за определяне газообразните емисии и емисиите прахови частици (допустими са системи с двойно разреждане);или |
| --- | --- |

a)

система за разреждане на целия поток (CVS) за определяне газообразните емисии и емисиите прахови частици (допустими са системи с двойно разреждане);или

| б) | комбинация от измерване на неразредени отработили газове за газообразните емисии и система за разреждане на част от потока за емисиите прахови частици; или |
| --- | --- |

б)

комбинация от измерване на неразредени отработили газове за газообразните емисии и система за разреждане на част от потока за емисиите прахови частици; или

| в) | която и да е комбинация от двата принципа (напр. измерване на неразредени газове и измерване на целия поток частици). |
| --- | --- |

в)

която и да е комбинация от двата принципа (напр. измерване на неразредени газове и измерване на целия поток частици).

2.   ОБОРУДВАНЕ НА ДИНАМОМЕТРИЧЕН СТЕНД И ИЗПИТВАТЕЛНАТА КАМЕРА

При двигателите, свързани към динамометричен стенд, се използва следното оборудване за изпитвания на емисиите от двигатели.

2.1.   Динамометричен стенд на двигателя

Използва се динамометричен стенд на двигателя със съответни характеристики за извършването на изпитвателните цикли, описани в допълнения 1 и 2 към настоящото приложение. Системата за измерване на честотата на въртене трябва да има точност на отчитане до ± 2 %. Системата за измерване на въртящия момент има точност на отчитане до ± 3 % в диапазон от > 20 % от обхвата на скалата и точност до ±0,6 % от обхвата на скалата в диапазона ≤ 20 % от обхвата на скалата.

2.2.   Други уреди

При необходимост се използват измервателни уреди за разхода на гориво и въздух, температурата на охлаждащия агент и маслото, налягането на отработилите газове и разреждането на смукателния колектор, температурата на отработилите газове, температурата на входящия въздух, атмосферното налягане, влажността и температурата на горивото. Тези уреди трябва да удовлетворят изискванията, дадени в таблица 9:

Таблица 9

Точност на измервателните уреди

| Измервателен уред | Точност на измерване |
| --- | --- |
| Разход на гориво | ± 2 % от максималната стойност на двигателя |
| Разход на въздух | ± 2 % от показанието или ± 1 % от максималната стойност на двигателя, което е по-голямо |
| Поток на отработилите газове | ±2,5 % от показанието или ±1,5 % от максималната стойност на двигателя, което е по-голямо |
| Температури ≤ 600 K (327 oC) | ± 2 K абсолютна стойност |
| Температури ≥ 600 K (327 oC) | ± 1 % от показанието |
| Атмосферно налягане | ±0,1 kPa абсолютна стойност |
| Налягане на отработилите газове | ±0,2 kPa абсолютна стойност |
| Понижаване на налягане при входа | ±0,05 kPa абсолютна стойност |
| Други налягания | ±0,1 kPa абсолютна стойност |
| Относителна влажност | ± 3 % абсолютна стойност |
| Абсолютна влажност | ± 5 % от показанието |
| Поток на въздуха за разреждане | ± 2 % от показанието |
| Поток на разредените отработили газове | ± 2 % от показанието |

Измервателен уред

Точност на измерване

Разход на гориво

± 2 % от максималната стойност на двигателя

Разход на въздух

± 2 % от показанието или ± 1 % от максималната стойност на двигателя, което е по-голямо

Поток на отработилите газове

±2,5 % от показанието или ±1,5 % от максималната стойност на двигателя, което е по-голямо

Температури ≤ 600 K (327 oC)

± 2 K абсолютна стойност

Температури ≥ 600 K (327 oC)

± 1 % от показанието

Атмосферно налягане

±0,1 kPa абсолютна стойност

Налягане на отработилите газове

±0,2 kPa абсолютна стойност

Понижаване на налягане при входа

±0,05 kPa абсолютна стойност

Други налягания

±0,1 kPa абсолютна стойност

Относителна влажност

± 3 % абсолютна стойност

Абсолютна влажност

± 5 % от показанието

Поток на въздуха за разреждане

± 2 % от показанието

Поток на разредените отработили газове

± 2 % от показанието

3.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ГАЗООБРАЗНИТЕ КОМПОНЕНТИ

3.1.   Общи изисквания към анализаторите

Анализаторите трябва да имат измервателен диапазон, подходящ за точността, необходима за измерване на концентрациите на компонентите на отработилите газове (точка 3.1.1.). Препоръчително е анализаторите да работят по такъв начин, че измерваната концентрация да попада между 15 % до 100 % от обхвата на скалата.

Ако системите за отчитане (компютри, уреди за автоматично регистриране на данни) могат да осигурят достатъчна точност и разделителна способност под 15 % от обхвата на скалата, измерванията под 15 % от обхвата на скалата са също приемливи. В този случай трябва да се направи допълнително калибриране на най-малко 4 различни от нулата и равноотдалечени една от друга точки, за да се осигури точността на калибровъчните криви съгласно точка 1.6.4 от допълнение 5 към настоящото приложение.

Нивото на електромагнитната съвместимост (ЕМС) на оборудването е такова, че да позволява допускане на минимални допълнителни грешки.

| 3.1.1. | Грешка при измерване
  Анализаторът не трябва да се отклонява от номиналната калибровъчна точка с повече от ± 2 % от показанието през целия измервателен диапазон освен нула или ±0,3 % от обхвата на скалата, което е по-голямо. Точността се определя съгласно изискванията за калибровка, дадени в точка 1.6. от допълнение 5 към настоящото приложение.








  Забележка | : | За целите на настоящото правило, точността се определя като отклонение то на показанието на анализатора от номиналните калибровъчни стойности, използващи калибриращ газ (вярна стойност). |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.

Грешка при измерване

Анализаторът не трябва да се отклонява от номиналната калибровъчна точка с повече от ± 2 % от показанието през целия измервателен диапазон освен нула или ±0,3 % от обхвата на скалата, което е по-голямо. Точността се определя съгласно изискванията за калибровка, дадени в точка 1.6. от допълнение 5 към настоящото приложение.

Забележка

:

За целите на настоящото правило, точността се определя като отклонение то на показанието на анализатора от номиналните калибровъчни стойности, използващи калибриращ газ (вярна стойност).

| 3.1.2. | Прецизност
  Прецизността, определяна като 2,5 пъти стандартното отклонение на 10 повтарящи се показания спрямо дадена калибровка или еталонен газ, не трябва да бъде по-голяма от ± 1 % от концентрация за обхвата на скалата за всеки използван диапазон над 155 ppm (или ppmC) или ± 2 % от всеки използван диапазон под 155 ppm (или ppmC). |
| --- | --- |

3.1.2.

Прецизност

Прецизността, определяна като 2,5 пъти стандартното отклонение на 10 повтарящи се показания спрямо дадена калибровка или еталонен газ, не трябва да бъде по-голяма от ± 1 % от концентрация за обхвата на скалата за всеки използван диапазон над 155 ppm (или ppmC) или ± 2 % от всеки използван диапазон под 155 ppm (или ppmC).

| 3.1.3. | Смущения
  Максималните отклонения на показанието на анализатора при проверка на нулата и калибриране или проверка с еталонен газ в продължение на период от 10 s не трябва да превишава 2 % от обхвата на скалата за всички използвани измервателни диапазони. |
| --- | --- |

3.1.3.

Смущения

Максималните отклонения на показанието на анализатора при проверка на нулата и калибриране или проверка с еталонен газ в продължение на период от 10 s не трябва да превишава 2 % от обхвата на скалата за всички използвани измервателни диапазони.

| 3.1.4. | Изместване (дрейф) от нулата
  Нулевата чувствителност се определя като средната чувствителност, включително смущенията, при работа с газ за настройка на нулата по време на интервал от 30 секунди. Изместването от нулата за период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от обхвата на скалата при използвания най-нисък диапазон. |
| --- | --- |

3.1.4.

Изместване (дрейф) от нулата

Нулевата чувствителност се определя като средната чувствителност, включително смущенията, при работа с газ за настройка на нулата по време на интервал от 30 секунди. Изместването от нулата за период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от обхвата на скалата при използвания най-нисък диапазон.

| 3.1.5. | Изместване (дрейф) на показанието
  Калибровъчната чувствителност се определя като средната чувствителност, включително смущенията, при работа с еталонен газ по време на интервал от 30 секунди. Изместването на показанието за период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от обхвата на скалата при най-ниския използван диапазон. |
| --- | --- |

3.1.5.

Изместване (дрейф) на показанието

Калибровъчната чувствителност се определя като средната чувствителност, включително смущенията, при работа с еталонен газ по време на интервал от 30 секунди. Изместването на показанието за период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от обхвата на скалата при най-ниския използван диапазон.

| 3.1.6. | Време на нарастване
  Времето на нарастване на анализатора, инсталиран в измервателната система, не трябва да превишава 3,5 s.








  Забележка | : | Оценката на времето за реагиране на анализатора сама по себе си не може ясно да дефинира доколко е подходяща общата система за краткотрайно изпитване. Обемите и особено мъртвите обеми в системата, не само ще повлияят върху времето за преминаване от сондата до анализатора, но също така и върху времето на нарастване. Всички времена за преминаване вътре в един анализатор се определят като време за реагиране на анализатора, подобно на преобразувателя или водните филтри вътре в NOx анализаторите. Определението на общото време за реагиране на системата е описано в точка 1.5. от допълнение 5 към настоящото приложение. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.

Време на нарастване

Времето на нарастване на анализатора, инсталиран в измервателната система, не трябва да превишава 3,5 s.

Забележка

:

Оценката на времето за реагиране на анализатора сама по себе си не може ясно да дефинира доколко е подходяща общата система за краткотрайно изпитване. Обемите и особено мъртвите обеми в системата, не само ще повлияят върху времето за преминаване от сондата до анализатора, но също така и върху времето на нарастване. Всички времена за преминаване вътре в един анализатор се определят като време за реагиране на анализатора, подобно на преобразувателя или водните филтри вътре в NOx анализаторите. Определението на общото време за реагиране на системата е описано в точка 1.5. от допълнение 5 към настоящото приложение.

3.2.   Изсушаване на газовете

По избор се използва устройство за изсушаване на газовете, което има минимално влияние върху концентрацията на измерваните газове. Химическите изсушители не са приемлив метод за отстраняване на влагата от пробата.

3.3.   Анализатори

Точки 3.3.1. до 3.3.4. описват принципите, които се използват за извършване на измерването. В допълнение 7 се дава подробно описание на измервателните системи. Газовете, които ще се измерват, се анализират с помощта на следните уреди. При нелинейните анализатори се допуска използването на схеми за линеаризация.

| 3.3.1. | Анализ на съдържанието на въглероден окис (CO)
  Използва се анализатор на въглеродния окис от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.1.

Анализ на съдържанието на въглероден окис (CO)

Използва се анализатор на въглеродния окис от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR).

| 3.3.2. | Анализ на съдържанието на въглероден двуокис (CO2)
  Анализаторът на въглеродния двуокис трябва да бъда от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR). |
| --- | --- |

3.3.2.

Анализ на съдържанието на въглероден двуокис (CO2)

Анализаторът на въглеродния двуокис трябва да бъда от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR).

| 3.3.3. | Анализ на съдържанието на въглеводород (HC)
  За двигатели, използващи за гориво дизел и ВНГ, въглеводородният анализатор трябва да бъде от нагреваем пламъчно-йонизационен тип (HFID), състоящ се от детектор, клапани, тръбопроводи и т.н., загрят така, че да се поддържа температура на газа в границите на 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). За двигатели, използващи за гориво ПГ, въглеводородният анализатор може да бъде пламъчно-йонизационен тип (FID), който не се нагрява, в зависимост от използвания метод (вж. точка 1.3. от допълнение 7). |
| --- | --- |

3.3.3.

Анализ на съдържанието на въглеводород (HC)

За двигатели, използващи за гориво дизел и ВНГ, въглеводородният анализатор трябва да бъде от нагреваем пламъчно-йонизационен тип (HFID), състоящ се от детектор, клапани, тръбопроводи и т.н., загрят така, че да се поддържа температура на газа в границите на 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). За двигатели, използващи за гориво ПГ, въглеводородният анализатор може да бъде пламъчно-йонизационен тип (FID), който не се нагрява, в зависимост от използвания метод (вж. точка 1.3. от допълнение 7).

| 3.3.4. | Анализ на съдържанието на неметановите въглеводороди (NMHC) (единствено за газови двигатели, използващи за гориво ПГ)
  Неметановите въглеводороди се определят с един от следните методи. |
| --- | --- |

3.3.4.

Анализ на съдържанието на неметановите въглеводороди (NMHC) (единствено за газови двигатели, използващи за гориво ПГ)

Неметановите въглеводороди се определят с един от следните методи.

| 3.3.4.1. | Метод с използване на газов хроматограф (GC)
  Неметановите въглеводороди се определят, като се извади метанът, анализиран с газов хроматограф (GC), поддържан при температура от 423 К (150o С), от въглеводородите, измерени съгласно точка 3.3.3. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Метод с използване на газов хроматограф (GC)

Неметановите въглеводороди се определят, като се извади метанът, анализиран с газов хроматограф (GC), поддържан при температура от 423 К (150o С), от въглеводородите, измерени съгласно точка 3.3.3.

| 3.3.4.2. | Метод на отделянето на неметановата фракция (NMC)
  Определянето на неметановата фракция, се извършва с помощта на нагреваем сепаратор за неметанови фракции (NMC), работещ заедно с пламъчно-йонизационния детектор (FID), съгласно точка 3.3.3, като се извадят количествата на метана от количествата на въглеводородите. |
| --- | --- |

3.3.4.2.

Метод на отделянето на неметановата фракция (NMC)

Определянето на неметановата фракция, се извършва с помощта на нагреваем сепаратор за неметанови фракции (NMC), работещ заедно с пламъчно-йонизационния детектор (FID), съгласно точка 3.3.3, като се извадят количествата на метана от количествата на въглеводородите.

| 3.3.5. | Анализ на съдържанието на азотните окиси (NOx)
  Анализаторът на азотните окиси трябва да бъде тип химилуминесцентен детектор (CLD) или нагреваем химилуминесцентен детектор (HCLD) с преобразувател за NO2/NO, когато измерването се извършва на суха база. Ако се измерва на влажна база, се използва HCLD с преобразувател, поддържан при температура над 328 K (55 oC), при условие че се извършва контрол на потушаващия ефект на вода (вж. точка 1.9.2.2 от допълнение 5 към настоящото приложение). |
| --- | --- |

3.3.5.

Анализ на съдържанието на азотните окиси (NOx)

Анализаторът на азотните окиси трябва да бъде тип химилуминесцентен детектор (CLD) или нагреваем химилуминесцентен детектор (HCLD) с преобразувател за NO2/NO, когато измерването се извършва на суха база. Ако се измерва на влажна база, се използва HCLD с преобразувател, поддържан при температура над 328 K (55 oC), при условие че се извършва контрол на потушаващия ефект на вода (вж. точка 1.9.2.2 от допълнение 5 към настоящото приложение).

| 3.3.6. | Измерване на въздух—гориво
  Измервателното оборудване за въздух—гориво, използвано за определяне потока отработили газове, както е посочено в точка 4.2.5. от допълнение 2 към настоящото приложение, е широкообхватен датчик за съотношението въздух—гориво или ламбда датчик от циркониев тип. Датчикът се монтира направо на изпускателната тръба, където температурата на отработилите газове е достатъчно висока, за да се елиминира водната кондензация.
  Точността на датчика с включена електроника е в границите на:






  ± 3 % от показанието | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % от показанието | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % от показанието | 5 ≤ λ |

3.3.6.

Измерване на въздух—гориво

Измервателното оборудване за въздух—гориво, използвано за определяне потока отработили газове, както е посочено в точка 4.2.5. от допълнение 2 към настоящото приложение, е широкообхватен датчик за съотношението въздух—гориво или ламбда датчик от циркониев тип. Датчикът се монтира направо на изпускателната тръба, където температурата на отработилите газове е достатъчно висока, за да се елиминира водната кондензация.

Точността на датчика с включена електроника е в границите на:

± 3 % от показанието

λ < 2

± 5 % от показанието

2 ≤ λ < 5

± 10 % от показанието

5 ≤ λ

За да се спази определената по-горе точност, датчикът е калиброван съгласно спецификацията на уреда от производителя.

3.4.   Взимане на проби от газообразните емисии

| 3.4.1. | Неразредени отработили газове
  Сондите за взимане на проба от газообразни емисии се поставят на разстояние най-малко 0,5 m или 3 пъти диаметъра на изпускателната тръба — което е по-голямо, преди изхода на системата на отработилите газове, но достатъчно близо до двигателя, за да се осигури температура на отработилите газове в сондите от най-малко 343 K (70 oC).
  При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно далече по низходящия поток, за да се гарантира, че пробата е представителна за средните емисии отработили газове от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите, намиращи се след сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока CO2 емисия. Могат да се използват и други методи, за които е доказано, че са съотносими към горепосочените методи. За изчисление на емисиите отработили газове се използва пълният масов поток на отработилите газове.
  Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработилите газове, пробата от отработилите газове се взима от място след система за последващата обработка на отработилите газове. |
| --- | --- |

3.4.1.

Неразредени отработили газове

Сондите за взимане на проба от газообразни емисии се поставят на разстояние най-малко 0,5 m или 3 пъти диаметъра на изпускателната тръба — което е по-голямо, преди изхода на системата на отработилите газове, но достатъчно близо до двигателя, за да се осигури температура на отработилите газове в сондите от най-малко 343 K (70 oC).

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно далече по низходящия поток, за да се гарантира, че пробата е представителна за средните емисии отработили газове от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите, намиращи се след сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока CO2 емисия. Могат да се използват и други методи, за които е доказано, че са съотносими към горепосочените методи. За изчисление на емисиите отработили газове се използва пълният масов поток на отработилите газове.

Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработилите газове, пробата от отработилите газове се взима от място след система за последващата обработка на отработилите газове.

| 3.4.2. | Разредени отработили газове
  Изпускателната тръба между двигателя и системата за разреждане на целия поток трябва да съответства на изискванията на точка 2.3.1 от допълнение 7 (ЕР).
  Сондата/ите за взимане на проба от газообразните емисии се инсталира/т в тунела за разреждане на място, където разреждащият въздух и отработилите газове се смесват добре и което е в непосредствена близост до сондата за взимане на проби от прахови частици.
  Вземането на проби обикновено се прави по два начина:






  a) | пробите от замърсителите се събират в торба за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Разредени отработили газове

Изпускателната тръба между двигателя и системата за разреждане на целия поток трябва да съответства на изискванията на точка 2.3.1 от допълнение 7 (ЕР).

Сондата/ите за взимане на проба от газообразните емисии се инсталира/т в тунела за разреждане на място, където разреждащият въздух и отработилите газове се смесват добре и което е в непосредствена близост до сондата за взимане на проби от прахови частици.

Вземането на проби обикновено се прави по два начина:

a)

пробите от замърсителите се събират в торба за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването;

| б) | вземат се текущо проби от замърсителите и се интегрират за целия цикъл; този метод е задължителен за НС и NOx. |
| --- | --- |

б)

вземат се текущо проби от замърсителите и се интегрират за целия цикъл; този метод е задължителен за НС и NOx.

4.   ОПРЕДЕЛЯНЕ СЪДЪРЖАНИЕТО НА ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ

Определянето съдържанието на прахови частиците изисква използването на система за разреждане. Разреждането може да се извърши от система за разреждане на част от потока или от система за двойно разреждане на целия поток. Капацитетът на системата за разреждане трябва да бъде достатъчно голям, за да елиминира кондензацията на вода в системите за разреждане и взимане на проби. Температурата на разредените отработили газове се поддържа под 325 K (52 oC) непосредствено преди филтъродържателя. Разрешава се регулиране на влажността на разредения въздух преди влизането в системата за разреждане и по-специално е полезно да се прави изсушаване, ако влажността на въздуха за разреждане е висока. Температурата на въздуха за разреждане трябва да е по-голяма от 288 K (15 oC) в непосредствена близост до входа на тунела на разреждането.

Система за разреждане на част от потока трябва да бъде проектирана така, че да извлече пропорционална проба неразредени отработили газове от изпускателната система на двигателя, като по този начин реагира на отклоненията в дебита на отработилите газове, и да въвежда въздух за разреждане към пробата, за да се постигне температура под 325 K (52 oC) в изпитвателния филтър. Поради това е съществено съотношението на разреждане или съотношението за вземане на проби rdil или rs да се определи така, че да се изпълнят границите на точност от точка 3.2.1. от допълнение 5 към настоящото приложение. Могат да се прилагат различни методи за извличане, при което използваният тип извличане предопределя до значителна степен хардуера за взимане на проби и процедурите, които се използват (точка 2.2. от допълнение 7).

По принцип сондата за взимане на проби от прахови частици се монтира в непосредствена близост до сондата за газообразните емисии, но достатъчно далече, за да не причинява смущения. Ето защо разпоредбите за монтаж от точка 3.4.1. се отнасят също така за вземане на проби от прахови частици. Линията за вземане на проби съответства на изискванията на точка 2. от допълнение 7.

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно далече по низходящия поток, за да се гарантира пробата да е представителна за средните емисии отработили газове от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“, се препоръчва да се комбинират колекторите, намиращи се след сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока емисия на прахови частици. Могат да се използват и други методи, за които е доказано, че са съотносими към горепосочените методи. За изчисление на емисиите отработили газове се използва пълният масов поток отработили газове.

За определянето на масата на праховите частици са необходими система за взимане на проби от прахови частици, филтри за прахови частици, аналитична везна и камера за претегляне с регулиране на температурата и влажността.

За вземане на проби от прахови частици се прилага методът, който използва един филтър (вж. точка 4.1.3. от настоящото допълнение) за целия изпитвателен цикъл. За ESC изпитване се обръща значително внимание на продължителността н а взимане на проби и потоците по време на фазата на взимане проби в изпитването.

4.1   Филтри за взимане на проби от прахови частици

По време на последователността на изпитването се вземат проби от разредените отработили газове върху филтър, който отговаря на изискванията на точки 4.1.1. и 4.1.2.

| 4.1.1. | Спецификация на филтрите
  Необходими са филтри от стъклени влакна с флуоровъглеводордно покритие. Всички типове филтри трябва да притежават степен на задържане 0,3 μm DOP (диоктилфталати) не по-ниска от 99 % при скорост на газа между 35 и 100 cm/s. |
| --- | --- |

4.1.1.

Спецификация на филтрите

Необходими са филтри от стъклени влакна с флуоровъглеводордно покритие. Всички типове филтри трябва да притежават степен на задържане 0,3 μm DOP (диоктилфталати) не по-ниска от 99 % при скорост на газа между 35 и 100 cm/s.

| 4.1.2. | Размери на филтъра
  Препоръчват се филтри за прахови частици с диаметър 47 mm или 70 mm. Допустими са филтри с по-голям диаметър (точка 4.1.4.), но филтри с по-малки диаметри не са разрешени. |
| --- | --- |

4.1.2.

Размери на филтъра

Препоръчват се филтри за прахови частици с диаметър 47 mm или 70 mm. Допустими са филтри с по-голям диаметър (точка 4.1.4.), но филтри с по-малки диаметри не са разрешени.

| 4.1.3. | Скорост на преминаване през филтъра
  Скоростта на газовете през филтъра трябва да бъде от 35 до 100 cm/s. Увеличаването на пада на налягането между началото и края на изпитването не може да е по-голямо от 25 kPa. |
| --- | --- |

4.1.3.

Скорост на преминаване през филтъра

Скоростта на газовете през филтъра трябва да бъде от 35 до 100 cm/s. Увеличаването на пада на налягането между началото и края на изпитването не може да е по-голямо от 25 kPa.

| 4.1.4. | Капацитет на филтъра
  Необходимите минимални капацитети за най-често срещаните размери на филтри са показани в таблица 10. За филтри с по-големи размери минималният капацитет на филтъра е 0,065 mg/1 000 mm2 филтрираща площ.
  Таблица 10
  Минимален капацитет на филтъра






  Диаметър на филтъра (mm) | Минимален капацитет (mg) |
| --- | --- | --- |
| 47 | 0,11 |
| 70 | 0,25 |
| 90 | 0,41 |
| 110 | 0,62 |

4.1.4.

Капацитет на филтъра

Необходимите минимални капацитети за най-често срещаните размери на филтри са показани в таблица 10. За филтри с по-големи размери минималният капацитет на филтъра е 0,065 mg/1 000 mm2 филтрираща площ.

Таблица 10

Минимален капацитет на филтъра

Диаметър на филтъра (mm)

Минимален капацитет (mg)

47

0,11

70

0,25

90

0,41

110

0,62

Ако въз основа на предходното изпитване, е малко вероятно да се постигне необходимото минимално натоварване върху филтъра при изпитвателен цикъл след оптимизация на дебита и съотношението на разреждане, то се приема и филтър с по-нисък капацитет, със съгласието на засегнатите страни (производител и орган за типово одобрение), ако може да се демонстрира, че този филтър отговаря на изискванията за точност в точка 4.2., напр. с 0,1 μg везна.

| 4.1.5. | Филтъродържател
  За изпитването на емисии филтрите се поставят във филтъродържатели, които отговарят на изискванията на точка 2.2. от допълнение 7. Филтъродържателят трябва да е проектиран, така че да осигурява равно разпределение на потока през филтъра напречно на областта, която задържа частиците. Монтират се бързодействащи клапани преди или след филтъродържателя. Непосредствено след филтъродържателя може да се инсталира инерционен пред-филтър с 50 % отвори между 2,5 μм и 10 μм непосредствено пред филтъродържателя. Използването на такъв пред-филтър се препоръчва настоятелно, ако се използва сонда тип отворена тръба, обърната срещу потока на отработилите газове. |
| --- | --- |

4.1.5.

Филтъродържател

За изпитването на емисии филтрите се поставят във филтъродържатели, които отговарят на изискванията на точка 2.2. от допълнение 7. Филтъродържателят трябва да е проектиран, така че да осигурява равно разпределение на потока през филтъра напречно на областта, която задържа частиците. Монтират се бързодействащи клапани преди или след филтъродържателя. Непосредствено след филтъродържателя може да се инсталира инерционен пред-филтър с 50 % отвори между 2,5 μм и 10 μм непосредствено пред филтъродържателя. Използването на такъв пред-филтър се препоръчва настоятелно, ако се използва сонда тип отворена тръба, обърната срещу потока на отработилите газове.

4.2   Спецификации на камерата за претегляне и аналитичната везна

| 4.2.1. | Условия в камерата за претегляне
  Температурата на камерата (или помещението), в която филтрите за прахови частици се подготвят и измерват, се поддържа в рамките на 295 К ± 3 К (22 oС ± 3 oС) по време на всяка подготовка и измерване на филтрите. Влажността се поддържа до точката на росата 282,5 К ± 3 К (9,5oС ± 3 oС) и относителна влажност 45 % ± 8 %. |
| --- | --- |

4.2.1.

Условия в камерата за претегляне

Температурата на камерата (или помещението), в която филтрите за прахови частици се подготвят и измерват, се поддържа в рамките на 295 К ± 3 К (22 oС ± 3 oС) по време на всяка подготовка и измерване на филтрите. Влажността се поддържа до точката на росата 282,5 К ± 3 К (9,5oС ± 3 oС) и относителна влажност 45 % ± 8 %.

| 4.2.2. | Измерване на еталонния филтър
  В камерата (или помещението) не трябва да има никакви замърсители (напр. прах), които могат да се отложат по повърхността на филтрите за прахови частици по време на тяхното стабилизиране. Допускат се отклонения от спецификациите на измервателното помещение, изложени в точка 4.2.1., ако продължителността на отклоненията не превишава 30 min. Измервателното помещение трябва да отговаря на необходимите изисквания преди влизането на персонала в нея. Не по-малко от 2 неизползвани еталонни филтъра се измерват до 4 часа след измерването на филтрите за вземане на проби, като за предпочитане е тези операции да се извършат едновременно. Те имат същия размер и са изготвени от същия материал, както и филтрите за взимане на проби.
  Ако средното тегло на еталонните филтри се променя между измерването на филтрите за взимане на проби с повече от 10 μg, тогава всички филтри за взимане на проби се бракуват и изпитването на емисии се повтаря.
  Ако не се удовлетворени критериите за стабилност в помещението за претегляне, определени в точка 4.2.1., но претеглянията на еталонния филтър отговарят на горните критерии, производителят на двигателя може да избира дали да приеме теглата на филтъра за проби или да анулира изпитванията, да поправи системата за регулиране на помещението за претегляне и да повтори изпитването. |
| --- | --- |

4.2.2.

Измерване на еталонния филтър

В камерата (или помещението) не трябва да има никакви замърсители (напр. прах), които могат да се отложат по повърхността на филтрите за прахови частици по време на тяхното стабилизиране. Допускат се отклонения от спецификациите на измервателното помещение, изложени в точка 4.2.1., ако продължителността на отклоненията не превишава 30 min. Измервателното помещение трябва да отговаря на необходимите изисквания преди влизането на персонала в нея. Не по-малко от 2 неизползвани еталонни филтъра се измерват до 4 часа след измерването на филтрите за вземане на проби, като за предпочитане е тези операции да се извършат едновременно. Те имат същия размер и са изготвени от същия материал, както и филтрите за взимане на проби.

Ако средното тегло на еталонните филтри се променя между измерването на филтрите за взимане на проби с повече от 10 μg, тогава всички филтри за взимане на проби се бракуват и изпитването на емисии се повтаря.

Ако не се удовлетворени критериите за стабилност в помещението за претегляне, определени в точка 4.2.1., но претеглянията на еталонния филтър отговарят на горните критерии, производителят на двигателя може да избира дали да приеме теглата на филтъра за проби или да анулира изпитванията, да поправи системата за регулиране на помещението за претегляне и да повтори изпитването.

| 4.2.3. | Аналитична везна
  Аналитичната везна, използвана за определяне теглото на филтъра, има точност (стандартно отклонение) не по-голяма от 2 μg и разделителна способност не по-малка от 1 μg (1 деление на скалата = 1 μg), специфицирани от нейния производител. |
| --- | --- |

4.2.3.

Аналитична везна

Аналитичната везна, използвана за определяне теглото на филтъра, има точност (стандартно отклонение) не по-голяма от 2 μg и разделителна способност не по-малка от 1 μg (1 деление на скалата = 1 μg), специфицирани от нейния производител.

| 4.2.4. | Отстраняване на ефектите от статично електричество
  За отстраняване ефектите от статично електричество филтрите се неутрализират преди измерване, например чрез полониев неутрализатор или Фарадеев кафез, или устройство с аналогично действие. |
| --- | --- |

4.2.4.

Отстраняване на ефектите от статично електричество

За отстраняване ефектите от статично електричество филтрите се неутрализират преди измерване, например чрез полониев неутрализатор или Фарадеев кафез, или устройство с аналогично действие.

| 4.2.5. | Спецификации за измерване на поток |
| --- | --- |

4.2.5.

Спецификации за измерване на поток

| 4.2.5.1. | Общи изисквания
  Абсолютните точности на разходомера или контролно-измервателната апаратура за потока са според спецификациите в точка 2.2. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Общи изисквания

Абсолютните точности на разходомера или контролно-измервателната апаратура за потока са според спецификациите в точка 2.2.

| 4.2.5.2. | Специални разпоредби за системи за разреждане на част от потока
  За такива системи точността на потока на пробата qmp е предмет на особена грижа, ако не се мери направо, а се определя чрез диференциално измерване на потока:



  В този случай точност ± 2 % за qmdew и qmdw не е достатъчна, за да гарантира приемливи точности на qmp. Ако газовият поток се определя с диференциално измерване на потока, максималната грешка на разликата е такава, че точността на qmp е в рамките на ±5 %, когато съотношението на разреждането е по-малко от 15. Той може да бъде изчислен чрез вземане на средноквадратична стойност на грешките на всеки уред.
  Допустимите точности на qmp се получават чрез някой е от следните методи:
  абсолютните точности на qmdew и qmdw са ±0,2 %, което гарантира точност на qmp ≤ 5 % при съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки;
  калибровката на qmdw спрямо qmdew е изпълнена така, че да се получат същите точности за qmp както в a). За подробности за такава калибровка вж. в точка 3.2.1. от допълнение 5 към настоящото приложение;
  точността на qmp се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, определено чрез индикаторен газ, напр. CO2. И тук се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qmp;
  абсолютната точност на qmdew и qmdw е в рамките на ± 2 % от обхвата на скалата, максималната грешка на разликата между qmdew и qmdw е в рамките на 0,2 %, а линейната грешка е в рамките на ±0,2 % за най-високата стойност на qmdew , наблюдавана по време на изпитването. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Специални разпоредби за системи за разреждане на част от потока

За такива системи точността на потока на пробата qmp е предмет на особена грижа, ако не се мери направо, а се определя чрез диференциално измерване на потока:

Formula

В този случай точност ± 2 % за qmdew и qmdw не е достатъчна, за да гарантира приемливи точности на qmp. Ако газовият поток се определя с диференциално измерване на потока, максималната грешка на разликата е такава, че точността на qmp е в рамките на ±5 %, когато съотношението на разреждането е по-малко от 15. Той може да бъде изчислен чрез вземане на средноквадратична стойност на грешките на всеки уред.

Допустимите точности на qmp се получават чрез някой е от следните методи:

абсолютните точности на qmdew и qmdw са ±0,2 %, което гарантира точност на qmp ≤ 5 % при съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки;

калибровката на qmdw спрямо qmdew е изпълнена така, че да се получат същите точности за qmp както в a). За подробности за такава калибровка вж. в точка 3.2.1. от допълнение 5 към настоящото приложение;

точността на qmp се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, определено чрез индикаторен газ, напр. CO2. И тук се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qmp;

абсолютната точност на qmdew и qmdw е в рамките на ± 2 % от обхвата на скалата, максималната грешка на разликата между qmdew и qmdw е в рамките на 0,2 %, а линейната грешка е в рамките на ±0,2 % за най-високата стойност на qmdew , наблюдавана по време на изпитването.

5.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ДИМНИТЕ ЕМИСИИ

В настоящата точка се дават спецификациите за задължителното и изборно изпитвателно оборудване, което се използва за изпитването ELR. Димните емисии се измерват с димомер с режим на отчитане на непрозрачност и коефициент на поглъщане на светлина. Режимът на отчитане на непрозрачност се използва единствено за калибриране и проверяване на димомера. Стойностите на димните емисии по време на изпитвателния цикъл се измерват в режим на отчитане на коефициента на поглъщане на светлина.

5.1.   Общи изисквания

Изпитването ELR изисква използването на система за измерване на димните емисии и обработка на данните, която включва три функционални блока. Тези блокове могат да са интегрирани в един компонент или да са предоставени като система от взаимосвързани компоненти. Трите функционални блока са:

| a) | димомер, който отговаря на спецификациите на точка 3, допълнение 7; |
| --- | --- |

a)

димомер, който отговаря на спецификациите на точка 3, допълнение 7;

| б) | блок за обработка на данни, което може да изпълнява функциите, описани в точка 6, допълнение 1 към настоящото приложение; |
| --- | --- |

б)

блок за обработка на данни, което може да изпълнява функциите, описани в точка 6, допълнение 1 към настоящото приложение;

| в) | печатащо устройство и/или електронно запаметяващо средство за записване и възпроизвеждане на необходимите стойности на димните емисии, определени точка 6.3., допълнение 1 към настоящото приложение. |
| --- | --- |

в)

печатащо устройство и/или електронно запаметяващо средство за записване и възпроизвеждане на необходимите стойности на димните емисии, определени точка 6.3., допълнение 1 към настоящото приложение.

5.2.   Специфични изисквания

| 5.2.1 | Линейност
  Линейността трябва да е в рамките на ± 2 % непрозрачност. |
| --- | --- |

5.2.1

Линейност

Линейността трябва да е в рамките на ± 2 % непрозрачност.

| 5.2.2. | Изместване (дрейф) от нулата
  Изместването от нулата за период от един час не трябва да превишава ± 1 % непрозрачност. |
| --- | --- |

5.2.2.

Изместване (дрейф) от нулата

Изместването от нулата за период от един час не трябва да превишава ± 1 % непрозрачност.

| 5.2.3. | Визуализиране на резултатите и обхват на димомера
  Визуализиранете на нивото на непрозрачност трябва да е 0-100 % непрозрачност, а отчетността – 0,1 % непрозрачност. Обхватът на показанията за коефициента на поглъщане на светлина трябва да е 0-30 m-
  1 коефициент на поглъщане на светлина, а отчетността – 0,01 m-
  1 коефициент на поглъщане на светлина. |
| --- | --- |

5.2.3.

Визуализиране на резултатите и обхват на димомера

Визуализиранете на нивото на непрозрачност трябва да е 0-100 % непрозрачност, а отчетността – 0,1 % непрозрачност. Обхватът на показанията за коефициента на поглъщане на светлина трябва да е 0-30 m-
  1 коефициент на поглъщане на светлина, а отчетността – 0,01 m-
  1 коефициент на поглъщане на светлина.

| 5.2.4. | Време за реагиране на димомера
  Времето за физическо реагиране на димомера не трябва да превишава 0,2 s. Времето за физическо реагиране е разликата между времената, когато изходните данни на датчика с бързо реагиране достигат 10 и 90 % от пълното отклонение, когато непрозрачността на измервания газ се променя за по-малко от 0,1 s
  Времето за електрическо реагиране на димомера не трябва да превишава 0,05 s. Времето за електрическо реагиране е разликата между времената, когато изходните данни на димомера достигат 10 и 90 % от пълната скала, когато източникът на светлина е прекъснат или напълно изгасен за по-малко от 0,01 s |
| --- | --- |

5.2.4.

Време за реагиране на димомера

Времето за физическо реагиране на димомера не трябва да превишава 0,2 s. Времето за физическо реагиране е разликата между времената, когато изходните данни на датчика с бързо реагиране достигат 10 и 90 % от пълното отклонение, когато непрозрачността на измервания газ се променя за по-малко от 0,1 s

Времето за електрическо реагиране на димомера не трябва да превишава 0,05 s. Времето за електрическо реагиране е разликата между времената, когато изходните данни на димомера достигат 10 и 90 % от пълната скала, когато източникът на светлина е прекъснат или напълно изгасен за по-малко от 0,01 s

| 5.2.5. | Неутрални светлофилтри
  За калибриране на димомера, за линеаризиране на измерванията и за регулиране на обхвата се използват произволни неутрални светлофилтри с предварително известна стойност в рамките на 1,0 % непрозрачност. Най-малко веднъж годишно номиналната стойност на филтъра се проверява за точност, като се използва еталонна система за измерване в съответствие с определен национален или международен стандарт.
  Неутралните филтри са прецизни приспособления и могат лесно да бъдат повредени по време на използване. Боравенето с тях трябва да се сведе до минимум и, при необходимост, да се извършва внимателно, за да се предотврати надраскване или зацапването им. |
| --- | --- |

5.2.5.

Неутрални светлофилтри

За калибриране на димомера, за линеаризиране на измерванията и за регулиране на обхвата се използват произволни неутрални светлофилтри с предварително известна стойност в рамките на 1,0 % непрозрачност. Най-малко веднъж годишно номиналната стойност на филтъра се проверява за точност, като се използва еталонна система за измерване в съответствие с определен национален или международен стандарт.

Неутралните филтри са прецизни приспособления и могат лесно да бъдат повредени по време на използване. Боравенето с тях трябва да се сведе до минимум и, при необходимост, да се извършва внимателно, за да се предотврати надраскване или зацапването им.

Допълнение 5

Процедура за калибриране

1.   КАЛИБРИРАНЕ НА УРЕДИТЕ ЗА АНАЛИЗ

1.1.   Въведение

Всеки анализатор се калибрира толкова често, колкото е необходимо, за да изпълнява изискванията на настоящото правило за точност. Настоящата точка описва метода за калибриране, който се прилага спрямо анализаторите, указани в допълнение 4, точка 3. и допълнение 7, точка 1.

1.2.   Газове за калибриране

Необходимо е да се спазва срокът на съхранение на всички газове за калибриране.

Записват се датите на изтичане на срока на годност на всички газове за калибриране, посочени от производителя.

| 1.2.1. | Чисти газове
  Изискваната чистота на газовете се определя от посочените по-долу пределни стойности на замърсяване. За провеждане на изпитване трябва да са на разположение следните газове: | пречистен азот:
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Чисти газове

Изискваната чистота на газовете се определя от посочените по-долу пределни стойности на замърсяване. За провеждане на изпитване трябва да са на разположение следните газове:

пречистен азот:

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | пречистен кислород:
  (чистота > 99,5 обемни % O2); |
| --- | --- |

пречистен кислород:

(чистота > 99,5 обемни % O2);

| | смес от водород и хелий:
  (40 ± 2 % водород, останалата част хелий);
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

смес от водород и хелий:

(40 ± 2 % водород, останалата част хелий);

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | пречистен синтетичен въздух:
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

пречистен синтетичен въздух:

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | (обемно съдържание на кислород между 18 и 21 обемни %);
  пречистен пропан или СО за проверка на CVS. |
| --- | --- |

(обемно съдържание на кислород между 18 и 21 обемни %);

пречистен пропан или СО за проверка на CVS.

| 1.2.2. | Газове за калибриране и еталонни газове
  Трябва да са на разположение газови смеси със следните химически състави: | C3H8 и пречистен синтетичен въздух (вж. точка 1.2.1); |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Газове за калибриране и еталонни газове

Трябва да са на разположение газови смеси със следните химически състави:

C3H8 и пречистен синтетичен въздух (вж. точка 1.2.1);

| | СО и пречистен азот; |
| --- | --- |

СО и пречистен азот;

| | NOx и пречистен азот (количеството NO2 , което се съдържа в този газ за калибриране не трябва да превишава 5 % от съдържанието на NO); |
| --- | --- |

NOx и пречистен азот (количеството NO2 , което се съдържа в този газ за калибриране не трябва да превишава 5 % от съдържанието на NO);

| | CO2 и пречистен азот; |
| --- | --- |

CO2 и пречистен азот;

| | CH4 и пречистен синтетичен въздух; |
| --- | --- |

CH4 и пречистен синтетичен въздух;

| | C2H6 и пречистен синтетичен въздух. |
| --- | --- |

C2H6 и пречистен синтетичен въздух.

Забележка: Допускат се и други комбинации от газове, при условие че газовете не реагират един с друг.

Действителната концентрация на даден газ за калибриране или еталонен газ трябва да бъде в рамките на ± 2 % от номиналната стойност. Всички концентрации на газовете за калибриране се дават в обемни единици (обемни проценти или обемни части(ppm)).

Използваните газове за калибриране и еталонните газове могат също да се получат с помощта на газов сепаратор, чрез разреждане с пречистен N2 или с пречистен синтетичен въздух. Точността на устройството за смесване трябва да е такава, че концентрацията на разредените газове за калибриране може да се определи с отклонения в рамките на ± 2 %.

| 1.2.3. | Използване на прецизни смесващи устройства
  Използваните за газове калибриране и еталонните газове могат също да се получат с помощта на прецизни смесващи устройства (газови сепаратори) чрез разреждане с пречистен N2 или с пречистен синтетичен въздух. Точността на смесващото устройство трябва да бъде такава, че концентрацията на смесените газове за калибриране да е в рамките на ± 2 %. Тази точност предполага, че се познават първичните газове, използвани за смесването, с точност най-малко от ± 1 %, които могат да бъдат съотнесени към национални или международни газови стандарти. Проверката се извършва между 15 % и 50 % от обхвата на скалата за всяка калибровка, включваща смесващо устройство.
  По избор смесващото устройство може да се провери с уред, който е линеен по същество, напр. използва NO газ с химилуминсцентен датчик CLD. Регулирането на калибриращата стойност на измервателния уред се извършва с еталонен газ, който е пряко свързан към уреда. Смесващото устройство се проверява при използваните задания и номиналната стойност трябва да се сравни с измерената от уреда концентрация. Получената разлика във всяка една точка трябва да е в рамките на ± 1 % от номиналната стойност. |
| --- | --- |

1.2.3.

Използване на прецизни смесващи устройства

Използваните за газове калибриране и еталонните газове могат също да се получат с помощта на прецизни смесващи устройства (газови сепаратори) чрез разреждане с пречистен N2 или с пречистен синтетичен въздух. Точността на смесващото устройство трябва да бъде такава, че концентрацията на смесените газове за калибриране да е в рамките на ± 2 %. Тази точност предполага, че се познават първичните газове, използвани за смесването, с точност най-малко от ± 1 %, които могат да бъдат съотнесени към национални или международни газови стандарти. Проверката се извършва между 15 % и 50 % от обхвата на скалата за всяка калибровка, включваща смесващо устройство.

По избор смесващото устройство може да се провери с уред, който е линеен по същество, напр. използва NO газ с химилуминсцентен датчик CLD. Регулирането на калибриращата стойност на измервателния уред се извършва с еталонен газ, който е пряко свързан към уреда. Смесващото устройство се проверява при използваните задания и номиналната стойност трябва да се сравни с измерената от уреда концентрация. Получената разлика във всяка една точка трябва да е в рамките на ± 1 % от номиналната стойност.

1.3.   Начин на работа с анализаторите и със системата за вземане на проби

Начинът на работа с анализаторите трябва да отговаря на инструкциите за пускане и за работа, дадени от производителя на уреда. Минималните предписания, които трябва да се включат, са дадени в точки 1.4. до 1.9.

1.4.   Изпитване за пропуски

Извършва се изпитване за пропуски в системата. За тази цел сондата се откача от изпускателната система и отворът на изпускателната тръба се запушва. Включва се помпата на анализатора. След начален период на стабилизация всички разходомери трябва да имат показание нула. В противен случай трябва да се проверят тръбопроводите за вземане на проби и неизправността да бъде отстранена.

Максимално допустимата норма на пропуски в частта, в която се създава вакуум, е 0,5 % от дебита по време на експлоатация на проверяваната част на системата. Дебитите на анализатора и на обходните потоци могат да се използват за определяне на дебита по време на работа.

Като вариант, газовете в системата може да се изпомпат посредством налягане 20 kPa вакуум (80 kPa в абсолютно налягане). След начален стабилизационен период повишаването на налягането Δp (kPa/min) в системата не трябва да превишава:

Δp = p/Vs × 0,005 × qvs

където:

| Vs | = | обем на системата, l; |
| --- | --- | --- |
| qvs | = | дебит на системата, l/min. |

Vs

=

обем на системата, l;

qvs

=

дебит на системата, l/min.

Друг метод се състои във въвеждането на постепенна промяна на концентрацията на входа на тръбопровода за вземане на проба, като се превключва от нула до еталонен газ. Ако след достатъчен период от време, показанието е около 1 % по-ниско в сравнение с въведената концентрация, това означава, че има проблеми с калибрирането или с пропуски в системата.

1.5.   Проверка на времето за реагиране на аналитичната система

Системните настройки за оценка на времето за реагиране трябва да са точно същите, както по време на измерванията на провежданото изпитване (т.е. налягане, дебити, задания за филтри на анализаторите и всички други влияния върху времето за реагиране). Определянето на времето за реагиране се прави с газ, директно отклонен на входа на сондата за проби. Отклоняването на газа се прави за по-малко от 0,1 секунди. Газовете, използвани за изпитването, причиняват промяна в концентрацията от най-малко 60 % FS.

Проследява се и се записва се концентрацията на всеки газов компонент. Времето за реагиране се определя като разликата във времето между отклонението на газа и подходящата промяна на записаната концентрация. Системното време за реагиране (t90) се състои от времезакъснението на измерващия детектор и времето за нарастване на детектора. Времезакъснението се определя като времето от промяната (t0), докато резултатът достигне 10 % от крайното показание (t10). „Време за нарастване“ означава времето между 10 % и 90 % от резултата на крайното показание (t90 – t10).

За изравняване времената на сигналите от анализатора и потока отработили газове при измерване на неразредени газове времето за преобразуване се определя като времето от промяната (t0), докато резултатът достигне 50 % от крайното показание (t50).

Системното време за реагиране е ≤ 10 секунди с време за нарастване ≤ 3,5 секунди за всички компоненти, за които има пределни стойности (СО, NOx, HC или NMHC) и всички използвани диапазони.

1.6.   Калибриране

| 1.6.1. | Измервателни уреди
  Комплектът от уреди се калибрира и кривите на калибрирането се проверяват чрез сравнение с тези, получени със стандартни газове. Използва се същите газови дебити, както при взимането на проби от отработилите газове. |
| --- | --- |

1.6.1.

Измервателни уреди

Комплектът от уреди се калибрира и кривите на калибрирането се проверяват чрез сравнение с тези, получени със стандартни газове. Използва се същите газови дебити, както при взимането на проби от отработилите газове.

| 1.6.2. | Време на загряване
  Времето за загряване трябва да съответства на препоръките на производителя. Когато то не е определено, се препоръчва минимум от два часа загряване на анализаторите. |
| --- | --- |

1.6.2.

Време на загряване

Времето за загряване трябва да съответства на препоръките на производителя. Когато то не е определено, се препоръчва минимум от два часа загряване на анализаторите.

| 1.6.3. | Анализатори NDIR и HFID
  Анализаторът NDIR се настройва, според нуждите, и пламъкът на анализатора HFID се оптимизира (точка 1.8.1). |
| --- | --- |

1.6.3.

Анализатори NDIR и HFID

Анализаторът NDIR се настройва, според нуждите, и пламъкът на анализатора HFID се оптимизира (точка 1.8.1).

| 1.6.4. | Построяване на кривата на калибриране






  a) | калибрира се всеки обикновено използван работен диапазон; |
| --- | --- | --- |

1.6.4.

Построяване на кривата на калибриране

a)

калибрира се всеки обикновено използван работен диапазон;

| б) | с помощта на пречистен синтетичен въздух (или азот), СО, CO2, NOx и HC анализаторите се поставят на нула; |
| --- | --- |

б)

с помощта на пречистен синтетичен въздух (или азот), СО, CO2, NOx и HC анализаторите се поставят на нула;

| в) | подходящите газове за калибриране се въвеждат в анализаторите, стойностите им се записват и се определя кривата на калибриране; |
| --- | --- |

в)

подходящите газове за калибриране се въвеждат в анализаторите, стойностите им се записват и се определя кривата на калибриране;

| г) | кривата на калибриране се построява чрез най-малко 6 калибровъчни точки (без нула), разпределени приблизително поравно в работния диапазон. Най-високата номинална концентрация трябва да е равна на или по-голяма от 90 % от обхвата на скалата; |
| --- | --- |

г)

кривата на калибриране се построява чрез най-малко 6 калибровъчни точки (без нула), разпределени приблизително поравно в работния диапазон. Най-високата номинална концентрация трябва да е равна на или по-голяма от 90 % от обхвата на скалата;

| д) | кривата на калибриране се изчислява по метода на най-малките квадрати. Може да се използва най-добре „пасващото“ линейно или нелинейно уравнение; |
| --- | --- |

д)

кривата на калибриране се изчислява по метода на най-малките квадрати. Може да се използва най-добре „пасващото“ линейно или нелинейно уравнение;

| е) | калибровъчните точки не трябва да се различават от най-малките квадрати по най-добре пасващата линия с повече от ± 2 % от показанието или ±0,3 % от обхвата на скалата, според това кое е по-голямо; |
| --- | --- |

е)

калибровъчните точки не трябва да се различават от най-малките квадрати по най-добре пасващата линия с повече от ± 2 % от показанието или ±0,3 % от обхвата на скалата, според това кое е по-голямо;

| д) | нулевото установяване се проверява се отново и, ако е необходимо, калибрирането се повтаря. |
| --- | --- |

д)

нулевото установяване се проверява се отново и, ако е необходимо, калибрирането се повтаря.

| 1.6.5. | Алтернативни методи
  Ако може да се докаже, че алтернатива технология (напр. компютър, електронно управляван превключвател на обхватите и т.н.) могат да осигурят еквивалентна точност, такива алтернативни методи могат да бъдат използвани. |
| --- | --- |

1.6.5.

Алтернативни методи

Ако може да се докаже, че алтернатива технология (напр. компютър, електронно управляван превключвател на обхватите и т.н.) могат да осигурят еквивалентна точност, такива алтернативни методи могат да бъдат използвани.

| 1.6.6. | Калибриране на анализатора с индикаторен газ за измерване на потока отработили газове
  Кривата на калибриране се построява чрез най-малко 6 калибровъчни точки (без нула), разпределени приблизително поравно в работния диапазон. Най-високата номинална концентрация е равна на или по-голяма от 90 % от обхвата на скалата. Кривата на калибриране се изчислява по метода на най-малките квадрати.
  Калибровъчните точки не трябва да се различават от най-малките квадрати по най-добре пасващата линия с повече от ± 2 % от показанието или ±0,3 % от обхвата на скалата, според това кое е по-голямо.
  Анализаторът се поставя на нула и се калибрира преди изпитвателния пробег с помощта на нулев газ и еталонен газ, който има номинална стойност над 80 % от обхвата на скалата на анализатора. |
| --- | --- |

1.6.6.

Калибриране на анализатора с индикаторен газ за измерване на потока отработили газове

Кривата на калибриране се построява чрез най-малко 6 калибровъчни точки (без нула), разпределени приблизително поравно в работния диапазон. Най-високата номинална концентрация е равна на или по-голяма от 90 % от обхвата на скалата. Кривата на калибриране се изчислява по метода на най-малките квадрати.

Калибровъчните точки не трябва да се различават от най-малките квадрати по най-добре пасващата линия с повече от ± 2 % от показанието или ±0,3 % от обхвата на скалата, според това кое е по-голямо.

Анализаторът се поставя на нула и се калибрира преди изпитвателния пробег с помощта на нулев газ и еталонен газ, който има номинална стойност над 80 % от обхвата на скалата на анализатора.

| 1.6.7. | Проверка на калибрирането
  Всички нормално използвани работни обхвати се проверяват преди всеки анализ в съответствие със следната процедура.
  Проверява се калибрирането, като се използват нулев газ и еталонен газ, с номинална стойност над 80 % от обхвата на скалата на измервателния обхват.
  Ако за разглежданите две точки отчетената стойност не се отклонява от обявената референтна стойност с повече от ± 4 % от обхвата на скалата, регулировъчните параметри могат да бъдат променени. В противен случай се построява нова крива на калибрирането, в съответствие с точка 1.5.5. |
| --- | --- |

1.6.7.

Проверка на калибрирането

Всички нормално използвани работни обхвати се проверяват преди всеки анализ в съответствие със следната процедура.

Проверява се калибрирането, като се използват нулев газ и еталонен газ, с номинална стойност над 80 % от обхвата на скалата на измервателния обхват.

Ако за разглежданите две точки отчетената стойност не се отклонява от обявената референтна стойност с повече от ± 4 % от обхвата на скалата, регулировъчните параметри могат да бъдат променени. В противен случай се построява нова крива на калибрирането, в съответствие с точка 1.5.5.

1.7.   Изпитване за ефективността на преобразувателя на NOx

Ефективността на използвания преобразувател за преобразуване на NO2 в NO се проверява съгласно точки 1.7.1. до 1.7.8. (фиг. 6).

| 1.7.1. | Схема на изпитването
  Като се използва схемата за монтаж, показана на фиг. 6 (вж. също така допълнение 4, точка 3.3.5 към настоящото приложение) и описаната по-долу процедура, може да се провери ефективността на преобразувателите с помощта на озонатор. |
| --- | --- |

1.7.1.

Схема на изпитването

Като се използва схемата за монтаж, показана на фиг. 6 (вж. също така допълнение 4, точка 3.3.5 към настоящото приложение) и описаната по-долу процедура, може да се провери ефективността на преобразувателите с помощта на озонатор.

| 1.7.2. | Калибриране
  Химилуминсцентните детектори CLD и HCLD се калибрират следвайки спецификациите на производителя в най-често използвания работен обхват с използване на нулев газ и еталонен газ (със съдържание на NO, което отговаря на около 80 % от работния обхват и концентрацията на NO2 в газовата смес е по-ниска от 5 % от концентрацията на NO). Анализаторът на NOx е настроен на режим за анализ на NO, така че еталонният газ да не преминава през преобразувателя. Отчетената концентрация се записва. |
| --- | --- |

1.7.2.

Калибриране

Химилуминсцентните детектори CLD и HCLD се калибрират следвайки спецификациите на производителя в най-често използвания работен обхват с използване на нулев газ и еталонен газ (със съдържание на NO, което отговаря на около 80 % от работния обхват и концентрацията на NO2 в газовата смес е по-ниска от 5 % от концентрацията на NO). Анализаторът на NOx е настроен на режим за анализ на NO, така че еталонният газ да не преминава през преобразувателя. Отчетената концентрация се записва.

| 1.7.3. | Изчисляване
  Ефективността на преобразувателя на NOx се изчислява, като следва:



  където:







  а | = | концентрацията на NOx, съгласно точка 1.7.6. |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | концентрацията на NOx, съгласно точка 1.7.7. |
| c | = | концентрацията на NO, съгласно точка 1.7.4. |
| d | = | концентрацията на NO, съгласно точка 1.7.5. |

1.7.3.

Изчисляване

Ефективността на преобразувателя на NOx се изчислява, като следва:

Formula

където:

а

=

концентрацията на NOx, съгласно точка 1.7.6.

b

=

концентрацията на NOx, съгласно точка 1.7.7.

c

=

концентрацията на NO, съгласно точка 1.7.4.

d

=

концентрацията на NO, съгласно точка 1.7.5.

| 1.7.4. | Добавяне на кислород
  С помощта на Т-образно съединение се добавя непрекъснато кислород или нулев газ към потока на газовете, докато измерваната концентрация стане с около 20 % по-ниска от отчетената концентрация при калибрирането, дадена в точка 1.7.2. (анализаторът е в режим NO). Отчетената концентрация „с“ се записва. През цялото време озонаторът е изключен. |
| --- | --- |

1.7.4.

Добавяне на кислород

С помощта на Т-образно съединение се добавя непрекъснато кислород или нулев газ към потока на газовете, докато измерваната концентрация стане с около 20 % по-ниска от отчетената концентрация при калибрирането, дадена в точка 1.7.2. (анализаторът е в режим NO). Отчетената концентрация „с“ се записва. През цялото време озонаторът е изключен.

| 1.7.5. | Задействане на озонатора
  След това озонаторът се задейства, за да създаде достатъчен обем от озон, за да намали концентрацията на NO до около 20 % (най-малко 10 %) от концентрацията при калибрирането, дадена в точка 1.7.2. Отчетената стойност на концентрацията „d“ се записва (анализаторът е в режим NO). |
| --- | --- |

1.7.5.

Задействане на озонатора

След това озонаторът се задейства, за да създаде достатъчен обем от озон, за да намали концентрацията на NO до около 20 % (най-малко 10 %) от концентрацията при калибрирането, дадена в точка 1.7.2. Отчетената стойност на концентрацията „d“ се записва (анализаторът е в режим NO).

| 1.7.6. | Режим NOx

  Анализаторът NO се включва на режим NOx, за да може сега газовата смес (състояща се от NO, NO2, O2 и N2) да преминава през преобразувателя. Отчетената стойност на концентрацията а се записва (анализаторът е в режим NOx). |
| --- | --- |

1.7.6.

Режим NOx

Анализаторът NO се включва на режим NOx, за да може сега газовата смес (състояща се от NO, NO2, O2 и N2) да преминава през преобразувателя. Отчетената стойност на концентрацията а се записва (анализаторът е в режим NOx).

| 1.7.7. | Изключване на озонатора
  Озонаторът се изключва. Сместа от газове, описана в точка 1.7.6., преминава през преобразувателя и постъпва в анализатора. Отчетената стойност на концентрацията а се записва (анализаторът е в режим NOx). |
| --- | --- |

1.7.7.

Изключване на озонатора

Озонаторът се изключва. Сместа от газове, описана в точка 1.7.6., преминава през преобразувателя и постъпва в анализатора. Отчетената стойност на концентрацията а се записва (анализаторът е в режим NOx).

| 1.7.8. | Режим NO
  При изключен озонатор, анализаторът се включва в режим NO и се прекъсва подаването на кислород или синтетичен въздух. Показанието за съдържанието на NOx не трябва да се отклонява с повече от ± 5 % от концентрацията, измерена съгласно точка 1.7.2. (анализаторът е в режим NO). |
| --- | --- |

1.7.8.

Режим NO

При изключен озонатор, анализаторът се включва в режим NO и се прекъсва подаването на кислород или синтетичен въздух. Показанието за съдържанието на NOx не трябва да се отклонява с повече от ± 5 % от концентрацията, измерена съгласно точка 1.7.2. (анализаторът е в режим NO).

| 1.7.9. | Периодичност на изпитването
  Ефективността на преобразувателя се проверява при всяко калибриране на анализатора на NOx . |
| --- | --- |

1.7.9.

Периодичност на изпитването

Ефективността на преобразувателя се проверява при всяко калибриране на анализатора на NOx .

| 1.7.10. | Изискване за ефективност
  Ефективността на преобразувателя не трябва да бъде по-ниска от 90 %, но се препоръчва настоятелно тя да превишава 95 %.

  Забележка: Ако в най-използваният обхват на анализатора, озонаторът не осигурява намаление на концентрацията от 80 % до 20 % съгласно точка 1.7.5., се използва най-високият обхват, който ще осигури това намаление. |
| --- | --- |

1.7.10.

Изискване за ефективност

Ефективността на преобразувателя не трябва да бъде по-ниска от 90 %, но се препоръчва настоятелно тя да превишава 95 %.

Забележка: Ако в най-използваният обхват на анализатора, озонаторът не осигурява намаление на концентрацията от 80 % до 20 % съгласно точка 1.7.5., се използва най-високият обхват, който ще осигури това намаление.

Фиг. 6

Схема на устройството за проверка на ефективността на преобразувателя на NOx

Image

1.8.   Регулиране на FID

| 1.8.1. | Оптимизиране чувствителността на детектора
  Пламъчно-йонизационният детектор се настройва съгласно указанията на производителя на уреда. За оптимизиране на чувствителността на детектора в най-използвания обхват се използва еталонна смес, съдържаща пропан и въздух.
  При дебити на горивото и на въздуха, регулирани съгласно препоръките на производителя, през анализатора се пропуска еталонен газ, съдържащ 350 ррm ± 75 ррm С газ. Чувствителността за даден поток на горивото се определя като разликата между показанието за еталонния газ и показанието за нулевия газ. Дебитът на горивото се регулира с постоянна величина над и под предписаната от производителя стойност. Записва се реагирането на еталонния газ и на газа за нулиране при тези дебити на горивото. Разликата между чувствителността за еталонен газ и газа за нулиране се нанася на графика и дебитът на горивото се регулира спрямо най-голямата разлика. |
| --- | --- |

1.8.1.

Оптимизиране чувствителността на детектора

Пламъчно-йонизационният детектор се настройва съгласно указанията на производителя на уреда. За оптимизиране на чувствителността на детектора в най-използвания обхват се използва еталонна смес, съдържаща пропан и въздух.

При дебити на горивото и на въздуха, регулирани съгласно препоръките на производителя, през анализатора се пропуска еталонен газ, съдържащ 350 ррm ± 75 ррm С газ. Чувствителността за даден поток на горивото се определя като разликата между показанието за еталонния газ и показанието за нулевия газ. Дебитът на горивото се регулира с постоянна величина над и под предписаната от производителя стойност. Записва се реагирането на еталонния газ и на газа за нулиране при тези дебити на горивото. Разликата между чувствителността за еталонен газ и газа за нулиране се нанася на графика и дебитът на горивото се регулира спрямо най-голямата разлика.

| 1.8.2. | Коефициенти на чувствителността за въглеводородите
  Анализаторът се калибрира съгласно точка 1.5. с използването на смес от пропан и въздух и пречистен синтетичен въздух.
  Коефициентите на реагиране се определят при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на експлоатация. Коефициентът на чувствителността (Rf) за определени въглеводороди е отношението между показанието за концентрацията в С1 на пламъчно-йонизационния детектор и концентрацията на газа в цилиндъра, изразени в ррm С1.
  Концентрацията на газа за провеждане на изпитването трябва да бъде достатъчна, за да предизвика реакция, равна на около 80 % от обхвата на скалата. Концентрацията трябва да се знае с точност от ± 2 % по отношение на гравиметрична стандартна стойност, изразена в обемни части. Освен това бутилката с газ трябва предварително да се кондиционира 24 часа при температура от 298 К ± 5 К (25 oС ± 5 oС).
  Използваните за изпитването газове и препоръчителните обхвати на коефициентите на реагиране са следните: | метан и пречистен синтетичен въздух 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15; |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Коефициенти на чувствителността за въглеводородите

Анализаторът се калибрира съгласно точка 1.5. с използването на смес от пропан и въздух и пречистен синтетичен въздух.

Коефициентите на реагиране се определят при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на експлоатация. Коефициентът на чувствителността (Rf) за определени въглеводороди е отношението между показанието за концентрацията в С1 на пламъчно-йонизационния детектор и концентрацията на газа в цилиндъра, изразени в ррm С1.

Концентрацията на газа за провеждане на изпитването трябва да бъде достатъчна, за да предизвика реакция, равна на около 80 % от обхвата на скалата. Концентрацията трябва да се знае с точност от ± 2 % по отношение на гравиметрична стандартна стойност, изразена в обемни части. Освен това бутилката с газ трябва предварително да се кондиционира 24 часа при температура от 298 К ± 5 К (25 oС ± 5 oС).

Използваните за изпитването газове и препоръчителните обхвати на коефициентите на реагиране са следните:

метан и пречистен синтетичен въздух 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15;

| | пропилен и пречистен синтетичен въздух 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10; |
| --- | --- |

пропилен и пречистен синтетичен въздух 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10;

| | толуол и пречистен синтетичен въздух 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10. |
| --- | --- |

толуол и пречистен синтетичен въздух 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10.

Тези стойности са дадени в отношение към коефициента на реагиране (Rf) от 1,00 за пропан и пречистен синтетичен въздух.

| 1.8.3. | Проверка за смущения от кислорода
  Проверка за смущения от кислорода се извършва при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на експлоатация.
  Коефициентът на реагиране се определя и трябва да бъде определян съгласно разпоредбите на точка 1.8.2. Използваните за изпитването газове и препоръчителните обхвати на коефициентите на реагиране са следните: | пропан и азот, 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

Проверка за смущения от кислорода

Проверка за смущения от кислорода се извършва при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на експлоатация.

Коефициентът на реагиране се определя и трябва да бъде определян съгласно разпоредбите на точка 1.8.2. Използваните за изпитването газове и препоръчителните обхвати на коефициентите на реагиране са следните:

пропан и азот, 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05.

Тази стойност е дадена в отношение към коефициента на реагиране (Rf) от 1,00 за пропан и пречистен синтетичен въздух.

Концентрацията на кислород във въздуха на горелката на пламъчно-йонизационния детектор не трябва да превишава ± 1 моларен % от концентрацията на кислород във въздуха на горелката, използван при последната проверка на смущението от кислорода. Ако разликата е по-голяма, смущенията от кислорода трябва да се проверят и анализаторът да се настрои, ако е необходимо.

| 1.8.4. | Ефективност на сепаратора за неметанови фракции (NMC, само за газови двигатели, използващи за гориво ПГ)
  NMC се използва за отстраняване на неметановите въглеводородите от пробата газ чрез окисляване на всичките въглеводороди, с изключение на метана. В идеалният случай преобразуването за метан е 0 %, а за другите въглеводороди, представени от етана, е 100 %. За точното измерване на NMHC се определят двата коефициента на полезно действие, които служат за изчисляване на масовия дебит на емисията на NMHC (вж. приложение 4А, допълнение 2, точка 5.4.). |
| --- | --- |

1.8.4.

Ефективност на сепаратора за неметанови фракции (NMC, само за газови двигатели, използващи за гориво ПГ)

NMC се използва за отстраняване на неметановите въглеводородите от пробата газ чрез окисляване на всичките въглеводороди, с изключение на метана. В идеалният случай преобразуването за метан е 0 %, а за другите въглеводороди, представени от етана, е 100 %. За точното измерване на NMHC се определят двата коефициента на полезно действие, които служат за изчисляване на масовия дебит на емисията на NMHC (вж. приложение 4А, допълнение 2, точка 5.4.).

| 1.8.4.1. | Топлотворна способност на метана
  Съдържащият метан газ за калибриране се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Топлотворността се определя, както следва:



  където:







  cw | = | концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC |

1.8.4.1.

Топлотворна способност на метана

Съдържащият метан газ за калибриране се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Топлотворността се определя, както следва:

Formula

където:

cw

=

концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC

cw/o

=

концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC

| 1.8.4.2. | Топлотворна способност на етана
  Съдържащият етан газ за калибриране се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Топлотворността се определя, както следва:



  където:







  cw | = | концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC |
| --- | --- | --- | --- |
| cw/o | = | концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC |

1.8.4.2.

Топлотворна способност на етана

Съдържащият етан газ за калибриране се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Топлотворността се определя, както следва:

Formula

където:

cw

=

концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC

cw/o

=

концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC

1.9.   Смущения на анализаторите на СО, CO2и NOx

Газове, намиращи се в отработилите газове, които са различни от анализирания газ, могат да повлияят на отчитаните стойности по няколко начина. Положително смущение се наблюдава в уредите NDIR, когато газът, който е причина за смущението, предизвиква същия ефект като измервания газ, но в по-ниска степен от него. Отрицателно смущение наблюдава в уредите NDIR, когато газът, който е причина за смущението, разширява диапазона на абсорбиране на измервания газ, и в уредите CLD, когато газът, който е причина за смущението, предизвиква потушаване на излъчването. Проверките на смущенията, съгласно точки 1.9.1. и 1.9.2,, се извършват преди първоначалното използване на анализатора и след интервали на продължителна експлоатация.

| 1.9.1. | Проверка на смущения на анализатор на СО
  Водата и CO2 могат да влияят върху функционирането на анализатора на СО. Затова еталонен CO2 газ с концентрация от 80 до 100 % от обхвата на скалата на максималния измервателен обхват, използван по време на изпитването, се барботира през вода при стайна температура и чувствителността на анализатора се записва. Чувствителността на анализатора не трябва да превишава 1 % от обхвата на скалата за обхватите, които са равни или превишават 300 ppm, или 3 ppm за обхватите, по-ниски от 300 ppm. |
| --- | --- |

1.9.1.

Проверка на смущения на анализатор на СО

Водата и CO2 могат да влияят върху функционирането на анализатора на СО. Затова еталонен CO2 газ с концентрация от 80 до 100 % от обхвата на скалата на максималния измервателен обхват, използван по време на изпитването, се барботира през вода при стайна температура и чувствителността на анализатора се записва. Чувствителността на анализатора не трябва да превишава 1 % от обхвата на скалата за обхватите, които са равни или превишават 300 ppm, или 3 ppm за обхватите, по-ниски от 300 ppm.

| 1.9.2. | Проверка на потушаващия ефект в анализатор на NOx

  Двата газа, които влияят на анализаторите CLD (и HCLD), са CO2 и водната пара. Чувствителността на устройствата към влиянието на тези газове е пропорционална на техните концентрации и това налага да се прибягва до изпитвания за определяне на последствията от потушаващия ефект при очакваните максимални концентрации по време на изпитванията. |
| --- | --- |

1.9.2.

Проверка на потушаващия ефект в анализатор на NOx

Двата газа, които влияят на анализаторите CLD (и HCLD), са CO2 и водната пара. Чувствителността на устройствата към влиянието на тези газове е пропорционална на техните концентрации и това налага да се прибягва до изпитвания за определяне на последствията от потушаващия ефект при очакваните максимални концентрации по време на изпитванията.

| 1.9.2.1. | Проверка на потушаващия ефект на CO2

  През анализатора NDIR се пропуска еталонен газ CO2 с концентрация от 80 % до 100 % от обхвата на скалата на най-високия измервателен обхват и се записва измерената стойност на CO2 , като A. След това газът се разрежда до около 50 % с еталонен газ NO и се пропуска през NDIR и през (H)CLD, след което се записват измерените стойности на CO2 и на NO — съответно В и С. След това се прекратява подаването на CO2 и единствено еталонният газ NO преминава през (H)CLD, а стойността на NO се записва, като D.
  Потушаващият ефект, който не трябва да бъде по-висок от 3 % от обхвата на скалата, се изчислява, както следва:



  като:







  A | = | e неразредената концентрация на CO2, измерена с NDIR в % |
| --- | --- | --- | --- |
| B | = | e разредената концентрация на CO2, измерена с NDIR в % |
| C | = | разредената концентрация на NО, измерена с (H)CLD в ppm |
| D | = | неразредената концентрация на NО, измерена с (H)CLD в ppm |

1.9.2.1.

Проверка на потушаващия ефект на CO2

През анализатора NDIR се пропуска еталонен газ CO2 с концентрация от 80 % до 100 % от обхвата на скалата на най-високия измервателен обхват и се записва измерената стойност на CO2 , като A. След това газът се разрежда до около 50 % с еталонен газ NO и се пропуска през NDIR и през (H)CLD, след което се записват измерените стойности на CO2 и на NO — съответно В и С. След това се прекратява подаването на CO2 и единствено еталонният газ NO преминава през (H)CLD, а стойността на NO се записва, като D.

Потушаващият ефект, който не трябва да бъде по-висок от 3 % от обхвата на скалата, се изчислява, както следва:

Formula

като:

A

=

e неразредената концентрация на CO2, измерена с NDIR в %

B

=

e разредената концентрация на CO2, измерена с NDIR в %

C

=

разредената концентрация на NО, измерена с (H)CLD в ppm

D

=

неразредената концентрация на NО, измерена с (H)CLD в ppm

Могат да се използват алтернативни методи за разреждане и количествено определяне на стойностите на еталонните CO2 и NО газове, като динамично смесване/дозировка.

| 1.9.2.2. | Проверка на потушаващия ефект на водата
  Тази проверка се прилага единствено при измерванията на концентрацията на влажен газ. При изчисляването на потушаващия ефект на водата трябва да се взема предвид разреждането на еталонен газ NO с водна пара, както и свеждането на концентрацията на водната пара в сместа до очакваната по време на изпитването.
  През (H)CLD се пропуска еталонен газ NO с концентрация от 80 % до 100 % от обхвата на скалата на най-често използвания обхват и измерената стойност за NO се записва като D. След това еталонният газ NO се пропуска през вода със стайна температура и преминава през анализатора (H)CLD, като стойността на NO се записва като C. Абсолютното работно налягане на анализатора и температурата на водата се определят и се записват съответно като стойности Е и F. Определя се налягането на насищане на сместа с пара, на което съответства температурата F на струята вода и което се записва като стойност G. Концентрацията на водната пара (Н, в %) в сместа се изчислява, както следва:
  H = 100 × (G/E)
  Очакваната концентрация (Dе) на разредения еталонен газ NO (във водна пара) се изчислява, както следва:
  De = D × (1 - H/100)
  При отработилите газове на дизеловите двигатели, максималната очаквана концентрация на отработилите водни пари в тези газове (Hm, в %) по време на изпитването се оценява, като се приеме атомно отношение 1,8 : 1 на водородните към въглеродните атоми в горивото, като се използва концентрацията на неразредения еталонен газ СО (А, измерена съгласно точка 1.9.2.1.) , както следва:
  Hm = 0,9 × A
  Потушаващият ефект на водата, който не трябва да бъде по-висок от 3 %, се определя, както следва:
  Потушаване % = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)
  където:







  De | = | очаквана концентрация на разредения NO, в ррm |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | концентрация на разредения NO, в ррm |
| Hm | = | максимална концентрация на водните пари, в % |
| H | = | действителна концентрация на водните пари, в % |

1.9.2.2.

Проверка на потушаващия ефект на водата

Тази проверка се прилага единствено при измерванията на концентрацията на влажен газ. При изчисляването на потушаващия ефект на водата трябва да се взема предвид разреждането на еталонен газ NO с водна пара, както и свеждането на концентрацията на водната пара в сместа до очакваната по време на изпитването.

През (H)CLD се пропуска еталонен газ NO с концентрация от 80 % до 100 % от обхвата на скалата на най-често използвания обхват и измерената стойност за NO се записва като D. След това еталонният газ NO се пропуска през вода със стайна температура и преминава през анализатора (H)CLD, като стойността на NO се записва като C. Абсолютното работно налягане на анализатора и температурата на водата се определят и се записват съответно като стойности Е и F. Определя се налягането на насищане на сместа с пара, на което съответства температурата F на струята вода и което се записва като стойност G. Концентрацията на водната пара (Н, в %) в сместа се изчислява, както следва:

H = 100 × (G/E)

Очакваната концентрация (Dе) на разредения еталонен газ NO (във водна пара) се изчислява, както следва:

De = D × (1 - H/100)

При отработилите газове на дизеловите двигатели, максималната очаквана концентрация на отработилите водни пари в тези газове (Hm, в %) по време на изпитването се оценява, като се приеме атомно отношение 1,8 : 1 на водородните към въглеродните атоми в горивото, като се използва концентрацията на неразредения еталонен газ СО (А, измерена съгласно точка 1.9.2.1.) , както следва:

Hm = 0,9 × A

Потушаващият ефект на водата, който не трябва да бъде по-висок от 3 %, се определя, както следва:

Потушаване % = 100 × ((De - C)/De) × (Hm/H)

където:

De

=

очаквана концентрация на разредения NO, в ррm

C

=

концентрация на разредения NO, в ррm

Hm

=

максимална концентрация на водните пари, в %

H

=

действителна концентрация на водните пари, в %

| Забележка | : | За тази проверка е важно еталонният газ NO да съдържа минимална концентрация на NO2, защото абсорбирането на NO2 във водата не се отчита при изчисляването на потушаването. |
| --- | --- | --- |

Забележка

:

За тази проверка е важно еталонният газ NO да съдържа минимална концентрация на NO2, защото абсорбирането на NO2 във водата не се отчита при изчисляването на потушаването.

1.10.   Периодичност на калибрирането

Анализаторите се калибрират съгласно точка 1.5. най-малко веднъж на всеки три месеца или когато се извършва ремонт или изменение в системата, което може да повлияе върху калибрирането.

2.   КАЛИБРИРАНЕ НА СИСТЕМАТА CVS

2.1.   Общи положения

Системата CVS се калибрира, като се използва разходомер с точност, съответстваща на националнен или международен стандарт и ограничително устройство. Потокът през системата се измерва чрез различни регулировки на ограничаване, а контролните параметри на системата се измерват и отнасят към потока.

Могат да се използват различни видове разходомери, напр. калибрирана тръба на Вентури, калибриран ламинарен разходомер, калибриран турбинен разходомер.

2.2.   Калибриране на производителността на обемната помпа (PDP)

Всички параметри на помпата, се измерват едновременно с параметрите на разходомера, който е последователно свързан към помпата. Изчисления дебит (в m3/min на входа на помпата, абсолютно налягане и температура) се нанася спрямо корелационна функция, която е стойността на специфична комбинация на параметрите на помпата. След това се определя линейното уравнение, което свързва дебита на помпата и корелационната функция. Когато CVS е с многоскоростно задвижване, калибрирането се извършва за всеки използван диапазон. По време на калибрирането се поддържа постоянна температура.

| 2.2.1. | Анализ на данните
  Дебитът на въздуха (Qs) при всяка ограничаваща регулировка (най-малко 6 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. След това дебитът на въздуха се преобразува в дебит на помпата (V0) в m3/об. при абсолютната температура и налягане при входа на помпата, както следва:



  където:







  qvCVS | = | дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | температура при входа на помпата, в К |
| pp | = | абсолютно налягане при входа на помпата (pB-p1), kPa |
| n | = | честота на въртене на помпата, об./s |

2.2.1.

Анализ на данните

Дебитът на въздуха (Qs) при всяка ограничаваща регулировка (най-малко 6 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. След това дебитът на въздуха се преобразува в дебит на помпата (V0) в m3/об. при абсолютната температура и налягане при входа на помпата, както следва:

Formula

където:

qvCVS

=

дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

температура при входа на помпата, в К

pp

=

абсолютно налягане при входа на помпата (pB-p1), kPa

n

=

честота на въртене на помпата, об./s

За да може да се отчита зависимостта между промените в налягането в помпата и нормата на плъзгане на помпата, корелационната функция (X0), зависеща от честотата на въртене на помпата, разликата в налягането от входа на помпата до изхода на помпата и абсолютното изходно налягане на помпата, се изчисляват, както следва:

Formula

където:

| Δpp | = | разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa |
| --- | --- | --- |
| pp | = | абсолютно налягане при изхода на помпата, в kPa |

Δpp

=

разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa

pp

=

абсолютно налягане при изхода на помпата, в kPa

Използва се методът на най-малките квадрати, за да се състави линейното регресионно уравнение на калибрирането, както следва:

V
  o = D
  o – m x X
  o

D0 и m са съответно константата на отреза и ъгловият коефициент на регресионните линии.

При CVS система с много режими за честотите на въртене кривите за калибриране, определени от различните обхвати на дебита на помпата, са приблизително успоредни, а стойностите на D0 се увеличават с намаляването на обхватите на дебита на помпата.

Изчислените стойности от уравнението са до ±0,5 % от измерената стойност на V0. Стойностите на m са различни за различните помпи. Притокът от прахови частици в течение на времето причинява намаляване на приплъзването на помпата, както е отразено от по-ниските стойности на m. Следователно калибрирането се извършва при пускането на помпата, след основна поддръжка и когато обща проверка на системата (точка 2.4.) покаже промяна в нормата на приплъзване на помпата.

2.3.   Калибриране на тръбата на Вентури с критичен поток (CFV)

Калибрирането на CFV се основава на уравнението за тръба на Вентури с критичен поток. Газовият поток е функция на налягането и температурата на входа.

| 2.3.1. | Анализ на данните
  Дебитът на въздуха (Qs) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 8 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка регулировка, както следва:



  където:







  qvCVS | = | дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | температура на входа на тръбата на Вентури, K |
| pp | = | абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa |

2.3.1.

Анализ на данните

Дебитът на въздуха (Qs) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 8 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка регулировка, както следва:

Formula

където:

qvCVS

=

дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

=

температура на входа на тръбата на Вентури, K

pp

=

абсолютно налягане на входа на тръбата на Вентури, kPa

За определяне обхвата на критичния поток, Kv се нанася като функция на налягането на входа на тръбата на Вентури. За критичния (дроселиран) поток, Kv има относително константна стойност. С намаляването на налягането (увеличаването на вакуума), клапата на дросела на тръбата на Вентури се отваря и Kv намалява, което показва, че CFV работи извън допустимия обхват.

Средната стойност на Kv и стандартното отклонение се изчисляват за най-малко 8 точки от района на критичния поток. Стандартното отклонение не трябва да превишава ±0,3 % от средната стойност на KV.

2.4.   Калибриране на инфразвукова тръба на Вентури (SSV)

Калибрирането на SSV се основава на уравнението за потока на инфразвукова тръба на Вентури. Газовият поток е функция от входното налягане и температура, спада на налягането между входа на SSV и отвора.

| 2.4.1. | Анализ на данните
  Дебитът на въздуха (QSSV) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 16 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min. от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на нагнетяване се изчислява от данните за калибриране за всяко задание, както следва:



  където:







  QSSV | = | дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| d | = | диаметър на SSV отвора, m; |
| rp | = | съотношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане = |
| rD | = | съотношение на диаметъра на SSV отвора: d, към вътрешния диаметър на входящата тръба: D. |

2.4.1.

Анализ на данните

Дебитът на въздуха (QSSV) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 16 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/min. от данните на разходомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на нагнетяване се изчислява от данните за калибриране за всяко задание, както следва:

Formula

където:

QSSV

=

дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

=

температура на входа на тръбата на Вентури, K;

d

=

диаметър на SSV отвора, m;

rp

=

съотношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане =Formula

rD

=

съотношение на диаметъра на SSV отвора: d, към вътрешния диаметър на входящата тръба: D.

За да се определи диапазонът на инфразвуковия поток, Cd се нанася като функция от числото на Рейнолдс в SSV отвора. Числото Re в SSV отвора се изчислява по следната формула:

Formula

където:

| A1 | = | сбор от константи и единици за преобразуване |
| --- | --- | --- |
| QSSV | = | дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| d | = | диаметър на SSV отвора, m; |
| μ | = | абсолютен или динамичен вискозитет на газа, изчислен по следната формула: |
| b | = | емпирична константа 1,458 x 106, kg/ms K0,5; |
| S | = | емпирична константа = 110,4 K. |

A1

=

сбор от константи и единици за преобразуване Formula

QSSV

=

дебит на въздуха при нормални условия (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

d

=

диаметър на SSV отвора, m;

μ

=

абсолютен или динамичен вискозитет на газа, изчислен по следната формула:

Formula

b

=

емпирична константа 1,458 x 106, kg/ms K0,5;

S

=

емпирична константа = 110,4 K.

Тъй като QSSV е вход за Re формулата, изчисленията трябва да започнат с начално предположение за QSSV или Cd на калибровката на тръбата на Вентури и да се повтарят докато QSSV стане конвергентен. Методът на последователните приближения трябва да е с грешка до 0,1 % на точка или по-висока.

За най-малко шестнайсет точки в областта на инфразвуков поток изчислените стойности на Cd от резултантната калибровъчна крива, която съответства на уравнението, трябва да бъдат в рамките на ±0,5 % от измерения Cd за всяка калибровъчна точка.

2.5.   Пълна проверка на системата

Общата точност на CVS системата за взимане на проби и на аналитичната система се определя с въвеждането в системата, при нормална експлоатация, на предварително известна маса замърсяващ газ. Замърсителят се анализира и масата се изчислява съгласно приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3., освен в случай на пропан, когато се използва коефициент 0,000472 вместо 0,000479 за НС. Използва се един от следните два метода.

| 2.5.1. | Измерване с помощта на дюза с критичен поток
  Предварително известно количество чист газ (въглероден окис или пропан) се подава в CVS системата през калибрирана дюза с критичен поток. Ако входящото налягане е достатъчно високо, дебитът, който се регулира с калибрирана дюза с критичен поток, е независим от налягането при изхода на дюзата (за съответния критичен поток). Работата на CVS системата е като при нормално изпитване на емисии на отработили газове за около 5 до 10 минути. Анализира се проба на газа с обичайното оборудване (торба за пробата или метод на интегриране) и се изчислява масата на газа. Така определената маса е в рамките на ± 3 % от предварително известната маса на впръсквания газ. |
| --- | --- |

2.5.1.

Измерване с помощта на дюза с критичен поток

Предварително известно количество чист газ (въглероден окис или пропан) се подава в CVS системата през калибрирана дюза с критичен поток. Ако входящото налягане е достатъчно високо, дебитът, който се регулира с калибрирана дюза с критичен поток, е независим от налягането при изхода на дюзата (за съответния критичен поток). Работата на CVS системата е като при нормално изпитване на емисии на отработили газове за около 5 до 10 минути. Анализира се проба на газа с обичайното оборудване (торба за пробата или метод на интегриране) и се изчислява масата на газа. Така определената маса е в рамките на ± 3 % от предварително известната маса на впръсквания газ.

| 2.5.2. | Измерване с гравиметричен метод
  Теглото на малка бутилка, напълнена с въглероден окис или пропан, се определя с точност до ±0,01 g. Работата на CVS системата е като при нормално изпитване на емисии на отработили газове за около 5 до 10 минути, докато въглероден окис или пропан се подава в системата. Количеството отделен чист газ се определя посредством диференциално претегляне. Анализира се проба на газа с обичайното оборудване (торба за пробата или метода на интегриране) и се изчислява масата на газа. Така определената маса е в рамките на ± 3 % от предварително известната маса на впръсквания газ. |
| --- | --- |

2.5.2.

Измерване с гравиметричен метод

Теглото на малка бутилка, напълнена с въглероден окис или пропан, се определя с точност до ±0,01 g. Работата на CVS системата е като при нормално изпитване на емисии на отработили газове за около 5 до 10 минути, докато въглероден окис или пропан се подава в системата. Количеството отделен чист газ се определя посредством диференциално претегляне. Анализира се проба на газа с обичайното оборудване (торба за пробата или метода на интегриране) и се изчислява масата на газа. Така определената маса е в рамките на ± 3 % от предварително известната маса на впръсквания газ.

3.   КАЛИБРИРАНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА ИЗМЕРВАНЕ НА ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ

3.1.   Въведение

Калибрирането на измерването на прахови частици е ограничено до разходомерите, които се използват за определяне на потока на пробата и съотношението на разреждане. Всеки разходомер се калиброва толкова често, колкото е необходимо, за да изпълни изискванията за точност от настоящото правило. Калибровъчният метод, който се използва, е описан в точка 3.2.

3.2.   Измерване на поток

| 3.2.1. | Периодично калибриране






  a) | за да се получи абсолютна точност при измерване на потока, както е определено в точка 2.2. от допълнение 4 към настоящото приложение, разходомерът или контролно-измервателната апаратура за потока се калибрират с точен разходомер, който може да бъде съотнесен към международни и/или национални стандарти; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Периодично калибриране

a)

за да се получи абсолютна точност при измерване на потока, както е определено в точка 2.2. от допълнение 4 към настоящото приложение, разходомерът или контролно-измервателната апаратура за потока се калибрират с точен разходомер, който може да бъде съотнесен към международни и/или национални стандарти;

| б) | ако пробата газ се определя от измерването на диференциалния поток, разходомерът или контролно-измервателната апаратура се калиброват по една от следните процедури, така, че потокът на сондата qmp в тунела да изпълни изискванията за точност от точка 4.2.5.2 от допълнение 4 към настоящото приложение:






  i) | разходомерът за qmdw се свързва последователно към разходомера за qmdew, разликата между двата разходомера се калибрира за поне 5 зададени точки със стойности на потока, поравно разделен между най-ниската стойност на qmdw, използвана по време на изпитването и стойността на qmdew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда; |
| --- | --- | --- |

б)

ако пробата газ се определя от измерването на диференциалния поток, разходомерът или контролно-измервателната апаратура се калиброват по една от следните процедури, така, че потокът на сондата qmp в тунела да изпълни изискванията за точност от точка 4.2.5.2 от допълнение 4 към настоящото приложение:

i)

разходомерът за qmdw се свързва последователно към разходомера за qmdew, разликата между двата разходомера се калибрира за поне 5 зададени точки със стойности на потока, поравно разделен между най-ниската стойност на qmdw, използвана по време на изпитването и стойността на qmdew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда;

| ii) | калибрираното устройство за масовия поток се свързва последователно към разходомера за qmdew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за масов поток се свързва последователно към разходомера за qmdw, и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, спрямо qmdew, използван по време на изпитването; |
| --- | --- |

ii)

калибрираното устройство за масовия поток се свързва последователно към разходомера за qmdew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за масов поток се свързва последователно към разходомера за qmdw, и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, спрямо qmdew, използван по време на изпитването;

| iii) | тръбата за прехвърляне TT се отделя от изпускателната тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват за измерване на qmp . След това qmdew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на qmdw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане q между 3 и 50. Алтернативно може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и потокът на въздуха за разреждане през съответните измервателни уреди трябва да са, както в действително изпитване; |
| --- | --- |

iii)

тръбата за прехвърляне TT се отделя от изпускателната тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват за измерване на qmp . След това qmdew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на qmdw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане q между 3 и 50. Алтернативно може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и потокът на въздуха за разреждане през съответните измервателни уреди трябва да са, както в действително изпитване;

| iv) | в тръбата за прехвърляне TT на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като CO2 и NOx. След разреждане в тунела индикаторният газ се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на пробния потока се определя от коефициента на разреждане rd: |
| --- | --- |

iv)

в тръбата за прехвърляне TT на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като CO2 и NOx. След разреждане в тунела индикаторният газ се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на пробния потока се определя от коефициента на разреждане rd:

| в) | взема се под внимание точността на газовите анализатори, за да се гарантира точността на qmp. |
| --- | --- |

в)

взема се под внимание точността на газовите анализатори, за да се гарантира точността на qmp.

| 3.2.2. | Проверка на въглероден поток






  a) | за идентификация на проблеми на измерването и регулирането, както и проверка на правилното действие на системата за разреждане на част от потока, се препоръчва проверка на въглеродния поток, с използване на действително отработили газове. Проверка на въглеродния поток трябва да се прави най-малко всеки път, когато се инсталира нов двигател, или нещо значително е променено в конфигурацията на изпитвателната камера; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Проверка на въглероден поток

a)

за идентификация на проблеми на измерването и регулирането, както и проверка на правилното действие на системата за разреждане на част от потока, се препоръчва проверка на въглеродния поток, с използване на действително отработили газове. Проверка на въглеродния поток трябва да се прави най-малко всеки път, когато се инсталира нов двигател, или нещо значително е променено в конфигурацията на изпитвателната камера;

| б) | двигателят трябва да работи при натоварване на максимален въртящ момент и честота на въртене или в устойчив режим, който произвежда 5 % или повече CO2. Системата за вземане на проби от част на потока работи с коефициент на разреждане от приблизително15 към 1; |
| --- | --- |

б)

двигателят трябва да работи при натоварване на максимален въртящ момент и честота на въртене или в устойчив режим, който произвежда 5 % или повече CO2. Системата за вземане на проби от част на потока работи с коефициент на разреждане от приблизително15 към 1;

| в) | Ако се извършва проверка на въглеродния поток, се прилага процедурата, дадена в допълнение 6 към настоящото приложение. Въглеродните дебити се изчисляват съгласно точки 2.1. до 2.3. от допълнение 6 към настоящото приложение. Всички въглеродни дебити трябва да си съответстват в рамките на 6 % един към друг. |
| --- | --- |

в)

Ако се извършва проверка на въглеродния поток, се прилага процедурата, дадена в допълнение 6 към настоящото приложение. Въглеродните дебити се изчисляват съгласно точки 2.1. до 2.3. от допълнение 6 към настоящото приложение. Всички въглеродни дебити трябва да си съответстват в рамките на 6 % един към друг.

| 3.2.3. | Проверка преди изпитването






  a) | такава проверка се прави в рамките на 2 часа преди провеждането на изпитването, по следния начин: |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Проверка преди изпитването

a)

такава проверка се прави в рамките на 2 часа преди провеждането на изпитването, по следния начин:

| б) | точността на разходомерите се проверява по същия метод, който се използва за калибриране (вж. точка 3.2.1. от настоящото приложение), за най-малко две точки, включително стойности qmdw на потока, които отговарят на съотношения на разреждане между 5 и 15 за стойностите на qmdew, използвани по време на изпитването; |
| --- | --- |

б)

точността на разходомерите се проверява по същия метод, който се използва за калибриране (вж. точка 3.2.1. от настоящото приложение), за най-малко две точки, включително стойности qmdw на потока, които отговарят на съотношения на разреждане между 5 и 15 за стойностите на qmdew, използвани по време на изпитването;

| в) | ако може да се докаже чрез отчети за калибровъчната процедура съгласно точка 3.2.1., че калибровката на разходомера е стабилна за по-дълъг период на време, проверката преди изпитването може да се пропусне. |
| --- | --- |

в)

ако може да се докаже чрез отчети за калибровъчната процедура съгласно точка 3.2.1., че калибровката на разходомера е стабилна за по-дълъг период на време, проверката преди изпитването може да се пропусне.

3.3.   Определяне на време за преобразуване (за системи за разреждане на част от потока само при ЕТС)

| a) | регулировките на системата за оценка на времето за преобразуване са точно същите, както измерването при изпитвателен пробег. Времето за преобразуване се определя по следния метод: |
| --- | --- |

a)

регулировките на системата за оценка на времето за преобразуване са точно същите, както измерването при изпитвателен пробег. Времето за преобразуване се определя по следния метод:

| б) | един независим еталонен разходомер с измервателен диапазон, подходящ за потока през сондата, се поставя последователно и плътно свързан към сондата. Този разходомер има време за преобразуване по-малко от 100 ms за потока, използван за измерване на времето на реагиране, с ограничение достатъчно ниско, за да не въздейства върху динамичното действие на системата за разреждане на част от потока и съответстващ на добрата инженерна практика; |
| --- | --- |

б)

един независим еталонен разходомер с измервателен диапазон, подходящ за потока през сондата, се поставя последователно и плътно свързан към сондата. Този разходомер има време за преобразуване по-малко от 100 ms за потока, използван за измерване на времето на реагиране, с ограничение достатъчно ниско, за да не въздейства върху динамичното действие на системата за разреждане на част от потока и съответстващ на добрата инженерна практика;

| в) | в потока отработили газове се въвежда стъпкова промяна (или въздушен поток, ако е изчислен дебитът на отработилите газове) на входа на системата за разреждане на част от потока, от нисък поток до поне 90 % от обхвата на скалата. Пусковото устройство за тази стъпкова промяна е същото, използвано за задействане на прогнозния контрол в действителното изпитване. Промяната в потока отработили газове и отчетът на разходомера се записват при честота на вземане на проби минимум 10 Hz; |
| --- | --- |

в)

в потока отработили газове се въвежда стъпкова промяна (или въздушен поток, ако е изчислен дебитът на отработилите газове) на входа на системата за разреждане на част от потока, от нисък поток до поне 90 % от обхвата на скалата. Пусковото устройство за тази стъпкова промяна е същото, използвано за задействане на прогнозния контрол в действителното изпитване. Промяната в потока отработили газове и отчетът на разходомера се записват при честота на вземане на проби минимум 10 Hz;

| г) | от тези данни се определя времето за преобразуване за системата за разреждане на част от потока, което е времето от започване на стъпката до точката на 50 % от реакцията на разходомера. По подобен начин се определят времената за преобразуване на qmp сигнала от системата за разреждане на част от потока и на qmew, i сигнала от разходомера за отработили газове. Тези сигнали се използват в регресивните проверки, извършвани след всяко изпитване (вж. точка 3.8.3.2. от допълнение 2 към настоящото приложение); |
| --- | --- |

г)

от тези данни се определя времето за преобразуване за системата за разреждане на част от потока, което е времето от започване на стъпката до точката на 50 % от реакцията на разходомера. По подобен начин се определят времената за преобразуване на qmp сигнала от системата за разреждане на част от потока и на qmew, i сигнала от разходомера за отработили газове. Тези сигнали се използват в регресивните проверки, извършвани след всяко изпитване (вж. точка 3.8.3.2. от допълнение 2 към настоящото приложение);

| д) | изчислението се повтаря за поне 5 стъпки на нарастване и намаляване и резултатите се усредняват. Вътрешното време за преобразуване (< 100 msec) на еталонния разходомер се изважда от тази стойност. Това е „прогнозна“ стойност на системата за разреждане на част от потока, която се прилага в съответствие с точка 3.8.3.2 от допълнение 2 към настоящото приложение. |
| --- | --- |

д)

изчислението се повтаря за поне 5 стъпки на нарастване и намаляване и резултатите се усредняват. Вътрешното време за преобразуване (< 100 msec) на еталонния разходомер се изважда от тази стойност. Това е „прогнозна“ стойност на системата за разреждане на част от потока, която се прилага в съответствие с точка 3.8.3.2 от допълнение 2 към настоящото приложение.

3.4.   Проверка на условията за частично разреден поток

Обхватът на скоростта и колебанията в налягането на отработилите газове се проверяват и регулират съгласно изискванията на точка 2.2.1. от допълнение 7 (ЕР), когато е приложимо.

3.5.   Периодичност на калибрирането

Контролно-измервателната апаратура за потока се калибрира поне веднъж на 3 месеца или всеки път, когато се извършва ремонт или промяна на системата, които може да повлияят на калибровката.

4.   КАЛИБРИРАНЕ НА ОБОРУДВАНЕТО ЗА ИЗМЕРВАНЕ НА ДИМНИТЕ ЕМИСИИ

4.1.   Въведение

Димомерът се калибрира толкова често, колкото е необходимо, за да се изпълнят изискванията на настоящото правило за точност. Настоящата точка описва метода за калибриране, който се прилага спрямо компонентите, указани в допълнения 4, точка 5. и 7, точка 3. към настоящото приложение.

4.2.   Процедура за калибриране

| 4.2.1. | Време на загряване
  Димомерът се загрява и стабилизира съгласно препоръките на производителя. Ако димомерът е снабден със система за продухване с въздух за предотвратяване образуването на нагар по измервателната оптика, тя също се задейства и регулира в съответствие с препоръките на производителя. |
| --- | --- |

4.2.1.

Време на загряване

Димомерът се загрява и стабилизира съгласно препоръките на производителя. Ако димомерът е снабден със система за продухване с въздух за предотвратяване образуването на нагар по измервателната оптика, тя също се задейства и регулира в съответствие с препоръките на производителя.

| 4.2.2. | Установяване на линейната чувствителност
  Линейността на димомера се проверява в режим на отчитане на непрозрачност съгласно препоръките на производителя. Три неутрални филтъра за плътност с предварително известен коефициент на пропускане, които отговарят на изискванията на допълнение 4, точка 5.2.5. от настоящото приложение, се прилагат към димомера и се записва стойността. Неутралните филтри за плътност имат номинална непрозрачност от приблизително 10 %, 20 % и 40 %.
  Линейността не трябва да се отклонява с повече от ± 2 % непрозрачност от номиналната стойност на неутралния филтър за плътност. Всякаква нелинейност, превишаваща горната стойност, трябва да се коригира преди изпитването. |
| --- | --- |

4.2.2.

Установяване на линейната чувствителност

Линейността на димомера се проверява в режим на отчитане на непрозрачност съгласно препоръките на производителя. Три неутрални филтъра за плътност с предварително известен коефициент на пропускане, които отговарят на изискванията на допълнение 4, точка 5.2.5. от настоящото приложение, се прилагат към димомера и се записва стойността. Неутралните филтри за плътност имат номинална непрозрачност от приблизително 10 %, 20 % и 40 %.

Линейността не трябва да се отклонява с повече от ± 2 % непрозрачност от номиналната стойност на неутралния филтър за плътност. Всякаква нелинейност, превишаваща горната стойност, трябва да се коригира преди изпитването.

4.3.   Периодичност на калибрирането

Димомерът се калибрира съгласно точка 4.2.2. най-малко веднъж на всеки три месеца или когато се извършва ремонт или промяна в системата, която може да повлияе върху калибрирането.

Допълнение 6

Проверка на въглероден поток

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

С изключение на незначителна част, източник на въглерода в отработилите газове е горивото и той, с изключение на минимална част, се проявява в отработилите газове като CO2. Това е основата на проверката на системата на база измерванията на CO2.

Въглеродният поток в системите за измерване на отработилите газове се определя от дебита на горивото. Въглеродният поток в различните точки в системите за вземане на проба на емисиите и праховите частици се определя от концентрациите на CO2 и газовия дебит в тези точки.

В този смисъл двигателят представлява известен източник на въглероден поток и наблюдението на този въглероден поток в изпускателната тръба и на изхода на системата за вземане на проба на частично разредения поток установява херметичността и точността на измерването на потока. Тази проверка има предимството, че компонентите действат при действителни изпитвателни условия за температура и поток на двигателя.

Следната схема показва точки за вземане на проби, в които се проверяват въглеродните потоци. Специфичните формули за въглеродните потоци във всяка точка са дадени по-долу.

Фиг. 7

Измервателни точки за проверка на въглеродния поток

Image

2.   ИЗЧИСЛЕНИЯ

2.1.   Дебит на въглеродния поток в двигателя (местоположение 1)

Дебитът на въглеродния поток в двигателя за гориво CHαOε се получава по следния начин:

Formula

където:

| qmf | = | масов дебит на горивото, kg/s. |
| --- | --- | --- |

qmf

=

масов дебит на горивото, kg/s.

2.2.   Въглероден дебит в неразредените отработили газове (местоположение 2)

Въглеродният дебит в изпускателна тръба на двигателя се определя от концентрацията на неразредения CO2 и масовия дебит на отработилите газове:

Formula

където:

| cCO2,r | = | концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, %; |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % (около 0,04 %); |
| qmew | = | масов дебит на отработилите газове на влажна база, kg/s; |
| Mre | = | моларна маса на отработилите газове. |

cCO2,r

=

концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, %;

cCO2,a

=

концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % (около 0,04 %);

qmew

=

масов дебит на отработилите газове на влажна база, kg/s;

Mre

=

моларна маса на отработилите газове.

Ако CO2 се измерва на суха база, той се преобразува към влажна база съгласно точка 5.2. от допълнение 1 към настоящото приложение.

2.3.   Въглероден дебит в системата за разреждане (местоположение 3)

Въглеродният дебит се определя от концентрацията на разреден CO2 , масовия дебит на отработилите газове и дебита на пробата:

Formula

където:

| cCO2,d | = | концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, %; |
| --- | --- | --- |
| cCO2,a | = | концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % (около 0,04 %); |
| qmdew | = | масов дебит на разредените влажни отработили газове на влажна база, kg/s; |
| qmew | = | масов дебит на отработилите газове на влажна база, kg/s (единствено система за частичен поток); |
| qmp | = | пробата от потока на отработилите газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s (единствено система за частичен поток); |
| Mre | = | моларна маса на отработилите газове. |

cCO2,d

=

концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, %;

cCO2,a

=

концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % (около 0,04 %);

qmdew

=

масов дебит на разредените влажни отработили газове на влажна база, kg/s;

qmew

=

масов дебит на отработилите газове на влажна база, kg/s (единствено система за частичен поток);

qmp

=

пробата от потока на отработилите газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s (единствено система за частичен поток);

Mre

=

моларна маса на отработилите газове.

Ако CO2 се измерва на суха база, той се преобразува към влажна база съгласно точка 5.2. от допълнение 1 към настоящото приложение.

2.4.   Моларната маса (Mre) на отработилите газове се изчислява както следва:

Formula

където:

| qmf | = | моментен масов поток на горивото, kg/s; |
| --- | --- | --- |
| qmaw | = | масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s; |
| Ha | = | влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух; |
| Mra | = | моларна маса на сухия входящ въздух (= 28,9 g/mol); |
| α, δ, ε, γ | = | моларни съотношения, отнасящи се до гориво C Hα Oδ Nε Sγ . |

qmf

=

моментен масов поток на горивото, kg/s;

qmaw

=

масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s;

Ha

=

влажност на входящ въздух, g вода за kg сух въздух;

Mra

=

моларна маса на сухия входящ въздух (= 28,9 g/mol);

α, δ, ε, γ

=

моларни съотношения, отнасящи се до гориво C Hα Oδ Nε Sγ .

Алтернативно може да се използват следните моларни маси:

| Mre (дизел) | = 28,9 g/mol; |
| --- | --- |
| Mre (ВНГ) | = 28,6 g/mol; |
| Mre (ПГ) | = 28,3 g/mol. |

Mre (дизел)

= 28,9 g/mol;

Mre (ВНГ)

= 28,6 g/mol;

Mre (ПГ)

= 28,3 g/mol.

Допълнение 7

Системи за анализ и за взимане на проби

1.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ГАЗООБРАЗНИТЕ ЕМИСИИ

1.1.   Въведение

Точка 1.2. и фиг. 7 и фиг. 8 съдържат подробни описания на препоръчителните системи за анализ и за взимане на проби. Тъй като различни конфигурации могат да дадат еквивалентни резултати, не е необходимо точно съответствие с фиг. 7 и фиг. 8. Могат да се използват допълнителни компоненти, като измервателни уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи и прекъсвачи, за осигуряване на допълнителна информация и за координиране на функциите на компонентните системи. Други елементи, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

Фиг. 7

Схема на системата за анализ на неразредените отработили газове единствено за CO, CO2, NOx, HC (само за изпитване ESC)

Image

1.2.   Описание на системата за анализ

Системата за анализ за определяне на газообразни емисии в неразредените (фиг. 7, единствено ESC) или разредени (фиг. 8, ETC и ESC) отработили газове е описана, въз основа на използването на:

| a) | HFID анализатор за измерване на въглеводороди; |
| --- | --- |

a)

HFID анализатор за измерване на въглеводороди;

| б) | NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис; |
| --- | --- |

б)

NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис;

| в) | HCLD или друг еквивалентен анализатор за измерване на азотните окиси. |
| --- | --- |

в)

HCLD или друг еквивалентен анализатор за измерване на азотните окиси.

Пробата на всички компоненти може да се вземе с една или две сонди за взимане на проби, разположени в непосредствена близост до и вътрешно разделени към различните анализатори. Вземат се мерки нито един от компонентите на отработилите газове (включително водата и сярната киселина) да не кондензира в коя да е точка от системата за анализ.

Фиг. 8

Схема на системата за анализ на разредените отработили газове за CO, CO2, NOx, HC чрез изпитване ЕТС, по избор изпитване ESC

Image

1.2.1.   Компоненти на фиг. 7 и 8:

изпускателна тръба EP;

Сонда за взимане на проби на отработили газове SP1 (само фиг. 7).

Препоръчва се права затворена, с много отвори сонда от неръждаема стомана. Нейният вътрешен диаметър трябва да не е по-голям от вътрешния диаметър на тръбопровода за вземане на проби. Дебелината на стената на сондата трябва да е не повече от 1 mm. Сондата има поне 3 отвора на три различни радиални сечения, които са оразмерени, за да вземат проби с приблизително еднакъв дебит. Сондата трябва да навлиза не по-малко от 80 % от изпускателната тръба. Могат да се използват една или две сонди за взимане на проби.

Сонда за взимане на проби от НС в разредени отработили газове SP2 (само фиг. 8)

Сондата трябва:

| a) | да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1; |
| --- | --- |

a)

да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1;

| б) | да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър; |
| --- | --- |

б)

да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър;

| в) | да е поставена в тунела за разреждане DT (вж. точка 2.3., фиг. 20) в точка, където въздухът за разреждане и отработилият газ се смесват добре (т.е. приблизително 10 тунелни диаметъра след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане); |
| --- | --- |

в)

да е поставена в тунела за разреждане DT (вж. точка 2.3., фиг. 20) в точка, където въздухът за разреждане и отработилият газ се смесват добре (т.е. приблизително 10 тунелни диаметъра след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане);

| г) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

г)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| д) | да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190 С ± 10 С) при изхода на сондата. |
| --- | --- |

д)

да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190 С ± 10 С) при изхода на сондата.

Сонда за взимане на проби на CO, CO2, NOx в разредени отработили газове SP3 (само за фиг. 8)

Сондата трябва:

| a) | да лежи в същата равнина, както SP2; |
| --- | --- |

a)

да лежи в същата равнина, както SP2;

| б) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

б)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| в) | да бъде загрявана и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55 oC), за да се избегне кондензирането на вода. |
| --- | --- |

в)

да бъде загрявана и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55 oC), за да се избегне кондензирането на вода.

Загряван тръбопровод за взимане на проби HSL1

Тръбопроводът за взимане на проби осигурява газова проба от една сонда до разделителната/ите точка/и и анализатора на НС.

Тръбопроводът за вземане на проби трябва:

| a) | да има минимален вътрешен диаметър от 5 mm и максимален от 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

да има минимален вътрешен диаметър от 5 mm и максимален от 13,5 mm;

| б) | да е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE); |
| --- | --- |

б)

да е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE);

| в) | да поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190o С ± 10o С), измерена при всеки отделно контролиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190oС); |
| --- | --- |

в)

да поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190o С ± 10o С), измерена при всеки отделно контролиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190oС);

| г) | да поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180o С), ако температурата на отработилия газ при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190 oС); |
| --- | --- |

г)

да поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180o С), ако температурата на отработилия газ при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190 oС);

| д) | да поддържа температура на газ от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), непосредствено преди подгретия филтър F2 и HFID. |
| --- | --- |

д)

да поддържа температура на газ от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), непосредствено преди подгретия филтър F2 и HFID.

Загряван тръбопровод HSL2 за вземане на проби от NOx

Тръбопроводът за вземане на проби трябва:

| a) | да поддържа температура на стената от 328 до 473 К 10 К (55o С до 200o С), до преобразувателя С при използване на охладителя В, и до анализатора, когато не се използва охладителя В; |
| --- | --- |

a)

да поддържа температура на стената от 328 до 473 К 10 К (55o С до 200o С), до преобразувателя С при използване на охладителя В, и до анализатора, когато не се използва охладителя В;

| б) | да бъде от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFД). |
| --- | --- |

б)

да бъде от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFД).

Тръбопровод SL за вземане на проби от CO и CO2

Тръбопроводът трябва да бъде от политетрафлуоретилен (PTFД) или от неръждаема стомана. Той може да бъде или да не бъде загряван.

Торба за вземане на проби от фоновите частици BK (по избор; единствено фиг. 8)

За взимане на проби на фонови концентрации.

Торба за вземане на проби BG (по избор; единствено фиг. 8 за СО и CO2)

За взимане на проби на концентрации.

Загряван предфилтър F1 (по избор)

Температурата е същата като на тръбопровода HSL1.

Загряван филтър F2

Филтърът отделя всички твърди частици от газовите проби, преди те да достигнат анализатора. Температурата е същата като на тръбопровода HSL1. Филтърът се заменя според нуждите.

Загрявана помпа за вземане на проби Р

Помпата се загрява до температурата на тръбопровода HSL1.

HC: Загряван пламъчно-йонизационен детектор (HFID) за определяне съдържанието на въглеводородите. Температурата му трябва да се поддържа от 453 К до 473 К (180 oС до 200 oС).

CO, CO2: NDIR анализатори за определяне съдържанието на въглероден окис и въглероден двуокис (по избор за определяне на коефициента на разреждане за измерването РТ).

NO: CLD или HCLD анализатори за определяне съдържанието на азотните окиси При използване на HCLD, температурата се поддържа между 328 К и 473 К (55oС и 200oС).

Преобразувател С

Използва се преобразувател за каталитичната редукция от NO2 към NO, преди извършване на анализа в CLD или HCLD.

Охладител (В) (по избор)

За охлаждане и кондензиране на водата, съдържаща се в пробата от отработили газове. Охладителят се поддържа при температура между 273 К и 277 К (0 oС и 4 oС) с помощта на лед или хладилник. Той е по избор, когато анализаторът не се влияе от водни пари, както е определено в точки 1.9.1. и 1.9.2. от допълнение 5 към настоящото приложение. Ако водата се отстранява чрез кондензация, температурата на пробния газ или точката на оросяване се следят или във влагоуловител, или след него. Температурата на пробния газ или точката на оросяване не трябва да превишават 280 К (7o С). За отстраняване на водата от пробата не могат да бъдат използвани химически изсушители.

Температурни датчици T1, T2, T3

Служат за следене на температурата на газовия поток.

Температурен датчик Т4

За следене температурата на NO2-NO преобразувателя.

Температурен датчик Т5

Служи за измерване на температурата на охладителната вана.

Манометри G1, G2, G3

За измерване на налягането в тръбопроводите за вземане на проби.

Регулатори на налягането R1 и R2

За регулиране съответно на налягането на въздуха и на горивото, постъпващо в детектора HFID.

Регулатори на налягането R3, R4, R5

За контролиране налягането в тръбопроводите за взимане на проби и потока към анализаторите.

Разходомери FL1, FL2, FL3

За следене дебита на обходния поток на пробата.

Разходомер (по избор) (FL4 до FL6)

За следене дебита в анализаторите.

Разпределителен клапан (V1 до V5)

Подходяща система от клапани за насочване по избор поток от проби, еталонен газ или нулев газ към анализаторите.

Електромагнитен клапан (V6, V7)

За заобикаляне на NO2-NO преобразувателя.

Иглен клапан (V8)

За регулиране на потока през NO2-NO С преобразувателя и обходния канал.

Иглен клапан (V9, V10)

За регулиране на потоците към анализаторите.

Лостов клапан (по избор) (V11, V12)

За изпускане на кондензата от охладителната вана В.

1.3.   Анализ NMHC (само за газови двигатели, използващи за гориво ПГ)

| 1.3.1. | Метод на газовата хроматография (фиг. 9)
  При използването на метода на газовата хроматография (GC), измерен малък обем от пробата се впръсква върху колона за анализ, през която се прокарва с инертен носещ газ. Колоната разделя отделните компоненти според точките им на кипене, така че те да се отделят от колоната по различно време. След това те преминават през датчик, който предава електрически сигнал, който зависи от тяхната концентрация. Тъй като това не е метод на непрекъснат анализ, може да се използва единствено в комбинация с метода на събиране на проби в торба, както е описано в точка 3.4.2. от допълнение 4 към настоящото приложение.
  За NMHC се използва автоматичен газов хроматограф GC с FID. Пробата на отработили газове се събира в торба за пробата, от която се взима част и се впръсква в GC. Пробата се разделя на две части (CH4/Въздух/СО и NMHC/CO2/H2O)по колоната на Порапак. Колоната с молекулярни сита отделя CH4 от въздуха и СО преди да го подаде към FID, където се измерва концентрацията му. Пълен цикъл от впръскване на една проба до впръскване на втора проба може да се извърши за 30 s. За определяне на NMHC, концентрацията на CH4 се изважда от общата концентрация на НС (точка 4.3.1. от допълнение 2 към настоящото приложение).
  Фиг. 9 показва типичен GC, предназначен за рутинно определяне на СН4. Могат да се използват и други методи на GC, когато се основават на добрата техническа преценка.
  Фиг. 9
  Схема за анализиране на метан (метод с използване на GC)




  Компоненти на фиг. 9:

  Колона на Порапак (РС)
  Използва се колона на Порапак N, 180/300 μm (мрежа 50/80), дължина 610 mm х 2,16 mm ID, която се подготвя с газ носител най-малко 12 часа при 423 К (150o С) преди първоначалната употреба.
  Колона с молекулярно сито (MSC)
  Колона тип 13Х, 250/350 m (мрежа 45/60), дължина 1 220 mm х 2,16 mm ID се подготвя и използва с газ носител най-малко 12 часа при 423 К (150o С) преди първоначалната употреба.
  Пещ (ОV)
  За поддържането на колоните и клапаните при постоянна температура за работата на анализатора и за подготовка на колоните при 423 К (150 oС).
  Тръба с форма на примка за пробата (SLP)
  Тръба от неръждаема стомана, достатъчно дълга, за да съдържа обем от приблизително 1 cm3 .
  Помпа (Р)
  За отвеждане на пробата до газовия хроматограф.
  Изсушител (D)
  Използва се изсушител с молекулярно сито за отстраняване на вода и други замърсители, които газът носител може да съдържа.
  HC: Пламъчно-йонизационен детектор (FID).за измерване на концентрацията на метан.
  Клапан за впръскване на проба (V1)
  Използва се за впръскване на пробата, взета от торбата за взимане на проби посредством SL на фиг. 8. Той е с малък мъртъв обем, херметически затворен за газта и с възможност да се нагрява до 423 К (150 oС).
  Разпределителен клапан (V3)
  За избиране на еталонния газ, пробата или спиране на потока.
  Иглен клапан (V2, V4, V5, V6, V7, V8)
  За регулиране на потоците в системата.
  Регулатор на налягането (R1, R2, R3)
  За контролиране, съответно, на потоците на горивото (носещ газ), пробата и въздуха.
  Капилярна тръба (FC)
  За контролиране дебита на потока на въздуха към FID.
  Манометър (G1, G2, G3)
  За контролиране, съответно, на потоците на горивото (газ носител), пробата и въздуха.
  Филтър (F1, F2, F3 F4, F5)
  Металокерамични филтри за предотвратяване навлизането на малки твърди частици в помпата или прибора FL1.
  Дебитомер FL1
  За измерване дебита на пробата през отклонението. |
| --- | --- |

1.3.1.

Метод на газовата хроматография (фиг. 9)

При използването на метода на газовата хроматография (GC), измерен малък обем от пробата се впръсква върху колона за анализ, през която се прокарва с инертен носещ газ. Колоната разделя отделните компоненти според точките им на кипене, така че те да се отделят от колоната по различно време. След това те преминават през датчик, който предава електрически сигнал, който зависи от тяхната концентрация. Тъй като това не е метод на непрекъснат анализ, може да се използва единствено в комбинация с метода на събиране на проби в торба, както е описано в точка 3.4.2. от допълнение 4 към настоящото приложение.

За NMHC се използва автоматичен газов хроматограф GC с FID. Пробата на отработили газове се събира в торба за пробата, от която се взима част и се впръсква в GC. Пробата се разделя на две части (CH4/Въздух/СО и NMHC/CO2/H2O)по колоната на Порапак. Колоната с молекулярни сита отделя CH4 от въздуха и СО преди да го подаде към FID, където се измерва концентрацията му. Пълен цикъл от впръскване на една проба до впръскване на втора проба може да се извърши за 30 s. За определяне на NMHC, концентрацията на CH4 се изважда от общата концентрация на НС (точка 4.3.1. от допълнение 2 към настоящото приложение).

Фиг. 9 показва типичен GC, предназначен за рутинно определяне на СН4. Могат да се използват и други методи на GC, когато се основават на добрата техническа преценка.

Фиг. 9

Схема за анализиране на метан (метод с използване на GC)

Image

Компоненти на фиг. 9:

Колона на Порапак (РС)

Използва се колона на Порапак N, 180/300 μm (мрежа 50/80), дължина 610 mm х 2,16 mm ID, която се подготвя с газ носител най-малко 12 часа при 423 К (150o С) преди първоначалната употреба.

Колона с молекулярно сито (MSC)

Колона тип 13Х, 250/350 m (мрежа 45/60), дължина 1 220 mm х 2,16 mm ID се подготвя и използва с газ носител най-малко 12 часа при 423 К (150o С) преди първоначалната употреба.

Пещ (ОV)

За поддържането на колоните и клапаните при постоянна температура за работата на анализатора и за подготовка на колоните при 423 К (150 oС).

Тръба с форма на примка за пробата (SLP)

Тръба от неръждаема стомана, достатъчно дълга, за да съдържа обем от приблизително 1 cm3 .

Помпа (Р)

За отвеждане на пробата до газовия хроматограф.

Изсушител (D)

Използва се изсушител с молекулярно сито за отстраняване на вода и други замърсители, които газът носител може да съдържа.

HC: Пламъчно-йонизационен детектор (FID).за измерване на концентрацията на метан.

Клапан за впръскване на проба (V1)

Използва се за впръскване на пробата, взета от торбата за взимане на проби посредством SL на фиг. 8. Той е с малък мъртъв обем, херметически затворен за газта и с възможност да се нагрява до 423 К (150 oС).

Разпределителен клапан (V3)

За избиране на еталонния газ, пробата или спиране на потока.

Иглен клапан (V2, V4, V5, V6, V7, V8)

За регулиране на потоците в системата.

Регулатор на налягането (R1, R2, R3)

За контролиране, съответно, на потоците на горивото (носещ газ), пробата и въздуха.

Капилярна тръба (FC)

За контролиране дебита на потока на въздуха към FID.

Манометър (G1, G2, G3)

За контролиране, съответно, на потоците на горивото (газ носител), пробата и въздуха.

Филтър (F1, F2, F3 F4, F5)

Металокерамични филтри за предотвратяване навлизането на малки твърди частици в помпата или прибора FL1.

Дебитомер FL1

За измерване дебита на пробата през отклонението.

| 1.3.2. | Метод с използване на сепаратор за неметанови фракции (NMC, фиг. 10)
  Сепараторът окислява всички въглеводороди до CO2 и H2O, с изключение на CH4, който се регистрира от пламъчно-йонизационния детектор FID при преминаването на пробата през сепаратора за неметанови фракции. При взимането на проби с торба при SL (вж. точка 1.2, фиг. 8) се използва система, насочваща потока през или встрани от сепаратора, съгласно горната част на фиг. 10. При измерване с NMHC, двете стойности (НС и СН), се наблюдават на пламъчно-йонизационния детектор и се записват. Ако се използва методът на интеграцията, в HCL1, успоредно на редовния FID, се инсталира NMC по направление на втори пламъчно-йонизационен детектор (вж. точка 1.2, фиг. 8), съгласно долната част на фиг. 10. За измерването NMHC стойностите на двата пламъчно-йонизационни детектора (НС и CH4) се наблюдават и записват.
  Преди изпитването сепараторът се загрява до температура равна на или по-висока от 600 К (327 oС), за да се оцени каталитичният ефект на сепаратора върху стойностите на CH4 и C2H6, представителни за условията в изпусканите отработили газове. Трябва да се знаят точката на кондензация и концентрацията на кислороден двуокис в пробата на отработилите газове. Относителното показание на пламъчно-йонизационния детектор за CH4 трябва да се отбележи (вж. точка 1.8.2. от допълнение 5 към настоящото приложение).
  Фиг. 10
  Схема за анализ на метана със сепаратор за неметанови фракции (NMC)




  Компоненти на фиг. 10

  NMC — сепаратор на неметанови фракции
  За окисляване на всички въглеводороди освен метан.
  HC: Загряван пламъчно-йонизационен детектор (HFID) за измерване на концентрациите на въглеводородите и метана. Температурата му трябва да се поддържа от 453 К до 473 К (180 oС до 200 oС).
  V1 — Разпределителен клапан
  За регулиране на потока на пробата, нулевия газ или еталонния газ. Клапанът V1 е идентичен с клапана V2 от фиг. 8.
  V2, V3 — електромагнитни клапани
  За обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC
  V4 — Иглен клапан
  За регулиране потока през сепаратора на неметанови фракции NMC и през деривацията.
  R1 — Регулатор на налягането
  За регулиране на налягането в тръбопровода за взимане на проби и потока към загрявания пламъчно-йонизационен детектор HFID. Регулаторът R1 е идентичен на регулатора R3 от фиг. 8.
  FL1 — Разходомер
  За измерване дебита на пробата през отклонението. Разходомерът FL1 е идентичен c разходомера FL1 от фиг. 8. |
| --- | --- |

1.3.2.

Метод с използване на сепаратор за неметанови фракции (NMC, фиг. 10)

Сепараторът окислява всички въглеводороди до CO2 и H2O, с изключение на CH4, който се регистрира от пламъчно-йонизационния детектор FID при преминаването на пробата през сепаратора за неметанови фракции. При взимането на проби с торба при SL (вж. точка 1.2, фиг. 8) се използва система, насочваща потока през или встрани от сепаратора, съгласно горната част на фиг. 10. При измерване с NMHC, двете стойности (НС и СН), се наблюдават на пламъчно-йонизационния детектор и се записват. Ако се използва методът на интеграцията, в HCL1, успоредно на редовния FID, се инсталира NMC по направление на втори пламъчно-йонизационен детектор (вж. точка 1.2, фиг. 8), съгласно долната част на фиг. 10. За измерването NMHC стойностите на двата пламъчно-йонизационни детектора (НС и CH4) се наблюдават и записват.

Преди изпитването сепараторът се загрява до температура равна на или по-висока от 600 К (327 oС), за да се оцени каталитичният ефект на сепаратора върху стойностите на CH4 и C2H6, представителни за условията в изпусканите отработили газове. Трябва да се знаят точката на кондензация и концентрацията на кислороден двуокис в пробата на отработилите газове. Относителното показание на пламъчно-йонизационния детектор за CH4 трябва да се отбележи (вж. точка 1.8.2. от допълнение 5 към настоящото приложение).

Фиг. 10

Схема за анализ на метана със сепаратор за неметанови фракции (NMC)

Image

Компоненти на фиг. 10

NMC — сепаратор на неметанови фракции

За окисляване на всички въглеводороди освен метан.

HC: Загряван пламъчно-йонизационен детектор (HFID) за измерване на концентрациите на въглеводородите и метана. Температурата му трябва да се поддържа от 453 К до 473 К (180 oС до 200 oС).

V1 — Разпределителен клапан

За регулиране на потока на пробата, нулевия газ или еталонния газ. Клапанът V1 е идентичен с клапана V2 от фиг. 8.

V2, V3 — електромагнитни клапани

За обхождане на сепаратора на неметанови фракции NMC

V4 — Иглен клапан

За регулиране потока през сепаратора на неметанови фракции NMC и през деривацията.

R1 — Регулатор на налягането

За регулиране на налягането в тръбопровода за взимане на проби и потока към загрявания пламъчно-йонизационен детектор HFID. Регулаторът R1 е идентичен на регулатора R3 от фиг. 8.

FL1 — Разходомер

За измерване дебита на пробата през отклонението. Разходомерът FL1 е идентичен c разходомера FL1 от фиг. 8.

2.   РАЗРЕЖДАНЕ НА ОТРАБОТИЛИТЕ ГАЗОВЕ И ОПРЕДЕЛЯНЕ КОЛИЧЕСТВОТО ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ

2.1.   Въведение

Точки 2.2., 2.3. и 2.4. и фигури от 11 до 22 съдържат подробно описание на препоръчваните системи за разреждане и взимане на проби. Тъй като различните конфигурации могат да дават еквивалентни резултати, не се изисква пълно съответствие с фигурите. Могат да се използват допълнителни компоненти като измервателни уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи или прекъсвачи за предоставяне на допълнителна информация и координиране работата на компонентите на системата. Други компоненти, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

2.2.   Система за разреждане на част от потока

Описаната във фигури 11 до 19 система за разреждане се базира на разреждането на част от потока отработили газове. Разделянето на потока отработили газове и последващото разреждане могат да бъдат извършени посредством различни типове системи за разреждане. За последващото отделяне на праховите частици всички разредени отработили газове или само част от тях преминават през системата за взимане на проби на частиците (точка 2.4., фиг. 21). Първият метод е пълно взимане на проби, вторият е частичното взимане на проби.

Изчисляването на коефициента на разреждане зависи от типа използвана система. Препоръчват се следните типове системи.

Изокинетични системи (фиr. 11, 12)

При тези системи потокът през тръбата за прехвърляне съответства на общия поток отработили газове по отношение на скоростта и/или налягането на газовете, което изисква еднороден и без смущения поток на отработилите газове в сондата за взимане на проби. Това обикновено се постига, като се използва резонатор и права тръба преди точката на вземане на пробите. Съотношението на разделяне след това се изчислява въз основа на лесно измервани стойности, като например диаметрите на тръбите. Трябва да се отбележи, че изокинетичният метод се използва само за изравняване на характеристиките на потока, а не за изравняване на дистрибутивните характеристики на профилите на тръбите. Обикновено последното изравняване най-често не е необходимо, тъй като частиците са достатъчно малки, за да следват естественото течение на флуидния поток.

Системи с регулиране на потока и измерване на концентрацията (фигури 13 до 17)

При тези системи се взима проба от общия поток отработили газове, като се регулира потокът на въздуха за разреждане и общия поток на разредените отработили газове. Коефициентът на разреждане се определя от концентрациите на индикаторните газове като CO2 или NOx , намиращи се поначало в отработилите газове на двигателя. Концентрациите в разредените отработили газове и във въздуха за разреждане се измерват, докато концентрацията в неразредените отработили газове може да се измери пряко или да се определи от дебита на горивото и уравнението за баланс на въглерода, ако съставът на горивото е познат. Системите могат да бъдат регулирани според изчисления коефициент на разреждане (фигури 13 и 14) или според потока към тръбата за прехвърляне(фигури 12, 13 и 14).

Системи с регулиране и измерване на потока (фигури 18 и 19)

При тези системи се взима проба от общия поток отработили газове, като се регулира потокът на въздуха за разреждане и общият поток на разредените отработили газове. Коефициентът на разреждане се определя от разликата между двата дебита. Необходимо е точно калибриране на разходомерите един спрямо друг, тъй като относителната стойност на двата дебита може да доведе до значителни грешки при по-високи коефициенти на разреждане (по-големи или равни на 15). Регулирането на потока е сравнително просто, когато дебитът на разредените отработили газове се поддържа постоянен, а се изменя дебитьт на въздуха за разреждане, ако е необходимо.

При системите за разреждане на част от потока, трябва да се обърне внимание за избягване на потенциалните проблеми със загубите на прахови частици в тръбата за прехвърляне, като се осигури взимането на представителна проба на отработилите газове на двигателя за определяне на съотношението на разделяне. Описаните системи вземат предвид тези критични области.

Фиг. 11

Система за разреждане на част от потока с изокинетична сонда и фракционирано вземане на проба (регулиране чрез SB)

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през изокинетичната сонда за вземане на проби ISP. Разликата в наляганията на отработилите газове на входа в изпускателната тръба и на входа в сондата се измерва с датчика за налягане DPT. Този сигнал се предава на регулатора на дебита FC1, който управлява смукателния вентилатор SB, за да поддържа нулево диференциално налягане в точката на накрайника на сондата. В тези условия скоростите на отработилите газове в EP и ISP са еднакви и потокът, който преминава през ISP и TT, е константна част от общия поток на отработилите газове. Сътношение на разделяне след това се определя въз основа на площите на напречните сечения на EP и на ISP. Дебитът на въздуха за разреждане се измерва с помощта на разходомера FM1. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на дебита на въздуха за разреждане и на съотношението на разделяне.

Фиг. 12

Система за разреждане на част от потока с изокинетична сонда и фракционирано вземане на проба (регулиране чрез нагнетателен вентилатор)

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърлянеТТ, като минават през изокинетичната сонда за вземане на проби ISP. Разликата между налягането на отработилите газове между изпускателната тръба и входа на сондата се измерва с датчика за налягане DPT. От него сигналът се предава на реryлатора на потока FC1, който управлява нагнетателен вентилатор PB, за да поддържа нулево диференциално налягане в точката на накрайника на сондата. За тази цел малка част от въздуха за разреждане, чийто дебит вече е бил измерен с помощта на разходомера FM1, се улавя и се изпраща към ТТ чрез пневматична дюза. В тези условия скоростите на отработилите газове в EP и ISP са еднакви и потокът, който преминава през ISP и TT, е константна част от общия поток отработили газове. Съотношението на разделяне след това се определя въз основа на площта на напречните сечения на EP и на ISP. Въздухът за разреждане се всмуква през DT чрез смукателния вентилатор SB и дебитът се измерва с помощта на разходомера FM1 при входа на DT. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на дебита на въздуха за разреждане и на съотношението на разделяне.

Фиг. 13

Система за разреждане на част от потока с измерване на концентрацията на CO2 или на NOx и фракционирано вземане на проби

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през сондата за вземане на проби SP. Измерват се концентрациите на индикаторния газ (CO2 или NOx) в неразредените и разредените отработили газове, както и във въздуха за разреждане, посредством един или няколко анализатора на отработилите газове EGA. Тези сигнали се предават на регулатора на потока FC2, който управлява нагнетателния вентилатор РB или смукателния вентилатор SP, така че в DT да се поддържа желаното фракциониране на отработилите газове и коефициент на разреждане. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на концентрациите на индикаторните газове в неразредените отработили газове, разредените отработили газове и във въздуха за разреждане.

Фиг. 14

Система за разреждане на част от потока с измерване на концентрацията на CO2, въглеродния баланс и пълно вземане на проба

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през сондата за вземане на проби SP. Измерват се концентрациите на CO2 в разредените отработили газове и във въздуха за разреждане посредством един или няколко анализатора на отработилите газове EGA. Сигналите от CO2 и от потока на горивото (G FUEL) се предават към регулатора на дебита FC2 или към регулатора на дебита FC3 от системата за вземане на проби на праховите частици (вж. фиг. 21). Регулаторът на потока FC2 управлява нагнетателния вентилатор РB, а FC3 управлява системата за вземане на проби от праховите частици (вж. фиг. 21); по този начин те регулират входящите или изходящите потоци на системата и поддържат желаното фракциониране на отработилите газове и коефициента на разреждане в DT. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на концентрациите на CO2 и на G FUEL, въз основа на метода на въглеродния баланс.

Фиг. 15

Система за частично разреждане на поток с тръба на Вентури, измерване на концентрацията и фракционирано вземане на проби

Image

Неразредените отработили газове се прехвърлят от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през сондата за взимане на проби SP и тръбата за прехвърляне ТТ под действието на подналягането, създавано от тръбата на Вентури VN в тунела за разреждане DT. Дебитът на газове през тръбата за прехвърляне ТТ зависи от скоростта на изменение на потока в тръбата на Вентури и следователно се влияе от абсолютната температура на газовете на изхода от тръбата за прехвърляне ТТ. Вследствие на това разделянето в тунела на отработилите газове при определен дебит не е постоянно и коефициентът на разреждане при слабо натоварване е малко по-ниско от съотношението, получено при силно натоварване. Измерват се концентрациите на индикаторния газ (CO2 или NOx) в неразредените и разредените отработили газове, както и във въздуха за разреждане, посредством един или няколко анализатора на отработилите газове EGA; коефициентът на разреждане се изчислява според получените по този начин стойности.

Фиг. 16

Система за разреждане на част от потока с двойна тръба на Вентури или двоен даифрагмен разходомер, измерване на концентрацията и фракционирано взимане на проби

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през сондата за вземане на проби SP и през разделител на потока, съставен от поредица диафрагмени разходомери или тръби на Вентури. Първият разделител (FD1) е поставен в ЕР, а вторият (FD2) — в ТТ. Допълнително ca необходими два клапана за регулиране на налягането (PCV1 и PCV2), за да се поддържа постоянно разделяне на отработилите газове, като се регулира противоналягането в изпускателната тръба EP и налягането в тунела за разреждане DT. PCV1 е разположен след SP в изпускателната тръба, а PCV2 — между нагнетателния вентилатор и тунела за разреждане. Концентрациите на индикаторния газ (CO2 или NOx) се измерват в неразредените отработили газове, разредените отработили газове и въздуха за разреждане с анализатор/и на отработилите газове EGA. Те са необходими за проверка на разделянето на отработилите газове и могат да служат за регулиране на PCV1 и PCV2 за осигуряване на точно регулиране на разделянето. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на концентрациите на индикаторните газове.

Фиг. 17

Система за разреждане на част от потока с многотръбен разделител, измерване на концентрацията и фракционирано взимане на проби

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през разделителя на потока FD3, съставен от няколко тръби с еднакви размери (диаметър, дължина и радиус на огъване), монтирани в изпускателната тръба EP. Отработилите газове, които преминават през една от тези тръби, се отвеждат в DT и отработилите газове, които преминават през другите тръби — в камерата за демпфиране DC. Вследствие на това разделянето на отработилите газове зависи от общия брой на тръбите. Постоянното разделяне изисква нулева диференциална разлика между наляганията в камерата за демпфиране DC и при изхода на тръбата за прехвърляне ТТ. Тази разлика се измерва с диференциалния преобразувател за налягане DPT. Нулева разлика между наляганията се получава чрез впръскване на въздух в тунела за разреждане DT при изхода на тръбата за прехвърляне ТТ. Измерват се концентрациите на индикаторните газове (CO2 или NOx) в неразредените и разредените отработили газове, както и във въздуха за разреждане, посредством един или няколко анализатора на отработилите газове EGA. Те са необходими за проверка на разделянето на отработилите газове, но също така могат да се използват и за регулиране на дебита на впръсквания въздух за осигуряване на точно регулиране на разделянето. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на концентрациите на индикаторните газове.

Фиг. 18

Система за разреждане на част от потока с регулиране на дебита и пълно вземане на проба

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърляне ТТ, като минават през сондата за взимане на проби SP. Общият поток, преминаващ през тунела за разреждане, се регулира от регулатора на потока FC3 и помпата за взимане на проби Р от системата за взимане на проби на прахови частици (вж. фиг. 18). Потокът на въздух за разреждане се регулира от регулатора на потока FC2, който може да използва GEXHW, GAIRW или GFUEL като командни сигнали за извършване на желаното разделяне на отработилите газове. Потокът на пробата през DT, представлява разликата между общия поток и потока на въздуха за разреждане. Дебитът на въздуха за разреждане се измерва с устройството за измерване на дебит FM1, а общият дебит — с устройството за измерване на дебит FM3 от системата за взимане на проби на праховите частици (вж. фиг. 21). Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита.

Фиг. 19

Система за разреждане на част от потока с регулиране на потока и фракционирано взимане на проби

Image

Неразредените отработили газове се изпращат от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през тръбата за прехвърлянеТТ, като минават през сондата за вземане на проби SP. Разделянето и потокът в тунела за разреждане DT се контролират от регулатора на потока FC2, който регулира потоците (или скоростите) съответно на нагнетателния вентилатор РВ и елен вентилатора SB. Това е възможно чрез връщането в тунела за разреждане DT на пробата, взета от системата за взимане на проби на прахови частици. GEXHW, GAIRW или GFUEL могат да бъдат използвани като командни сигнали за FC2 Дебитът на въздуха за разреждане се измерва с помощта на с устройството за измерване на дебит FM1, а общият дебит — с помощта на устройството за измерване на дебит FM2. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита.

2.2.1.   Компоненти на фигури 11 до 19:

Изпускателна тръба EP

Изпускателната тръба може да бъде изолирана. За да се намали топлинната инертност на изпускателната тръба, се препоръчва съотношение между дебелината и диаметъра от 0,015 или по-малко. Използването на гъвкави части се ограничава до съотношение между дължината и диаметъра, равно на 12, или по-малко. Огъванията се свеждат до минимум, за да се намалят отлаганията от инерцията на частиците. Ако системата включва шумозаглушителя на изпитвателния стенд, този шумозаглушител може също да бъде термоизолиран.

При изокинетична система тръбата за отвеждане на отработените газове е без извивки, колена и резки промени на диаметъра за разстояние, равно на най-малко 6 диаметъра на тръбата преди и 33 диаметъра на тръбата след наконечника на сондата. Скоростта на отработилите газове в зоната за вземане на проби трябва да бъде по-висока от 10 m/s, освен в режим на празен ход. Колебанията в налягането на отработилите газове нe трябва средно да превишават ± 500 Pa. Всяка мярка за намаляване на промените на налягането извън използването на монтирана върху рамата система за отработилите газове (включително шумозаглушител и устройство за последваща обработка на газовете), не трябва нито да променя параметрите на работа на двигателя, нито да предизвиква отлагането на прахови частици.

При системите без изокинетична сонда се препоръчва използването на права тръба, чиято дължина е равна на 6 диаметъра на тръбата преди и 3 диаметъра на тръбата след наконечника на сондата.

Сонда за взимане на проби — SP (фиг. 10, 14, 15, 16, 18 и 19)

Минималният вътрешен диаметър е равен на 4 mm. Минималното съотношение на диаметъра на изпускателната тръба към диаметъра на сондата е равно на 4. Сондата е отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба, с отвор, разположен срещу потока, или сонда с много отвори, съответстваща на описанието на сондата SP1 в точка 1.2.1, фиг. 5.

Изокинетична сонда за вземане на проби от отработилите газове — ISP (фигури 11 и 12)

Изокинетичната сонда за вземане на проби се инсталира, така че да бъде насочена срещу потока от отработилите газове, по централната ос на тръбата за отвеждане на отработилите газове, в точка, в която се изпълняват условията относно потока на изпускателната тръбата ЕР; сондата е така проектирана, че да позволява вземането на проба, която е пропорционална на неразредените отработили газове. Минималният вътрешен диаметър е равен на 12 mm.

Необходимо е да се предвиди система за контрол на изокинетичното разделяне на отработилите газове, което ще се извършва чрез поддържането на нулево диференциално налягане между ЕР и ISP. При тези условия скоростта на отработилите газове в изпускателната тръба е еднаква с тази в изокинетичната сонда за взимане на проби и масовият дебит през изокинетичната сонда за взимане на проби е постоянна част от дебита на отработилите газове. Изокинетичната сонда за взимане на проби трябва да бъде свързана с диференциален преобразувател на налягане DPT. Управлението на нулевата разлика между наляганията в изпускателната тръба и в изокинетичната сонда за взимане на проби се реализира от регулатора на потока FC1.

Разделители на потока — FD1, FD2 (фиг. 16)

Комплект от тръби на Вентури или от диафрагмени разходомери се инсталира в изпускателната тръба EP или съответно в тръбата за прехвърляне ТТ за осигуряване получаването на пропорционална проба от неразредените отработили газове. Необходима е система за управление, съставена от два клапана за реryлиране на налягането PCV1 и PCV2, за пропорционално разделяне чрез регулиране на наляганията в изпускателната тръба EP и тунела за разреждане DT.

Разделител на потока — FD3 (фиг. 17)

Комплект от тръби (многотръбен сноп) се инсталира в изпускателната тръба EP за осигуряване на вземане на проба, която да бъде пропорционална на неразредените отработили газове. Една от тръбите отвежда отработилите газове в тунела за разреждане DT, докато другите тръби ги отвеждат към камерата за демпфиране DC. Тръбите трябва да имат еднакви размери (еднакви диаметър, дължина и радиус на огъване), така че разделянето на отработилите газове да зависи от общия брой на тръбите. Необходимо е да се предвиди система за регулиране, за да се осъществи пропорционално разделяне на отработилите газове, като се поддържа нулево диференциално налягане между изхода на многотръбния разделител към DC и изхода на тръбата за прехвърляне ТТ. При тези условия скоростта на отработилите газове в изпускателната тръба EP е пропорционална на тази в разделителя на дебит FD3 и потокът в тръбата за прехвърляне ТТ е постоянна част от потока на отработилите газове. Двете точки трябва да бъде свързани с диференциалния преобразувател на налягането DPT. Нулевото диференциално налягане се постига посредством регулатора на потока FC1.

Анализатори на отработилите газове — EGA (фиг. 13, 14, 15, 16 и 17)

Могат да се използват анализаторите на CO2 или на NOx (но анализаторът на CO2 може да се използва единствено с метода на въглеродния баланс). Анализаторите се калибрират по същия начин като анализаторите, предназначени за измерване на газообразните емисии. Могат да се използват един или няколко анализатора за определяне на разликите в концентрациите. Точността на системите за измерване трябва да е такава, че точността на GEDFW, i да бъде ± 4 %.

Тръба за прехвърляне — ТТ (фигури от 11 до 19)

Тръбата за прехвърляне трябва:

| a) | да бъде възможно най-къса, но с максимална дължина от 5 m; |
| --- | --- |

a)

да бъде възможно най-къса, но с максимална дължина от 5 m;

| б) | да бъде с диаметър, равен или по-голям от този на сондата, но който не превишава 25 mm; |
| --- | --- |

б)

да бъде с диаметър, равен или по-голям от този на сондата, но който не превишава 25 mm;

| в) | да се поставя в оста на тунела за разреждане и да е насочена по потока. |
| --- | --- |

в)

да се поставя в оста на тунела за разреждане и да е насочена по потока.

Ако дължината на тръбата е до 1 m, тя трябва да бъде термоизолирана с материал с максимален коефициент на топлопроводност 0,05 W/m· K и радиална дебелина, съответстваща на диаметьра на сондата. Ако тръбата е с дължина, пo-голяма от 1 m, тя трябва да бъде термоизолирана и загрявана до минимална температура на стените от 523 К (250 oС).

Диференциален преобразувател на налягането — DPT (фигури 11, 12 и 17)

Диференциалният преобразувател на налягането има диапазон от ± 500 Pa или по-малък.

Регулатор на потока — FC1 (фигури 11, 12 и 17)

За изокинетичните системи (фиг. 11 и 12) е необходим регулатор на потока, за да поддържа нулева диференциална разлика в наляганията между изпускателната тръба EP и изокинетичната сонда за взимане на проби ISP. Това налягане се постига чрез:

| a) | регулиране на скоростта или на дебита на смукателния вентилатор (SВ) и поддържане на постоянна честота на въртене на нагнетателния вентилатор (РВ) по време на всеки режим (фиг. 11); или |
| --- | --- |

a)

регулиране на скоростта или на дебита на смукателния вентилатор (SВ) и поддържане на постоянна честота на въртене на нагнетателния вентилатор (РВ) по време на всеки режим (фиг. 11); или

| б) | регулиране на смукателния вентилатор (SВ), така че да се получи постоянен масов дебит на разредените отработени газове и чрез регулиране на дебита на нагнетателния вентилатор (РВ) и, оттам, на дебита на пробата на отработилите газове, взета в края на трансферната тръба (ТТ) (фиг. 12). |
| --- | --- |

б)

регулиране на смукателния вентилатор (SВ), така че да се получи постоянен масов дебит на разредените отработени газове и чрез регулиране на дебита на нагнетателния вентилатор (РВ) и, оттам, на дебита на пробата на отработилите газове, взета в края на трансферната тръба (ТТ) (фиг. 12).

При система с регулирано налягане остатъчната грешка в контура за регулиране не трябва да надвишава ± 3 Ра. Колебанията на налягането в тунела за разреждане не трябва средно да надвишават ± 250 Pa.

При система с многотръбен разделител (фиг. 17) е необходим регулатор на налягането, за да се осъществи пропорционално разделяне на отработилите газове, като се поддържа нулево диференциално налягане между изхода на многотръбния разделител и изхода на ТТ. Регулировката се извършва, като се управлява дебитът на впръсквания в тунела за разреждане DT въздух на изхода на тръбата за прехвърляне ТТ.

Клапани за регулиране на налягането — PCV1 и PCV2 (фиг. 16)

Необходими са два клапана за регулиране на налягането при системата с двойна тръба на Вентури или два диафрагмени разходомера за пропорционалното разделяне на дебита, като се регулират противоналягането в изпускателната тръба EP и налягането в тунела за разреждане DT.

Камера за демпфиране — DC (фиг. 17)

Инсталира се камера за демпфиране на изхода на многотръбния сноп, за да се сведат до минимум промените в налягането в изпускателната тръба ЕР.

Тръба на Вентури — VN (фиг. 15)

Една тръба на Вентури е монтирана в тунела за разреждане DT за сьздаване на подналягане в зоната на изхода на тръбата за прехвърляне ТТ. Дебитьт на газовете през тръбата за прехвърляне ТТ се определя от скоростта на изменението на потока в зоната на тръбата на Вентури и е основно пропорционален на дебита на нагнетателния вентилатор РB, което довежда до постоянен коефициент на разреждането. Тъй като скоростта на изменението на потока зависи от температурата на изхода от тръбата за прехвърляне ТТ и от разликата между наляганията в изпускателната тръба EP и тунела за разреждане DT, действителният коефициент на разреждането е малко по-нисък при малко натоварване, отколкото при голямо натоварване.

Регулатор на потока — FC2 (фиг. 13, 14, 18 и 19, по избор)

Може да се използва регулатор на потока за управление на потока на нагнетателния вентилатор РВ и/или на елен вентилатора SB. Той може да бъде свързан към сигналите за потока на отработилите газове, на входящия въздух или на горивото и/или диференциалния сигнал от концентрациите на CO2 или NOx. Когато се използва захранване с въздух под постоянно налягане (фиг. 18), регулаторът на потока FC2 управлява пряко потока на въздуха.

Устройство за измерване на дебит — FM1 (фиг. 11, 12, 18 и 19)

Газов брояч или друг уред за измерване на потока на въздуха за разреждане. FM1 не е задължителен, ако нагнетателният вентилатор PB е калибриран за измерване на дебита.

Устройство за измерване на дебит — FM2 (фиг. 19)

Газов брояч или друг уред за измерване на дебита на разредените отработили газове. Наличието на дебитомер FM2 е по избор, ако елен вентилаторът SB е калибриран за измерване на дебит.

РВ — нагнетателен вентилатор (фиг. 11, 12, 13, 14, 15, 16 и 19)

За управление на потока на въздуха за разреждане, вентилаторът РВ може да бъде свързан с регулаторите на дебита FC1 и FC2 Нагнетателният вентилатор не е необходим при наличие на дроселова клапа. Нагнетателният вентилатор РВ може да се използва за измерване на потока на въздуха за разреждане, ако е калибриран.

елен вентилатор — SB (фиг. 11, 12, 13, 16, 17, 19)

Само за системите с фракционирано взимане на проби. Ако е калибриран, елен вентилаторът може да се използва за измерване на потока на разредените отработили газове.

Филтър за въздуха за разреждане — DAF (фиг. от 11 до 19)

Препоръчва се филтрирането на въздуха за разреждане и преминаването му през активен въглен за премахване на смущенията от въглеводородите. По искане на производителя на двигателя може да се вземе проба на въздуха за разреждане според добрата инженерна практика, за да се определи нивото на смущението от частици, което след това може да се извади от стойностите, измерени в разредените отработили газове.

Тунел за разреждане — DT (фиг. от 11 до 19)

Тунелът за разреждане трябва:

| a) | да има достатъчна дължина, за да осигури пълно смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока; |
| --- | --- |

a)

да има достатъчна дължина, за да осигури пълно смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока;

| б) | да бъде от неръждаема стомана с:






  i) | отношение на дебелината на стената към диаметьра от 0,025 или по-малко за тунели за разреждане с вътрешни диаметри, по-големи от 75 mm, |
| --- | --- | --- |

б)

да бъде от неръждаема стомана с:

i)

отношение на дебелината на стената към диаметьра от 0,025 или по-малко за тунели за разреждане с вътрешни диаметри, по-големи от 75 mm,

| ii) | номинална дебелина на стената най-малко 1,5 mm за тунелите за разреждане с вътрешен диаметьр, равен или по-малък от 75 mm; |
| --- | --- |

ii)

номинална дебелина на стената най-малко 1,5 mm за тунелите за разреждане с вътрешен диаметьр, равен или по-малък от 75 mm;

| в) | да има минимален диаметьр 75 mm при фракционирано взимане на проби; |
| --- | --- |

в)

да има минимален диаметьр 75 mm при фракционирано взимане на проби;

| г) | да има препоръчителен минимален диаметьр 25 mm за системи с пълно взимане на проби; |
| --- | --- |

г)

да има препоръчителен минимален диаметьр 25 mm за системи с пълно взимане на проби;

| д) | да може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

д)

да може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| (е) | да може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

(е)

да може да бъде изолиран.

Отработилите газове на двигателя се смесват напълно с въздуха за разреждане. При системите с фракционирано взимане на проби качеството на смесването трябва да се провери с помощта на подаване на CO2 в тунела при работещ двигател (в не по-малко от четири равноотдалечени точки). Ако е необходимо, може да се използва бленда за смесването.

| Забележка | : | Ако околната температура в близост до тунела за разреждане DT е по-ниска от 293 K (20 oC), се вземат необходимите предпазни мерки, за да се избегне загубата на частици по относително студените стени на тунела за разреждане. Следователно в този случай се препоръчва да се подгрее и/или изолира тунелът до предписаните по-горе пределни стойности. |
| --- | --- | --- |

Забележка

:

Ако околната температура в близост до тунела за разреждане DT е по-ниска от 293 K (20 oC), се вземат необходимите предпазни мерки, за да се избегне загубата на частици по относително студените стени на тунела за разреждане. Следователно в този случай се препоръчва да се подгрее и/или изолира тунелът до предписаните по-горе пределни стойности.

При високо натоварване на двигателя тунелът може да бъде охладен посредством неагресивни средства, като например циркулационен вентилатор, при положение че температурата на охлаждащата среда не е по-ниска от 293 K (20 oC).

Топлообменник — НЕ (фиг. 16 и 17)

Топлообменникът трябва да има достатъчен капацитет, за да поддържа температура на входа на смукателния вентилатор SB, в границите на ± 11 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването.

2.3.   Система за разреждане на целия поток

Във фиг. 20 е описана система за разреждане, основаваща се на разреждането на всички отработили газове с използването на принципа за взимане на проби с постоянен обем CVS. Измерва се общият обем на сместа от отработилите газове и въздуха за разреждане. Може да се използва система PDP или система CFV.

За последващото събиране на праховите частици, проба от разредени отработили газове се минава през системата за вземане на проби от частиците (вж. точка 2.4., фиг. 21 и 22). Ако тази операция се извършва пряко, тя се нарича единично разреждане. Ако пробата се разрежда отново във втори тунел за разреждане, тя се нарича двойно разреждане. Втората операция е полезна, ако предписаната температура за повърхността на филтъра не може да бъде достигната с единично разреждане. Въпреки че представлява по принцип система за разреждане, методът за двойно разреждане е описан в точка 2.4., фиг. 22 като вариант на системата за вземане на проби от частиците, тъй като по-голямата част от компонентите ѝ са еднакви с компонентите на типичната система за вземане на проби от частиците.

Фиг. 20

Система за разреждане на целия поток, филтър за въздух за разреждане

Image

Общият обем на неразредените отработили газове се смесва в тунела за разреждане DT с въздуха за разреждане. Дебитът на разредените отработили газове се измерва или посредством обемна помпа PDP или посредством тръба на Вентури с критичен поток CFV. Топлообменникът HE или устройството за електронно компенсиране на дебита EFC може да се използва за пропорционално вземане на проби от частиците или за измерване на дебита. Тъй като измерването на масата на частиците се основава на общия дебит на разредените отработили газове, коефициентът на разреждане не трябва да се изчислява.

2.3.1.   Компоненти на фиг. 20:

Изпускателна тръба — EP

Дължината на изпускателната тръба не трябва да превишава 10 m между изхода на изпускателния колектор на двигателя, изхода на турбокомпресора или устройството за последваща обработка на газовете и тунела за разреждане. Ако дължината на изпускателната тръба след изхода на изпускателния колектор на двигателя, изхода на турбокомпресора или устройството за последваща обработка на газовете превишава 4 метра, всички тръбопроводи над тази дължина трябва да се изолират, с изключение на вграден димомер, ако има такъв. Радиалната дебелина на термоизолацията трябва да бъде най-малко 25 mm. Коефициентът на топлопроводност на термоизолиращия материал, измерен при 673 К (400 oС), не трябва да бъде по-голям от 0,1 W/(mK). За да се намали топлинната инертност на изпускателната тръба, се препоръчва съотношение между дебелината и диаметъра от 0,015 или по-малко. Използването на гъвкави съединения трябва да се ограничи до съотношение между дължината и диаметъра, равно на 12, или по-малко.

Обемна помпа — PDP

Обемната помпа PDP измерва целия дебит на разредените отработили газове, като изхожда от честотата на въртене на помпата и ходовия обем на помпата. Противоналягането в изпускателната система не трябва да бъде намалявано изкуствено от обемната помпа PDP или от системата за захранване с въздух за разреждане. Статичното противоналягане при изпускането, измерено при действаща обемна помпа PDP, трябва да не се различава с повече от ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено при изключена обемна помпа PDP, за една и съща честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди помпата за измерване на обем трябва да бъде равна на ± 6 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита. Компенсация на дебита се използва единствено когато температурата на входа към обемната помпа PDP не превишава 323 К (50 oС).

Тръба на Вентури с критичен поток — CFV

CFV измерва общия дебит на разредените отработили газове, като поддържа дебита при условия на дроселиране (критичен поток). Статичното противоналягане на отработилите газове, измерено при действаща система CFV, трябва да не се различава с повече от ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено при изключена CFV, за една и съща честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди CVF трябва да бъде равна на ± 11 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита.

Топлообменник — НЕ (по избор, ако се използва EFC)

Топлообменникът трябва да има достатъчен капацитет, за да поддържа температурата в указаните по-горе граници.

Електронно компенсиране на дебита — EFC (по избор, ако се използва НЕ)

Ако температурата на входа на PDP или на системата CFV не се поддържа в границите, указани по-горе, е необходимо използването на система за компенсиране на дебита, за неговото непрекъснато измерване и управление на пропорционалното вземане на проби в системата за вземане на проби от частиците. За целта сигналите от непрекъснатото измерване на дебитите се използват съответно за коригиране на дебита на пробата, преминаваща през филтрите за прахови частици от системата за взимане на проби на частиците (вж. точка 2.4., фигури 21, 22).

Тунел за разреждане — DT

Тунелът за разреждане трябва:

| a) | да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (Re > 4 000), и достатъчна дължина, за да позволи пълно смесване на отработилите газове с въздуха за разреждане. Може да се използва и бленда за смесване; |
| --- | --- |

a)

да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (Re > 4 000), и достатъчна дължина, за да позволи пълно смесване на отработилите газове с въздуха за разреждане. Може да се използва и бленда за смесване;

| б) | да има диаметьр, не по-малък от 460 mm, за единична система за разреждане; |
| --- | --- |

б)

да има диаметьр, не по-малък от 460 mm, за единична система за разреждане;

| в) | да има диаметьр, не по-малък от 210 mm, за система за двойно разреждане; |
| --- | --- |

в)

да има диаметьр, не по-малък от 210 mm, за система за двойно разреждане;

| г) | да може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

г)

да може да бъде изолиран.

Отработилите газове на двигателя трябва да бъдат насочвани навън към точката, в която те се въвеждат в тунела за разреждане и се смесват напълно.

При използването на единично разреждане, пробата от тунела за разреждане се прехвърля в системата за взимане на проби на праховите частици (точка 2.4., фиг. 21). Пропускателната способност на обемната помпа PDP или тръбата на Вентури с критичен поток CFV трябва да е достатъчна, за да се поддържа температурата на разредените отработили газове непосредствено пред основния филтър за частици, по-ниска или равна на 325 К (52 oС).

При използването на двойно разреждане, пробата от тунела за разреждане се прехвърля в тунела за вторично разреждане, където отново се разрежда, след което преминава през филтрите за взимане на проби (точка 2.4., фиг. 22). Пропускателната способност на PDP или на CFV трябва да бъде достатъчна, за да поддържа разредените отработили газове при температура, която е по-ниска или равна на 464 K (191 oC) в зоната на вземане на проби. Системата за вторично разреждане трябва да осигурява достатъчно количество вторичен въздух за разреждане, за да поддържа потока от двойно разредените отработили газове при температура, която е по-ниска или равна на 325 K (52 oC) точно преди първичния филтър за прахови частици.

Филтър за въздух за разреждане — DAF

Препоръчва се филтрирането на въздуха за разреждане и преминаването му през активен въглен за отстраняване на фоновите въглеводороди. По искане на производителят на двигателя може да се вземе проба на въздуха за разреждане според добрата инженерна практика, за да се определи нивото на смущението от фоновите прахови частици, което след това може да се извади от стойностите, измерени в разредените отработили газове.

Сонда за вземане на проби от праховите частици — PSP

Сондата е основна част от тръбата за прехвърляне на частиците PTT и:

| a) | е насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, тоест по централната ос на тунела за разреждане DT , приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

е насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, тоест по централната ос на тунела за разреждане DT , приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | има минимален вътрешен диаметьр 12 mm; |
| --- | --- |

б)

има минимален вътрешен диаметьр 12 mm;

| в) | може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

в)

може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| г) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолирана.

2.4.   Система за взимане на проби от прахови частици

Системата за вземане на проби от прахови частици се изисква за събиране на частиците посредством един или няколко филтъра за частици. В случая на взимане на проби от целия поток при разреждане на част от потока, което се състои в прекарването на цялата проба разредени отработили газове през филтрите, системата за разреждане (точка 2.2., фиг. 14 и 18) и системата за вземане на проби представляват по принцип общ блок. В случая на фракционирано взимане на проби при разреждане на част от потока или на целия поток, което се състои в прекарването само на част от разредените отработили газове през филтъра, системата за разреждане (точка 2.2, фиг. 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19; точка 2.3, фиг. 20) и системите за взимане на проби, обикновено представляват отделни блокове.

В настоящото правило, системата с двойно разреждане (фиг. 22) на системата за разреждане на целия поток се разглежда като вариант на типичната система за вземане на проби от частиците, показана на фиг. 21. Системата с двойно разреждане съдържа всички важни елементи на системата за взимане на проби от прахови частици, като филтродържатели и помпа за вземане на проби.

За да се избегне всякакво влияние върху кръговете за управление, се препоръчва помпата за вземане на проби да работи по време на цялата процедура на изпитването. При метода с един филтър трябва да се използва обходна система, за да се пропуска пробата през филтрите за взимане на проби в желаните моменти. Смущенията на кръговете на управление при извършване на превключване трябва да бъдат сведени до минимум.

Фиг. 21

Система за взимане на проби от прахови частици

Image

Проба от разредените отработили газове се взима от тунела за разреждане DT от системата за разреждане на част от потока или на целия поток с помощта на сондата за взимане на проби на частиците PSP и тръбата за прехвърляне на частиците PTT, като се използва помпата за взимане на проби Р. След това пробата преминава през филтъродържателя/ите FH, който/ито сьдържа/т филтри за взимане на проби на частиците. Дебитьт на пробите се управлява от реryлатора на дебит FC3. При използване на устройство за електронно компенсиране на дебита EFC (вж. фиг. 20), дебитьт на разредените отработили газове се използва като сигнал за управление на регулатора на дебит FC3.

Фиг. 22

Система за двойно разреждане (единствено за системите за разреждане на целия поток)

Image

Посредством сондата за вземане на проби от частиците РSP и тръбата за прехвърляне на частици РТТ, проба от разредените отработени газове се изпраща от тунела за разреждане DT на система за разреждане към целия поток, към вторичния тунел за разреждане SDT, където пробата се подлага на ново разреждане. Пробата след това се пропуска през филтродържателя/ите FH, в които се намират филтрите за вземане на проби от праховите частици. Дебитът на въздуха за разреждане е по принцип постоянен, а дебитът на пробата се регулира чрез регулатора на дебита FC3. Ако се използва устройство за електронно компенсиране на дебита EFC (вж. фиг. 20), общият дебит на разредените отработили газове се използва като сигнал за управление на регулатора на дебит FC3.

2.4.1.   Компоненти на фигури 21 и 22:

Тръба за прехвърляне на частиците PTT (фигури 21 и 22)

Дължината на тръбата за прехвърляне на частици не трябва да превишава 1 020 mm и трябва да е възможно най-къса. Както е посочено по-долу (т.е. за фракционирано взимане на проби при системата за разреждане на част от потока и системата за разреждане на целия поток), дължината на сондите за взимане на проби (съответно SP, ISP, PSP, вж. точки 2.2. и 2.3.) се включва в тази дължина.

Тези размери се отнасят за:

| a) | тръбата за фракционирано взимане на проби при разреждане на част от потока и системата за просто разреждане на целия поток от началото на сондата (SP, ISP, PSP) до филтъродържателя; |
| --- | --- |

a)

тръбата за фракционирано взимане на проби при разреждане на част от потока и системата за просто разреждане на целия поток от началото на сондата (SP, ISP, PSP) до филтъродържателя;

| б) | тръбата за взимане на проби на целия поток при системата за разреждане на част от потока от края на тунела за разреждане до филтъродържателя; |
| --- | --- |

б)

тръбата за взимане на проби на целия поток при системата за разреждане на част от потока от края на тунела за разреждане до филтъродържателя;

| в) | системата за двойно разреждане на целия поток от началото на наконечника на сондата (PSP) до тунела за вторично разреждане. |
| --- | --- |

в)

системата за двойно разреждане на целия поток от началото на наконечника на сондата (PSP) до тунела за вторично разреждане.

Тръбата за прехвърляне:

| a) | може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

б)

може да бъде изолирана.

Тунел за вторично разреждане — SDТ (фиг. 22)

Тунелът за вторично разреждане трябва да има диаметьр, не по-малък от 75 mm и дължина, достатъчна да осигури време на пребиваване в него на двойно разредената проба нe по-малко от 0,25 s. Основният филтъродържател FH трябва да бъде разположен на не повече от 300 mm от изхода от тунела за вторично разреждане SDT.

Тунелът за вторично разреждане:

| a) | може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | да може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

б)

да може да бъде изолиран.

Филтъродържател/и — FH (фигури 21 и 22)

Филтъродържателят трябва да отговаря на изискванията на точка 4.1.3. от допълнение 4 към настоящото приложение.

Филтъродържателят:

| a) | може да бъде загряван (могат да бъдат загрявани) до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

може да бъде загряван (могат да бъдат загрявани) до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | може/могат да бъдат изолиран/и. |
| --- | --- |

б)

може/могат да бъдат изолиран/и.

Помпа за вземане на проби — P (фигури 21 и 22)

Помпата за вземане на проби от частиците трябва да бъде разположена на достатъчно разстояние от тунела, така че температурата на газовете при навлизането им в него да се поддържа на постоянно ниво (± 3 K), ако дебитът не се коригира от FC3.

Помпа за въздуха за разреждане — DP (фиг. 22)

Помпата за въздуха за разреждане трябва да бъде разположена така, че въздухът за вторично разреждане да се доставя с температура 298 К ± 5 К (25 oС ± 5 oС), ако въздухът за разреждане не е предварително загрят.

Регулатор на дебита — FC3 (фигури 21 и 22)

Ако не се разполага с други средства, трябва да се използва регулатор на дебита за компенсиране на промените в температурата и в противоналягането на дебита на пробата от частици. Реryлатор на дебита е необходим, ако се използва устройство за електронно компенсиране на дебита EFC (вж. фиг. 20).

Разходомер — FM3 (фигури 21 и 22)

Газовият брояч или уредът за измерване на дебита на пробите от праховите частици трябва да бъде разположен на достатъчно разстояние от помпата за взимане на проби Р, за да може температурата на постъпващите в него газове да се поддържа постоянна (± 3 К), ако дебитьт не се управлява от регулатора FC3.

Разходомер — FM4 (фиг. 22)

Газовият брояч или уредът за измерване на дебита на въздуха за разреждане трябва да бъде разположен така, че температурата на постъпващите в него газове да се поддържа постоянна 298 К ± 5 К (25 oС ± 5 oС).

Сачмен клапан — BV (по избор)

Сачменият клапан трябва да има вътрешен диаметьр, не по-малък от диаметьра на тръбата за прехвърляне на частиците РТТ и продължителност на превключването по-малка от 0,5 s.

| Забележка | : | Ако околната температура в близост до PSP, PTT, SDT и FH е под 293 К (20 oС), трябва да се вземат мерки за избягване на загубите на прахови частици върху студените стени на тези елементи. Следователно в този случай се препоръчва те да се подгреят и/или изолират в рамките на пределните стойности, указани в описанията. Също така се препоръчва температурата на повърхността на филтъра по време на вземането на проби да не бъде по-ниска от 293 K (20 oC). |
| --- | --- | --- |

Забележка

:

Ако околната температура в близост до PSP, PTT, SDT и FH е под 293 К (20 oС), трябва да се вземат мерки за избягване на загубите на прахови частици върху студените стени на тези елементи. Следователно в този случай се препоръчва те да се подгреят и/или изолират в рамките на пределните стойности, указани в описанията. Също така се препоръчва температурата на повърхността на филтъра по време на вземането на проби да не бъде по-ниска от 293 K (20 oC).

При високо натоварване на двигателя горните компоненти могат да бъдат охладени посредством неагресивни средства, като например циркулационен вентилатор, при положение че температурата на охлаждащата среда не е по-ниска от 293 K (20 oC).

3.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ДИМНОСТТА

3.1.   Въведение

Точки 3.2. и 3.3. и фигури 23 и 24 съдържат подробни описания на препоръчваните системи димомери. Тъй като различни конфигурации могат да дадат еквивалентни резултати, не е необходимо точно съответствие с фигури 23 и 24. Могат да се използват допълнителни компоненти като измервателни уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи или прекъсвачи за предоставяне на допълнителна информация и координиране работата на компонентите на системата. Други елементи, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

Принципът на измерване се основава на пропускане на светлина през определена дължина от измерваните димни емисии и частта от попадащата в приемното устройство светлина се използва да се преценят свойствата на непрозрачността на средата. Измерването на димните емисии зависи от конструкцията на апарата и може да се извършва в изпускателната тръба (димомер за целия поток вътре в тръбопровода), в края на изпускателната тръба (димомер за целия поток в края на тръбата) или като се вземе проба на изпускателната тръба (димомер за част от потока в края на тръбата). Производителят на уреда предоставя дължината на оптичния път, за да се определи коефициента на поглъщане на светлина с помощта на сигнала за непрозрачност.

3.2.   Димомер за целия поток

Могат да се използват два основни типа димомери за целия поток (фиг. 23). С димомера вътре в тръбопровода се измерва непрозрачността на цялата струя от отработили газове вътре в изпускателната тръба. Ефективната дължина на оптичния път при този тип димомер е функция на конструкцията на димомера.

При димомера в края на тръбата непрозрачността на цялата струя отработили газове се измерва при излизането им от изпускателната тръба. При този тип димомер ефективната дължина на оптичния път е функция на конструкцията на изпускателната тръба и разстоянието между края на изпускателната тръба и димомера.

Фиг. 23

Димомер за целия поток

Image

3.2.1.   Компоненти на фиг. 23:

Изпускателна тръба — EP

При димомер вътре в тръбопровода, в разстояние не по-голямо от 3 диаметъра на изпускателната тръба преди или след зоната на измерване не се допуска промяна в диаметъра на изпускателната тръба. Ако диаметърът на зоната на измерване е по-голям от диаметъра на изпускателната тръба се препоръчва плавно стесняване на тръбата преди зоната на измерване.

При димомер в края на тръбата, крайните 0,6 m на изпускателната тръба трябва да бъдат с кръгъл напречен разрез, без огъвания и кривини. Краят на изпускателната тръба е с квадратна форма. Димомера се инсталира централно спрямо струята до 25 ± 5 mm от края на изпускателната тръба.

Дължина на оптичния път — OPL

Дължината на затъмнения от дим оптичен път между източника и приемника на светлина на димомера, коригирана според нуждите за неравномерност, дължаща се на градиентите на плътността и краещния ефект. Дължината на оптичния път се предоставя от производителя на уреда, като се отчитат всички мерки против образуването на нагар (напр. продухване с въздух). Ако липсва дължината на оптичния път, тя се определя съгласно ISO IDS 11614, точка 11.6.5. За правилното определяне на дължината на оптичния път е необходима минимална скорост от 20 m/s за отработилите газове.

Източник на светлина — LS

Източникът на светлина е лампа с нажежаема жичка и цветен индикатор за температурата в диапазон от 2 800 до 3 250 К или светодиод, излъчващ зелена светлина (LED) със спектрален връх между 550 и 570 nm. Източникът на светлина е защитен против натрупването на сажди със средства, които не влияят върху дължината на оптичния път, съгласно спецификациите на производителя.

Детектор за светлина — LD

Детекторът за светлина представлява фотоклетка или фотодиод (при необходимост с филтър). В случай на източник на светлина от нажежаема жичка, приемникът има пикова спектрална чувствителност, като тази на фототипната крива на човешкото око (максимална чувствителност) в диапазона от 530 до 570 nm, по-малко от 4 % от максималната чувствителност трябва да бъдат под 430 nm и над 680 nm. Детекторът за светлина е защитен против натрупвания на сажди със средства, които не влияят върху дължината на оптичния път, съгласно спецификациите на производителя.

Насочващи лещи — CL

Светлинният поток се преобразува в насочен сноп с максимален диаметър от 30 mm. Лъчите на снопа са успоредни в рамките на 3o от оптичната ос.

Температурен датчик — Т1 (по избор)

Температурата на отработилите газове може да се следи по време на изпитването.

3.3.   Димомер за част от потока

При димомера за част от потока (фиг. 24) се взима представителна проба от отработилите газове и се предава към измервателната камера през тръба за прехвърляне. Ефективната дължина на оптичния път при този тип димомер е функция на конструкцията на димомера. Времената на реагиране, споменати в следващата точка, се отнасят за минималната норма на дебита на димомера, съгласно производителя на уреда.

Фиг. 24

Димомер за част от потока

Image

3.3.1.   Компоненти на фиг. 24:

Изпускателна тръба — EP

Изпускателната тръба е права тръба, равна на най-малко 6 диаметъра на тръбата преди и 3 диаметъра на тръбата след наконечника на сондата.

Сонда за взимане на проби — SP

Сондата за взимане на проби представлява отворена тръба, разположена възходящо, при, или близо до оста на изпускателната тръба. Свободното пространство до стената на изпускателната тръба е не по-малко от 5 mm. Диаметърът на сондата трябва да осигурява взимането на представителна проба и необходимия поток през димомера.

Тръба за прехвърляне — ТТ

Тръбата за прехвърляне е:

| a) | възможно най-къса и на входа на измервателната камера осигурява температура на отработилите газове от 373 ± 30 К (100 oС± 30 oС); |
| --- | --- |

a)

възможно най-къса и на входа на измервателната камера осигурява температура на отработилите газове от 373 ± 30 К (100 oС± 30 oС);

| б) | има температура на стената значително над точката на оросяване на отработилия газ, за да се избегне кондензация; |
| --- | --- |

б)

има температура на стената значително над точката на оросяване на отработилия газ, за да се избегне кондензация;

| в) | със същия диаметър, като този на сондата за взимане на проби, за цялата дължина; |
| --- | --- |

в)

със същия диаметър, като този на сондата за взимане на проби, за цялата дължина;

| г) | има време на реагиране по-малко от 0,05 s при преминаването на минимален поток през уреда, както е определено съгласно точка 5.2.4 от допълнение 4 към настоящото приложение; |
| --- | --- |

г)

има време на реагиране по-малко от 0,05 s при преминаването на минимален поток през уреда, както е определено съгласно точка 5.2.4 от допълнение 4 към настоящото приложение;

| д) | има незначително влияние върху върховите стойности на дима. |
| --- | --- |

д)

има незначително влияние върху върховите стойности на дима.

Устройство за измерване на потока — FM

Устройството за измерване на дебита е предназначено за определяне на точния дебит в измервателната камера. Минималният и максималният дебит се определят от производителя на уреда и отговарят на изискванията за времето на реагиране на тръбата за прехвърляне и на спецификациите за дължината на оптичния път. Устройството за измерване на дебита може да се разположи близо до помпата за взимане на проби Р, ако тя се използва.

Измервателна камера — MC

Измервателната камера има вътрешна повърхност от неотражаем материал или друга еквивалентна оптична среда. Въздействието на случайна светлина върху детектора, в следствие на вътрешни отражения от разсейванията, се свежда до минимум.

Налягането на газта в измервателната камера не трябва да се различава от атмосферното налягане с повече от 0,75 kPa. Когато това е конструктивно невъзможно, отчитането на димомера се преобразува в атмосферно налягане.

Температурата на стената на измервателната камера се настройва до ± 5 К между 343 К (70 oС) и 373 К (100 oС), но във всеки случай значително над температурата на точката на росата на отработилия газ, за да се избегне кондензация. Измервателната камера се оборудва с нужните устройства за измерване на температурата.

Дължина на оптичния път — OPL

Дължината на затъмнения от дим оптичен път между източника и приемника на светлина на димомера, ,коригирана според нуждите за неравномерност, дължаща се на градиентите на плътността и краещния ефект. Дължината на оптичния път се предоставя от производителя на уреда, като се отчитат всички мерки против образуването на нагар (напр. продухване с въздух). Ако липсва дължината на оптичния път, тя се определя съгласно ISO IDS 11614, точка 11.6.5.

Източник на светлина — LS

Източникът на светлина е лампа с нажежаема жичка и цветен индикатор за температурата в диапазон от 2 800 до 3 250 К или светодиод, излъчващ зелена светлина (LED), със спектрален връх между 550 и 570 mm. Източникът на светлина е защитен против натрупването на сажди със средства, които не влияят върху дължината на оптичния път, съгласно спецификациите на производителя.

Детектор за светлина — LD

Детекторът за светлина представлява фотоклетка или фотодиод (при необходимост с филтър). В случай на източник на светлина от нажежаема жичка, приемникът има пикова спектрална чувствителност, като тази на фототипната крива на човешкото око (максимална чувствителност) в диапазона от 550 до 570 nm, до 4 % по-малко от максималната чувствителност под 430 nm и над 680 nm. Детекторът за светлина е защитен против натрупвания на сажди със средства, които не влияят върху дължината на оптичния път, съгласно спецификациите на производителя.

Насочващи лещи — CL

Светлинният поток се преобразува в насочен сноп с максимален диаметър от 30 mm. Лъчите на снопа са успоредни в рамките на 3o от оптичната ос.

Температурен датчик — Т1

За следене на температурата на отработилите газове на входа на измервателната камерата за измерване.

Помпа за взимане на проба — Р (по избор)

Помпата за взимане на проби след измервателната камера може да се използва за прехвърляне на газ от пробата през измервателната камера.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4Б

Процедура на изпитване на двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ(ПГ) или втечнен нефтен газ(ВНГ), включваща хармонизираното в световен мащаб сертифициране за тежък режим на работа (WHDC, световен технически регламент (GTR) No 4)

1.   ПРИЛОЖЕНИЕ

Към момента това приложение не се прилага за целите на типовото одобрение съгласно настоящото правило. Ще се прилага в бъдеще.

| 2. | Запазено (1). |
| --- | --- |

2.

Запазено (1).

3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ, СИМВОЛИ И СЪКРАЩЕНИЯ

3.1.   Определения

За целта на настоящото правило,

| 3.1.1. | „Непрекъснато регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който се извършва или постоянно, или поне веднъж за едно WHTC изпитване на пускане на загрял двигател. Такъв регенерационен процес няма да изисква специална процедура на изпитване. |
| --- | --- |

3.1.1.

„Непрекъснато регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който се извършва или постоянно, или поне веднъж за едно WHTC изпитване на пускане на загрял двигател. Такъв регенерационен процес няма да изисква специална процедура на изпитване.

| 3.1.2. | „Времезакъснение“ означава времето между промяната на компонента, който се измерва в контролната точка, и реакция на системата — 10 % от крайното показание (t10
  ) като сондата за взимане на проби се определя като контролна точка. За газообразните компоненти това е транспортното време на измервания компонент от сондата за взимане на проби до детектора, като сондата за взимане на проби се определя като контролна точка. |
| --- | --- |

3.1.2.

„Времезакъснение“ означава времето между промяната на компонента, който се измерва в контролната точка, и реакция на системата — 10 % от крайното показание (t10
  ) като сондата за взимане на проби се определя като контролна точка. За газообразните компоненти това е транспортното време на измервания компонент от сондата за взимане на проби до детектора, като сондата за взимане на проби се определя като контролна точка.

| 3.1.3. | „deNOx система“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана да намали емисиите на азотни окиси (NOx) (напр. пасивни и активни NOx-катализатори, NOx-адсорбери и системи за селективна каталитична редукция (SCR). |
| --- | --- |

3.1.3.

„deNOx система“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана да намали емисиите на азотни окиси (NOx) (напр. пасивни и активни NOx-катализатори, NOx-адсорбери и системи за селективна каталитична редукция (SCR).

| 3.1.4. | „Дизелов двигател“ означава двигател, който работи на принципа на самовъзпламеняване чрез сгъстяване. |
| --- | --- |

3.1.4.

„Дизелов двигател“ означава двигател, който работи на принципа на самовъзпламеняване чрез сгъстяване.

| 3.1.5. | „Семейство двигатели“ означава групиране на двигатели от производителя, които, поради своята конструкция, както е определено в точка 5.2. към настоящото приложение, имат сходни емисионни характеристики; всички членове на семейството трябва да съответстват на приложимите пределни стойности за емисиите. |
| --- | --- |

3.1.5.

„Семейство двигатели“ означава групиране на двигатели от производителя, които, поради своята конструкция, както е определено в точка 5.2. към настоящото приложение, имат сходни емисионни характеристики; всички членове на семейството трябва да съответстват на приложимите пределни стойности за емисиите.

| 3.1.6. | „Система на двигател“ означава двигателя, системата за контрол на емисии и комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модула за управление на системата на двигателя и всякo силово предаване или модул за управление на превозното средство. |
| --- | --- |

3.1.6.

„Система на двигател“ означава двигателя, системата за контрол на емисии и комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модула за управление на системата на двигателя и всякo силово предаване или модул за управление на превозното средство.

| 3.1.7. | „Тип двигател“ означава категория двигатели, които не се различават съществено по отношение на основните характеристики на двигателя. |
| --- | --- |

3.1.7.

„Тип двигател“ означава категория двигатели, които не се различават съществено по отношение на основните характеристики на двигателя.

| 3.1.8. | „Система за последваща обработка на отработили газове“ означава катализатор (окисляващ или 3-пътeн), филтър за прахови частици, deNOx система, комбиниран филтър за deNOx-частици, или всякакво друго устройство за намаляване на емисии, което е инсталирано след двигателя. Това определение не включва рециркулацията на отработили газове (EGR), която се счита за неразделна част на двигателя. |
| --- | --- |

3.1.8.

„Система за последваща обработка на отработили газове“ означава катализатор (окисляващ или 3-пътeн), филтър за прахови частици, deNOx система, комбиниран филтър за deNOx-частици, или всякакво друго устройство за намаляване на емисии, което е инсталирано след двигателя. Това определение не включва рециркулацията на отработили газове (EGR), която се счита за неразделна част на двигателя.

| 3.1.9. | „Метод на разреждане на целия поток“ означава процеса на смесване на общия поток обработили газове с въздуха за разреждане преди отделянето за анализ на част от разредените отработили газове. |
| --- | --- |

3.1.9.

„Метод на разреждане на целия поток“ означава процеса на смесване на общия поток обработили газове с въздуха за разреждане преди отделянето за анализ на част от разредените отработили газове.

| 3.1.10. | „Газов двигател“ означава двигател, който използва за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ). |
| --- | --- |

3.1.10.

„Газов двигател“ означава двигател, който използва за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ).

| 3.1.11. | „Газообразни замърсители“ означава въглероден окис, въглеводороди и/или неметановите въглеводороди (с предполагаемо съотношение от CH1,85 за дизелови двигатели, CH2,525 за ВНГ и CH2,93 за ПГ, и предполагаемата молекула CH3O0,5 (за дизелови двигатели, зареждани с етанол), метан (с предполагаемо съотношение от CH4 за ПГ) и азотни окиси, изразени като еквивалентни на азотен двуокис (NO2). |
| --- | --- |

3.1.11.

„Газообразни замърсители“ означава въглероден окис, въглеводороди и/или неметановите въглеводороди (с предполагаемо съотношение от CH1,85 за дизелови двигатели, CH2,525 за ВНГ и CH2,93 за ПГ, и предполагаемата молекула CH3O0,5 (за дизелови двигатели, зареждани с етанол), метан (с предполагаемо съотношение от CH4 за ПГ) и азотни окиси, изразени като еквивалентни на азотен двуокис (NO2).

| 3.1.12. | „Висока честота на въртене (nhi)“ означава най-високата честота на въртене, при която се постига 70 % от заявената максимална мощност. |
| --- | --- |

3.1.12.

„Висока честота на въртене (nhi)“ означава най-високата честота на въртене, при която се постига 70 % от заявената максимална мощност.

| 3.1.13. | „Ниска честота на въртене (nlo)“ означава най-ниската честота на въртене, при която се постига 55 % от заявената максимална мощност. |
| --- | --- |

3.1.13.

„Ниска честота на въртене (nlo)“ означава най-ниската честота на въртене, при която се постига 55 % от заявената максимална мощност.

| 3.1.14. | „Максимална мощност (Pmax)“ означава максималната мощността в kW, както е заявена от производителя. |
| --- | --- |

3.1.14.

„Максимална мощност (Pmax)“ означава максималната мощността в kW, както е заявена от производителя.

| 3.1.15. | „Максимален въртящ момент“ означава честотата на въртене, при която двигателят развива максимален въртящ момент, както е указано от производителя. |
| --- | --- |

3.1.15.

„Максимален въртящ момент“ означава честотата на въртене, при която двигателят развива максимален въртящ момент, както е указано от производителя.

| 3.1.16. | „Базов двигател“ означава двигател, избран измежду семейство двигатели, така че емисионните му характеристики да са представителни за това семейство двигатели. |
| --- | --- |

3.1.16.

„Базов двигател“ означава двигател, избран измежду семейство двигатели, така че емисионните му характеристики да са представителни за това семейство двигатели.

| 3.1.17. | „Устройство за последваща обработка на прахови частици“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана за намаляване емисиите от прахови замърсители (PM) чрез механично, аеродинамично, дифузно или инерционно отделяне. |
| --- | --- |

3.1.17.

„Устройство за последваща обработка на прахови частици“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана за намаляване емисиите от прахови замърсители (PM) чрез механично, аеродинамично, дифузно или инерционно отделяне.

| 3.1.18. | „Метод на частичното разреждане на потока“ означава процеса на отделяне на част от общия поток обработили газове и последващото ѝ смесване с подходящо количество въздух за разреждане преди филтъра за вземане на проба от прахови частици. |
| --- | --- |

3.1.18.

„Метод на частичното разреждане на потока“ означава процеса на отделяне на част от общия поток обработили газове и последващото ѝ смесване с подходящо количество въздух за разреждане преди филтъра за вземане на проба от прахови частици.

| 3.1.19. | „Прахови частици (ПЧ)“ означава всеки материал, уловен върху определена филтрираща среда след разреждане на отработил газ с чист филтриран въздух, така че температурата му да е между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC), когато е измерена в точка непосредствено след филтъра; това е преди всичко въглерод, въглеводороди с кондензирани ядра и сулфати и вода. |
| --- | --- |

3.1.19.

„Прахови частици (ПЧ)“ означава всеки материал, уловен върху определена филтрираща среда след разреждане на отработил газ с чист филтриран въздух, така че температурата му да е между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC), когато е измерена в точка непосредствено след филтъра; това е преди всичко въглерод, въглеводороди с кондензирани ядра и сулфати и вода.

| 3.1.20. | „% натоварване“ означава част от наличния максимален въртящ момент при зададена честота на въртене. |
| --- | --- |

3.1.20.

„% натоварване“ означава част от наличния максимален въртящ момент при зададена честота на въртене.

| 3.1.21. | „Периодично регенериране“ означава регенерационния процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който настъпва периодично при по-малко от 100 часа нормална работа на двигателя. По време на цикли, в които има регенериране, емисионните норми могат да бъдат превишени. |
| --- | --- |

3.1.21.

„Периодично регенериране“ означава регенерационния процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който настъпва периодично при по-малко от 100 часа нормална работа на двигателя. По време на цикли, в които има регенериране, емисионните норми могат да бъдат превишени.

| 3.1.22. | „Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях“ означава изпитвателен цикъл с поредица от стабилни режими на изпитване на двигателя при определени честота на въртене и въртящ момент за всеки режим и с определени линейни преходи между тези режими(WHSC). |
| --- | --- |

3.1.22.

„Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях“ означава изпитвателен цикъл с поредица от стабилни режими на изпитване на двигателя при определени честота на въртене и въртящ момент за всеки режим и с определени линейни преходи между тези режими(WHSC).

| 3.1.23. | „Номинална честота на въртене“ означава максималната честота на въртене при пълно натоварване, която е допускана от регулатора и е указана от производителя, или, ако такъв регулатор не е налице, честотата на въртене, при която се достига максимална мощност на двигателя, както е указано от производителя в документите за продажба и поддръжка. |
| --- | --- |

3.1.23.

„Номинална честота на въртене“ означава максималната честота на въртене при пълно натоварване, която е допускана от регулатора и е указана от производителя, или, ако такъв регулатор не е налице, честотата на въртене, при която се достига максимална мощност на двигателя, както е указано от производителя в документите за продажба и поддръжка.

| 3.1.24. | „Време за реагиране“ означава разликата във времето между бърза промяна на компонента, който се измерва в контролната точка и реакция на системата от 90 % от крайното показание (t90), като пробната сонда се определя като контролната точка, при което промяната на измервания компонент е поне 60 % от пълната скала и се извършва за по-малко от 0,1 секунда. Времето за реакция на системата се състои от времезакъснението към системата и времето за нарастване на системата. |
| --- | --- |

3.1.24.

„Време за реагиране“ означава разликата във времето между бърза промяна на компонента, който се измерва в контролната точка и реакция на системата от 90 % от крайното показание (t90), като пробната сонда се определя като контролната точка, при което промяната на измервания компонент е поне 60 % от пълната скала и се извършва за по-малко от 0,1 секунда. Времето за реакция на системата се състои от времезакъснението към системата и времето за нарастване на системата.

| 3.1.25. | „Време на нарастване“ означава разликата във времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t90 – t10
  ). |
| --- | --- |

3.1.25.

„Време на нарастване“ означава разликата във времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t90 – t10
  ).

| 3.1.26. | „Специфични емисии“ означава масите на емисиите, изразени в g/kWh. |
| --- | --- |

3.1.26.

„Специфични емисии“ означава масите на емисиите, изразени в g/kWh.

| 3.1.27. | „Изпитвателен цикъл“ означава поредица от изпитвателни точки, всяка от която има определена честота на въртене и въртящ момент, които се следват от двигателя при устойчиво състояние (WHSC изпитване) или от преходни работни условия (WHTC); |
| --- | --- |

3.1.27.

„Изпитвателен цикъл“ означава поредица от изпитвателни точки, всяка от която има определена честота на въртене и въртящ момент, които се следват от двигателя при устойчиво състояние (WHSC изпитване) или от преходни работни условия (WHTC);

| 3.1.28. | „Време за преобразуване“ означава времето между промяната на измервания компонент в контролната точка и реакцията на системата от 50 % от крайното показание (t50
  ), като пробната сонда се определя като контролна точка. Времето за преобразуване се използва за изравняване на сигнала на различни измервателни уреди. |
| --- | --- |

3.1.28.

„Време за преобразуване“ означава времето между промяната на измервания компонент в контролната точка и реакцията на системата от 50 % от крайното показание (t50
  ), като пробната сонда се определя като контролна точка. Времето за преобразуване се използва за изравняване на сигнала на различни измервателни уреди.

| 3.1.29. | „Преходен изпитвателен цикъл“ означава изпитвателен цикъл с редица стандартизирани стойности на въртене и въртящия момент, които се пременят относително бързо във времето (WHTC). |
| --- | --- |

3.1.29.

„Преходен изпитвателен цикъл“ означава изпитвателен цикъл с редица стандартизирани стойности на въртене и въртящия момент, които се пременят относително бързо във времето (WHTC).

| 3.1.30. | „Срок на експлоатация“ означава съответното изминато разстояние и/или период от време, в рамките на които трябва да се обезпечи спазването на съответните пределни стойности на газообразните емисии и емисиите на прахови частици. |
| --- | --- |

3.1.30.

„Срок на експлоатация“ означава съответното изминато разстояние и/или период от време, в рамките на които трябва да се обезпечи спазването на съответните пределни стойности на газообразните емисии и емисиите на прахови частици.

Фиг. 1

Определения на реагиране на системата

Image

3.2.   Общи символи:

| Символ | Единица | Термин |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | — | Стехиометрично отношение въздух-гориво |
| c | ppm/vol. % | Концентрация |
| c
  d | ppm/vol.% | Концентрация на суха база |
| c
  w | ppm/vol. % | Концентрация на влажна база |
| cb | ppm/vol.% | Фонова концентрация |
| C
  d | — | Коефициент на нагнетяването |
| d | m | Диаметър |
| d
  V | m | Входен диаметър на тръба на Вентури |
| D
  0 | m3/s | Отчет за калибрирането на PDP |
| D | — | Коефициент на разреждането |
| Δt | s | Интервал от време |
| e
  gas | g/kWh | Специфични емисии на газообразни компоненти |
| e
  PM | g/kWh | Специфични емисии на прахови частици |
| e
  p | g/kWh | Специфични емисии по време на регенериране |
| e
  w | g/kWh | Претеглени специфични емисии |
| E
  CO2 | % | Потушаващ ефект на CO2 в NOx анализатор |
| E
  E | % | Топлотворна способност на етана |
| E
  H2O | % | Потушаващ ефект на водата в NOx анализатор |
| E
  M | % | Топлотворна способност на метана |
| E
  NOx | % | Ефективност на NOx преобразувател |
| f | Hz | Честота на взимане проби |
| f
  a | — | Атмосферен коефициент на лабораторията |
| F
  s | — | Стехиометричен коефициент |
| H
  a | g/kg | Абсолютна влажност нa входящия въздух |
| H
  d | g/kg | Абсолютна влажност нa въздуха за разреждане |
| i | — | Индекс, обозначаващ моментно измерване (напр. 1 Hz) |
| k
  f | — | Специфичен коефициент на гориво |
| k
  h,D | — | Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване |
| k
  h,G | — | Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при двигатели с принудително запалване |
| k
  r | — | Коефициент на регенериране |
| k
  w,a | — | Коефициент за коригиране нa входящия въздух от суха към влажна база |
| k
  w,d | — | Коефициент за коригиране на въздуха за разреждане от суха към влажна база |
| k
  w,e | — | Коефициент за коригиране нa разредените отработили газове от суха към влажна база |
| k
  w,r | — | Коефициент за коригиране нa неразредените отработили газове от суха към влажна база |
| K
  V | — | Калибрираща функция CFV |
| λ | — | Коефициент на излишък на въздух |
| m
  d | kg | Маса на пробата на въздуха за разреждане, преминал през филтрите за взимане на проби на прахови частици |
| m
  ed | kg | Обща маса разредени отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  edf | kg | Маса на еквивалентните разредени отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  ew | kg | Обща маса отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  f | mg | Маса нa пробата нa събраните прахови частици |
| m
  f,d | mg | Маса нa пробата нa частиците в събрания въздух за разреждане |
| m
  gas | g | Маса на газообразните емисии за изпитвателния цикъл |
| m
  PM | g | Маса на емисиите на прахови частици за изпитвателния цикъл |
| m
  se | kg | Маса на пробата на отработилите газове за изпитвателния цикъл |
| m
  sed | kg | Маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане |
| m
  sep | kg | Маса на разредените отработили газове, преминаващ през филтрите за събиране на прахови частици |
| m
  ssd | kg | Маса на вторичния въздух за разреждане |
| M
  a | g/mol | Моларна маса на входящия въздух |
| M
  e | g/mol | Моларна маса на отработилите газове |
| M
  gas | g/mol | Моларна маса на газообразни компоненти |
| n | — | Брой на измерванията |
| nr | — | Брой на измерванията по време на регенериране |
| n | min-1 | Честота на въртене |
| n
  hi | min-1 | Висока честота на въртене |
| n
  lo | min-1 | Ниска честота на въртене |
| n
  pref | min-1 | Предпочитана честота на въртене |
| n
  p | r/s | Честота на въртене на PDP |
| p
  a | kPa | Налягане на наситените пари във входящия в двигателя въздух |
| p
  b | kPa | Общо атмосферно налягане |
| p
  d | kPa | Налягане на наситените пари във въздуха за разреждане |
| p
  p | kPa | Абсолютно атмосферно налягане |
| p
  r | kPa | Налягане на водни пари след охладителя |
| p
  s | kPa | Атмосферно налягане на сухия въздух |
| qm

  ad | kg/s | Масов дебит на входящ въздух на суха база |
| qm

  aw | kg/s | Масов дебит на входящ въздух на влажна база |
| qm

  Ce | kg/s | Масов дебит на въглеродния компонент в неразредените отработили газове |
| qm

  Cf | kg/s | Масов дебит на въглеродния компонент към двигателя |
| qm

  Cp | kg/s | Масов дебит въглеродния компонент в системата за разреждане на част от потока |
| qm

  dew | kg/s | Масов дебит на разредените отработилите газове на влажна база |
| qm

  dw | kg/s | Масов дебит на въздух за разреждане на влажна база |
| qm

  edf | kg/s | Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база |
| qm

  ew | kg/s | Масов дебит на отработилите газове на влажна база |
| qm

  ex | kg/s | Масов дебит на пробата, извлечена от тунела за разреждане |
| qm

  f | kg/s | Масов дебит на горивото |
| qm

  p | kg/s | Проба от потока на отработилия газ в системата за разреждане на част от потока |
| qv

  CVS | m3/s | Обемен дебит на CVS |
| qv

  s | dm3/min | Системен дебит на системата за анализ на отработилите газове |
| qv

  t | cm3/min | Дебит на индикаторен газ |
| r
  d | — | Коефициент на разреждане |
| r
  D | — | Отношение на диаметри на инфразвукова тръба на Вентури |
| r
  h | — | Коефициент на реагиране на въглеводородите на пламъчно-йонизационния детектор |
| r
  m | — | Коефициент на реагиране на метанолите на пламъчно-йонизационния детектор |
| r
  p | — | Отношение на налягане на инфразвукова тръба на Вентури |
| r
  s | — | Средна честота на вземане на проба |
| ρ | kg/m3 | Плътност |
| ρe | kg/m3 | Плътност на отработилите газове |
| σ | | Стандартно отклонение |
| T | К | Абсолютна температура |
| T
  a | К | Абсолютна температура на входящия въздух |
| t | s | Време |
| t
  10 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 10 % от крайното показание |
| t
  50 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 50 % от крайното показание |
| t
  90 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 90 % от крайното показание |
| u | — | Съотношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове |
| V
  0 | m3/r | Газов обем на PDP, изпомпван за оборот |
| V
  s | dm3 | Обем на системата на анализатора |
| W
  act | kWh | Действителна работа на изпитвателния цикъл |
| W
  ref | kWh | Еталонна работа на изпитвателния цикъл |
| X
  0 | m3/r | Калибрираща функция на PDP |

Символ

Единица

Термин

A/F
  st

—

Стехиометрично отношение въздух-гориво

c

ppm/vol. %

Концентрация

c
  d

ppm/vol.%

Концентрация на суха база

c
  w

ppm/vol. %

Концентрация на влажна база

cb

ppm/vol.%

Фонова концентрация

C
  d

—

Коефициент на нагнетяването

d

m

Диаметър

d
  V

m

Входен диаметър на тръба на Вентури

D
  0

m3/s

Отчет за калибрирането на PDP

D

—

Коефициент на разреждането

Δt

s

Интервал от време

e
  gas

g/kWh

Специфични емисии на газообразни компоненти

e
  PM

g/kWh

Специфични емисии на прахови частици

e
  p

g/kWh

Специфични емисии по време на регенериране

e
  w

g/kWh

Претеглени специфични емисии

E
  CO2

%

Потушаващ ефект на CO2 в NOx анализатор

E
  E

%

Топлотворна способност на етана

E
  H2O

%

Потушаващ ефект на водата в NOx анализатор

E
  M

%

Топлотворна способност на метана

E
  NOx

%

Ефективност на NOx преобразувател

f

Hz

Честота на взимане проби

f
  a

—

Атмосферен коефициент на лабораторията

F
  s

—

Стехиометричен коефициент

H
  a

g/kg

Абсолютна влажност нa входящия въздух

H
  d

g/kg

Абсолютна влажност нa въздуха за разреждане

i

—

Индекс, обозначаващ моментно измерване (напр. 1 Hz)

k
  f

—

Специфичен коефициент на гориво

k
  h,D

—

Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

k
  h,G

—

Коефициент за коригиране нa влажността за NOx при двигатели с принудително запалване

k
  r

—

Коефициент на регенериране

k
  w,a

—

Коефициент за коригиране нa входящия въздух от суха към влажна база

k
  w,d

—

Коефициент за коригиране на въздуха за разреждане от суха към влажна база

k
  w,e

—

Коефициент за коригиране нa разредените отработили газове от суха към влажна база

k
  w,r

—

Коефициент за коригиране нa неразредените отработили газове от суха към влажна база

K
  V

—

Калибрираща функция CFV

λ

—

Коефициент на излишък на въздух

m
  d

kg

Маса на пробата на въздуха за разреждане, преминал през филтрите за взимане на проби на прахови частици

m
  ed

kg

Обща маса разредени отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  edf

kg

Маса на еквивалентните разредени отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  ew

kg

Обща маса отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  f

mg

Маса нa пробата нa събраните прахови частици

m
  f,d

mg

Маса нa пробата нa частиците в събрания въздух за разреждане

m
  gas

g

Маса на газообразните емисии за изпитвателния цикъл

m
  PM

g

Маса на емисиите на прахови частици за изпитвателния цикъл

m
  se

kg

Маса на пробата на отработилите газове за изпитвателния цикъл

m
  sed

kg

Маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане

m
  sep

kg

Маса на разредените отработили газове, преминаващ през филтрите за събиране на прахови частици

m
  ssd

kg

Маса на вторичния въздух за разреждане

M
  a

g/mol

Моларна маса на входящия въздух

M
  e

g/mol

Моларна маса на отработилите газове

M
  gas

g/mol

Моларна маса на газообразни компоненти

n

—

Брой на измерванията

nr

—

Брой на измерванията по време на регенериране

n

min-1

Честота на въртене

n
  hi

min-1

Висока честота на въртене

n
  lo

min-1

Ниска честота на въртене

n
  pref

min-1

Предпочитана честота на въртене

n
  p

r/s

Честота на въртене на PDP

p
  a

kPa

Налягане на наситените пари във входящия в двигателя въздух

p
  b

kPa

Общо атмосферно налягане

p
  d

kPa

Налягане на наситените пари във въздуха за разреждане

p
  p

kPa

Абсолютно атмосферно налягане

p
  r

kPa

Налягане на водни пари след охладителя

p
  s

kPa

Атмосферно налягане на сухия въздух

qm

  ad

kg/s

Масов дебит на входящ въздух на суха база

qm

  aw

kg/s

Масов дебит на входящ въздух на влажна база

qm

  Ce

kg/s

Масов дебит на въглеродния компонент в неразредените отработили газове

qm

  Cf

kg/s

Масов дебит на въглеродния компонент към двигателя

qm

  Cp

kg/s

Масов дебит въглеродния компонент в системата за разреждане на част от потока

qm

  dew

kg/s

Масов дебит на разредените отработилите газове на влажна база

qm

  dw

kg/s

Масов дебит на въздух за разреждане на влажна база

qm

  edf

kg/s

Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база

qm

  ew

kg/s

Масов дебит на отработилите газове на влажна база

qm

  ex

kg/s

Масов дебит на пробата, извлечена от тунела за разреждане

qm

  f

kg/s

Масов дебит на горивото

qm

  p

kg/s

Проба от потока на отработилия газ в системата за разреждане на част от потока

qv

  CVS

m3/s

Обемен дебит на CVS

qv

  s

dm3/min

Системен дебит на системата за анализ на отработилите газове

qv

  t

cm3/min

Дебит на индикаторен газ

r
  d

—

Коефициент на разреждане

r
  D

—

Отношение на диаметри на инфразвукова тръба на Вентури

r
  h

—

Коефициент на реагиране на въглеводородите на пламъчно-йонизационния детектор

r
  m

—

Коефициент на реагиране на метанолите на пламъчно-йонизационния детектор

r
  p

—

Отношение на налягане на инфразвукова тръба на Вентури

r
  s

—

Средна честота на вземане на проба

ρ

kg/m3

Плътност

ρe

kg/m3

Плътност на отработилите газове

σ

Стандартно отклонение

T

К

Абсолютна температура

T
  a

К

Абсолютна температура на входящия въздух

t

s

Време

t
  10

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 10 % от крайното показание

t
  50

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 50 % от крайното показание

t
  90

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 90 % от крайното показание

u

—

Съотношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове

V
  0

m3/r

Газов обем на PDP, изпомпван за оборот

V
  s

dm3

Обем на системата на анализатора

W
  act

kWh

Действителна работа на изпитвателния цикъл

W
  ref

kWh

Еталонна работа на изпитвателния цикъл

X
  0

m3/r

Калибрираща функция на PDP

3.3.   Символи и съкращения за състав на горивото

| w
  ALF | водородно съдържание на гориво, % маса |
| --- | --- |
| w
  BET | въглеродно съдържание на гориво, % маса |
| w
  GAM | сярно съдържание на гориво, % маса |
| w
  DEL | азотно съдържание на гориво, % маса |
| w
  EPS | кислородно съдържание на гориво, % маса |
| α | моларно водородно съотношение (H/C) |
| γ | моларно серно съотношение (S/C) |
| δ | моларно азотно съотношение (N/C) |
| ε | моларно кислородно съотношение (O/C) |

w
  ALF

водородно съдържание на гориво, % маса

w
  BET

въглеродно съдържание на гориво, % маса

w
  GAM

сярно съдържание на гориво, % маса

w
  DEL

азотно съдържание на гориво, % маса

w
  EPS

кислородно съдържание на гориво, % маса

α

моларно водородно съотношение (H/C)

γ

моларно серно съотношение (S/C)

δ

моларно азотно съотношение (N/C)

ε

моларно кислородно съотношение (O/C)

отнасящи се до гориво CHαOεNδSγ

3.4.   Символи и съкращения за химични компоненти

| C1 | Въглеводороди, изразени в еквивалент C1 |
| --- | --- |
| CH4 | Метан |
| C2H6 | Етан |
| C3H8 | Пропан |
| CO | Въглероден окис |
| CO2 | Въглероден двуокис |
| DOP | Диоктилфталати |
| HC | Въглеводороди |
| H2O | Вода |
| NMHC | Неметанови въглеводороди |
| NOx | Азотни окиси |
| NO | Азотен окис |
| NO2 | Азотен двуокис |
| PM | Прахови частици |

C1

Въглеводороди, изразени в еквивалент C1

CH4

Метан

C2H6

Етан

C3H8

Пропан

CO

Въглероден окис

CO2

Въглероден двуокис

DOP

Диоктилфталати

HC

Въглеводороди

H2O

Вода

NMHC

Неметанови въглеводороди

NOx

Азотни окиси

NO

Азотен окис

NO2

Азотен двуокис

PM

Прахови частици

3.5.   Съкращения

| CFV | Тръба на Вентури с критичен поток |
| --- | --- |
| CLD | Химилуминсцентен датчик |
| CVS | Проби с постоянен обем |
| deNOx | Система за последваща обработка на NOx |
| EGR | Рециркулация на отработилите газове |
| FID | Пламъчно-йонизационен детектор |
| GC | Газови хроматографи |
| HCLD | Загряван химилуминесцентен датчик |
| HFID | Загряван пламъчно-йонизационен детектор |
| LPG | Втечнен нефтен газ |
| NDIR | Недисперсен инфрачервен анализатор |
| NG | Природен газ |
| NMC | Сепаратор за неметанови фракции |
| PDP | Обемна помпа |
| % FS | % от пълната скала |
| PFS | Система за частично разреждане на потока |
| SSV | Инфразвукова тръба на Вентури |
| VGT | Турбина с променлива геометрия |

CFV

Тръба на Вентури с критичен поток

CLD

Химилуминсцентен датчик

CVS

Проби с постоянен обем

deNOx

Система за последваща обработка на NOx

EGR

Рециркулация на отработилите газове

FID

Пламъчно-йонизационен детектор

GC

Газови хроматографи

HCLD

Загряван химилуминесцентен датчик

HFID

Загряван пламъчно-йонизационен детектор

LPG

Втечнен нефтен газ

NDIR

Недисперсен инфрачервен анализатор

NG

Природен газ

NMC

Сепаратор за неметанови фракции

PDP

Обемна помпа

% FS

% от пълната скала

PFS

Система за частично разреждане на потока

SSV

Инфразвукова тръба на Вентури

VGT

Турбина с променлива геометрия

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ

Системата на двигателя трябва да е проектирана, конструирана и сглобена по такъв начин, че двигателят при нормални условия на употреба да отговаря на разпоредбите на настоящото приложение по време на срока на експлоатация, според определенията на настоящото правило.

5.   ИЗИСКВАНИЯ КЪМ РАБОТАТА НА СИСТЕМАТА

5.1.   Емисии от газообразни и прахови замърсители от двигателя

Емисиите от газообразни и прахови замърсители от двигателя се определят по време на WHTC и WHSC изпитвателни цикли, както е описано в точка 7. Системите за измерване трябва да отговарят на изискванията за линеарност от точка 9.2. и спецификациите от точка 9.3. (измерване на газообразни емисии), точка 9.4. (измерване на прахови частици) и в допълнение 3 към настоящото приложение.

Органът, издаващ типовото одобрение, може да одобри други системи или анализатори, ако се установи, че те дават еквивалентни резултати в съответствие с точка 5.1.1.

5.1.1.   Еквивалентност

Определянето на еквивалентността на системата се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки проби на разглежданата система и една от еталонните системи на настоящото приложение.

„Резултатите“ означава претеглената стойност на емисиите за конкретен цикъл. Изпитванията за съпоставимост се извършват в една и съща лаборатория, изпитвателна камера и с един и същи двигател и е желателно да протичат едновременно. Еквивалентността на усреднените стойности на пробна двойка двигатели се определя чрез статистиката на F-изпитване и t-изпитване, както е посочено в допълнение 4, получена при условията за лабораторна изпитвателна камера и двигател, описани по-горе. Резултатите извън средните се определят в съответствие с ISO 5725 и се изключват от базата данни. Системите, които ще се използват за изпитването за съпоставяне, подлежат на одобряване от органа, издаващ типовото одобрение.

5.2.   „Семейство двигатели“

5.2.1.   Общи положения

Семейство двигатели се определя чрез параметрите на основния дизайн. Те трябва да са общи за всички двигатели от семейството. Производителят на двигателя може да реши кои двигатели съставляват едно семейство, стига критериите за принадлежност, изброени в точка 5.2.3., да са спазени. Семейството двигатели се одобрява от органа, издаващ типовото одобрение. Производителят предоставя на органа, издаващ типовото одобрение, необходимата информация относно нивата на емисиите на двигателите от семейството двигатели.

5.2.2.   Специални случаи

В някои случаи е възможно взаимодействие на параметрите. Тези обстоятелства трябва също така да бъдат взети под внимание, за да се гарантира, че единствено двигателите, притежаващи сходни характеристики по отношение на емисиите от отработили газове, са включени в определено семейство двигатели. Тези случаи се идентифицират от производителя и се съобщават на органа, издаващ типовото одобрение. Впоследствие това трябва да се вземе предвид като критерий при създаването на ново семейство двигатели.

В случай на устройства или особености, които не са изброени в точка 5.2.3. и които силно влияят на нивото на емисии, производителят идентифицира това оборудване на основата на добрата инженерна практика и уведомява за него органа, издаващ типовото одобрение. Впоследствие това трябва да се вземе предвид като критерий при създаването на ново семейство двигатели.

В допълнение към параметрите, изброени в точка 5.2.3., производителят може да въведе допълнителни критерии, които правят възможно определянето на семейства с по-ограничен размер. Не е необходимо тези параметри да са параметрите, които имат влияние върху нивото на емисиите.

5.2.3.   Параметри, определящи семейство двигатели

| 5.2.3.1. | Цикъл на горене






  a) | двутактов цикъл; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Цикъл на горене

a)

двутактов цикъл;

| б) | четиритактов цикъл; |
| --- | --- |

б)

четиритактов цикъл;

| в) | роторен двигател; |
| --- | --- |

в)

роторен двигател;

| г) | други. |
| --- | --- |

г)

други.

| 5.2.3.2. | Конфигурация на цилиндровия блок |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Конфигурация на цилиндровия блок

| 5.2.3.2.1. | Разположение на цилиндрите в блока






  a) | V; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.1.

Разположение на цилиндрите в блока

a)

V;

| б) | в линия; |
| --- | --- |

б)

в линия;

| в) | радиално; |
| --- | --- |

в)

радиално;

| г) | други (F, W и др.). |
| --- | --- |

г)

други (F, W и др.).

| 5.2.3.2.2. | Относително местоположение на цилиндрите
  Двигатели с еднакъв блок могат да принадлежат към едно и също семейство, стига разстоянието между осите на цилиндрите да е еднакво. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Относително местоположение на цилиндрите

Двигатели с еднакъв блок могат да принадлежат към едно и също семейство, стига разстоянието между осите на цилиндрите да е еднакво.

| 5.2.3.3. | Основно охладително средство






  a) | въздух; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Основно охладително средство

a)

въздух;

| б) | вода; |
| --- | --- |

б)

вода;

| в) | масло. |
| --- | --- |

в)

масло.

| 5.2.3.4. | Работен обем на отделния цилиндър |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Работен обем на отделния цилиндър

| 5.2.3.4.1. | Двигател с работен обем за един цилиндър≥ 0,75 dm3

  За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър ≥ 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 15 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството. |
| --- | --- |

5.2.3.4.1.

Двигател с работен обем за един цилиндър≥ 0,75 dm3

За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър ≥ 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 15 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството.

| 5.2.3.4.2. | Двигател с работен обем за един цилиндър< 0,75 dm3

  За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър< 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 30 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството. |
| --- | --- |

5.2.3.4.2.

Двигател с работен обем за един цилиндър< 0,75 dm3

За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър< 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 30 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството.

| 5.2.3.4.3. | Двигател с други пределни стойности на работен обем на цилиндрите
  С одобрението на органа, издаващ типовото одобрение, двигатели с обем на индивидуалните цилиндри, който надхвърля пределните стойности, определени в точки 5.2.3.4.1. и 5.2.3.4.2 могат да се считат за принадлежащи към едно и също семейство. Това одобрение трябва да се основава на технически елементи (изчисления, симулации, опитни резултати), които показват, че превишаването на пределните стойности няма значително влияние върху емисиите на отработили газове. |
| --- | --- |

5.2.3.4.3.

Двигател с други пределни стойности на работен обем на цилиндрите

С одобрението на органа, издаващ типовото одобрение, двигатели с обем на индивидуалните цилиндри, който надхвърля пределните стойности, определени в точки 5.2.3.4.1. и 5.2.3.4.2 могат да се считат за принадлежащи към едно и също семейство. Това одобрение трябва да се основава на технически елементи (изчисления, симулации, опитни резултати), които показват, че превишаването на пределните стойности няма значително влияние върху емисиите на отработили газове.

| 5.2.3.5. | Метод на смукване на въздух:






  a) | естествено смукване; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.5.

Метод на смукване на въздух:

a)

естествено смукване;

| б) | под налягане (с компресор); |
| --- | --- |

б)

под налягане (с компресор);

| в) | под налягане с охладител на въздуха. |
| --- | --- |

в)

под налягане с охладител на въздуха.

| 5.2.3.6. | Тип гориво






  a) | дизел; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.6.

Тип гориво

a)

дизел;

| б) | природен газ (ПГ); |
| --- | --- |

б)

природен газ (ПГ);

| в) | втечнен петролен газ (ВНГ); |
| --- | --- |

в)

втечнен петролен газ (ВНГ);

| г) | етанол. |
| --- | --- |

г)

етанол.

| 5.2.3.7. | Тип горивна камера






  a) | отворена горивна камера; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.7.

Тип горивна камера

a)

отворена горивна камера;

| б) | разделна камера; |
| --- | --- |

б)

разделна камера;

| в) | други типове. |
| --- | --- |

в)

други типове.

| 5.2.3.8. | Тип запалване






  a) | с принудително запалване; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.8.

Тип запалване

a)

с принудително запалване;

| б) | със самовъзпламеняване чрез сгъстяване. |
| --- | --- |

б)

със самовъзпламеняване чрез сгъстяване.

| 5.2.3.9. | Клапани и смукателни и изпускателни отвори






  a) | конфигурация; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.9.

Клапани и смукателни и изпускателни отвори

a)

конфигурация;

| б) | брой на клапаните на цилиндър. |
| --- | --- |

б)

брой на клапаните на цилиндър.

| 5.2.3.10. | Тип подаване на гориво






  a) | тип подаване на течно гориво:






  i) | помпа, тръба (за високо налягане) и дюза, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.3.10.

Тип подаване на гориво

a)

тип подаване на течно гориво:

i)

помпа, тръба (за високо налягане) и дюза,

| ii) | редова помпа или разпределителна помпа, |
| --- | --- |

ii)

редова помпа или разпределителна помпа,

| iii) | система помпа-дюза |
| --- | --- |

iii)

система помпа-дюза

| iv) | акумулираща горивна система с високо налягане |
| --- | --- |

iv)

акумулираща горивна система с високо налягане

| v) | карбуратор/и; |
| --- | --- |

v)

карбуратор/и;

| vi) | други; |
| --- | --- |

vi)

други;

| б) | тип подаване на газово гориво:






  i) | газообразни, |
| --- | --- | --- |

б)

тип подаване на газово гориво:

i)

газообразни,

| ii) | течни, |
| --- | --- |

ii)

течни,

| iii) | смесители, |
| --- | --- |

iii)

смесители,

| iv) | други, |
| --- | --- |

iv)

други,

| в) | други типове. |
| --- | --- |

в)

други типове.

| 5.2.3.11. | Разни устройства






  a) | рециркулация на отработили газове (EGR); |
| --- | --- | --- |

5.2.3.11.

Разни устройства

a)

рециркулация на отработили газове (EGR);

| б) | впръскване на вода; |
| --- | --- |

б)

впръскване на вода;

| в) | нагнетяване на въздух; |
| --- | --- |

в)

нагнетяване на въздух;

| г) | други. |
| --- | --- |

г)

други.

| 5.2.3.12. | Технология за електронно управление
  Наличието или липсата в двигателя на модул за електронно управление (ECU) се разглежда като основен параметър на семейството.
  В случай на електронно управлявани двигатели производителят представя техническите елементи, с които се обяснява групирането на тези двигатели в едно и също семейство, т.е. причините, поради които се очаква тези двигатели да удовлетворяват едни и същи изисквания за емисиите. Тези елементи могат да бъдат изчисления, симулации, оценки, описание на параметрите на впръскване, опитни резултати и др.
  Примери за контролирани характеристики са:






  a) | регулиране на момента на впръскването; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.12.

Технология за електронно управление

Наличието или липсата в двигателя на модул за електронно управление (ECU) се разглежда като основен параметър на семейството.

В случай на електронно управлявани двигатели производителят представя техническите елементи, с които се обяснява групирането на тези двигатели в едно и също семейство, т.е. причините, поради които се очаква тези двигатели да удовлетворяват едни и същи изисквания за емисиите. Тези елементи могат да бъдат изчисления, симулации, оценки, описание на параметрите на впръскване, опитни резултати и др.

Примери за контролирани характеристики са:

a)

регулиране на момента на впръскването;

| б) | налягане на впръскването; |
| --- | --- |

б)

налягане на впръскването;

| в) | множество впръсквания; |
| --- | --- |

в)

множество впръсквания;

| г) | налягане на компресора; |
| --- | --- |

г)

налягане на компресора;

| д) | VGT; |
| --- | --- |

д)

VGT;

| (е) | рециркулация на обработилите газове. |
| --- | --- |

(е)

рециркулация на обработилите газове.

| 5.2.3.13. | Последваща обработка на отработилите газове:
  Функцията и комбинацията на следните устройства се счита за критерий за членство в семейство двигатели:






  a) | окисляващ катализатор; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.13.

Последваща обработка на отработилите газове:

Функцията и комбинацията на следните устройства се счита за критерий за членство в семейство двигатели:

a)

окисляващ катализатор;

| б) | трипътен катализатор; |
| --- | --- |

б)

трипътен катализатор;

| в) | система DeNOx със селективна редукция на NOx (добавка на химичен редуктор); |
| --- | --- |

в)

система DeNOx със селективна редукция на NOx (добавка на химичен редуктор);

| г) | други deNOx системи; |
| --- | --- |

г)

други deNOx системи;

| д) | уловител на прахови частици с пасивно регенериране; |
| --- | --- |

д)

уловител на прахови частици с пасивно регенериране;

| е) | уловител на прахови частици с активно регенериране; |
| --- | --- |

е)

уловител на прахови частици с активно регенериране;

| ж) | други уловители на прахови частици; |
| --- | --- |

ж)

други уловители на прахови частици;

| з) | други устройства. |
| --- | --- |

з)

други устройства.

В случай на двигател, сертифициран без система за последваща обработка, било като базов двигател или като член на семейство двигатели, този двигател, когато е оборудван с окисляващ катализатор, може да бъде включен в същото семейство, ако не изисква гориво с различни характеристики.

Ако двигателят изисква гориво със специфични характеристики (напр. уловители на прахови частици, които изискват специални добавки в горивото, за да се гарантира процеса на регенериране), решението за включване в същото семейство се основава на технически данни, предоставени от производителя. Тези данни указват,че очакваното ниво на емисиите от оборудвания двигател е в съответствие със същата пределна стойност, както и необорудваният двигател.

В случай на двигател, сертифициран със система за последваща обработка, било като базов двигател или като член на семейство двигатели, чийто базов двигател е оборудван със същата система за последваща обработка, този двигател, когато е без система за последваща обработка, не може да бъде включен в същото семейство двигатели.

5.2.4.   Избор на базовия двигател

5.2.4.1.   Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

След като семейството двигатели е било съгласувано с органа, издаващ типовото одобрение, се избира базовият двигател от семейството, с използване на първостепенния критерий за най-висок горивен дебит за един такт при заявена честота на въртене при максимален въртящ момент. Когато два или повече двигателя удовлетворяват този основен критерий, базовият двигател се избира по втори критерий, който представлява максималното подаване на гориво за един такт на двигателя при номинална честота на въртене.

5.2.4.2.   Двигатели с принудително запалване

След като семейството двигатели е било съгласувано с органа, издаващ типовото одобрение, се подбира базовият двигател от семейството, с използване на първостепенния критерий за най-голям работен обем. Когато два или повече двигателя удовлетворяват този основен критерий, базовият двигател се избира, като се използват вторичните критерии в следния ред:

| a) | най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при честотата на въртене при заявена номинална мощност; |
| --- | --- |

a)

най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при честотата на въртене при заявена номинална мощност;

| б) | най-бързо предварение на запалването; |
| --- | --- |

б)

най-бързо предварение на запалването;

| в) | най-ниска норма на рециркулация на отработилите газове. |
| --- | --- |

в)

най-ниска норма на рециркулация на отработилите газове.

5.2.4.3.   Забележки за избора на базовия двигател

В някои случаи органът, издаващ одобрението или сертификата, може да реши, че подлагането на изпитване на допълнителни двигатели е най-добрият начин да се определи екземплярът с най-високо ниво на емисии. В такъв случай производителят предоставя целесъобразната информация, за да се определят двигателите в семейството, които вероятно имат най-високо ниво на емисии.

Ако двигателите от семейството притежават други особености, които може да се счита, че влияят на емисиите на отработилите газове, тези особености се определят и се отчитат при подбора на базовия двигател.

Ако двигателите от семейството отговарят на едни същи стойности на емисиите през различни периоди от срока на експлоатация , това също се отчита при избора на базовия двигател.

6.   УСЛОВИЯ НА ИЗПИТВАНЕТО

6.1.   Условия на изпитванията в лаборатория

Измерват се абсолютната температура (T
  a) на входящия въздух при смукателния отвор на двигателя, изразена в Келвин, и атмосферното налягане на сухия въздух (p
  s), изразено в kPa, а параметърът f
  a се определя съгласно следните изисквания : в многоцилиндрови двигатели, които имат отделни групи събирателни колектори, например с „V“ конфигурация, се взема средната температура на отделните групи. Параметърът f
  a се докладва заедно с резултатите от изпитването. За по-добра повторяемост и възпроизводство на резултатите от изпитването, се препоръчва параметърът f
  a да е такъв, че: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:
  двигатели с естествено смукване и с механичен компресор: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:

двигатели с естествено смукване и с механичен компресор:

Formula

(1)

двигатели с турбокомпресор със или без охлаждане на входящия въздух:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| б) | двигатели с принудително запалване: | (3) |
| --- | --- | --- |

б)

двигатели с принудително запалване:

Formula

(3)

6.2.   Двигатели с охлаждане на въздуха на пълнене

Температурата на въздуха от компресора се отчита и трябва да е, при номинална честотата на въртене на двигателя и при пълно натоварване, в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха на турбокомпресора, указана от производителя. Температурата на охлаждащата среда е най-малко 293 К (20 oC).

Когато се използва изпитвателна система със стенд или външен вентилатор, температурата на въздуха от компресора е в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха на турбокомпресора, указана от производителя, при номинална честотата на въртене и пълно натоварване. Зададените по-горе стойности на температурата и дебитът на охлаждащото средство на охладителя на въздуха от компресора не трябва да се променят за целия цикъл на изпитване, освен ако това води до непредставително преохлаждане на въздуха от компресора. Обемът на охладителя на въздуха от компресора трябва да се основава на добрата инженерна практика и да е представителен за сериен двигател в експлоатационни условия.

6.3.   Мощност на двигателя

Основа на измерването на специфичните емисии е ненормираната мощност, както е определена в Правило No 85 на ИКЕ.

Спомагателното оборудване, което е необходимо само при експлоатацията на превозното средство и което може да бъде монтирано върху двигателя, се отстранява за изпитването. Следният неизчерпателен списък е само примерен:

| a) | пневматичен компресор на спирачките; |
| --- | --- |

a)

пневматичен компресор на спирачките;

| б) | компресор за кормилно управление; |
| --- | --- |

б)

компресор за кормилно управление;

| в) | компресор на климатичната инсталация; |
| --- | --- |

в)

компресор на климатичната инсталация;

| г) | помпи за хидравличните цилиндри. |
| --- | --- |

г)

помпи за хидравличните цилиндри.

Когато спомагателното оборудване не е отстранено, мощността, консумирана от него, се определя, за да се регулират зададените стойности и да се изчисли работата на двигателя, извършена по време на изпитвателния цикъл.

6.4.   Система на двигателя за пълнене с въздух

Използва се система за пълнене с въздух или система на изпитвателната лаборатория, която представлява система за ограничаване на въздушния приток в рамките на ± 300 Ра от максималната стойност, указана от производителя за неизползван въздушен филтър, когато двигателят работи при номинална честота и пълно натоварване.

6.5.   Изпускателна система на двигателя

Използва се изпускателна система на двигателя или система на изпитвателната лаборатория, която дава противоналягане на отработилите газове в рамките на ± 650 Ра от максималната стойност, указана от производителя, когато двигателят работи при номинална честота и пълното натоварване. Изпускателната система на двигателя трябва да е съобразена с изискванията за взимане на проби от отработилите газове, както е посочено в точки 8.3.2.2. и 8.3.3.2.

6.6.   Двигател със система за последваща обработка на отработилите газове

Ако двигателят е оборудван с устройство за последваща обработка на отработилите газове, изпускателната тръба трябва да има същия диаметър, като на тръбата, използвана в действителни условия, за разстояние, равно на четири диаметъра преди началото на разширителната част, където се намира устройството за последваща обработка. Разстоянието от фланеца на изпускателния колектор или изхода на турбокомпресора до устройството за последваща обработка е същото, което е указано в конфигурацията на превозното средство, или е в рамките на спецификациите на производителя за това разстояние. Противоналягането или ограниченията на отработилите газове трябва да отговарят на гореописаните критерии и да могат да се регулират от клапан. Контейнерът за последваща обработка може да се отстранява по време на симулираните изпитвания и по време на съставяне на графика на двигателя и да се замества с равностоен контейнер с неактивен катализатор.

Емисиите, измерени при изпитвателния цикъл, са представителни за съответните емисии в действителни работни условия. В случай на двигател, оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, която изисква потреблението на реагент, реагентът, използван за всички изпитвания, трябва да бъде заявен от производителя.

За двигатели, чиито системи за последваща обработка на отработилите газове периодично се регенерират, както е описано в точка 6.6.2., резултати от емисиите се коригират, за да отчетат регенерирането. В този случай, средната емисия зависи от честотата на регенерирането що се отнася до частта от изпитванията, през които се извършва регенерирането.

Системи за последваща обработка на отработилите газове с непрекъсната регенерация съгласно точка 6.6.1. не изискват специална процедура на изпитване.

6.6.1.   Непрекъснато регенерирането

За система за последваща обработка на обработили газове, която се основава на непрекъснато регенерирането, емисиите се измерват при система за последваща обработка на обработили газове, която е така стабилизирана, че да е в режим на повторяеми емисии.

Регенерационният процес се извършва най-малко веднъж по време на WHTC изпитването и производителят заявява нормалните условия, при които става това (сажди, температура, противоналягане на отработили газове и т.н.).

За да се докаже, че регенерационният процес е непрекъснат, се провеждат най-малко три WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател. При изпитванията се записват температурата и налягането (температурите преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане на обработилите газове и т.н.).

Системата за последваща обработка се счита за задоволителна, ако условията, заявени от производителя, се срещат по време на изпитването зa достатъчно дълго време и резултатите от емисиите не се разсейват с повече от ±15 %.

Ако системата за последваща обработка на отработили газове има защитен режим, който превключва към периодичен режим на регенериране, това се проверява съгласно точка 6.6.2. За този специфичен случай приложимите пределни стойности на емисиите могат да се превишат и няма да бъдат претегляни.

6.6.2.   Периодично регенериране

За последващата обработка на отработили газове на база периодичен процес на регенериране, емисиите се измерват чрез най-малко две ЕТС изпитвания, едно по време на и две извън регенерирането при стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове и резултатите се претеглят.

Процесът на регенериране настъпва най-малко един път по време на ЕТС изпитването. Двигателят може да бъде оборудван с превключвател, способен да предотврати или разреши регенерационния процес, при условие че това действие няма ефект върху оригиналната калибровка на двигателя.

Производителят заявява условията на нормалните параметри, при които се извършва регенерационният процес (сажди, температура, противоналягане на отработили газове и т.н.), както и неговата продължителност, въз основа на броя изпитвателни цикли (nr). Производителят също осигурява всичките данни за определяне на броя изпитвателни цикли между две регенерирания (n). Точната процедура за определяне на това време се одобрява от органа, издаващ типовото одобрение, въз основа на добра техническа преценка.

Производителят осигурява система за последваща обработка на отработили газове, с цел постигане на регенериране по време на WHTC изпитването. По време на подготвителната фаза на двигателя не се извършва регенериране.

Средните емисии между регенерационните фази се определят от средното аритметично на няколко приблизително равноотстоящи WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател. Препоръчва се да се извърши поне едно WHTC изпитване, възможно най-близко преди регенерационното изпитване, и едно WHTC незабавно след регенерационното изпитване. Като алтернатива, производителят може да осигури данни, показващи, че емисиите остават константа (± 15 %) между регенерационните фази. В този случай се използват емисиите само на едно WHTC изпитване.

По време на регенерационното изпитване всички данни, необходими за откриване на регенерирането, се записват (СО или NOx емисии, температура преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане на отработилите газовеи т.н.).

По време на регенерационния процес могат да се превишат приложимите пределни стойности на емисиите.

Измерените емисии се претеглят съгласно точка 8.5.2.2. и крайният претеглен резултат не трябва да превишава приложимите пределни стойности на емисиите. Процедурата на изпитването е изобразена схематично на фиг. 2.

Фиг. 2

Схема на периодично регенерирането:

Image

6.7.   Охладителна система

Използва се система за охлаждане на двигателя, която е в състояние да поддържа двигателя при нормалните работни температури, предписани от производителя.

6.8.   Смазочно масло

Смазочното масло се указва от производителя и е представително за смазочното масло, предлагано на пазара. Характеристиките на използваното смазочно масло за изпитването трябва да бъдат вписани и представени заедно с резултатите от изпитването.

6.9.   Спецификации на еталонните горива

Еталонното гориво е указано в допълнение 2 към настоящото приложение за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и приложения 6 и 7 за двигатели, използващи за гориво СПГ и ВНГ.

Температурата на горивото е в съответствие с препоръките на производителя.

7.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА ИЗПИТВАНИЯТА

7.1.   Принципи на измерване на емисиите

В настоящото приложение са описани два принципа на измерване, които са функционално еквивалентни. И двата принципа могат да бъдат използвани за изпитвателните цикли WHTC и WHSC :

| a) | газообразните компоненти се измерват в неразредените отработили газове в реално време, а праховите частици се определят като се използва система за частично разреждане на потока; |
| --- | --- |

a)

газообразните компоненти се измерват в неразредените отработили газове в реално време, а праховите частици се определят като се използва система за частично разреждане на потока;

| б) | газообразните компоненти и праховите частици се определят с използване на система за разреждане на целия поток (CVS система); |
| --- | --- |

б)

газообразните компоненти и праховите частици се определят с използване на система за разреждане на целия поток (CVS система);

| в) | допуска се коя да е комбинация от двата принципа (напр. измерване на неразредени газове и измерване на целия поток прахови частици. |
| --- | --- |

в)

допуска се коя да е комбинация от двата принципа (напр. измерване на неразредени газове и измерване на целия поток прахови частици.

Двигателят се подлага на изпитвателни цикли, указани по-долу.

7.2.   Преходен изпитвателен цикъл WHTC

Преходният изпитвателен цикъл WHTC е описан в приложение 1 като секунда по секунда разчетена последователност на нормирани стойности на честота на въртене и въртящ момент, които се прилагат за всички двигатели, обхванати в това приложение. <За да може изпитването да се проведе върху изпитвателната камера на двигателя, стандартизираните стойности се преобразуват в действителни стойности за отделния двигател, подложен на изпитване, въз основа на кривата на графиката на двигателя. Това преобразуване се нарича „денормализация“ , а така развитият изпитвателен цикъл се приема за еталонен цикъл на двигателя, който ще се изпитва. Цикълът се извършва на изпитвателната камера с тези еталонни стойности на честота на въртене и въртящ момент и се записват действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент. С цел да се удостовери извършеното изпитване, при завършването му се прави регресивен анализ на между еталонните и действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент.

За изчисляване на специфичните спирачни емисии, действителната работа на цикъла се изчислява чрез интегриране на действителната мощност на двигателя през време на цикъла. За удостоверяване на цикъла, действителната работа на цикъла трябва да е в рамките на предписаните пределни стойности за работата на цикъла от еталонния цикъл (работа на еталонния цикъл).

Газообразните замърсители могат да бъдат отчитани непрекъснато или да им се взима проба в торба за проби. Пробата на праховите частици се разрежда с кондициониран околен въздух и се улавят на единичен подходящ филтър. WHTC е изобразен схематично на фиг. 3.

Фиг. 3

Изпитвателен цикъл WHTC

Image

7.3.   Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях WHSC

Изпитвателният цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях WHSC се състои от определен брой нормирани режими на честота на въртене и натоварване, които обхващат типичния работен диапазон на двигателите с тежък режим на работа. Не се извършва пробег в режим 0, а въпросният режим само се отчита математически посредством тегловен коефициент от 0,24 и нулеви емисии и мощност. Двигателят трябва да работи в продължение на предписаното време за всеки режим, като скоростта на въртене и натоварването се променят линейно в рамките на 20 секунди. С цел да се удостовери извършеното изпитване, при завършването му се прави регресивен анализ между еталонните и действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент.

При всеки режим и линейните преходи между режимите се определят концентрацията на всеки газообразен замърсител, потокът на отработилите газове и изходящата мощност, както и усреднените измерени стойности за цикъла на изпитване. Газообразните замърсители могат да записвани непрекъснато или да им се взима проба в торба за проби. Пробата на праховите частици се разрежда с кондициониран околен въздух. Взима се една проба за цялата изпитвателна процедура и се събира върху един подходящ филтър.

За изчисляване на специфичните емисии в режим на двигателна спирачка, действителната работа на цикъла се изчислява чрез интегриране на действителната мощност на двигателя през време на цикъла.

WHSC е показан в таблица 1. Тегловните коефициенти (WF) са дадени само за справка. Режимът на празен ход е разделен на две: режим 1 в началото и режим 13 в края на цикъла на изпитването.

Таблица 1

Изпитване WHSC

| Режим
  M | Нормирана честота на въртене
  ( %) | Нормиран товар
  ( %) | Тегловен коефициент
  за сравнение | Времетраене на режима: вкл. 20 s стабилно състояние |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Изменение на въртящия момент | — | 0,24 | — |
| 1 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 0,02 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 0,10 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 0,03 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 0,02 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 0,08 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 0,03 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 0,06 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 0,05 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 0,02 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 0,08 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 0,10 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 0,17/2 | 210 |
| Сума | | | 1,00 | 1 895 |

Режим

M

Нормирана честота на въртене

( %)

Нормиран товар

( %)

Тегловен коефициент

за сравнение

Времетраене на режима: вкл. 20 s стабилно състояние

0

Изменение на въртящия момент

—

0,24

—

1

0

0

0,17/2

210

2

55

100

0,02

50

3

55

25

0,10

250

4

55

70

0,03

75

5

35

100

0,02

50

6

25

25

0,08

200

7

45

70

0,03

75

8

45

25

0,06

150

9

55

50

0,05

125

10

75

100

0,02

50

11

35

50

0,08

200

12

35

25

0,10

250

13

0

0

0,17/2

210

Сума

1,00

1 895

7.4.   Обща последователност на изпитването

Следната схема съдържа общите указания, които следва да бъдат спазвани по време на изпитване. Подробностите за всяка стъпка са описани в съответните точки. Когато това е уместно, се допускат отклонения от указанията, но специфичните изисквания на съответните параграфи са задължителни.

При изпитване WHTC процедурата на изпитването се състои от изпитване на пускане на студен двигател, извършено след естествено или принудително охлаждане на двигателя, период на загряване и изпитване на пускане на загрял двигател.

При изпитване WHSC процедурата на изпитването се състои от изпитване на пускане на загрял двигател, извършено след подготовка на двигателя според WHSC, режим 9.

Image

7.5.   Процедура за съставяне на графика на двигателя

За да се генерират WHTC и WHSC върху изпитвателната камера, за двигателя трябва да се изготви графика преди провеждането на изпитвателния цикъл, за да се определят кривата на честотата на въртене спрямо момента на въртене и кривата на честотата на въртене спрямо мощността.

7.5.1.   Определяне обхвата на графиката на скоростта на въртене

Минималната и максималната честотата на въртене, включени в графиката, се определят, както следва:

| Минималната честотата на въртене, включена в графиката = | честотата на въртене на празен ход ата |
| --- | --- |
| Максималната честотата на въртене, включена в график = | n
  hi x 1,02 или честотата на въртене , при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, взема се по-ниската от двете стойности |

Минималната честотата на въртене, включена в графиката =

честотата на въртене на празен ход ата

Максималната честотата на въртене, включена в график =

n
  hi x 1,02 или честотата на въртене , при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, взема се по-ниската от двете стойности

7.5.2.   Методика за съставяне на крива на двигателя

Двигателят се загрява при максимална мощност, за да се стабилизират параметрите на двигателя, съгласно препоръките на производителя и на добрата инженерна практика. След като двигателят е стабилизиран, графиката на двигателя се съставя, както следва:

| a) | двигателят се освобождава от хода и се пуска на празен ход; |
| --- | --- |

a)

двигателят се освобождава от хода и се пуска на празен ход;

| б) | двигателят се пуска при настройка за пълно натоварване на впръсквателната помпа при минималната честота на въртене, включена в графиката; |
| --- | --- |

б)

двигателят се пуска при настройка за пълно натоварване на впръсквателната помпа при минималната честота на въртене, включена в графиката;

| в) | честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min-1/s от минималната и максималната честотата на въртене, включени в графиката. Точките за нанасяне на честотата на въртене и въртящия момент се записват при норма на взимане на пробата от най-малко 1 точка в секунда. |
| --- | --- |

в)

честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min-1/s от минималната и максималната честотата на въртене, включени в графиката. Точките за нанасяне на честотата на въртене и въртящия момент се записват при норма на взимане на пробата от най-малко 1 точка в секунда.

7.5.3.   Алтернативно изготвяне на графика

Ако производител счита, че гореописаните техники за изготвяне на графиката не са безопасни или представителни за даден двигател, може да се използва алтернативна технология за изготвяне на графиката. Тези алтернативни техники трябва да отговарят на предназначението на определените процедури за изготвянето на графиката за определяне на възможния максимален момент на въртене при всички честоти на въртене на двигателя, достигани по време на изпитвателните цикли. Отклоненията от технологичните изисквания за изготвяне на графиката, определени в настоящата точка, по причини за безопасност или представителност, се одобряват от службата, издаваща типовото одобрение, заедно с обосновката за тяхното използване. За двигатели, оборудвани с регулатор на оборотите турбокомпресор, графиката на въртящия момент не трябва да се построява при намаляващи честоти на въртене.

7.5.4.   Повтаряне на изпитвания

Не е необходимо да се изготвя графика на двигателя преди осъществяването на всеки отделен цикъл на изпитване. Преди изпитвателен цикъл наново се изготвя графика на двигателя, когато:

| a) | по техническа преценка е изминал неоснователно дълъг срок от време от последната изготвена графика; или |
| --- | --- |

a)

по техническа преценка е изминал неоснователно дълъг срок от време от последната изготвена графика; или

| б) | по двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат евентуално да повлияят върху работата на двигателя. |
| --- | --- |

б)

по двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат евентуално да повлияят върху работата на двигателя.

7.6.   Генериране на еталонен изпитвателен цикъл

7.6.1.   Денормализация на честота на въртене

Честота на въртене на двигателя се денормализира, като се използва следната формула:

| Действителна честота на въртене = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle | (4) |
| --- | --- |

Действителна честота на въртене = n
  norm × (0,45 × n
  lo+0,45 × n
  pref+0,1 × n
  hi – n
  idle) × 2,0327 + n
  idle

(4)

където:

| n
  lo е | най-ниската честота на въртене, при която мощността е 55 % от максималната мощност; |
| --- | --- |
| n
  pref | е честотата на въртене, при която интегралът на максималния въртящ момент е 51 % от стойността целия интеграл; |
| n
  hi е | най-високата честота на въртене, при която мощността е 70 % от максималната мощност; |
| n
  idle | честота при празен ход; |

n
  lo е

най-ниската честота на въртене, при която мощността е 55 % от максималната мощност;

n
  pref

е честотата на въртене, при която интегралът на максималния въртящ момент е 51 % от стойността целия интеграл;

n
  hi е

най-високата честота на въртене, при която мощността е 70 % от максималната мощност;

n
  idle

честота при празен ход;

както е показано на фиг. 4.

Фиг. 4

Определяне на изпитвателните честоти на въртене

Image

7.6.1.1.   Определяне на предпочитаните честоти

От графиката на двигателя, определена в съответствие с точка 7.5.2. интегралът от максималния въртящ момент се изчислява за интервала n
  idle до n
  95h. n
  95h е най-високата честота на въртене, при която мощността е 95 % от максималната мощност. Тогава n
  pref се определя като честотата на въртене, която отговаря на 51 % от стойността на целия интеграл, както е показано на фиг. 5.

Фиг. 5

Определяне на n
  pref

Image

7.6.2.   Денормализация на въртящия момент на двигателя

Стойностите на въртящия момент от таблицата на графика на работа на динамометричния стенд от допълнение 1 се нормират до максималния въртящ момент при съответната честота на въртене. Стойностите на въртящия момент на еталонния цикъл се денормализират, като се използва кривата за изготвяне на графиката, определена съгласно точка 1.3, както следва:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

за съответната действителна честота на въртене, определена в точка 7.6.1.

7.6.3.   Пример за процедура на денормализация

Като пример, следната контролна точка се денормализира:

| % от честотата на въртене | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| % от въртящия момент | = | 82 % |

% от честотата на въртене

=

43 %

% от въртящия момент

=

82 %

При дадени следни стойности:

| n
  lo | = | 1,015 min-1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2,200 min-1 |
| n
  pref | = | 1,300 min-1 |
| n
  idle | = | 600 min-1 |

n
  lo

=

1,015 min-1

n
  hi

=

2,200 min-1

n
  pref

=

1,300 min-1

n
  idle

=

600 min-1

се получава:

| |
| --- |
| | = 1,178 min-1 |

Formula

= 1,178 min-1

където максимален въртящ момент от 700 Nm се наблюдава на кривата на графиката при 1 178 min-1.

Formula = 574 Nm

7.7.   Потвърждаване на проведеното изпитване

7.7.1.   Изчисляване цикъла на работа

Всякакви точки, записани при пускането на двигателя, се пропускат. Работата на цикъла W
  act (kWh), се изчислява на основата на стойностите на честотата на въртене и въртящия момент от обратната връзка за работата на двигателя. Еталонната работа на цикъла W
  ref (kWh) се изчислява на основата на еталонните стойности на честотата на въртене и въртящия момент на двигателя. Действителната работа на цикъла W
  act, се използва за сравнение с еталонната работа на цикъла W
  ref и за изчисляване специфичните спирачни емисии (вж. точка и 8.5.2.1.).

За интегрирането на еталонната и действителната мощност на двигателя се използва същата методология. Ако трябва да се определят стойностите между съседни еталонни или съседни измерени стойности, се прилага линейна интерполация. При интегрирането на действителната работа на цикъла, всички отрицателни стойности на въртящия момент се нулират и се включват в стойността. Ако честотата на интегрирането е по-малка от 5 Hz и, ако по време на даден отрязък от време, стойността на въртящия момент се промени от положителна към отрицателна, или от отрицателна към положителна, отрицателната част се пресмята и се нулира. Положителната част се включва в интегрираната стойност.

Стойността на W
  actе между 85 % и 105 % от W
  ref.

7.7.2.   Статистическа проверка на изпитвателния цикъл

Извършва се линейна регресия на действителните стойности към еталонните за честотата на въртене, въртящия момент и мощността.

За да се сведе до минимум ефектът на отклонение на времезакъснението между действителните и еталонните стойности на цикъла, цялата последователност на сигнали от обратната връзка по честота на въртене и въртящ момент на двигателя може се ускори или забави по отношение на еталонната честота на въртене и въртящ момент. Ако сигналите от обратната връзка се сменят, и честотата на въртене и въртящият момент трябва да се сменят в същото количество и същата посока.

Използва се методът на най-малките квадрати, като най-пригодното уравнение има вида:

| y = mx + b | (6) |
| --- | --- |

y = mx + b

(6)

където:

| y | = | действителна стойност на честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW) |
| --- | --- | --- |
| m | = | наклон на кривата на регресия |
| x | = | еталонна стойност на честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW) |
| b | = | пресичането на у с кривата на регресия |

y

=

действителна стойност на честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW)

m

=

наклон на кривата на регресия

x

=

еталонна стойност на честота на въртене (min-1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW)

b

=

пресичането на у с кривата на регресия

Стандартната грешка на оценяването (SEE) на у по х и коефициентът на определяне (r2) се изчислява за всяка една крива на регресия.

Препоръчва се този анализ да се извършва при 1 Hz. Изпитването се счита за валидно, ако са изпълнени всички критерии от таблица 2.

Таблица 2

Допуски на кривата на регресия

| | Честота на въртене | Въртящ момент | Мощност |
| --- | --- | --- | --- |
| Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х | макс. 100 min-1 | макс. 13 % от максималния въртящ момент на двигателя | макс. 8 % от максималната мощност на двигателя |
| Наклон на кривата на регресията, m | 0,95 дo 1,03 | 0,83 - 1,03 | 0,89 - 1,03 |
| Коефициент за определяне, r2 | мин. 0,970 | мин. 0,850 | мин. 0,910 |
| Пресичане на у с кривата на регресия b | ± 50 min-1 | ± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, което е по-голямо | ± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, което е по-голямо |

Честота на въртене

Въртящ момент

Мощност

Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х

макс. 100 min-1

макс. 13 % от максималния въртящ момент на двигателя

макс. 8 % от максималната мощност на двигателя

Наклон на кривата на регресията, m

0,95 дo 1,03

0,83 - 1,03

0,89 - 1,03

Коефициент за определяне, r2

мин. 0,970

мин. 0,850

мин. 0,910

Пресичане на у с кривата на регресия b

± 50 min-1

± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, което е по-голямо

± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, което е по-голямо

Единствено за целите на регресията е разрешено заличаването на точки, отбелязани в таблица 3, преди правенето на изчисления на регресията. Тези точки, обаче, не се заличават за изчисляването на работата на цикъла и емисиите. Точка на празен ход се дефинира като точка, която има нормиран еталонен въртящ момент от 0 % и нормирана еталонна честота на въртене от 0 %. Заличаването на точки може да се приложи към целия цикъл или която и да е негова част.

Таблица 3

Разрешени заличавания на точки от регресивните анализи

| Условие | Точки, които могат да се заличат |
| --- | --- |
| Първи 6 ± 1 секунди | Честота на въртене, въртящ момент, мощност |
| Пълен товар и действителен въртящ момент < 95 % от еталонния въртящ момент | Въртящ момент и/или мощност |
| Пълен товар и действителна честота на въртене < 95 % от еталонната честота на въртене | Честота на въртене и/или мощност |
| Липса на товар и действителен въртящ момент > еталонния въртящ момент | Момент на въртене и/или мощност |
| Липса на товар и действителен въртящ момент < ± 2 % от макс. въртящ момент (точка на празен ход) | Честота на въртене и/или мощност |
| Липса на товар и еталонен въртящ момент < 0 % от макс. въртящ момент (точка на режим на работа на двигателя) | Момент на въртене и/или мощност |

Условие

Точки, които могат да се заличат

Първи 6 ± 1 секунди

Честота на въртене, въртящ момент, мощност

Пълен товар и действителен въртящ момент < 95 % от еталонния въртящ момент

Въртящ момент и/или мощност

Пълен товар и действителна честота на въртене < 95 % от еталонната честота на въртене

Честота на въртене и/или мощност

Липса на товар и действителен въртящ момент > еталонния въртящ момент

Момент на въртене и/или мощност

Липса на товар и действителен въртящ момент < ± 2 % от макс. въртящ момент (точка на празен ход)

Честота на въртене и/или мощност

Липса на товар и еталонен въртящ момент < 0 % от макс. въртящ момент (точка на режим на работа на двигателя)

Момент на въртене и/или мощност

7.8.   Провеждане на изпитване на емисиите

7.8.1.   Въведение

Емисиите на отработилите газове от двигателя, които се измерват, включват газообразни компоненти (въглероден окис, обща маса на въглеводородите или неметановите въглеводороди, метан и азотни окиси) и прахови частици. В допълнение, често се използва въглероден двуокис, като индикаторен газ при определяне коефициента на разреждане на системите за разреждане на част от или целия поток.

Горните замърсители се изследват по време на предписаните изпитвателни цикли. Концентрацията на газообразните компонентите се определя през цикъла или в неразредените обработили газове, чрез интегриране на сигналите от анализатора, или в разредените отработили газове на CVS система за разреждане на целия поток, чрез интегриране или взимане на проба с торба. За праховите частици се събира пропорционална проба от разредените отработили газове върху указан филтър чрез частично разреждане на потока или разреждане на целия поток. В зависимост от използвания метод, дебитът на неразредените или разредени отработили газове се определя по време на цикъла, за да се изчислят стойностите на масовите емисии замърсители. За да се изчислят граммолите на всеки замърсител, излъчвани на киловатчас, стойностите на масовите емисии се отнасят към работата на двигателя, изчислена в съответствие с точка 7.7.1.

7.8.2.   Процедури преди изпитването

Предхождащи изпитването измервания на двигателя, проверки на работата му и калибриране на системите се правят преди процедурата на съставяне на графика на двигателя в съответствие с общата последователност, описана в точка 7.4.

7.8.2.1.   Охлаждане на двигателя (единствено при изпитване на пускане на студен двигател)

Може да се приложи процедура на естествено или принудително охлаждане. При принудително охлаждане се използва добрата инженерна преценка за конструиране на системи, които да изпращат охлаждащ въздух през двигателя, студено масло през смазочната система на двигателя, да отнемат топлината от охладителя през охладителната система на двигателя и да отнеме топлината от системата за последваща обработка на отработилите газове. В случай на принудително охлаждане на системата за последваща обработка на отработилите газове, охлаждащият въздух не се пуска в действие преди системата за последваща обработка на обработилите газове да се е охладила под температурата за задействане на катализатора. Не се допуска процедура на охлаждане, която има за последица непредставителни емисии.

7.8.2.2.   Подготовка на филтрите за вземане на проби от прахови частици

Поне един час преди изпитването всеки филтър се поставя в частично покрито блюдо на Петри, защитено срещу прах, и се поставя в камера за претегляне, с цел стабилизация. В края на стабилизационния период всеки филтър се претегля и се записва теглото на тарата. След това филтърът се съхранява в затворено блюдо на Петри или затворен филтъродържател, докато започне изпитването. Филтърът се използва в рамките на осем часа след изваждането му от камерата за претегляне.

7.8.2.3.   Монтиране на измервателното оборудване

Апаратурата и сондите за вземане на проби трябва да се инсталират в съответствие с предписанията. Изпускателната тръба се свързва със система за разреждане на целия поток, ако се използва такава.

7.8.2.4.   Предварителна подготовка на системата за разреждане и на двигателя (WHSC единствено)

Системата за разреждане и двигателя се пускат и загряват. След загряването, двигателят и системата за вземане на проби се подготвят предварително като двигателят работи на режим 9 за минимум 10 минути, а едновременно работи или системата за разреждане на част от потока, или системата за разреждане на целия поток и системата за вторично разреждане. Могат да се събират за опит проби на емисии на прахови частици. Не е необходимо обаче стабилизирането или претеглянето на тези филтри за проба и те могат да бъдат бракувани. Дебитите са регулирани приблизително като дебитите, избрани за изпитването.

7.8.2.5.   Пускане на системата за взимане на проби на прахови частици

Системата за взимане на проби на прахови частици се пуска и поддържа в действие посредством обхождащ провод. Фоновото ниво на праховите частиците от разредения въздух може да се определи чрез вземане на проба от разредения въздух преди влизането на отработилите газове в тунела за разреждане. Измерването може да бъде направено преди или след изпитването. Стойностите могат да бъдат усреднени, ако е направено измерване и в началото, и в края на цикъла. Ако за измерване на фона се използва различна система за вземане на проби, измерването се извършва успоредно с провеждането на изпитването.

7.8.2.6.   Регулиране на системата за разреждане

Общият поток на разредените отработили газове в система за разреждане на целия поток или потокът на разредените отработили газове в система за разреждане на част от потока се урегулират така, че да се елиминира кондензацията на вода от системата и да се постигне температура върху повърхността на филтъра между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC).

7.8.2.7.   Проверяване на анализаторите

Емисионните анализатори се нулират и регулират. Когато се използват торби за пробите, те се изпразват от съдържанието си.

7.8.3.   Процедура за пускане на двигателя

7.8.3.1.   Изпитване на пускане на студен двигател (WHTC единствено)

Изпитването за пускане при студен двигател се започва, когато температурите на смазочната, охлаждащата и за последваща обработка системи на двигателя са между 293 и 303 K (20 и 30 oC). Двигателят се пуска с използване на един от следните методи:

| a) | двигателят се пуска, както се препоръчва в наръчника на потребителя, с използване на серийно произведен стартер и съответно зареден акумулатор или подходящ захранващ източник; или |
| --- | --- |

a)

двигателят се пуска, както се препоръчва в наръчника на потребителя, с използване на серийно произведен стартер и съответно зареден акумулатор или подходящ захранващ източник; или

| б) | двигателят се пуска с използване на динамометричен стенд. Двигателят се задвижва до ± 25 % от характерната му експлоатационна честота на развъртане на старта. Развъртането се спира в рамките на 1 секунда след пускането на двигателя. Ако двигателят не стартира след 15 секунди завъртане, завъртането се спира и се определя причината за неуспеха, освен ако наръчника на потребителя или наръчника за поддръжка и ремонт не описват по-дългото развъртане като нормално. |
| --- | --- |

б)

двигателят се пуска с използване на динамометричен стенд. Двигателят се задвижва до ± 25 % от характерната му експлоатационна честота на развъртане на старта. Развъртането се спира в рамките на 1 секунда след пускането на двигателя. Ако двигателят не стартира след 15 секунди завъртане, завъртането се спира и се определя причината за неуспеха, освен ако наръчника на потребителя или наръчника за поддръжка и ремонт не описват по-дългото развъртане като нормално.

7.8.3.2.   Период на загряване (единствено WHTC)

Непосредствено след завършване на изпитването на пускане на студен двигател, двигателят се загрява за 5 + 1 минути.

7.8.3.3.   Изпитване за пускане на загрял двигател

7.8.3.3.1.   WHTC

Двигателят се пуска в края на периода на загряване, както е определен в точка 7.8.3.2. , с използване на процедурите, дадени в точка 7.8.3.1.

7.8.3.3.2.   WHSC

Пет минути след завършване на подготовката в режим 9, както е описано в точка 7.8.2.4., двигателят се пуска съгласно препоръчаната от производителя процедура за пускане в ръководството за експлоатация чрез серийно произведен стартер или динамометричен стенд в съответствие с точка 7.8.3.1.

7.8.4.   Протичане на цикъла

Общите изисквания, изложени в настоящата точка се прилагат и за изпитването на пускане на студен двигател, посочено в точка 7.8.3.1., и за изпитването на пускане на загрял двигател, посочено в точка 7.8.3.3.

7.8.4.1.   Последователност на изпитването

Последователността на изпитването започва с пускането на двигателя.

Изпитването се извършва съгласно еталонния цикъл, посочен в точка 7.2. Контролните точки за честотата на въртене и въртящия момент се задават при 5 Hz (10 Hz препоръчително) или повече. Зададените точки се изчисляват чрез линейна интерполация между тези за 1 Hz на еталонния цикъл. Действителната честота на въртене и въртящ момент се записват най-малко всяка секунда по време на изпитвателния цикъл (1 Hz), а сигналите могат да се филтрират електронно.

Изпитването WHSC се извършва съгласно реда на изпитателните режими, изброени в таблица 1 от точка 7.3.

7.8.4.2.   Реагиране на анализатора:

В началото на последователността на изпитването измервателното оборудване се пуска в действие, като едновременно:

| a) | започва да събира или анализира въздуха за разреждане, ако се използва система за разреждане на пълния поток; |
| --- | --- |

a)

започва да събира или анализира въздуха за разреждане, ако се използва система за разреждане на пълния поток;

| б) | започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод; |
| --- | --- |

б)

започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод;

| в) | започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания; |
| --- | --- |

в)

започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания;

| г) | започва да записва масовия дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове; |
| --- | --- |

г)

започва да записва масовия дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове;

| д) | започва да записва обратната връзка за честота на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд. |
| --- | --- |

д)

започва да записва обратната връзка за честота на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд.

Ако се използва измерване на неразредените отработили газове, концентрациите на емисиите ((NM)HC, CO и NOx)и масовият дебит на отработилите газове се измерват постоянно и съхраняват с честота поне 2 Hz в компютърна система. Всички други стойности могат да се записват при минимум едно измерване в секунда (1 Hz). За аналогови анализатори отговорът се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

Ако се използва система за разреждане на целия поток, съдържанието на НС и NOx се измерва постоянно в тунела за разреждане при честота най-малко от 2 Hz. Средните концентрации се определят чрез интегриране на сигналите от анализатора през време на изпитвателния цикъл. Времето за реакция на системата е не повече 20 s и се координира с колебанията на потока CVS и, при необходимост, отклоненията във времето за взимане на проби/изпитвателен цикъл. Съдържанието на СО, CO2, NMHC и CH се определя, като се интегрират непрекъснато измервани сигнали или се анализират концентрациите в торбата за пробите, събрани по време на цикъла. Концентрациите на газообразните замърсители във въздуха за разреждане се определят, като се интегрират или събират във фонова торба. Всички други стойности се записват при най-малко едно измерване в секунда (1 Hz).

7.8.4.3.   Вземане на проби от праховите частици

В началото на последователността на изпитването, системата за събиране на проби на прахови частици се настройва от режим на обхождане към режим на събиране на частици.

Ако се използва система за частично разреждане на потока, помпата/ите за взимане на проба/и се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа пропорционален на масовия дебит на отработилите газове, определен в съответствие с точка 8.3.3.3..

Ако се използва система за разреждане на целия поток, помпата/ите за взимане на проба/и се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа на стойност до ±2,5 % от еталонния дебит. Ако се използва компенсация на потока (т.е. пропорционално регулиране на пробен поток), трябва да се демонстрира, че отношението между основния поток през тунела и пробния поток прахови частици не се променя с повече от ±2,5 % от еталонната си стойност (с изключение на първите 10 секунди от взимането на проби). Средната температура и налягане при газомера/ите или входа на контролно-измервателния уред на потока се записва. Ако еталонният дебит не може да се поддържа по време на целия цикъл (в рамките на ±2,5 %) поради задръстване на филтъра с частици, изпитването се анулира. Изпитването се провежда отново с използване на по-нисък дебит на пробата.

7.8.4.4.   Затихване на двигателя и неизправност на оборудването

Ако двигателят затихне в кой да е момент от изпитването на пускане на студен двигател при WHTC или при WHSC, изпитването се анулира. Двигателят се подготвя и пуска отново съгласно методите на пускане от точка 7.8.3.1. и изпитването се повтаря.

Ако двигателят затихне в кой да е момент от изпитването на пускане на студен двигател при WHTC, изпитването се анулира. Двигателят се загрява за продължителен период съгласно точка 7.8.3.2. и изпитването на пускане на загрял двигател се повтаря. В този случай не е нужно да се повтори изпитването на пускане на студен двигател.

Ако се появи неизправност в кое да е необходимо изпитвателно оборудване по време на цикъла, изпитването се анулира и повтаря съобразно горните разпоредби, в зависимост от изпитвателния цикъл.

7.8.4.5.   Действия след провеждане на изпитването

След завършване на изпитването се спира измерването на масовия дебит на отработилите газове, дебита на разредените отработили газове, газовия поток в събирателните торби и помпата за взимане на проби от прахови частици. При интегриращата анализираща система, взимането на проби продължава до изтичане на времето за реакция на системата.

Концентрациите в събирателните торби, ако се използват такива, се анализират възможно най-бързо, но не по-късно от 20 минути след края на изпитвателния цикъл.

След изпитването на емисии се използват нулев газ и същия калибровъчен газ за повторна проверка на анализаторите. Изпитването се счита за приемливо, когато разликата между резултатите преди изпитването и след изпитването е по-малка от 2 % от стойността на калибровъчния газ.

Филтърът за частици се връща в камерата за претегляне не по-късно от един час след завършване на изпитването. Той се кондиционира в блюдо на Петри, което е защитено срещу прах и позволява въздухообмен, поне за един час, и след това се претегля. Бруто теглото на филтъра се записва.

8.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ И ИЗМЕРВАНЕ НА ЕМИСИИТЕ

Крайният резултат от изпитването се закръглява еднократно до съответния брой знаци след десетичната запетая, посочени в приложимия стандарт за емисии, плюс една допълнителна значеща цифра, в съответствие с ASTM E 29-04 Не се позволява получаването на окончателни резултати на специфичните емисии в режим на двигателна спирачка, чрез закръгляване на междинни стойности.

8.1.   Коригиране за преминаване от сухо към влажно състояние

Ако емисиите се измерват на суха база, то измерената концентрация се преобразува към влажна база съгласно следната формула:

| cw
  = k
  w × c
  d | (7) |
| --- | --- |

cw
  = k
  w × c
  d

(7)

където:

| cw | в влажната концентрация в ppm и обемни % |
| --- | --- |
| c
  d | в сухата концентрация в ppm и обемни % |
| k
  w | е сухия/влажен коефициент |

cw

в влажната концентрация в ppm и обемни %

c
  d

в сухата концентрация в ppm и обемни %

k
  w

е сухия/влажен коефициент

8.1.1.   Неразредени отработили газове

| | (8) |
| --- | --- |

Formula

(8)

или

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

или

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

като

| k
  f = 0,055594 x w
  ALF+0,0080021 x w
  DEL+0,0070046 x w
  EPS | (11) |
| --- | --- |

k
  f = 0,055594 x w
  ALF+0,0080021 x w
  DEL+0,0070046 x w
  EPS

(11)

както и

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

където:

| H
  a е | влажността на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- |
| w
  ALF | е водородното съдържание на горивото, % маса |
| q
  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s |
| q
  mad,I | е моментен масов дебит на сухия входящ въздух, kg/s |
| p
  r | е водното налягане на изпаряване след охладителя, kPa |
| p
  b | е общото атмосферно налягане, kPa, |
| w
  DEL | е азотното съдържание на горивото, % маса |
| w
  EPS | е кислородно съдържание на гориво, % маса |
| α | е моларно водородно съотношение на горивото |
| c
  CO2 | е концентрация сух CO2 , % |
| c
  CO | е концентрация сух CO , % |

H
  a е

влажността на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

w
  ALF

е водородното съдържание на горивото, % маса

q
  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s

q
  mad,I

е моментен масов дебит на сухия входящ въздух, kg/s

p
  r

е водното налягане на изпаряване след охладителя, kPa

p
  b

е общото атмосферно налягане, kPa,

w
  DEL

е азотното съдържание на горивото, % маса

w
  EPS

е кислородно съдържание на гориво, % маса

α

е моларно водородно съотношение на горивото

c
  CO2

е концентрация сух CO2 , %

c
  CO

е концентрация сух CO , %

Формулите (8) и (9) са принципно идентични, като коефициентът 1,008 във формули (8) и (10) представлява приближена стойност на по-точния знаменател във формула (9).

8.1.2.   Разредени отработили газове

| | (13) |
| --- | --- |

Formula

(13)

или

| | (14) |
| --- | --- |

Formula

(14)

като

| | (15) |
| --- | --- |

Formula

(15)

където:

| α | е моларно водородно съотношение на горивото |
| --- | --- |
| c
  CO2w | е концентрация на влажен CO2, % |
| c
  CO2d | е концентрация на сух CO2, % |
| H
  d | е влажност на въздухa за разреждане, g вода за kg сух въздух |
| H
  a | е влажност на входящ въздух за разреждане, g вода за kg сух въздух |
| D | е коефициент на разреждане (вж. точка 8.4.2.4.2.) |

α

е моларно водородно съотношение на горивото

c
  CO2w

е концентрация на влажен CO2, %

c
  CO2d

е концентрация на сух CO2, %

H
  d

е влажност на въздухa за разреждане, g вода за kg сух въздух

H
  a

е влажност на входящ въздух за разреждане, g вода за kg сух въздух

D

е коефициент на разреждане (вж. точка 8.4.2.4.2.)

8.1.3.   Въздух за разреждане

| | (16) |
| --- | --- |

Formula

(16)

като

| | (17) |
| --- | --- |

Formula

(17)

където:

| H
  d | е влажност на въздуха за разреждане, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- |

H
  d

е влажност на въздуха за разреждане, g вода за kg сух въздух

8.2.   Корекция на NOx за влага

Тъй като емисиите на NOx зависят от условията на околния въздух, концентрацията на NOx се коригира за влагата на околния въздух с коефициентите, дадени в точка 8.2.1. или 8.2.2. Влажността на входящия въздух, H
  a, може да се получи от измерване на относителната влажност, измерване на точката на оросяване, измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули.

8.2.1.   Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

| | (18) |
| --- | --- |

Formula

(18)

където:

| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- |

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

8.2.2.   Двигатели с принудително запалване

| k
  h.G = 0,6272+44,030 x 10-3 x H
  a – 0,862 x 10-3 x H
  a
  2 | (19) |
| --- | --- |

k
  h.G = 0,6272+44,030 x 10-3 x H
  a – 0,862 x 10-3 x H
  a
  2

(19)

където:

| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |
| --- | --- |

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

8.3.   Измерване при частично разреждане на потока и при неразредени отработили газове

Сигналите за моментната концентрация на газообразните компоненти, получени било чрез интегриране по време на цикъла или чрез събиране на проби в торба, се използват за изчисляване на масовите емисии с помощта на умножение с моментния масов дебит на отработилите газове. Масовият дебит на отработилите газове може да се измерва пряко или да се изчисли с използване на методите за измерване на входящия поток на въздуха и горивото, метод на трасирането или измерване на входящия въздух и съотношението между въздуха и горивото. Следва да се обърне специално внимание на времето на реакция на различните уреди. Тези разлики се взимат предвид чрез изравняване на времето на сигналите. За праховите частици, сигналите за масовия дебит на отработилите газове се използват за регулиране на системата за разреждане на част от потока така, че да се вземе проба, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове. Качеството на пропорционалността се проверява с прилагане на регресивен анализ между потока на пробата и потока на отработилите газове в съответствие с точка 8.3.3.3. Пълната изпитвателна установка е изобразена схематично на фиг. 6.

Фиг. 6

Схема за измерване на потока неразредени отработили газове или част от потока

Image

8.3.1.   Определяне на масовия поток отработили газове

8.3.1.1.   Въведение

За изчисление на емисиите от неразредените отработили газове и за регулиране на система за частично разреждане на потока, е необходимо да се знае масовият дебит на отработилите газове. За определяне на този дебит може да се използва кой да е от методите, описани в точки 8.3.1.3 до 8.3.1.6 .

8.3.1.2.   Време на реагиране

За изчисляване на емисиите, времето на реагиране по кой да е от методите, описани в точки 8.3.1.3 до 8.3.1.6 , трябва да е равно на или по-малко от времето на реагиране на анализатора от ≤ 10 s, изисквано в точка 9.3.5..

С цел регулиране на система за разреждане на част от потока се изисква по-бързо реагиране. За системи за разреждане на част от потока с регулиране в реално време се изисква време за реакция ≤ 0,3 секунди. За системи за разреждане на част от потока с прогнозен контрол, на база предварително записано изпитване, се изисква време на реагиране на системата за измерване на потока отработили газове ≤ 5 секунди, с време на нарастване ≤ 1 секунда. Времето на реагиране на системата се указва от производителя на уреда. Изискванията към комбинираното време за реагиране на системата за измерване на потока отработили газове и системата за разреждане на част от потока са посочени в точка 8.3.3.3.

8.3.1.3.   Метод на пряко измерване

Прякото измерване на моментния поток отработили газове може да се направи посредством системи, като например:

| a) | устройства за диференциално налягане, както дюза на потока (вж. за подробности ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

устройства за диференциално налягане, както дюза на потока (вж. за подробности ISO 5167);

| б) | ултразвуков дебитомер; |
| --- | --- |

б)

ултразвуков дебитомер;

| в) | вихров дебитодомер. |
| --- | --- |

в)

вихров дебитодомер.

Взимат се предпазни мерки за избягване на грешки в измерването, които могат да повлияят върху грешките в стойностите на емисиите. Те включват внимателния монтаж на устройството в системата за отработили газове на двигателя съгласно препоръките на производителя и добрата инженерна практика. По-специално, действието на двигателя и емисиите не трябва да бъдат повлияни от монтажа на устройството.

Дебитомерите трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2.

8.3.1.4.   Метод за измерване на дебита на въздуха и на горивото

Той включва измерване на въздушния поток и потока на горивото с подходящи дебитомери. Изчисляването на моментния поток на отработилите газове е, както следва:

| qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i | (20) |
| --- | --- |

qm

  ew,i = qm

  aw,i + qm

  f,i

(20)

където:

| qm

  ew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s |
| qm

  f,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s |

qm

  ew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s

qm

  aw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s

qm

  f,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s

Дебитомерите трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2. и едновременно да са достатъчно точни, за да отговарят също на изискванията за линейност на потока на отработилите газове.

8.3.1.5.   Метод за измерване чрез трасиране

Той включва измерване на концентрацията на индикаторен газ в отработилите газове.

Известно количество инертен газ (напр. чист хелий) се впръсква в потока отработили газове като индикаторен газ. Газът се смесва и разрежда с отработилите газове, но не реагира в изпускателната тръба. Концентрацията на газа се измерва в проба от отработилите газове.

За да се осигури пълно смесване на индикаторния газ, сондата за взимане на проба от отработили газове се разполага на разстояние 1 m или 30 пъти диаметъра на изпускателната тръба, в зависимост от това кое е по-голямо, след точката за впръскване на индикаторен газ. Сондата за вземане на проба може да се разположи по-близо до точката за впръскване, ако пълното смесване се проверява чрез сравнение на концентрацията на индикаторния газ с еталонната концентрация, когато индикаторният газ се впръсква преди двигателя.

Дебитът на индикаторния газ се задава така, че неговата концентрация при празен ход на двигателя след смесването да става по-малка от пълната скала на анализатора за индикаторен газ.

Дебитът на отработилите газове се изчислява, както следва:

| | (21) |
| --- | --- |

Formula

(21)

където:

| qm

  ew,i | е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s |
| --- | --- |
| qv

  t | е дебит на индикаторния газ, cm3/min |
| c
  mix,i | е моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm |
| ρe | е плътността на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 4) |
| c
  b | е фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm |

qm

  ew,i

е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s

qv

  t

е дебит на индикаторния газ, cm3/min

c
  mix,i

е моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm

ρe

е плътността на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 4)

c
  b

е фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm

Фоновата концентрация на индикаторния газ (c
  b) може да бъде определена чрез усредняване на фоновата концентрация, измерена непосредствено преди и след провеждане на изпитването.

Когато фоновата концентрация е по-малка от 1 % от концентрацията на индикаторния газ след смесване (c
  mix.ii) в максималния поток отработили газове, тя може да се пренебрегне.

Системата като цяло трябва да отговаря на изискванията за линейност на потока на отработилите газове от точка 9.2.

8.3.1.6.   Метод за измерване на въздушен поток и съотношение въздух—гориво

Той включва изчисляване на масата на отработилите газове от въздушния поток и съотношението въздух—гориво. Моментният масов дебит на отработилите газове се изчислява, както следва:

| | (22) |
| --- | --- |

Formula

(22)

като

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

където:

| qm

  ew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s |
| --- | --- |

qm

  ew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s

| qm

  aw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s |
| --- | --- |

qm

  aw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s

| A/F
  st | е стехиометрично съотношение въздух—гориво, kg/kg |
| --- | --- |

A/F
  st

е стехиометрично съотношение въздух—гориво, kg/kg

| λi | е коефициентът на моментния излишък на въздух |
| --- | --- |

λi

е коефициентът на моментния излишък на въздух

| c
  CO2d | е концентрацията на сух CO2, % |
| --- | --- |

c
  CO2d

е концентрацията на сух CO2, %

| c
  COd | е концентрацията на сух CO, ppm |
| --- | --- |

c
  COd

е концентрацията на сух CO, ppm

| c
  HCw | е концентрацията на влажен HC, ppm |
| --- | --- |

c
  HCw

е концентрацията на влажен HC, ppm

Дебитомерът и анализаторите на въздуха трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2. и едновременно да са достатъчно точни за да отговарят също на изискванията за линейност на потока на отработилите газове.

Ако се използва оборудване за измерване съотношението въздух-гориво, като например тип циркониев датчик, коефициентът на излишъка на въздух, което трябва да отговаря на спецификациите от точка 9.3.2.7.

8.3.2.   Определяне на газообразните компоненти

8.3.2.1.   Въведение

Газообразните компоненти в неразредените отработили газове, изпускани от двигателя, който е подложен на техническите изпитвания, се измерват със системи за измерване и взимане на проба, описани в точка 9.3. и допълнение 3. Оценката на данните е описана в точка 8.3.2.3.

В точки 8.3.2.4. и 8.3.2.5. са описани две процедури на изчисляване, които са еквивалентни за еталонните горива от допълнение 2. Процедурата от точка 8.3.2.4. е по-пряка, тъй като използва табулирани стойности на u за съотношението между плътностите на компонент и на отработилите газове. Процедурата от точка 8.3.2.5. е по-точна за качества на горивата, които се отклоняват от спецификациите в допълнение 2, но изисква анализ на елементите от състава на горивото.

8.3.2.2.   Вземане на проби от газообразните емисии

Сондите за взимане на проба от газообразни емисии се поставят на разстояние най-малко 0,5 m или 3 пъти диаметъра на изпускателната тръба — което е по-голямо, преди изхода на изпускателната системата, но достатъчно близо до двигателя, за да се осигури температура на отработилите газове поне 343 K (70 oC) в сондата.

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно далече надолу, за да се гарантира, че пробата е представителна за средните емисии отработили газове, генерирани от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите преди сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока CO2 емисия. За изчисляване на емисиите отработили газове се използва общият масов поток на отработили газове.

Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработилите газове, пробата от отработилите газове се взима след системата за последващата обработка на отработилите газове.

8.3.2.3.   Оценяване на данните

За оценка на газообразните емисии, концентрации на емисиите неразредени отработили газове (HC, СО и NOx) и масовия дебит на отработилите газове се записват и съхраняват с поне 2 Hz в компютърна система. Всички други данни се записват при най-малко едно измерване в секунда (1 Hz). За аналогови анализатори реакцията се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

За изчисление на масовите емисии на газообразните компоненти, графиките на записаните концентрации и на масовия поток отработили газове се изравняват по времето на преобразуване, както е определено в точка 3.1.28. Времето за реакция от всеки анализатор на газообразни емисии и от системата за масов поток на отработили газове се определя съгласно точки 8.3.1.2 и 9.3.5., съответно, и се записва.

8.3.2.4.   Изчисляване на масовите емисии, основано на таблични стойности

Масата на замърсителите (g/изпитване) се определя като се изчислят моментните маси на емисиите от неразредените концентрации на замърсителите и от масовия поток на отработилите газове, които се изравняват с времето на преобразуване, както е определено в съответствие с точка 8.3.2.3., като се интегрират моментните стойности от цикъла и интегрираните стойности се умножат със стойностите u от таблица 4. Ако е измерена на суха база, коефициентът на преобразуване от сухо към влажно състояние съгласно раздел 8.1. се прилага към моментните стойности на концентрацията преди да са направени каквито и да е допълнителни изчисления.

За изчислението на NOx, масовата емисия се умножава с корекционния коефициент за влажността k
  h,D, или k
  h,G, както е определен съгласно точка 8.2.

Пример на такава процедура на изчисляване е даден в допълнение 6.

Прилага се следната формула:

| | (в g/изпитване) (25) |
| --- | --- |

Formula

(в g/изпитване) (25)

където:

| u
  gas | е отношение между плътността на компонента в отработилите газове и плътността на отработилите газове |
| --- | --- |
| c
  gas,i | е моментна концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm |
| qm

  ew,i | е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s |
| f | е данни за честота на взимане проби, Hz |
| n | е брой измервания |

u
  gas

е отношение между плътността на компонента в отработилите газове и плътността на отработилите газове

c
  gas,i

е моментна концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm

qm

  ew,i

е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s

f

е данни за честота на взимане проби, Hz

n

е брой измервания

Таблица 4

Стойности u на неразредените отработили газове и плътност на компонентите

| Гориво | ρe | Газ |
| --- | --- | --- |
| NOx | СО | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Дизел | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Етанол | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| СПГ (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000558 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Пропан | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Бутан | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| ВНГ (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Гориво

ρe

Газ

NOx

СО

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Дизел

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Етанол

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

СПГ (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000558 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Пропан

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Бутан

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

ВНГ (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.3.2.5.   Изчисление на масовите емисии, основано на точни формули

Масата на замърсителите (g/изпитване) се определя като се изчислят моментните маси на емисиите от неразредените концентрации на замърсителите, стойностите u и от масовия поток на отработилите газове, които се изравняват с времето на преобразуване, както е определено в съответствие с точка 8.3.2.3., като се интегрират моментните стойности от цикъла. Ако е измерена на суха база, коефициентът на преобразуване на стойността от сухо към влажно състояние съгласно раздел 8.1.се прилага към моментните стойности на концентрацията преди да са направени каквито и да е допълнителни изчисления.

За изчислението на NOx, се използва масовата емисия се умножава с корекционния коефициент на влажността k
  h,D, или k
  h,G, както е определен съгласно точка 8.2..

Прилага се следната формула:

| | (в g/изпитване) (26) |
| --- | --- |

Formula

(в g/изпитване) (26)

където:

| u
  gas,i | е моментното отношение между плътността на компонента в отработилите газове и плътността на отработилите газове |
| --- | --- |
| c
  gas,i | е моментна концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm |
| qm

  ew,i | е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s |
| f | е данни за честота на взимане проби, Hz |
| n | е брой измервания |

u
  gas,i

е моментното отношение между плътността на компонента в отработилите газове и плътността на отработилите газове

c
  gas,i

е моментна концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm

qm

  ew,i

е моментен масов поток на отработилите газове, kg/s

f

е данни за честота на взимане проби, Hz

n

е брой измервания

Моментните u стойности се изчисляват, както следва:

| ugas,i  = M
  gas/(Me,i x 1 000) | (27) |
| --- | --- |

ugas,i  = M
  gas/(Me,i x 1 000)

(27)

или

| u
  gas,i = ρgas/(ρe, i x 1 000) | (28) |
| --- | --- |

u
  gas,i = ρgas/(ρe, i x 1 000)

(28)

като

| ρgas = M
  gas/22,414 | (29) |
| --- | --- |

ρgas = M
  gas/22,414

(29)

където:

| M
  gas | е доларната маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6) |
| --- | --- |
| M
  e,i | е моментна моларна маса на отработилите газове, g/mol |
| ρgas | е плътност на газовия компонент, kg/m3 |
| ρe,i | е моментна плътност на отработилите газове, kg/m3 |

M
  gas

е доларната маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6)

M
  e,i

е моментна моларна маса на отработилите газове, g/mol

ρgas

е плътност на газовия компонент, kg/m3

ρe,i

е моментна плътност на отработилите газове, kg/m3

За гориво с общ състав CHαOεNδSγ, моларната маса на отработилите газове, M
  e, се получава при допускане на пълно изгаряне, както следва:

| | (30) |
| --- | --- |

Formula

(30)

където:

| qm

  aw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s |
| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |
| M
  a | е моларна маса на сухия входящ въздух = 28,965 g/mol |

qm

  aw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s

qm

  f,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

M
  a

е моларна маса на сухия входящ въздух = 28,965 g/mol

Плътността на отработилите газове ρe се получава, както следва:

| | (31) |
| --- | --- |

Formula

(31)

където:

| qm

  ad,i | е моментен масов дебит на входящия въздух на суха база, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s |
| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух |
| k
  f | е специфичния коефициент на гориво съгласно формула 11 от точка 8.1.1. |

qm

  ad,i

е моментен масов дебит на входящия въздух на суха база, kg/s

qm

  f,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух

k
  f

е специфичния коефициент на гориво съгласно формула 11 от точка 8.1.1.

8.3.3.   Определяне на праховите частици

8.3.3.1.   Въведение

Определянето на праховите частици изисква разреждане на проба с помощта на филтриран околен въздух въздух,синтетичен въздух или азот. Системата за разреждане на част от потока се регулира така, че да елиминира напълно кондензирането на вода в системите за разреждане и за вземане на проби и да поддържа температурата на разредените отработили газове между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC) непосредствено преди филтъродържателите. Допуска се въздухът за разреждане да се изсушава преди постъпването му в системата за разреждане, което е особено полезно, когато влажността на въздуха за разреждане е висока. Температурата на въздуха за разреждане е по-висока от 288 K (15 oC) в непосредствена близост до входа в тунела на разреждането.

Система за разреждане на част от потока трябва да бъде проектирана, така че да извлече пропорционална неразредена проба отработили газове от струята отработили газове на двигателя, като по този начин реагира на отклоненията в дебита на струята отработили газове, и да въвежда въздуха за разреждане в пробата, за да се постигне температура между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC) в изпитвателния филтър. При това е от съществено значение, коефициентът на разреждане или коефициентът на вземане на проби rd
  или rs
  да се определи така, че да се изпълнят изискванията за точност от точка 9.4.4.

За определянето на масата на праховите частици са необходими система за взимане на проби от прахови частици, филтри за взимане на проби от прахови частици, аналитична везна и камера за претегляне с регулиране на температурата и влажността. Данните на системата са описани в точка 9.4.

8.3.3.2.   Вземане на проби от праховите частици

По принцип сондата за вземане на проби от частици се монтира в непосредствена близост до сондата за газообразните емисии, но достатъчно далече, за да не оказва влияние. Поради това разпоредбите за монтаж от точка 8.3.2.2. се отнасят също така за вземане на проби от прахови частици. Проводът за взимане на проби трябва да съответства на изискванията, посочени в допълнение 3.

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно надолу, за да се гарантира пробата да е представителна за средните емисии отработили газове, генерирани от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите преди сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока емисия на прахови частици. За изчисление на емисиите отработили газове се използва общият масов поток на отработили газове.

8.3.3.3.   Време за реагиране на системата

За регулиране на система за разреждане на част от потока се изисква бърз реагиране от системата. Времето за преобразуване на системата се определя чрез процедурата в точка 9.4.7.3. Ако комбинираното време за преобразуване на измерването на потока отработили газове (вж. точка 8.3.1.2.) и системата за разреждане на част от потока е по-малко от 0,3 сек, се използва контрол в реално време. Ако времето за преобразуване превишава 0,3 s, трябва да се използва прогнозен контрол на основа на предварително записано изпитване. В този случай времето за нарастване е ≤ 1 s и комбинираното времезакъснението е ≤ 10 s.

Общата реакция на системата се проектира така, че да осигури представителна проба от прахови частици qm

  p,i, пропорционална на масовия поток на отработилите газове. За определяне на пропорционалността се извършва регресивен анализ на qm

  p,i спрямо qm

  ew,i при най-малко 5 Hz честота на снемане на данни, като трябва да са изпълнени следните критерии:

| a) | коефициентът на смесена корелация r
  2 на линейната регресия между qm

  p,i и qm

  ew,i да не бъде по-малък от 0,95; |
| --- | --- |

a)

коефициентът на смесена корелация r
  2 на линейната регресия между qm

  p,i и qm

  ew,i да не бъде по-малък от 0,95;

| б) | стандартната грешка на оценка на qm

  p,i върху qm

  ew,i да не превишава 5 % от максимума на qm

  p,i; |
| --- | --- |

б)

стандартната грешка на оценка на qm

  p,i върху qm

  ew,i да не превишава 5 % от максимума на qm

  p,i;

| в) | отсечката qm

  p от линията не регресията не трябва да превишава ± 2 % от максимума на qm

  p. |
| --- | --- |

в)

отсечката qm

  p от линията не регресията не трябва да превишава ± 2 % от максимума на qm

  p.

Изисква се изпреварващо регулиране, ако комбинираните време за преобразуване на системата за прахови частици t
  50,P и време за преобразуване на сигнала на масовия поток отработили газове t
  50,F са > 0,3 s. В този случай се провежда предварително изпитване и сигналът на масовия поток отработили газове от това изпитване да се използва за регулиране на пробния поток в системата частици. Точно регулиране на системата за разреждане на част от потока се получава, ако кривата на времето на qm

  ew, pre от предварителното изпитване, която следи q
  mp
  , е изместена с време на изпреварване t
  50,P + t
  50,F.

За установяване на корелацията между qm

  p,i и qm

  ew,i, се използват данните, снети по време на действителното изпитване, като qm

  ew,i е изместено във времето с t50,F спрямо qm

  p,i (t
  50,P не участва в интервала на изместване). Това означава, че изместването във времето между qm

  ew и qm

  p е разликата в техните времена на преобразуване, които бяха определени в точка 9.4.7.3.

8.3.3.4.   Оценяване на данните

От бруто теглото на филтрите се вади теглото на тарата, определено съгласно точка 7.8.2.2., като резултатът е масата на пробата прахови частици m
  f.. За оценка на концентрацията на частиците се записва общата маса на пробата (m
  sep) през филтъра за времето на изпитвателния цикъл.

С предварителното одобрение на органа, издаващ типовото одобрение, масата на праховите частици може да бъде коригирана за нивото на праховите частици във въздуха за разреждане, определено в точка 7.8.2.5., съобразно добрата инженерна практика и специфичните проектни характеристики на използваната система за измерване праховите частици.

8.3.3.5.   Изчисляване на масовите емисии

В зависимост от конструкцията на системата, масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява по кой да е от методите в точки 8.3.3.5.1. или 8.3.3.5.2 след корекция за изтласкване на масата на пробата от прахови частици съгласно точка 9.4.3.5. Пример на изчислителните процедури е даден във допълнение 6.

8.3.3.5.1.   Изчисление на основата на съотношението на пробата

| m
  PM = m
  f/(r
  s x 1,000) | (32) |
| --- | --- |

m
  PM = m
  f/(r
  s x 1,000)

(32)

където:

| m
  f | е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg. |
| --- | --- |

m
  f

е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg.

| r
  s | е средно съотношение на пробите по време на цикъла |
| --- | --- |

r
  s

е средно съотношение на пробите по време на цикъла

като

| | (33) |
| --- | --- |

Formula

(33)

където:

| m
  se | е маса на пробата по време на цикъла, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | е обща маса на потока отработили газове през цикъла, kg |
| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за улавяне на частици, kg |
| m
  sed | маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg. |

m
  se

е маса на пробата по време на цикъла, kg

m
  ew

е обща маса на потока отработили газове през цикъла, kg

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за улавяне на частици, kg

m
  sed

маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg.

В случай на обща система за взимане на проби m
  sep и m
  sed са идентични.

8.3.3.5.2.   Изчисление на основата на отношението на разреждането.

| | (34) |
| --- | --- |

Formula

(34)

където:

| m
  f | маса на праховите частиците, събрани като проба по време на цикъла, mg |
| --- | --- |

m
  f

маса на праховите частиците, събрани като проба по време на цикъла, mg

| m
  sep | маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg |
| --- | --- |

m
  sep

маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за прахови частици, kg

| m
  edf | е маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg |
| --- | --- |

m
  edf

е маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg

Сумарната маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла се определя, както следва:

| | (35) |
| --- | --- |

Formula

(35)

| qm

  edf,I = qm

  ew,i x r
  d,i | (36) |
| --- | --- |

qm

  edf,I = qm

  ew,i x r
  d,i

(36)

| | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

където:

| qm

  edf,i | е моментен еквивалентен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s |
| r
  d,i | е моментен коефициент на разреждането |
| qm

  dew,i | е моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s |
| qm

  ew,i | е моментен масов дебит на въздуха за разреждане, kg/сек |
| f | е честотата на вземане на проби, Hz |
| n | е брой на измерванията |

qm

  edf,i

е моментен еквивалентен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s

qm

  ew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s

r
  d,i

е моментен коефициент на разреждането

qm

  dew,i

е моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s

qm

  ew,i

е моментен масов дебит на въздуха за разреждане, kg/сек

f

е честотата на вземане на проби, Hz

n

е брой на измерванията

8.4.   Система за измерване на целия поток (CVS)

Сигналите за концентрация на газовите компоненти , получени било чрез интегриране по време на цикъла или чрез събиране на проби в торба, се използват за изчисляване на масовите емисии с помощта на умножение с масовия дебит на разредените отработили газове. Масовият дебит на отработилите газове се измерва или посредством система за вземане на проби при постоянен обем (CVS), която може да използва обемна помпа (PDP), тръба на Вентури с критичен поток (CFV) или инфразвукова тръба на Вентури (SSV) със или без компенсиране на потока.

За събиране на проба с торба и вземане на проба от прахови частици се взема пропорционална проба от разредените отработили газове от CVS системата. За система без компенсиране на потока, отношението на дебита на пробите към потока на CVS не трябва да варира с повече от ±2,5 % от зададената точка на изпитването. За система с компенсиране на потока, всеки отделен дебит е константен в рамките на ±2,5 % от съответния целеви дебит.

Пълната изпитвателна установка е изобразена схематично на фиг. 7.

Фиг. 7

Схема на система за измерване на целия поток

Image

8.4.1.   Определяне на потока на разредените отработили газове

8.4.1.1.   Въведение

За изчисление на емисиите в разредените отработили газове е необходимо да се знае масовият дебит на разредените отработили газове. Общият разреден поток отработили газове за цикъл (kg/изпитване) се изчислява от измерените стойности за цикъла и съответните калибровъчни данни на измервателното устройство за поток (V
  0 за PDP, K
  V за CFV, Cd за SSV) с помощта на който и да е от методите, описани в точки 8.4.1.2. до 8.4.1.4. Ако общата маса на пробата на прахови частици (m
  sep) превишава 0,5 % от общия поток на CVS (m
  ed), потокът CVS се коригира за m
  sep или потокът на пробата от прахови частици се връща обратно в CVS преди да достигне устройството за измерване на потока.

8.4.1.2.   За PDP-CVS система

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 6 K:

| m
  ed = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T) | (38) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T)

(38)

където:

| V
  0 | е обем на подаван газ за оборот, при изпитвателни условия, m3/об |
| --- | --- |
| n
  P | е общо обороти на помпата за едно изпитване |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa |
| T | е средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K |

V
  0

е обем на подаван газ за оборот, при изпитвателни условия, m3/об

n
  P

е общо обороти на помпата за едно изпитване

p
  p

е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa

T

е средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните масови емисии се изчисляват и интегрират за времето на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

| m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T) | (39) |
| --- | --- |

m
  ed,i = 1,293 x V
  0 x n
  P x p
  p x 273/(101,3 x T)

(39)

където:

| n
  P,i | е общо обороти на помпата за интервал от време |
| --- | --- |

n
  P,i

е общо обороти на помпата за интервал от време

8.4.1.3.   За CFV-CVS система

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 11 K:

| m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5 | (40) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5

(40)

където:

| t | е време на цикъла, s |
| --- | --- |
| K
  V | е калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при нормални условия, |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa |
| T | е средната температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K |

t

е време на цикъла, s

K
  V

е калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при нормални условия,

p
  p

е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa

T

е средната температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните масови емисии се изчисляват и интегрират по време на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

| m
  ed, i = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5 | (41) |
| --- | --- |

m
  ed, i = 1,293 x t x K
  v x p
  p/T
  0,5

(41)

където:

| Δti | е интервал от време, s |
| --- | --- |

Δti

е интервал от време, s

8.4.1.4.   За система SSV-CVS

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 11 K:

| m
  ed = 1,293 x Q
  SSV | (42) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV

(42)

като

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

където:

| A
  0 | 0,006111 в SI единици на |
| --- | --- |
| d
  V | е диаметър на SSV отвора, m |
| C
  d | е коефициент на нагнетяване на SSV |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K |
| r
  p | е отношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане, |
| r
  D | е съотношение на диаметъра на SSV отвора d към вътрешния диаметър на входящата тръба, D |

A
  0

0,006111 в SI единици наFormula

d
  V

е диаметър на SSV отвора, m

C
  d

е коефициент на нагнетяване на SSV

p
  p

е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K

r
  p

е отношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане,Formula

r
  D

е съотношение на диаметъра на SSV отвора d към вътрешния диаметър на входящата тръба, D

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните маси на емисиите се изчисляват и интегрират по време на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

| m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i | (44) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 x Q
  SSV x Δt
  i

(44)

където:

| Δt
  i | е интервал от време, s |
| --- | --- |

Δt
  i

е интервал от време, s

Изчислението в реално време започва или при приемлива стойност за C
  d , като например 0,98, или приемлива стойност на Q
  ssv. Ако изчислението започне с Q
  ssv, за оценка на числото на Рейнолдс се използва началната стойност на Q
  ssv.

По време на всички изпитвания за емисии числото на Рейнолдс в SSV отвора трябва да бъде в обхвата на числата на Рейнолдс, използвани за получаване на калибровъчната крива, разработена в точка 9.5.4.

8.4.2.   Определяне на газообразните компоненти

8.4.2.1.   Въведение

Газообразните компоненти в разредените отработили газове, изпускани от двигателя, който е подложен на техническите изпитвания, трябва да се измерват по описаните методи в допълнение 3. Разреждането на отработилите газове се прави с филтриран околен въздух, синтетичен въздух или азот. Дебитът на системата за разреждане на целия поток трябва да бъде достатъчно голям, за да елиминира кондензацията на вода в системите за разреждане и вземане на проби. Процедурите за оценяване и изчисляване на данните са описани в точки 8.4.2.3. и 8.4.2.4.

8.4.2.2.   Вземане на проби от газообразни емисии

Изпускателната тръба между двигателя и системата за разреждане на целия поток трябва да отговаря на изискванията на допълнение 3. Сондата/ите за взимане на проба от газообразните емисии се инсталира/т в тунела за разреждане на място, където въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре и в непосредствена близост до сондата за взимане на проби от прахови частици.

Вземането на проби обикновено се прави по два начина:

| a) | проби от емисиите се събират в торбата за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването; за НС, торбата за проби се нагрява до 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), за NOx, температурата на торбата за проби е по-висока от температурата на точката на росата на отработилия газ, |
| --- | --- |

a)

проби от емисиите се събират в торбата за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването; за НС, торбата за проби се нагрява до 464 ± 11 K (191 ± 11 oC), за NOx, температурата на торбата за проби е по-висока от температурата на точката на росата на отработилия газ,

| б) | проби от емисиите се събират постоянно и се интегрират за целия цикъл; |
| --- | --- |

б)

проби от емисиите се събират постоянно и се интегрират за целия цикъл;

Проби от фоновите концентации се събират в торба за проби, намираща се преди тунела за разреждане, и се изваждат от концентрациите на емисиите съгласно 8.4.2.4.2.

8.4.2.3.   Оценяване на данните

При постоянно взимане на проби, концентрациите не емисиите (HC, CO и NOx) се записват и се запазват с честота най-малко 1 Hz в компютърна система, за взимане на проби с торба се изисква една средна стойност на изпитване. Масовият дебит на разредените отработили газове и всички други данни се записват с честота на взимане на проби от най-малко 1 Hz. За аналогови анализатори реакцията се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

8.4.2.4.   Изчисление на масови емисии

8.4.2.4.1.   Системи с постоянен масов дебит

При системите с топлообменник, масата на замърсителите се определя от следните формули:

| m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed | (в g/изпитване) (45) |
| --- | --- |

m
  gas = u
  gas x c
  gas x m
  ed

(в g/изпитване) (45)

където:

| u
  gas | е съотношение между плътността на отработилия компонент и плътността на въздуха |
| --- | --- |
| c
  gas | е средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm |
| m
  ed | е обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg |

u
  gas

е съотношение между плътността на отработилия компонент и плътността на въздуха

c
  gas

е средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm

m
  ed

е обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg

Концентрацията, измерена на суха база, се преобразува към влажна база, съгласно точка 8.1. на настоящото допълнение.

За изчисляването на NOx, масовите емисии се умножават с коефициента за коригиране на влажността k
  h, D или k
  h, G, както е определен съгласно точка 8.2.

Стойностите на u са дадени в таблица 5. За изчисляване стойностите на u
  gas, се приема, че плътността на разредените отработили газове е равна на плътността на въздуха. Поради това, стойностите на u
  gas са идентични за единичните газообразни компоненти, но различни за HC.

Като вариант, може да се използва методът на точната формула, описан в точка 8.3.2.5., формула 27 или 28.

Таблица 5

Стойности u на неразредените отработили газове и плътност на компонентите

| Гориво | rde | Газ |
| --- | --- | --- |
| NOx | СО | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| rgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Дизел | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Етанол | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| СПГ (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000584 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Пропан | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Бутан | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| ВНГ (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Гориво

rde

Газ

NOx

СО

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Дизел

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Етанол

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

СПГ (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000584 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Пропан

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Бутан

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

ВНГ (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

8.4.2.4.2.   Определяне на фоновите коригирани концентрации

Средните фонови концентрации на газообразните замърсители във въздуха за разреждане се изваждат от измерените концентрации, за да се получат ефективните концентрации на замърсителите. Средните стойности на фоновите концентрации могат да се определят посредством метода на събиране на проби с торба или с постоянно измерване с интегриране. Използва следната формула:

| c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D)) | (46) |
| --- | --- |

c = c
  e – c
  d x (1 – (1/D))

(46)

където:

| c
  e | е фонова коригирана концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | е концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm |
| D | е коефициент на разреждане |

c
  e

е фонова коригирана концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm

c
  d

е концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm

D

е коефициент на разреждане

Коефициентът на разреждане се изчислява, както следва:

| а) | за газови двигатели, използващи за гориво дизел или ВНГ | (47) |
| --- | --- | --- |

а)

за газови двигатели, използващи за гориво дизел или ВНГ

Formula

(47)

| б) | за газови двигатели, използващи за гориво природен газ | (48) |
| --- | --- | --- |

б)

за газови двигатели, използващи за гориво природен газ

Formula

(48)

където:

| c
  CO2,e | е концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове, обемни % |
| --- | --- |

c
  CO2,e

е концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове, обемни %

| c
  HC,e | е концентрация на влажен НС в разредените отработили газове, ррм С1 |
| --- | --- |

c
  HC,e

е концентрация на влажен НС в разредените отработили газове, ррм С1

| c
  NMHC, e | е концентрацията на влажен NMНС в разредените отработили газове, в ррm С1 |
| --- | --- |

c
  NMHC, e

е концентрацията на влажен NMНС в разредените отработили газове, в ррm С1

| c
  CO, e | е концентрация на влажен СО в разредените отработили газове, ppm |
| --- | --- |

c
  CO, e

е концентрация на влажен СО в разредените отработили газове, ppm

| F
  S | е стехиометричен коефициент |
| --- | --- |

F
  S

е стехиометричен коефициент

Стехиометричният коефициент се изчислява, както следва:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

където:

| α | е моларно водородно съотношение на горивото (H/C) |
| --- | --- |

α

е моларно водородно съотношение на горивото (H/C)

Алтернативно, когато съставът на горивото не е известен, може да се използват следните стехиометрични коефициенти:

| F
  S (дизел) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (ВНГ) | = | 11,6 |
| F
  S (ПГ) | = | 9,5 |

F
  S (дизел)

=

13,4

F
  S (ВНГ)

=

11,6

F
  S (ПГ)

=

9,5

8.4.2.4.3   Системи с компенсиране на потока

При системите без топлообменник, масата на замърсителите (g/изпитване) се определя като се изчислят моментните масови емисии и интегриране на моментните стойности за цикъла. Също така, фоновата корекция се прилага директно към стойността на моментната концентрация. Прилага се следната формула:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

където:

| c
  e | е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | е концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm |
| m
  ed,i | е моментна маса на разредените отработили газове, kg/m3 |
| m
  ed | е обща маса на разредените отработили газове за цикъл, kg |
| u
  gas | е табличната стойност от таблица 5 |
| D | е коефициент на разреждане |

c
  e

е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm

c
  d

е концентрация на съответния компонент, измерен във въздуха за разреждане, ppm

m
  ed,i

е моментна маса на разредените отработили газове, kg/m3

m
  ed

е обща маса на разредените отработили газове за цикъл, kg

u
  gas

е табличната стойност от таблица 5

D

е коефициент на разреждане

8.4.3.   Определяне на прахови частици

8.4.3.1.   Въведение

Определянето на праховите частици изисква двойно разреждане на пробата с филтриран околен въздух, синтетичен въздух или азот. Дебитът на системата за разреждане на целия поток трябва да бъде достатъчно висок, за да елиминира напълно кондензирането на вода в системите за разреждане и за вземане на проби и да поддържа температурата на разредените отработили газове между 315 K (42 oC) и 325 K (52 oC) непосредствено преди филтъродържателите. Допуска се въздухът за разреждане да се изсушава преди постъпването му в системата за разреждане, което е особено полезно, когато влажността на въздуха за разреждане висока. Температурата на въздуха за разреждане е по-висока от 288 K (15 oC) в непосредствена близост до входа в тунела на разреждането.

За определянето на масата на праховите частици са необходими система за взимане на проби от прахови частици, филтри за взимане на проби от прахови частици, аналитична везна и камера за претегляне с регулиране на температурата и влажността. Данните на системата са описани в точка 9.4.

8.4.3.2.   Вземане на проби от прахови частици

Сондата за вземане на проби от прахови частици се монтира в тунела за разреждане, в непосредствена близост до сондата за газообразните емисии, но достатъчно отдалечена, за да оказва влияние. Поради това, разпоредбите за монтаж от точка 8.3.2.2. се отнасят също така за вземане на проби от прахови частици. Проводът за взимане на проби трябва да съответства на изискванията, посочени в допълнение 3.

8.4.3.3.   Изчисляване на масовите емисии

Масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява след корекция на изтласкване на масата на пробата от прахови частици според параграф 9.4.3.5., както следва:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

където:

| m
  f | е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg |
| m
  ed | е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg |

m
  f

е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg

m
  ed

е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg

като

| m
  sep = у
  сет – m
  ssd | (52) |
| --- | --- |

m
  sep = у
  сет – m
  ssd

(52)

където:

| m
  set | е маса на двойно разредените отработили газове през филтър за частици, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | е маса на въздуха за вторично разреждане, kg |

m
  set

е маса на двойно разредените отработили газове през филтър за частици, kg

m
  ssd

е маса на въздуха за вторично разреждане, kg

Ако фоновото ниво частици на въздуха за разреждане е определено в съответствие с точка 7.8.2.5., масата прахови частици може да се коригира фоново. В този случай масата прахови частици (g/изпитване) се изчислява, както следва:

| | (53) |
| --- | --- |

Formula

(53)

където:

| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg |
| m
  sd | е масата на въздуха на разреждане, събран от системата за вземане проба от фоновите частици, kg |
| m
  b | е маса на събраните фонови частици във въздуха за разреждане, mg |
| D | е коефициентът на разреждане, определен в точка 8.4.2.4.2. |

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg

m
  ed

е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg

m
  sd

е масата на въздуха на разреждане, събран от системата за вземане проба от фоновите частици, kg

m
  b

е маса на събраните фонови частици във въздуха за разреждане, mg

D

е коефициентът на разреждане, определен в точка 8.4.2.4.2.

8.5.   Общи изчисления

8.5.1.   Изчисляване на NMHC и CH4 с използване на сепаратор за неметанови фракции

Концентрацията на NMHC и CH4 се изчислява, както следва:

| | (54) |
| --- | --- |

Formula

(54)

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

където:

| c
  HC(w/o cutter) | е HC концентрация с пробен газ, преминаващ през NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | е HC концентрация с пробен газ, който обхожда сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm |
| E
  M | е топлотворна способност на метана, определен по точка 9.3.8.1. |
| E
  E | е топлотворна способност на етана, определен по точка 9.3.8.2. |

c
  HC(w/o cutter)

е HC концентрация с пробен газ, преминаващ през NMC, ppm

c
  HC(w/o cutter)

е HC концентрация с пробен газ, който обхожда сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm

E
  M

е топлотворна способност на метана, определен по точка 9.3.8.1.

E
  E

е топлотворна способност на етана, определен по точка 9.3.8.2.

8.5.2.   Изчисляване на специфичните емисии

Специфичните емисии e
  gas или e
  PM (g/kWh) се изчисляват за всеки отделен компонент по следните начини, в зависимост от типа изпитвателен цикъл.

8.5.2.1.   Резултати от изпитването

За WHSC изпитване, WHTC изпитване на пускане на загрял двигател или WHTC изпитване на пускане на студен двигател се прилага следната формула:

| | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

където:

| m | е масовата емисия на компонента, g/изпитване. |
| --- | --- |
| W
  act | е действителната работа на цикъла съгласно точка 7.7.1., kWh |

m

е масовата емисия на компонента, g/изпитване.

W
  act

е действителната работа на цикъла съгласно точка 7.7.1., kWh

За WHTC, окончателният резултат от изпитването е претеглената средна стойност от изпитването на пускане на студен двигател и изпитването на пускане на загрял двигател с използване на следната формула:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

8.5.2.2.   Системи за последваща обработка на отработилите газове с периодично регенериране

Емисиите от пускане със загрял двигател се претеглят, както следва:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

където:

| n | е броят на WHTC изпитвания на пускане на загрял двигател извън регенерирането |
| --- | --- |
| nr | броят на WHTC изпитвания на пускане на загрял двигател по време на регенерирането (най-малко едно изпитване) |
| e | са средните специфични емисии извън регенерация, g/kWh |
| E
  R | са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh |

n

е броят на WHTC изпитвания на пускане на загрял двигател извън регенерирането

nr

броят на WHTC изпитвания на пускане на загрял двигател по време на регенерирането (най-малко едно изпитване)

e

са средните специфични емисии извън регенерация, g/kWh

E
  R

са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh

Коефициентът на регенериране k
  r се определя, както следва:

| | (59) |
| --- | --- |

Formula

(59)

Коефициентът на регенерация, k
  r :

| a) | се прилага към претегления резултат на WHTC изпитването от точка 8.5.2.2.; |
| --- | --- |

a)

се прилага към претегления резултат на WHTC изпитването от точка 8.5.2.2.;

| б) | може да се прилага към WHSC изпитване и WHTC изпитване на пускане на студен двигател, ако по време на цикъла протича регенериране; |
| --- | --- |

б)

може да се прилага към WHSC изпитване и WHTC изпитване на пускане на студен двигател, ако по време на цикъла протича регенериране;

| в) | действието му може да бъде разширено и за други членове на същото семейство двигатели; |
| --- | --- |

в)

действието му може да бъде разширено и за други членове на същото семейство двигатели;

| г) | действието му може да бъде разширено и за други семейства двигатели, които използват същата система за последваща обработка с предварителното одобрение на органа, издаващ типовото одобрение, на основа на техническите доказателства, предоставени от производителя, за сходството на емисиите. |
| --- | --- |

г)

действието му може да бъде разширено и за други семейства двигатели, които използват същата система за последваща обработка с предварителното одобрение на органа, издаващ типовото одобрение, на основа на техническите доказателства, предоставени от производителя, за сходството на емисиите.

9.   ИЗМЕРВАТЕЛНО ОБОРУДВАНЕ

Настоящото приложение не съдържа данни за измервателното оборудване или системи за измерване на поток, налягане или температура. Наместо това в точка 9.2. са дадени единствено изискванията за линейност на такова оборудване или системи, необходими за провеждането на изпитване на емисии.

9.1.   Спецификация на динамометричния стенд

Използва се динамометричен стенд за двигатели, чиито характеристики са достатъчни за изпълнение на предписания в точки 7.2. и 7.3. изпитвателен цикъл.

Измервателните уреди на въртящия момент и честотата на въртене трябва да позволяват необходимата точност на измерване на мощността на вала, така че да съответства на изискванията за валидност на цикъла. Възможно е да се наложи извършването на допълнителни изчисления. Точността на измервателното оборудване трябва да бъде такава, че да не допуска превишаване на изисквания та за линейност, дадени в точка в точка 9.2., таблица 6.

9.2.   Изисквания за линейност

Калибрирането на всички измервателни уреди и системи трябва да е съотносимо към националните (международните) стандарти. Измервателните уреди и системи трябва да отговарят на изискванията за линейност, дадени в таблица 6. Проверката за линейност съгласно точка 9.2.1. се извършва за газови анализатори поне веднъж на всеки 3 месеца или след всяка поправка или промяна на системата, която е в състояние да повлияе на калибрирането. За другите уреди и системи, проверката за линейност се извършва според изискванията на процедурите за вътрешен контрол, изискванията на производителя на уреда или в съответствие с изискванията на ISO 9000.

Таблица 6

Изисквания за линейност на уредите и измервателните системи

| Измервателна система | Отсечка b | Наклон m | Стандартна грешка SEE | Коефициент за определяне r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Честота на въртене на двигателя: | ≤ макс. 0,05 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Въртящ момент на двигателя | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на горивото | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на въздуха | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на отработилите газове | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на въздух за разреждане | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на разредените отработили газове | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на пробата | ≤ макс. 1 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Газови анализатори | ≤ макс. 0,5 % | 0,99 - 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| Газови сепаратори | ≤ макс. 0,5 % | 0,98 - 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Температури | ≤ макс. 1 % | 0,99 - 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| Налягания | ≤ макс. 1 % | 0,99 - 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| РМ баланс | ≤ макс. 1 % | 0,99 - 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |

Измервателна система

Отсечка b

Наклон m

Стандартна грешка SEE

Коефициент за определяне r2

Честота на въртене на двигателя:

≤ макс. 0,05 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Въртящ момент на двигателя

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на горивото

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на въздуха

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на отработилите газове

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на въздух за разреждане

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на разредените отработили газове

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на пробата

≤ макс. 1 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Газови анализатори

≤ макс. 0,5 %

0,99 - 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

Газови сепаратори

≤ макс. 0,5 %

0,98 - 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Температури

≤ макс. 1 %

0,99 - 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

Налягания

≤ макс. 1 %

0,99 - 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

РМ баланс

≤ макс. 1 %

0,99 - 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

9.2.1.   Проверка за линейност

9.2.1.1.   Въведение

За всяка отделна система за измерване, изброена в таблица 6, се извършва проверка за линейност. Въвеждат се най-малко 10 еталонни стойности в системата за измерване и измерените стойности се сравняват с еталонните стойности като се използва линейната регресия на най-малките квадрати. Максималните пределни стойности в таблица 6 се отнасят за максималните стойности, очаквани по време на изпитване.

9.2.1.2.   Общи изисквания

Системите за измерване се загряват съгласно препоръките на производителя на уреда. Системите за измерване се използват при техните указани температури, налягания и дебити.

9.2.1.3.   Процедура

Проверка за линейност се извършва за всеки обикновено използван работен обхват със следните стъпки:

| a) | уредът се нулира чрез въвеждане на нулев сигнал; за газови анализатори се въвежда пречистен синтетичен въздух или азот направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

a)

уредът се нулира чрез въвеждане на нулев сигнал; за газови анализатори се въвежда пречистен синтетичен въздух или азот направо към входа на анализатора;

| б) | Уредът се регулира чрез въвеждане на еталонен сигнал; за газови анализатори се въвежда подходящ еталонен газ направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

б)

Уредът се регулира чрез въвеждане на еталонен сигнал; за газови анализатори се въвежда подходящ еталонен газ направо към входа на анализатора;

| в) | повтаря се процедурата на нулиране от а); |
| --- | --- |

в)

повтаря се процедурата на нулиране от а);

| г) | проверката се провежда чрез въвеждането на най-малко 10 еталонни стойности (включително 0), които са в обхвата от нула до най-високите стойности, очаквани по време на изпитване на емисии; за газови анализатори се въвеждат известни газови концентации направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

г)

проверката се провежда чрез въвеждането на най-малко 10 еталонни стойности (включително 0), които са в обхвата от нула до най-високите стойности, очаквани по време на изпитване на емисии; за газови анализатори се въвеждат известни газови концентации направо към входа на анализатора;

| д) | при честота на записването от най-малко 1 Hz, се измерват еталонните стойности и измерените стойности се записват за 30 s; |
| --- | --- |

д)

при честота на записването от най-малко 1 Hz, се измерват еталонните стойности и измерените стойности се записват за 30 s;

| е) | средноаритметичните стойности от периода от 30 s се използват за изчисление на параметрите на линейната регресия на най-малките квадрати съгласно формула 6 от точка 7.7.2.; |
| --- | --- |

е)

средноаритметичните стойности от периода от 30 s се използват за изчисление на параметрите на линейната регресия на най-малките квадрати съгласно формула 6 от точка 7.7.2.;

| ж) | параметрите на линейната регресия трябва да отговарят на изискванията на точка 9.2., таблица 6; |
| --- | --- |

ж)

параметрите на линейната регресия трябва да отговарят на изискванията на точка 9.2., таблица 6;

| з) | проверява се отново регулировката на нулевото положение и ако е необходимо, проверката се повтаря. |
| --- | --- |

з)

проверява се отново регулировката на нулевото положение и ако е необходимо, проверката се повтаря.

9.3.   Система за измерване и вземане на проби от газообразните емисии

9.3.1.   Спецификации на анализатора

9.3.1.1.   Общи положения

Анализаторите трябва да имат обхват на измерване и време на реагиране, които са подходящи за точността, необходима за измерване концентрациите на компонентите на отработилите газове при преходни условия и условия на устойчиво състояние.

Оборудването също така трябва да има степен на електромагнитна съвместимост (CEM), която да е в състояние да намали до минимум допълнителните грешки.

9.3.1.2.   Точност на измерване

Точността на измерване се определя като отклонение на показанието на анализатора от еталонните стойности. Точността не трябва да превишава ± 2 от показанието или ±0,3 % от пълната скала, в зависимост от това кое от двете е по-голямо.

9.3.1.3.   Прецизност

Прецизността, която се определя като представляваща 2,5 пъти стандартното отклонение при 10 последователни измервания на даден калибровъчен газ или еталонен газ, не трябва да се отклоняват с повече от 1 % от концентрацията при пълната скала за всеки използван обхват над 155 милионни части (ppm) (или ppm C) или 2 % от всеки използван обхват под 155 милионни части (ppm) (или ppm C).

9.3.1.4.   Фонов шум

Максималните отклонения на показанието на анализатора при работа с нулев газ или еталонен газ в продължение на 10 s не трябва да превишава 2 % от пълната скала за всички използвани измервателни обхвати.

9.3.1.5.   Отклонение от нулата

Нулевото показание се определя като средната реакция, включително фоновия шум, на газ, използван за нулиране, по време на интервал от 30 секунди. Отклонението от нулата по време на период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от пълната скала при използвания най-нисък обхват.

9.3.1.6.   Отклонение при еталониране

Показанието на горната точка на скалата се определя като средното показание, включително фоновия шум, отбелязано от еталонен газ, използван за регулиране на чувствителността по време на интервал от 30 секунди. Отклонението на показанието от горната точка на скалата за период от един час трябва да бъде по-ниско от 2 % от пълната скала при използвания най-нисък диапазон.

9.3.1.7.   Време на нарастване

Времето на нарастване на анализатора, инсталиран в измервателната система, не трябва да превишава 2,5 s

9.3.1.8.   Изсушаване на газовете

Отработилите газове могат да бъдат измервани при наличие и отсъствие на кондензируеми фракции. Всяко евентуално използвано устройство за премахване на тези фракции трябва да има минимално влияние върху състава на измерваните газове. Химическите дехидратанти не се допускат за отстраняване на влагата от пробата.

9.3.2.   Газови анализатори

9.3.2.1.   Въведение

Точки 9.3.2.2. до 9.2.3.7. описват принципите, които се използват за извършване на измерването. В допълнение 3 се дава подробно описание на измервателните системи. Газовете, които ще се измерват, трябва да бъдат анализирани с помощта на следните уреди. При нелинейните анализатори се допуска използването на схеми за линеаризация.

9.3.2.2.   Анализ на въглеродния окис (CO)

Анализаторът за въглероден окис трябва да бъде от недисперсивен тип с поглъщане в инфрачервения спектър (Non-Dispersive InfraRed или NDIR).

9.3.2.3.   Анализ на въглеродния двуокис (CO2)

Анализаторът за въглеродния двуокис трябва да бъде от недисперсивен тип с поглъщане в инфрачервения спектър (Non-Dispersive InfraRed или NDIR).

9.3.2.4.   Анализ на въглеводородите (HC)

Анализаторът на въглеводородите трябва да бъде от вида пламъчно-йонизационен детектор (HFID) и да бъде оборудван с датчик, клапани, тръбопроводи и т. н., загрян така че да се поддържа температура на газовете от 463 K ± 10 K (190 ± 10 oC). По избор, за двигатели, използващи за гориво ПГ, и за двигатели с принудително запалване с NG, анализаторът на въглеводородите може да е от типа на незагрят пламъчно-йонизационен детектор (FID), в зависимост от използвания метод (вж. точка A.3.1.3.).

9.3.2.5.   Анализ на неметановите въглеводороди (NMHC)

Определянето на неметановата въглеводородна фракция се извършва с загрят сепаратор на неметановите фракции (NMC), която работи заедно с FID съгласно точка A.3.1.4., като се изважда метанът от въглеводородите.

9.3.2.6.   Анализ на азотните окиси (NOx)

Анализаторът на азотните окиси трябва да бъде от тип химилуминесцентен детектор (CLD) или загряван химилуминесцентен детектор (HCLD) и с преобразовател за NO2/NO, когато азотните окиси се измерват на суха база. Ако се измерва на влажна база, се използва HCLD с преобразувател, поддържан при температура над 328 K (55 oC), при условие че проверката на потушаващия ефект на водата (вж. точка 9.3.9.2.2.) е задоволителна. При химилуминесцентен детектор,CLD и загряван химилуминесцентен детектор,HCLD стената на участъка, през който преминават пробите, трябва да се поддържа при температура от 328 K до 473 K (55 oC до 200 oC) до преобразувателя за измерване на суха база и до анализатора за измерване на влажна база.

9.3.2.7.   Измерване на въздух—гориво

Измервателното оборудване за въздух-гориво, използвано за определяне потока отработили газове, както е указан в точка 8.3.1.6., е широкообхватен датчик за съотношението въздух-гориво или ламбда датчик от циркониев тип. Датчикът се монтира направо на изпускателната тръба, където температурата на отработилите газове е достатъчно висока, за да се елиминира водната кондензация.

Точността на датчика с включена електроника е в границите на:

± 3 % от показанието за λ < 2

± 5 % от показанието за 2 ≤ λ < 5

± 10 % от показанието за 5 ≤ λ

За да се спази определената по-горе точност, датчикът трябва да е калиброван съгласно спецификацията на производителя на уреда.

9.3.3.   Газове за калибриране

Необходимо е да се спазва срока на употреба на всички калибриращи газове. Записват се датите на изтичане на срока за употреба на всички калибриращите газове, посочени от производителя.

9.3.3.1.   Чисти газове

Изискваната чистота на газовете се определя от посочените по-долу норми на замърсяване. За калибриране и работа трябва да са налице следните газове:

Пречистен азот

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Пречистен кислород

(чистота: > 99,5 обемни % на O2)

Смес от водород и хелий

(40 ± 2 % водород, останалата част е хелий)

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Пречистен синтетичен въздух

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(обемно съдържание на кислород между 18 и 21 обемни %)

9.3.3.2.   Газове за калибриране и еталониране

Трябва да са на разположение смеси от следните химически съединения: Допускат се други комбинации от газове, при условие че газовете не реагират един с друг.

C3H8 и пречистен синтетичен въздух (вж. точка 9.3.3.1.);

СО и пречистен азот;

NOx и пречистен азот (количеството NO2 , което се съдържа в този калибриращ газ, не трябва да превишава 5 % от съдържанието на NO);

CO2 и пречистен азот;

CH4 и пречистен синтетичен въздух;

C2H6 и пречистен синтетичен въздух.

Ефективната концентрация на газ за еталониране и калибриране трябва да бъде в рамките на ± 1 % от номиналната стойност и да е съотносимо към международни и/или национални стандарти. Всички концентрации на калибриращия газ трябва да бъдат указани в обемно съотношение (обемни проценти или милионни (ppm) обемни части).

9.3.3.3.   Газови сепаратори

Газовете, използвани за еталониране и за калибриране, могат също така да се получат с помощта на точен смесител-дозатор (газов сепаратор) чрез разреждане с пречистен N2 или с пречистен синтетичен въздух. Точността на газовия сепаратор трябва да бъде такава, че концентрацията на смесените калибриращи газове да е в рамките на ± 2 %. Тази точност налага да се познават първичните газове, използвани за смесването, с точност най-малко от ± 1 %, и те да са съотносими към националните или международни газови стандарти. Проверката се извършва между 15 и 50 % от пълната скала за всяка калибровка, включваща газов сепаратор. Ако първата проверка е неуспешна, може да се извърши допълнителна проверка с използване на друг калибриращ газ.

По избор, смесващото устройство може да се провери с уред, който е линеен по същество, например се използва NO газ с CLD. Регулирането на скалата на измервателния уред трябва да се извърши с еталонен газ, който се подава директно към уреда. Смесителят-дозатор се проверява при използваните регулировки и номиналната стойност се сравнява с отчитаната от уреда концентрация. Получената разлика във всяка една точка трябва да не се различава с повече от ±0,5 % от номиналната стойност.

За провеждане на проверката за линейност съгласно точка 9.2.1. газовият сепаратор трябва да работи с грешка в рамките на ± 1 %.

9.3.3.4.   Газове за проверка на смесването с кислород

Газовете за проверка на смесването с кислород са смес от пропан, кислород и азот. Те трябва да съдържат пропан с 350 ppm C ± 75 ppm C въглеводороди. Стойността на концентрацията трябва да се определи при допустимия толеранс на калибриращите газове чрез хроматографски анализ на целите въглеводороди плюс примесите или чрез динамично смесване-дозиране. Концентрациите на кислород, изисквани за изпитването на двигател с принудително запалване и самовъзпламеняване чрез сгъстяване, са изброени в таблица 7, като останалата част е пречистен азот.

Таблица 7

Газове за проверка на смесването с кислород

| Тип двигател: | концентрация O2, % |
| --- | --- |
| Самовъзпламеняване чрез сгъстяване | 21 (20 до 22) |
| Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване | 10 (9 до 11) |
| Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване | 5 (4 до 6) |
| С принудително запалване | 0 (0 до 1) |

Тип двигател:

концентрация O2, %

Самовъзпламеняване чрез сгъстяване

21 (20 до 22)

Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване

10 (9 до 11)

Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване

5 (4 до 6)

С принудително запалване

0 (0 до 1)

9.3.4.   Изпитване за пропуски

Извършва се изпитване за пропуски в системата. За тази цел сондата се откача от изпускателната система и краят ѝ се запушва. Включва се помпата на анализатора. След начален период на стабилизация, при отсъствие на пропуски всички дебитомери трябва да имат приблизително показание нула. В противен случай трябва да се проверят проводите за вземане на проби и неизправността да бъде отстранена.

Максимално допустимата норма на пропуски в частта на SCR, в която се създава вакуум, е от порядъка на 0,5 % от дебита по време на използване на проверяваната част на системата. Потоците на анализатора и на системата за обхождане могат да се използват за определяне на дебита по време на експлоатация.

Като вариант, системата може да се изпразни посредством разреждане (вакуум) от най-малко 20 kPa (80 kPa в абсолютно налягане). След период на първоначално стабилизиране, повишаването на налягането Δp (в kPa/мин) в системата не трябва да превишава:

| Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s | (60) |
| --- | --- |

Δp = p/V
  s x 0,005 x qv

  s

(60)

където:

| V
  s | е обем на системата, 1 |
| --- | --- |

V
  s

е обем на системата, 1

| qv

  s | е дебит на системата, l/min |
| --- | --- |

qv

  s

е дебит на системата, l/min

Друг метод се състои в добавянето на промяна на концентрацията на входа на провода за вземане на проба, като се заменя газът за нулиране с еталонен газ. Ако след достатъчен период от време, показанието е ≤ 99 % по-ниско в сравнение с въведената концентрация, това означава, че има проблем с пропуски в системата, който трябва да се отстрани.

9.3.5.   Проверка на времето за реагиране на аналитичната система

Системните настройки за оценка на времето за реакция са точно същите, както по време на провеждане на изпитването (т.е. налягане, дебити, задания за филтри на анализаторите и всички другите влияния върху времето за реагиране). Определянето на времето за реагиране се прави с промяна на газовете направо на входа на сондата за проби. Промяната на газа трябва да се прави за по-малко от 0,1 секунди. Газовете, използвани за изпитването, причиняват промяна в концентрацията от поне 60 % от пълната скала.

Записва се кривата на концентрацията на всеки газообразен компонент. Времето за реагиране се определя като разликата във времето между промяната на газа и подходящата промяна на записаната концентрация. Системното време за реагиране (t
  90) се състои от времезакъснението на измерващия датчик и времето за нарастване на датчика. Времезакъснението се определя като времето от промяната (t
  0) до достигане на отговор 10 % от крайното показание (t
  10). Времето за нарастване се определя като времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t
  90 – t
  10).

За изравняване времената на сигналите от анализатора и от потока отработили газове времето за преобразуването се определя като времето от промяната (t
  0), докато реакцията достигне 50 % от крайното показание (t
  50).

Системното време за реагиране е ≤10 секунди с време за нарастване ≤ 2,5 s в съответствие с точка 9.3.1.7. за всички ограничени компоненти (СО, NOx, HC или NMHC) и всички използвани обхвати. Когато се използва NMC за измерването на NMHC, системното време за реагиране може да превиши 10 s.

9.3.6.   Изпитване за ефективността на преобразувателя за NOx

Ефективността на преобразувателя, използван за преобразуване на NO2 в NO се изпитва по начина, указан в точки 9.3.6.1 до 9.3.6.8 (вж. фиг. 8).

Фиг. 8

Схема на устройството за ефективност на NO2 преобразувателя

Image

9.3.6.1.   Изпитвателна установка

С инсталацията за изпитване, показана на фиг. 8 и описаната по-долу процедура, може да се провери ефективността на преобразувателя с помощта на озонатор.

9.3.6.2.   Калибриране

Датчиците CLD и HCLD се калибрират съгласно спецификациите на производителя в най-често използвания диапазон с помощта на нулев газ и еталонен газ (чието съдържание на NO, трябва да отговаря на около 80 % от измервателния диапазон и концентрацията на NO2 в газовата смес трябва да бъде по-ниска от 5 % от концентрацията на NO). Анализаторът NOx се настройва в режим за анализ на NO, така че еталонният газ да не преминава през преобразувателя. Отчетената стойност на концентрацията се записва.

9.3.6.3.   Изчисляване

Процентът на ефективността на преобразувателя се изчислява, както следва:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

където:

| а | е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.6. |
| --- | --- |

а

е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.6.

| b | е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.7. |
| --- | --- |

b

е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.7.

| c | е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.4. |
| --- | --- |

c

е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.4.

| d | е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.5. |
| --- | --- |

d

е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.5.

9.3.6.4.   Добавяне на кислород

През Т-образно съединение се добавя непрекъснато кислород към потока на газовете, докато измерваната концентрация стане с около 20 % по-ниска от отчетената калибрирана концентрация, дадена в точка 9.3.6.2. (анализаторът е в режим NO).

Отчетената стойност на концентрацията (c) се записва. По време на целия процес озонаторът е изключен.

9.3.6.5.   Активиране на озонатора

Озонаторът се задейства, за да създаде достатъчен обем от озон, за да намали концентрацията на NO до около 20 % (най-малко 10 %) от концентрацията за калибриране, дадена в точка 9.3.6.2. Отчетената стойност на концентрацията (d) се записва (анализаторът е в режим NO).

9.3.6.6.   Режим NOx

Анализаторът NO се превключва на режим NOx, за да може сега газовата смес (състояща се от NO, NO2, O2 и N2) да преминава през преобразувателя. Отчетената стойност на концентрацията (a) се записва (анализаторът е в режим NOx).

9.3.6.7.   Изключване на озонатора

Озонаторът се изключва. Сместа от газове, описана в точка 9.3.6.6., минава през преобразувателя в детектора. Отчетената стойност на концентрацията (b) се записва (анализаторът е в режим NOx).

9.3.6.8.   Режим NO

При изключен озонатор, анализаторът се превключва в режим NO и се прекъсва подаването на кислород или синтетичен въздух. Показанието за съдържанието на NOx не трябва да се отклонява с повече от ± 5 % от концентрацията, измерена съгласно точка 9.3.6.2. (Анализаторът е в режим NO).

9.3.6.9.   Периодичност на изпитването

Ефективността на преобразувателя се изпитва най-малко веднъж на месец.

9.3.6.10.   Изисквана ефективност

Ефективността на преобразувателя E
  NOx
  не трябва да е по-ниска от 95 %.

Ако в най-използваният обхват на анализатора, преобразувателят не осигурява намаление от 80 % до 20 %, съгласно точка 9.3.6.5., трябва да се използва най-високият обхват, който ще осигури това намаление.

9.3.7.   Регулировка на пламъчно-йонизационния детектор

9.3.7.1.   Оптимизиране на реагирането на детектора

Пламъчно-йонизационният детектор се регулира съгласно указанията на производителя на уреда. За да се оптимизира реакцията на детектора в най-често използвания измервателен обхват, за еталониране трябва да се използва пропановъздушна газова смес.

При дебити на горивото и на въздуха, регулирани съгласно препоръките на производителя, през анализатора се пропуска еталонен газ, съдържащ 350 ррm ± 75 ррm С газ. Чувствителността за даден дебит на горивото се определя като разликата между показанието за еталонния газ и показанието за нулевия газ. Дебитът на горивото се регулира постъпково над и под предписаната от производителя стойност. Записва се реагирането на еталонния газ и на нулевия газ при тези дебити на горивото. Начертава се крива на двете реакции и дебитът на горивото се регулира в зависимост от най-високата част на кривата. Тази процедура представлява началното регулиране на дебита и може да се наложи впоследствие оптимизиране в зависимост от стойностите на коефициента на реагиране към въглеводородите и на резултатите от проверката на смесването с кислород, в съответствие с точки 9.3.7.2. и 9.3.7.3. Ако смесването с кислород или коефициентите на реагиране към въглеводородите не отговарят на следните изисквания, дебитът на въздуха трябва да се нагоди постъпково над и под указаните от производителя стойности; процедурите от точки 9.3.7.2. и 9.3.7.3. трябва да се повторят за всяка стойност на потока.

По избор, оптимизирането може да се извърши с използване на процедурите, описани в SAE No. 770141.

9.3.7.2.   Коефициенти на реагиране на въглеводородите

Извършва се проверка за линейност на анализатора с използването на пропановъздушна смес и въздух и пречистен синтетичен въздух съгласно точка 9.2.1.3.

Коефициентите на реагиране трябва да се определят при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на употреба. Коефициентът на реагиране (r
  h) на определен тип въглеводороди представлява отношението на стойността C1, отчетена от пламъчно-йонизационния детектор, и на газовата концентрация в бутилката, която се изразява в ppm C1.

Концентрацията на изпитвания газ трябва да бъде достатъчна, за да предизвика реакция, равна на около 80 % от пълната скала. Концентрацията трябва да се знае с точност от ± 2 % по отношение на определен гравиметричен еталон, изразен в обемни части. Освен това бутилката с газ предварително се кондиционира за 24 часа при температура от 298 K ± 5 K (25 oC ± 5 oC).

Използваните за изпитването газове и обхватите за относителните коефициенти на закъснение са следните:

| a) | метан и пречистен синтетичен въздух |
| --- | --- |

a)

метан и пречистен синтетичен въздух

1,00 ≤ r
  h ≤1,15

| b) | пропилен и пречистен синтетичен въздух |
| --- | --- |

b)

пропилен и пречистен синтетичен въздух

0,90 ≤ r
  h ≤1,1

| c) | толуол и пречистен синтетичен въздух |
| --- | --- |

c)

толуол и пречистен синтетичен въздух

0,90 ≤ r
  h ≤1,1

Тези стойности са дадени в отношение спрямо коефициента на предавателната характеристика r
  h от 1,00 за пропан и пречистен синтетичен въздух.

9.3.7.3.   Проверка на смесване с кислород

Единствено за анализатори на неразредени отработили газове, проверката на смесване от кислород се извършва при пускането на анализатора в експлоатация и след периоди на продължителна употреба.

Избира се обхват, в който газовете за проверка на смесването с кислород ще попаднат в частта над 50 % от скалата. Изпитването се извършва с пещ, регулирана на желаната температура. Спецификациите на газовете за проверка на смесването с кислород се намират в точка 9.3.3.4.

| a) | анализаторът се нулира; |
| --- | --- |

a)

анализаторът се нулира;

| б) | анализаторът се калибрира със смес с 0 % кислород за двигатели с позитивно запалване. Уредите за измерване на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване се калибрират със смес с 21 % кислород; |
| --- | --- |

б)

анализаторът се калибрира със смес с 0 % кислород за двигатели с позитивно запалване. Уредите за измерване на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване се калибрират със смес с 21 % кислород;

| в) | проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от 0,5 % от пълната скала, се повтарят операциите от настоящата точка; |
| --- | --- |

в)

проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от 0,5 % от пълната скала, се повтарят операциите от настоящата точка;

| г) | въвеждат се 5 % и 10 % газове за проверка на смесването с кислород; |
| --- | --- |

г)

въвеждат се 5 % и 10 % газове за проверка на смесването с кислород;

| д) | проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от ± 1 % от пълната скала, изпитването се повтаря; |
| --- | --- |

д)

проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от ± 1 % от пълната скала, изпитването се повтаря;

| е) | процентът на смесването с кислорода E
  O2 се изчислява за всяка смес от подточка г), както следва:







  E
  O2 = (c
  ref,d – c) x 100/c
  ref,d | (62) |
| --- | --- | --- |

е)

процентът на смесването с кислорода E
  O2 се изчислява за всяка смес от подточка г), както следва:

E
  O2 = (c
  ref,d – c) x 100/c
  ref,d

(62)

като реакцията на анализатора е:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

където:

| c
  ref,b | е еталонната концентрация на HC в стъпка б), ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | е еталонната концентрация на HC в стъпка г), ppm C |
| c
  FS,b | е концентрация на HC по пълната скала в стъпка б), ppm C |
| c
  FS,d | е концентрация на HC по пълната скала в стъпка г), ppm C |
| c
  m,b | е измерената концентрация на HC в стъпка б), ppm C |
| c
  m,d | е измерената концентрация на HC в стъпка г), ppm C |

c
  ref,b

е еталонната концентрация на HC в стъпка б), ppm C

c
  ref,d

е еталонната концентрация на HC в стъпка г), ppm C

c
  FS,b

е концентрация на HC по пълната скала в стъпка б), ppm C

c
  FS,d

е концентрация на HC по пълната скала в стъпка г), ppm C

c
  m,b

е измерената концентрация на HC в стъпка б), ppm C

c
  m,d

е измерената концентрация на HC в стъпка г), ppm C

| ж) | процентът на смесването с кислород, E
  O2 преди изпитването трябва да бъде по-нисък от ±1,5 % за всички газове, предписани за проверка на смесването с кислород; |
| --- | --- |

ж)

процентът на смесването с кислород, E
  O2 преди изпитването трябва да бъде по-нисък от ±1,5 % за всички газове, предписани за проверка на смесването с кислород;

| з) | ако процентът на смесването с кислород, E
  O2 е по-висок от ±1,5 %, предприемат се действия за коригирането му като потокът на въздуха се регулира с постоянна величина над или под указанията на производителя, потока на горивото и потока на пробата; |
| --- | --- |

з)

ако процентът на смесването с кислород, E
  O2 е по-висок от ±1,5 %, предприемат се действия за коригирането му като потокът на въздуха се регулира с постоянна величина над или под указанията на производителя, потока на горивото и потока на пробата;

| и) | проверката за смесването с кислород се повторя за всяка нова регулировка. |
| --- | --- |

и)

проверката за смесването с кислород се повторя за всяка нова регулировка.

9.3.8.   Ефективност на сепаратора за неметанови фракции (NMC)

NMC се използва за отстраняване на неметановите въглеводороди от пробния газ чрез окисляване на всичките въглеводороди, без метана. В идеалният случай преобразуването за метан е 0 %, а за другите въглеводороди, представени от етана, е 100 %. За точното измерване на NMHC, коефициентите на двете се определят и използват за изчисляване на масовия дебит на емисията на NMHC (вж. точка 8.5.1.).

9.3.8.1.   Ефективност на получаване на метана

Метановият калибриращ газ се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора за неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Ефективността се определя, както следва:

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

където:

| c
  HC(w/o cutter) | е концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | е концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC, ppm C |

c
  HC(w/o cutter)

е концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

е концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC, ppm C

9.3.8.2.   Ефективност на получаване на етана

Етановият калибриращ газ се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на NMC и двете концентрации се записват. Ефективността се определя, както следва:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

където:

| c
  HC(w/o cutter) | е концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o cutter) | е концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC, ppm C |

c
  HC(w/o cutter)

е концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC, ppm C

c
  HC(w/o cutter)

е концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC, ppm C

9.3.9.   Ефекти на смесването

Газове, различни от анализирания газ, могат да повлияят на отчитаните стойности по няколко начина. В уредите NDIR се наблюдава положителна интерференция, когато газът, който е причина за смесването, предизвиква същия ефект като измервания газ, но в по-ниска степен от него. Отрицателна интерференция се наблюдава в уредите NDIR, когато газът, който е причина за смесването, разширява обхвата на абсорбция на измервания газ, и в уредите CLD, когато газът, който е причина за смесването, предизвиква намаляване на чувствителността. Проверките за смесване от точки 9.3.9.1. и 9.3.9.2. , се извършва преди първоначалното използване на анализатора и след интервали на продължителна употреба.

9.3.9.1.   Проверка на смущенията в анализатора на СО

Водата и CO2 могат да влияят върху функционирането на анализатора на СО. Следователно еталонен CO2 газ с концентрация от 80 до 100 % по пълната скала от максималния работен обхват, използван по време на изпитването се барботира през вода при стайна температура и показанието на анализатора се записва. Стойността на показанието не трябва да превишава 1 % от пълната скала за обхватите, които са равни или превишават 300 ppm, или 3 ppm за обхватите, по-ниски от 300 ppm.

9.3.9.2.   Проверки на потушаващия ефект в анализатора на NOx

Двата газа, имащи отношение към анализаторите CLD (и HCLГ) са CO2 и водната пара. Намалението на показанията от тези газове е пропорционално на тяхната концентрация и, следователно, се изискват специални изпитвания, за да се определи потушаването при очакваните най-високи концентрации при изпитването.

9.3.9.2.1.   Проверка на потушаващия ефект на CO2

През анализатора NDIR се пропуска газ за еталониране на CO2 с концентрация от 80 % до 100 % от пълната скала на максималния обхват, който се използва при изпитването, и се записва измерената стойност на CO2
  (A). След това газът се разрежда до около 50 % с газ за еталониране на NO и се пропуска през NDIR и през CLD, след което се записват измерените стойности на CO2 и на NO (съответно B и C). След това се прекратява подаването на CO2 и единствено еталонният газ за NO преминава през (H)CLD, а стойността на NO се записва, като D.

Процентът на потушаващия ефект на водата се изчислява както следва:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

където:

| A | е концентрацията на неразреден CO2, измерена с NDIR, %; |
| --- | --- |
| B | е концентрацията на разреден CO2, измерена с NDIR, %; |
| C | е концентрацията на разреден NO, измерена с (H)CLD, ppm; |
| D | е концентрацията на неразреден NO, измерена с (H)CLD, ppm. |

A

е концентрацията на неразреден CO2, измерена с NDIR, %;

B

е концентрацията на разреден CO2, измерена с NDIR, %;

C

е концентрацията на разреден NO, измерена с (H)CLD, ppm;

D

е концентрацията на неразреден NO, измерена с (H)CLD, ppm.

Допуска се с одобрението на органа, издаващ типовото одобрение, да се използват алтернативни методи за разреждане и количествено определяне на стойностите на еталонните газове за CO2 и NО газове, като динамично смесване/прибавяне на подобряващи свойствата вещества.

9.3.9.2.2.   Проверка на потушаващия ефект от водата

Тази проверка се отнася единствено до измерванията на концентрацията на газовете, в които има наличие на кондензируеми фракции. Изчисляването на потушаващия ефект от водата трябва да отчита разреждането на еталонния газ за NO с водни пари и сравняване на концентрацията на водните пари на сместа с очакваните резултати от изпитването.

Газ за еталониране на NO с концентрация от 80 % до 100 % от пълната скала на нормално използвания обхват, се пропуска през (H)CLD и измерената стойност за NO се записва като D. След това еталонният газ за NO се барботира през вода при стайна температура и се подава през (H)CLD, като стойностите на NO се записват като C. Температурата на водата се определя и се записва като стойности F. Налягането на наситените пари на сместа, което отговаря на температурата на барботиращата вода (F)се определя и се записва като G.

Концентрацията на водна пара (в %) в сместа се изчислява, както следва:

| H = 100 x (G/p
  b) | (67) |
| --- | --- |

H = 100 x (G/p
  b)

(67)

и се записва като стойност H. Очакваната концентрация на разредения (с водна пара) газ за еталониране на NO се изчислява както следва:

| D
  e = D x (1 - H/100) | (68) |
| --- | --- |

D
  e = D x (1 - H/100)

(68)

и се записва като D
  e. При отработилите газове на дизеловите двигатели максималната очаквана концентрация на водни пари в тези газове през изпитването се определя на база предполагаемо съотношение 1,8 : 1 на водородните към въглеродните атоми в горивото от максималната концентрация CO2 в отработилия газ A се изчислява, както следва:

| H
  m = 0,9 x A | (69) |
| --- | --- |

H
  m = 0,9 x A

(69)

и записана както H
  m.

Процентното изражение на потушаващия ефект на водата се изчислява, както следва:

| E
  H2O = 100 x ((D
  e – C)/D
  e) x (H
  m/H) | (70) |
| --- | --- |

E
  H2O = 100 x ((D
  e – C)/D
  e) x (H
  m/H)

(70)

където:

| D
  e | е очаквана концентрация на разреден NO, в ррm; |
| --- | --- |
| C | е измерената концентрация на разреден NO, в ррm; |
| H
  m | е максимална концентрация на водните пари, в %; |
| H | е максимална концентрация на водните пари, в %. |

D
  e

е очаквана концентрация на разреден NO, в ррm;

C

е измерената концентрация на разреден NO, в ррm;

H
  m

е максимална концентрация на водните пари, в %;

H

е максимална концентрация на водните пари, в %.

9.3.9.2.3.   Mаксимално допустим потушаващ ефект

| a) | измерване на неразредени отработили газове






  i) | потушаващ ефект в анализатора на CO2 съгласно точка 9.3.9.2.1.: 2 % от пълната скала; |
| --- | --- | --- |

a)

измерване на неразредени отработили газове

i)

потушаващ ефект в анализатора на CO2 съгласно точка 9.3.9.2.1.: 2 % от пълната скала;

| ii) | потушаващ ефект на водата съгласно точка 9.3.9.2.2.: 3 % от пълната скала; |
| --- | --- |

ii)

потушаващ ефект на водата съгласно точка 9.3.9.2.2.: 3 % от пълната скала;

| б) | измерване на разреждането:






  i) | 2 % комбиниран потушаващ ефект на CO2 и вода. |
| --- | --- | --- |

б)

измерване на разреждането:

i)

2 % комбиниран потушаващ ефект на CO2 и вода.

9.3.9.2.4.   Ефективност на охладителя

За сухи CLD анализатори, трябва да се демонстрира, че за очакваната най-висока концентрация на водната пара H
  m (вж. точка 9.3.9.2.2.), техниката за елиминиране на водата поддържа влажност на CLD от ≤ 5 g вода/kg сух въздух (или около 0,008 % H2O), което е 100 % относителна влажност при 3,9 oC и 101,3 kPa. Тази спецификация на влажността е също еквивалентна на около 25 % относителна влажност при 25 oC и 101,3 kPa. Това може да се демонстрира чрез измерване на температурата при изхода на топлинния изсушител или измерване на влажността в точка непосредствено преди CLD. Влажността на CLD отработили газове би могла да се измерва, стига единственият поток в CLD да е потокът, идващ от изсушителя.

9.4.   Система за измерване и взимане на проба от прахови частици

9.4.1.   Общи технически изисквания

За определянето на масата на праховите частици са необходими система за взимане на проби от прахови частици, филтри за взимане на проби от прахови частици, аналитична везна и камера за претегляне с регулиране на температурата и влажността. Системата за взимане на проби на прахови частици се проектира така, че да осигури представителна проба от частици, пропорционална на потока отработилите газове.

9.4.2.   Филтри за взимане на проби от прахови частици

Вземат се проби от разредените отработили газове върху филтър, който отговаря на следните изисквания от точки 9.4.2.1. до 9.4.2.3. по време на последователността на изпитването.

9.4.2.1.   Спецификация на филтрите

Всички типове филтри трябва да притежават коефициент на задържане на DOP (диоктилфталати) с размер 0,3 μm не по-нисък от 99 %. Филтърът е изработен от стъкловлакно с флуоровъглеводордно покритие.

9.4.2.2.   Размер на филтрите

Филтърът е с размер на диаметъра 70 mm.

9.4.2.3.   Номинална скорост при преминаване през повърхността на филтъра

Номиналната скорост при преминаване през повърхността на филтъра не трябва да превишава 1 m/s. Разликата между налягането в началото и в края на изпитването не трябва да превишава 25 kPa.

9.4.3.   Спецификации на камерата за претегляне и аналитичната везна

9.4.3.1.   Условия в камерата за претегляне

Температурата на камерата (или помещението), в която филтрите за прахови частици се подготвят и претеглят, се поддържа в рамките на 295 К ± 3 К (22 oС ± 3 oС) по време на всяка подготовка и претегляне на филтрите. Влажността се поддържа до точка на оросяване 282,5 K ± 3 K (9,5 oC ± 3 oC) и относителна влажност 45 % ± 8 %. За теглилки с висока чувствителност се препоръчва допустимо отклонение за стайната температура на камерата за претегляне и температурата на точката на росата от ± 1 K.

9.4.3.2.   Теглене на еталонните филтри

В камерата (или помещението) не трябва да има никакъв замърсители (напр. прах), който би могъл да се отложи по повърхността на филтрите за прахови частици по време на тяхното стабилизиране. Допускат се отклонения в изискванията към помещението за претегляне, определени в точка 9.4.3.1., ако продължителността на отклоненията не превишава 30 минути. Помещението за претегляне трябва да отговаря на необходимите изисквания преди влизането на персонала в него. В рамките на 12 часа се претеглят поне два неизползвани еталонни филтъра, като за предпочитане това да става в същото време, когато се претегля филтъра за взимане на проби. Те имат същия размер и са изготвени от същия материал, както и филтрите за взимане на проби.

Ако средното тегло на еталонните филтри се промени между претеглянията на филтрите за взимане на проби с повече от 10 μg, тогава всички филтри за проби се бракуват и изпитването на емисии се повтаря.

9.4.3.3.   Аналитична везна

Аналитичната везна, използвана за определяне на теглото на филтъра, трябва да отговаря на изискванията за линейност от точка 9.6., таблица 6. Това означава да притежава точност (стандартно отклонение) от най-малко 2 μg и разделителна способност от най-малко1 μg (една цифра = 1 μg).

9.4.3.4.   Елиминиране на влиянието на статичното електричество

Преди претегляне филтрите се неутрализират, например чрез полониев неутрализатор или устройство със сходен ефект.

9.4.3.5.   Корекция за плаваемост

Филтърът за вземане на проби се коригира за плаваемост (в него) във въздуха. Корекцията за плаваемост зависи от плътността на филтъра за вземане на проби, плътността на въздуха и плътността на калибровъчната везна и не отчита на плаваемостта на самите прахови частици.

Когато не е известна плътността на материала за направа на филтъра се използват следните плътности:

| a) | покрит с тефлон филтър от стъклени влакна: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

покрит с тефлон филтър от стъклени влакна: 2 300 kg/m3;

| б) | покрит с тефлон мембранен филтър: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

б)

покрит с тефлон мембранен филтър: 2 144 kg/m3;

| в) | покрит с тефлон мембранен филтър с придържащ пръстен от полиметилпентен: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

в)

покрит с тефлон мембранен филтър с придържащ пръстен от полиметилпентен: 920 kg/m3.

За калибровъчни везни от неръждаема стомана се използва плътност от 8 000 kg/m3. Когато калибровъчните везни са от друг материал, трябва да се знае плътността му.

Използва се следната формула:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

като

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

където:

| m
  uncor | е некоригираната маса на пробата от прахови частици, mg; |
| --- | --- |
| ρ
  a | е плътността на въздуха, kg/m3; |
| ρ
  w | е плътността на калибровъчната везна, kg/m3; |
| ρ
  f | е плътността на филтъра за вземане на проба от прахови частици, kg/m3; |
| p
  b | е общо атмосферно налягане, kPa; |
| T
  a | е температурата на околния на везната въздух, К; |
| 28,836 | е моларна маса на въздуха при еталонна влажност (9,5 K), g/mol; |
| 8,3144 | е моларна газова константа. |

m
  uncor

е некоригираната маса на пробата от прахови частици, mg;

ρ
  a

е плътността на въздуха, kg/m3;

ρ
  w

е плътността на калибровъчната везна, kg/m3;

ρ
  f

е плътността на филтъра за вземане на проба от прахови частици, kg/m3;

p
  b

е общо атмосферно налягане, kPa;

T
  a

е температурата на околния на везната въздух, К;

28,836

е моларна маса на въздуха при еталонна влажност (9,5 K), g/mol;

8,3144

е моларна газова константа.

9.4.4.   Спецификации за измерване на диференциалния поток (единствено система за частично разреждане на потока)

За такива системи точността на потока на пробата qm

  p е предмет на особено внимание, ако не се измерва пряко, а се определя чрез измерване на диференциалния поток:

| qm

  p = qm

  dew – qm

  dw | (73) |
| --- | --- |

qm

  p = qm

  dew – qm

  dw

(73)

В този случай максималната грешка на разликата е такава, че точността на qm

  p е в рамките на ±5 %, когато коефициентът на разреждането е по-малък от 15. Тя може да бъде изчислена чрез вземане на средната квадратична стойност на грешките на всеки уред.

Допустимите точности на qm

  p се получават чрез кой да е от следните методи:

| a) | абсолютните точности на qm

  dew и qm

  dw са ±0,2 %, което гарантира точност на qm

  p ± 5 % в съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки. |
| --- | --- |

a)

абсолютните точности на qm

  dew и qm

  dw са ±0,2 %, което гарантира точност на qm

  p ± 5 % в съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки.

| б) | калибровката на qm

  dw относно qm

  dew е изпълнена така, че да се получат същите точности за qm

  p както в a). За подробности вж. точка 9.4.6.2. |
| --- | --- |

б)

калибровката на qm

  dw относно qm

  dew е изпълнена така, че да се получат същите точности за qm

  p както в a). За подробности вж. точка 9.4.6.2.

| в) | точността на qm

  p се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, както е определено от индикаторния газ, напр. CO2. Отново се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qm

  p; |
| --- | --- |

в)

точността на qm

  p се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, както е определено от индикаторния газ, напр. CO2. Отново се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qm

  p;

| г) | абсолютната точност на qm

  dew и qm

  dw е ± 2 % от пълната скала, максималната грешка на разликата между qm

  dew и qm

  dw е 0,2 %, а линейната грешка е ±0,2 % за най-високата стойност на qm

  dew, наблюдавана по време на изпитването. |
| --- | --- |

г)

абсолютната точност на qm

  dew и qm

  dw е ± 2 % от пълната скала, максималната грешка на разликата между qm

  dew и qm

  dw е 0,2 %, а линейната грешка е ±0,2 % за най-високата стойност на qm

  dew, наблюдавана по време на изпитването.

9.4.5.   Допълнителни спецификации

Всички елементи на системата за разреждане и на системата за вземане на проби — от изпускателната тръба до филтъродържателя — които са в контакт с неразредените и разредените отработили газове, са проектирани по такъв начин, че да свеждат до минимум отлаганията или промяната на частиците. Всички части трябва да бъдат изработени от електропроводими материали, които не реагират с компонентите, съставящи отработилите газове, и да бъдат заземени, за да се предотвратят електростатичните смущения.

9.4.6.   Калибриране на уредите за измерване на потока

9.4.6.1.   Общи технически изисквания

Всеки дебитомер, използван за вземане на проба от прахови частици, и всяка система за разреждане на част от потока се подлагат на проверка за линейност, описана в точка 9.2.1, толкова често, колкото е необходимо за изпълнението на изискванията за точност от съответния Световен технически регламент. За еталонни стойности на потока се използва точен дебитомер, който може да бъде съотнесен към международен и/или национален еталон.

9.4.6.2.   Калибриране на измерване на диференциалния поток (единствено за система за разреждане на част от потока)

Дебитомерът или контролно-измервателната апаратура се калиброват по една от следните процедури, така, че потокът на сондата qm

  p в тунела да изпълнява изискванията за точност от точка 9.4.4.:

| a) | дебитомерът за qm

  dw се свързва последователно към дебитомера за qm

  dew, разликата между двата дебитомера се калиброва за поне 5 зададени точки със стойности на потока, равноотдалечни между най-ниската стойност на qm

  dw, използвана по време на изпитването, и стойността на qm

  dew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда; |
| --- | --- |

a)

дебитомерът за qm

  dw се свързва последователно към дебитомера за qm

  dew, разликата между двата дебитомера се калиброва за поне 5 зададени точки със стойности на потока, равноотдалечни между най-ниската стойност на qm

  dw, използвана по време на изпитването, и стойността на qm

  dew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда;

| б) | калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за qm

  dew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за qm

  dw, и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, относно qm

  dew, използван по време на изпитването; |
| --- | --- |

б)

калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за qm

  dew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за qm

  dw, и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, относно qm

  dew, използван по време на изпитването;

| в) | тръбата за прехвърляне, TT, се отсъединява от изпускателна тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват, за измерване на qm

  p . След това qm

  dew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на qm

  dw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане, q между 3 и 50. Алтернативно, може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и разреждащият въздух през съответните измервателни уреди са както в действително изпитване; |
| --- | --- |

в)

тръбата за прехвърляне, TT, се отсъединява от изпускателна тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват, за измерване на qm

  p . След това qm

  dew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на qm

  dw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане, q между 3 и 50. Алтернативно, може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и разреждащият въздух през съответните измервателни уреди са както в действително изпитване;

| г) | в тръбата за прехвърляне,TT, на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като CO2 и NOx. След разреждане в тунела индикаторният газов компонент се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на потока проба се определя от съотношението на разреждане r
  d:







  qm

  p = qm

  dew/r
  d | (74) |
| --- | --- | --- |

г)

в тръбата за прехвърляне,TT, на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като CO2 и NOx. След разреждане в тунела индикаторният газов компонент се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на потока проба се определя от съотношението на разреждане r
  d:

qm

  p = qm

  dew/r
  d

(74)

Взема се предвид точността на газовите анализаторите, за да се гарантира точността на qm

  p.

9.4.7.   Специални изисквания за системи за разреждане на част от потока

9.4.7.1.   Проверка на въглероден поток

За установяване на проблеми на измерването и регулирането, както и проверка на правилното действие на системата за частично разреждане, се препоръчва проверка на въглеродния поток, с използване на действителни отработили газове. Проверка на въглеродния поток се прави най-малко всеки път, когато се монтира нов двигател, или нещо значително е променено в конфигурацията на изпитвателната камера.

Двигателят трябва да работи при натоварване на максимален въртящ момент и честота на въртене или какъвто и да е друг устойчив режим, който произвежда 5 % или повече CO2. Системата за вземане на проби от част от потока работи с коефициент на разреждане от приблизително15 към 1.

Ако се извършва проверка на въглеродния поток, се прилага процедурата, дадена в допълнение 5. Въглеродните дебити се изчисляват съгласно формули 80 до 82 в допълнение 5. Всички въглеродни дебити трябва да си съответстват в рамките на 3 % един към друг.

9.4.7.2.   Проверка преди изпитването

Такава проверка се прави в рамките на 2 часа преди провеждане на изпитването по следния начин:

Точността на дебитомерите се проверява по същия метод, който се използва за калибровка (вж. точка 9.4.6.2.), за най-малко две точки, включително стойности на qm

  dw, които отговарят на съотношения на разреждане между 5 и 15 за стойностите на qm

  dew, използвани по време на изпитването.

Ако може да се докаже чрез отчети за калибровъчната процедура съгласно точка 9.4.6.2. , че калибровката на дебитомера е стабилна за по-дълъг период на време, проверката преди изпитването може да се пропусне.

9.4.7.3.   Определяне на времето за преобразуване

Заданията на системата за оценка на времето за преобразуване са точно същите, както измерването при провеждане на изпитване. Времето за преобразуване се определя по следния метод:

Един независим еталонен дебитомер с измервателен обхват, подходящ за потока през сондата, се поставя последователно и близко свързан със сондата. Този дебитомер има време за преобразуване по-малко от 100 ms за размера на стъпката на промяна на потока, използван при измерването на времето за реакция, с ограничение достатъчно ниско, за да не въздейства върху динамичното действие на системата за разреждане на част от потока и съответстващ на добрата инженерна практика;

В потока отработили газове се въвежда стъпкова промяна (или във въздушния поток, ако се изчислява дебитът на отработилите газове) на входа на системата за разреждане на част от потока, от нисък поток до поне 90 % от пълната скала. Механизмът на задействане на тази стъпкова промяна е същият, както при прогнозния контрол в действителното изпитване. Промяната в потока отработили газове и реакцията на дебитомера се записват при скорост на пробата поне 10 Hz;

От тези данни се определя времето за преобразуване за системата за разреждане на част от потока, което е времето от началото на стъпковото управляващо въздействие до 50 % от отговора на дебитомера. По аналогичен начин се определят времената за преобразуване на q
  mp сигнала от системата за разреждане на част от потока и на q
  mew,i сигнала от дебитомера за отработили газове. Тези сигнали се използват в регресивните проверки, извършвани след всяко изпитване (вж. 8.3.3.3.);

Изчислението се повтаря за най-малко 5 стъпки и резултатите се усредняват. Вътрешното време за преобразуване (< 100 ms) на еталонния дебитомер се изважда от тази стойност. Това е „прогнозна“ стойност на системата за разреждане на част от потока, която се прилага в съответствие с точка 8.3.3.3.

9.5.   Калибриране на система за взимане на проби при постоянен обем CVS

9.5.1.   Общи положения

Системата се калибрира, като се използва точен дебитомер и ограничаващо устройство. Потокът през системата се измерва при различни ограничаващи настройки, а параметрите за регулиране на системата се измерват и отнасят към дебита.

Могат да се използват различни видове дебитомери, напр. калибрирана тръбата на Вентури, калибриран ламинарен дебитомер, калибриран турбомер.

9.5.2.   Калибриране на обемната помпа PDP

Всички параметри, отнасящи се до помпата, се измерват едновременно с параметрите, отнасящи се до калибрирана тръба на Вентури, която е последователно свързана към помпата. Изчисления дебит (в m3/s при входа на помпата, абсолютно налягане и температура) се нанася спрямо функция на корелацията, която е стойността на специфична комбинация на параметрите на помпата. След това се определя линейното уравнение, което дава връзката между дебита на помпата и функцията на корелацията. Когато CVS е с многоскоростно задвижване, калибрирането се извършва за всяка използвана степен.

По време на калибрирането се поддържа постоянна температура.

Пропуски във всички връзки и тръбопроводи между калибрирана тръба на Вентури и помпата на системата за взимане на проби при постоянен обем се поддържат по ниско от 0,3 % от най-ниската точка на потока (най-високо ограничение и най-ниска скорост на обемната помпа).

9.5.2.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (qv

  CVS) при всяка ограничителна настройка (най-малко 6 настройки) се изчислява в стандартни m3/min от данните за дебита, като се използва методът, предписан от производителя. След това дебитът на въздуха се преобразува към дебита на помпата (V0) в m3/об. при абсолютната температура и налягане при входа на помпата, както следва:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

където:

| qvCVS | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура при входа на помпата, в К; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa; |
| n | е честота на въртене на помпата, об./s |

qvCVS

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура при входа на помпата, в К;

p
  p

е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa;

n

е честота на въртене на помпата, об./s

За да може да се отчита взаимодействието между изменението на налягането в помпата и нормата на плъзгане на помпата, корелационната функция (X0) между честотата на въртене на помпата, разликата в налягането от входа на помпата до изхода на помпата и абсолютното изходно налягане на помпата се изчислява, както следва:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

където:

| Δp
  p | е разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa; |
| --- | --- |
| p
  p | е абсолютно изходно налягане при изхода на помпата, в kPa. |

Δp
  p

е разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa;

p
  p

е абсолютно изходно налягане при изхода на помпата, в kPa.

Извършва се линейна проба за най-малкия квадрат, за да се генерира формула на калибрирането, както следва:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

D
  0 и m са съответните константи на пресичане и на наклон, описващи кривите на регресия.

При многоскоростна CVS система, кривите за калибриране, генерирани от различните амплитуди на дебита на помпата, са приблизително успоредни, а стойностите на пресичане (D
  0) се увеличават със спадането на амплитудата на дебита на помпата.

Изчислените стойности от формулата трябва да са до ±0,5 % от измерената стойност на V
  0. Стойностите на m са различни за различните помпи. Притокът от прахови частици през времето причинява намаление на плъзгането на помпата, както е отразено от по-ниските стойности на m. Следователно калибрирането се извършва при пускането на помпата след основна поддръжка и когато обща проверка на системата покаже промяна в нормата на плъзгане на помпата.

9.5.3.   Калибриране на тръбата на Вентури с критичен поток (CFV)

Калибрирането на CFV се основава на формулата за критичния поток в тръбата на Вентури. Газовият поток е функция на входящите налягане и температура на тръбата на Вентури.

За определяне обхвата на критичния поток, K
  v се представя като функция на налягането при входа в тръбата на Вентури. За критичния (дроселиран) поток, K
  v има относително константна стойност. С намаляването на налягането (увеличаването на вакуума), клапата на дросела на тръбата на Вентури се отваря и K
  v намалява, което показва, че тръбата на Вентури с критичен поток работи извън допустимия обхват.

9.5.3.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (qv

  CVS) при всяка ограничителна настройка (най-малко 8 настройки) се изчислява в стандартни m3/min от данните за дебита, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка настройка, както следва:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

където:

| qv

  CVS | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa. |

qv

  CVS

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K;

p
  p

е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa.

Изчисляват се средната стойност на K
  V и стандартното отклонение. Стандартното отклонение не трябва да превишава ±0,3 % от средната стойност на K
  V.

9.5.4.   Калибриране на инфразвукова тръба на Вентури (SSV)

Калибрирането на SSV се базира на формулата за потока на инфразвукова тръба на Вентури. Газовият поток е функция от входното налягане и температура, спада на налягането между входа на инфразвукова тръба на Вентури и отвора, както е показано в формула 43 (вж. точка 8.4.1.4.).

9.5.4.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (Q
  SSV) при всяка ограничителна настройка (най-малко 16 настройки) се изчислява в стандартни m3/s от данните за дебита, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка настройка, както следва:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

където:

| Q
  SSV | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| d
  V | е диаметър на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , m; |
| r
  p | е съотношение на отвора на инфразвукова тръба на Вентури към входящото абсолютно статично налягане = |
| r
  D | е съотношение на диаметъра на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , d
  V към вътрешния диаметър на входящата тръба, D |

Q
  SSV

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K;

d
  V

е диаметър на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , m;

r
  p

е съотношение на отвора на инфразвукова тръба на Вентури към входящото абсолютно статично налягане =Formula

r
  D

е съотношение на диаметъра на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , d
  V към вътрешния диаметър на входящата тръба, D

За да се определи диапазонът на инфразвуковия поток, C
  d се начертава като функция от числото на Рейнолдс R
  e в отвора на инфразвукова тръба на Вентури. Числото R
  e в отвора на инфразвукова тръба на Вентури се изчислява по следната формула:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

като

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

където:

A1 = 25,55152 в SI единици от Formula

| Q
  SSV | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| d
  V | е диаметър на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , m; |
| μ | е абсолютен или динамичен вискозитет на газа, kg/ms; |
| b | e 1,458 x 106 (емпирична константа), kg/ms K0,5; |
| S | е 110,4 (емпирична константа), K. |

Q
  SSV

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

d
  V

е диаметър на отвора на инфразвукова тръба на Вентури , m;

μ

е абсолютен или динамичен вискозитет на газа, kg/ms;

b

e 1,458 x 106 (емпирична константа), kg/ms K0,5;

S

е 110,4 (емпирична константа), K.

Тъй като Q
  SSV влиза в R
  e формулата, изчисленията трябва да започнат с начално предположение за Q
  SSV или C
  d на калибровката на тръбата на Вентури, и да се повтарят докато Q
  SSV съвпадне. Методът на последователните приближения трябва да е с грешка до 0,1 % на точка или по-добра.

За минимум шестнайсет точки в областта на инфразвуков поток изчислените стойности на C
  d от резултантната калибровъчна крива, която съответства на формулата, трябва да бъдат в рамките на ±0,5 % от измерения C
  d за всяка калибровъчна точка.

9.5.5.   Обща проверка на системата

Общата точност на CVS системата за взимане на проби и на аналитичната система се определя с въвеждането в системата, когато тя работи нормално, на известна маса замърсяващ газ. Замърсителят се анализира и масата се изчислява съгласно точка 8.4.2.4. , освен в случай на пропан, когато се използва u коефициент от 0,000472 вместо 0,000480 за НС. Използва се една от следните две технологии.

9.5.5.1.   Измерване с бленда за критичен поток

Известно количество неразреден газ (въглероден окис или пропан) се подава в CVS системата през бленда за критичен поток. Ако входното налягане е достатъчно високо, дебитът, който се регулира с бленда за критичен поток, е независим от изходното налягане на блендата(критичен поток). Работата на системата за взимане на проби при постоянно налягане е като при нормално изпитване на емисии отработили газове за около 5 до 10 минути. Проба от газа се анализира с обичайното оборудване (торба за пробата или метода на интеграцията) и се изчислява масата на газа. Така определената маса трябва да е в рамките на ± 3 % от известната маса подаден газ.

9.5.5.2.   Измерване с гравиметрична техника

Масата на малък цилиндър, напълнен с въглероден окис или пропан, се определя с точност до ±0,01 g. Работата на системата за взимане на проби при постоянно налягане е като при нормално изпитване на емисии отработили газове за около 5 до 10 минути, докато въглероден окис или пропан се подава в системата. Количеството отделен чист газ се определя посредством диференцирано претегляне. Проба от газа се анализира с обичайното оборудване (торба за пробата или метода на интеграцията) и се изчислява масата на газа. Така определената маса е в рамките на ± 3 % от известната маса подаден газ.

---

(1)  Номерацията на настоящото приложение следва номерацията на WHDC gtr. Някои раздели на WHDC gtr, обаче, не са необходими за настоящото приложение.

(2)  зависи от горивото

(3)  при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(5)  NMHC на оснновата на CH2,93 (за общите HC се използва коефициентът ugas на CH4)

(6)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %;

(7)  зависи от горивото

(8)  при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(10)  NMHC на оснновата на CH2,93 (за общите HC се използва коефициентът ugas на CH4)

(11)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %;

Допълнение 1

График на работа на двигател на динамометричен стенд при изпитване WHTC

| Време | Еталонна честота на въртене | Еталонен въртящ момент |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1 000 | 44,3 | 0,0 |
| 1 001 | 52,6 | m |
| 1 002 | 43,4 | m |
| 1 003 | 50,6 | 0,0 |
| 1 004 | 57,8 | m |
| 1 005 | 51,6 | m |
| 1 006 | 44,8 | m |
| 1 007 | 48,6 | 0,0 |
| 1 008 | 52,4 | m |
| 1 009 | 45,4 | m |
| 1 010 | 37,2 | m |
| 1 011 | 26,3 | m |
| 1 012 | 17,9 | m |
| 1 013 | 16,2 | 1,9 |
| 1 014 | 17,8 | 7,5 |
| 1 015 | 25,2 | 18,0 |
| 1 016 | 39,7 | 6,5 |
| 1 017 | 38,6 | 0,0 |
| 1 018 | 37,4 | 5,4 |
| 1 019 | 43,4 | 9,7 |
| 1 020 | 46,9 | 15,7 |
| 1 021 | 52,5 | 13,1 |
| 1 022 | 56,2 | 6,3 |
| 1 023 | 44,0 | 0,0 |
| 1 024 | 31,8 | 20,9 |
| 1 025 | 38,7 | 36,3 |
| 1 026 | 47,7 | 47,5 |
| 1 027 | 54,5 | 22,0 |
| 1 028 | 41,3 | 0,0 |
| 1 029 | 28,1 | 26,8 |
| 1 030 | 31,6 | 49,2 |
| 1 031 | 34,5 | 39,5 |
| 1 032 | 36,4 | 24,0 |
| 1 033 | 36,7 | m |
| 1 034 | 35,5 | m |
| 1 035 | 33,8 | m |
| 1 036 | 33,7 | 19,8 |
| 1 037 | 35,3 | 35,1 |
| 1 038 | 38,0 | 33,9 |
| 1 039 | 40,1 | 34,5 |
| 1 040 | 42,2 | 40,4 |
| 1 041 | 45,2 | 44,0 |
| 1 042 | 48,3 | 35,9 |
| 1 043 | 50,1 | 29,6 |
| 1 044 | 52,3 | 38,5 |
| 1 045 | 55,3 | 57,7 |
| 1 046 | 57,0 | 50,7 |
| 1 047 | 57,7 | 25,2 |
| 1 048 | 42,9 | 0,0 |
| 1 049 | 28,2 | 15,7 |
| 1 050 | 29,2 | 30,5 |
| 1 051 | 31,1 | 52,6 |
| 1 052 | 33,4 | 60,7 |
| 1 053 | 35,0 | 61,4 |
| 1 054 | 35,3 | 18,2 |
| 1 055 | 35,2 | 14,9 |
| 1 056 | 34,9 | 11,7 |
| 1 057 | 34,5 | 12,9 |
| 1 058 | 34,1 | 15,5 |
| 1 059 | 33,5 | m |
| 1 060 | 31,8 | m |
| 1 061 | 30,1 | m |
| 1 062 | 29,6 | 10,3 |
| 1 063 | 30,0 | 26,5 |
| 1 064 | 31,0 | 18,8 |
| 1 065 | 31,5 | 26,5 |
| 1 066 | 31,7 | m |
| 1 067 | 31,5 | m |
| 1 068 | 30,6 | m |
| 1 069 | 30,0 | m |
| 1 070 | 30,0 | m |
| 1 071 | 29,4 | m |
| 1 072 | 44,3 | 0,0 |
| 1 073 | 59,2 | m |
| 1 074 | 58,3 | m |
| 1 075 | 57,1 | m |
| 1 076 | 55,4 | m |
| 1 077 | 53,5 | m |
| 1 078 | 51,5 | m |
| 1 079 | 49,7 | m |
| 1 080 | 47,9 | m |
| 1 081 | 46,4 | m |
| 1 082 | 45,5 | m |
| 1 083 | 45,2 | m |
| 1 084 | 44,3 | m |
| 1 085 | 43,6 | m |
| 1 086 | 43,1 | m |
| 1 087 | 42,5 | 25,6 |
| 1 088 | 43,3 | 25,7 |
| 1 089 | 46,3 | 24,0 |
| 1 090 | 47,8 | 20,6 |
| 1 091 | 47,2 | 3,8 |
| 1 092 | 45,6 | 4,4 |
| 1 093 | 44,6 | 4,1 |
| 1 094 | 44,1 | m |
| 1 095 | 42,9 | m |
| 1 096 | 40,9 | m |
| 1 097 | 39,2 | m |
| 1 098 | 37,0 | m |
| 1 099 | 35,1 | 2,0 |
| 1 100 | 35,6 | 43,3 |
| 1 101 | 38,7 | 47,6 |
| 1 102 | 41,3 | 40,4 |
| 1 103 | 42,6 | 45,7 |
| 1 104 | 43,9 | 43,3 |
| 1 105 | 46,9 | 41,2 |
| 1 106 | 52,4 | 40,1 |
| 1 107 | 56,3 | 39,3 |
| 1 108 | 57,4 | 25,5 |
| 1 109 | 57,2 | 25,4 |
| 1 110 | 57,0 | 25,4 |
| 1 111 | 56,8 | 25,3 |
| 1 112 | 56,3 | 25,3 |
| 1 113 | 55,6 | 25,2 |
| 1 114 | 56,2 | 25,2 |
| 1 115 | 58,0 | 12,4 |
| 1 116 | 43,4 | 0,0 |
| 1 117 | 28,8 | 26,2 |
| 1 118 | 30,9 | 49,9 |
| 1 119 | 32,3 | 40,5 |
| 1 120 | 32,5 | 12,4 |
| 1 121 | 32,4 | 12,2 |
| 1 122 | 32,1 | 6,4 |
| 1 123 | 31,0 | 12,4 |
| 1 124 | 30,1 | 18,5 |
| 1 125 | 30,4 | 35,6 |
| 1 126 | 31,2 | 30,1 |
| 1 127 | 31,5 | 30,8 |
| 1 128 | 31,5 | 26,9 |
| 1 129 | 31,7 | 33,9 |
| 1 130 | 32,0 | 29,9 |
| 1 131 | 32,1 | m |
| 1 132 | 31,4 | m |
| 1 133 | 30,3 | m |
| 1 134 | 29,8 | m |
| 1 135 | 44,3 | 0,0 |
| 1 136 | 58,9 | m |
| 1 137 | 52,1 | m |
| 1 138 | 44,1 | m |
| 1 139 | 51,7 | 0,0 |
| 1 140 | 59,2 | m |
| 1 141 | 47,2 | m |
| 1 142 | 35,1 | 0,0 |
| 1 143 | 23,1 | m |
| 1 144 | 13,1 | m |
| 1 145 | 5,0 | m |
| 1 146 | 0,0 | 0,0 |
| 1 147 | 0,0 | 0,0 |
| 1 148 | 0,0 | 0,0 |
| 1 149 | 0,0 | 0,0 |
| 1 150 | 0,0 | 0,0 |
| 1 151 | 0,0 | 0,0 |
| 1 152 | 0,0 | 0,0 |
| 1 153 | 0,0 | 0,0 |
| 1 154 | 0,0 | 0,0 |
| 1 155 | 0,0 | 0,0 |
| 1 156 | 0,0 | 0,0 |
| 1 157 | 0,0 | 0,0 |
| 1 158 | 0,0 | 0,0 |
| 1 159 | 0,0 | 0,0 |
| 1 160 | 0,0 | 0,0 |
| 1 161 | 0,0 | 0,0 |
| 1 162 | 0,0 | 0,0 |
| 1 163 | 0,0 | 0,0 |
| 1 164 | 0,0 | 0,0 |
| 1 165 | 0,0 | 0,0 |
| 1 166 | 0,0 | 0,0 |
| 1 167 | 0,0 | 0,0 |
| 1 168 | 0,0 | 0,0 |
| 1 169 | 0,0 | 0,0 |
| 1 170 | 0,0 | 0,0 |
| 1 171 | 0,0 | 0,0 |
| 1 172 | 0,0 | 0,0 |
| 1 173 | 0,0 | 0,0 |
| 1 174 | 0,0 | 0,0 |
| 1 175 | 0,0 | 0,0 |
| 1 176 | 0,0 | 0,0 |
| 1 177 | 0,0 | 0,0 |
| 1 178 | 0,0 | 0,0 |
| 1 179 | 0,0 | 0,0 |
| 1 180 | 0,0 | 0,0 |
| 1 181 | 0,0 | 0,0 |
| 1 182 | 0,0 | 0,0 |
| 1 183 | 0,0 | 0,0 |
| 1 184 | 0,0 | 0,0 |
| 1 185 | 0,0 | 0,0 |
| 1 186 | 0,0 | 0,0 |
| 1 187 | 0,0 | 0,0 |
| 1 188 | 0,0 | 0,0 |
| 1 189 | 0,0 | 0,0 |
| 1 190 | 0,0 | 0,0 |
| 1 191 | 0,0 | 0,0 |
| 1 192 | 0,0 | 0,0 |
| 1 193 | 0,0 | 0,0 |
| 1 194 | 0,0 | 0,0 |
| 1 195 | 0,0 | 0,0 |
| 1 196 | 0,0 | 20,4 |
| 1 197 | 12,6 | 41,2 |
| 1 198 | 27,3 | 20,4 |
| 1 199 | 40,4 | 7,6 |
| 1 200 | 46,1 | m |
| 1 201 | 44,6 | m |
| 1 202 | 42,7 | 14,7 |
| 1 203 | 42,9 | 7,3 |
| 1 204 | 36,1 | 0,0 |
| 1 205 | 29,3 | 15,0 |
| 1 206 | 43,8 | 22,6 |
| 1 207 | 54,9 | 9,9 |
| 1 208 | 44,9 | 0,0 |
| 1 209 | 34,9 | 47,4 |
| 1 210 | 42,7 | 82,7 |
| 1 211 | 52,0 | 81,2 |
| 1 212 | 61,8 | 82,7 |
| 1 213 | 71,3 | 39,1 |
| 1 214 | 58,1 | 0,0 |
| 1 215 | 44,9 | 42,5 |
| 1 216 | 46,3 | 83,3 |
| 1 217 | 46,8 | 74,1 |
| 1 218 | 48,1 | 75,7 |
| 1 219 | 50,5 | 75,8 |
| 1 220 | 53,6 | 76,7 |
| 1 221 | 56,9 | 77,1 |
| 1 222 | 60,2 | 78,7 |
| 1 223 | 63,7 | 78,0 |
| 1 224 | 67,2 | 79,6 |
| 1 225 | 70,7 | 80,9 |
| 1 226 | 74,1 | 81,1 |
| 1 227 | 77,5 | 83,6 |
| 1 228 | 80,8 | 85,6 |
| 1 229 | 84,1 | 81,6 |
| 1 230 | 87,4 | 88,3 |
| 1 231 | 90,5 | 91,9 |
| 1 232 | 93,5 | 94,1 |
| 1 233 | 96,8 | 96,6 |
| 1 234 | 100,0 | m |
| 1 235 | 96,0 | m |
| 1 236 | 81,9 | m |
| 1 237 | 68,1 | m |
| 1 238 | 58,1 | 84,7 |
| 1 239 | 58,5 | 85,4 |
| 1 240 | 59,5 | 85,6 |
| 1 241 | 61,0 | 86,6 |
| 1 242 | 62,6 | 86,8 |
| 1 243 | 64,1 | 87,6 |
| 1 244 | 65,4 | 87,5 |
| 1 245 | 66,7 | 87,8 |
| 1 246 | 68,1 | 43,5 |
| 1 247 | 55,2 | 0,0 |
| 1 248 | 42,3 | 37,2 |
| 1 249 | 43,0 | 73,6 |
| 1 250 | 43,5 | 65,1 |
| 1 251 | 43,8 | 53,1 |
| 1 252 | 43,9 | 54,6 |
| 1 253 | 43,9 | 41,2 |
| 1 254 | 43,8 | 34,8 |
| 1 255 | 43,6 | 30,3 |
| 1 256 | 43,3 | 21,9 |
| 1 257 | 42,8 | 19,9 |
| 1 258 | 42,3 | m |
| 1 259 | 41,4 | m |
| 1 260 | 40,2 | m |
| 1 261 | 38,7 | m |
| 1 262 | 37,1 | m |
| 1 263 | 35,6 | m |
| 1 264 | 34,2 | m |
| 1 265 | 32,9 | m |
| 1 266 | 31,8 | m |
| 1 267 | 30,7 | m |
| 1 268 | 29,6 | m |
| 1 269 | 40,4 | 0,0 |
| 1 270 | 51,2 | m |
| 1 271 | 49,6 | m |
| 1 272 | 48,0 | m |
| 1 273 | 46,4 | m |
| 1 274 | 45,0 | m |
| 1 275 | 43,6 | m |
| 1 276 | 42,3 | m |
| 1 277 | 41,0 | m |
| 1 278 | 39,6 | m |
| 1 279 | 38,3 | m |
| 1 280 | 37,1 | m |
| 1 281 | 35,9 | m |
| 1 282 | 34,6 | m |
| 1 283 | 33,0 | m |
| 1 284 | 31,1 | m |
| 1 285 | 29,2 | m |
| 1 286 | 43,3 | 0,0 |
| 1 287 | 57,4 | 32,8 |
| 1 288 | 59,9 | 65,4 |
| 1 289 | 61,9 | 76,1 |
| 1 290 | 65,6 | 73,7 |
| 1 291 | 69,9 | 79,3 |
| 1 292 | 74,1 | 81,3 |
| 1 293 | 78,3 | 83,2 |
| 1 294 | 82,6 | 86,0 |
| 1 295 | 87,0 | 89,5 |
| 1 296 | 91,2 | 90,8 |
| 1 297 | 95,3 | 45,9 |
| 1 298 | 81,0 | 0,0 |
| 1 299 | 66,6 | 38,2 |
| 1 300 | 67,9 | 75,5 |
| 1 301 | 68,4 | 80,5 |
| 1 302 | 69,0 | 85,5 |
| 1 303 | 70,0 | 85,2 |
| 1 304 | 71,6 | 85,9 |
| 1 305 | 73,3 | 86,2 |
| 1 306 | 74,8 | 86,5 |
| 1 307 | 76,3 | 42,9 |
| 1 308 | 63,3 | 0,0 |
| 1 309 | 50,4 | 21,2 |
| 1 310 | 50,6 | 42,3 |
| 1 311 | 50,6 | 53,7 |
| 1 312 | 50,4 | 90,1 |
| 1 313 | 50,5 | 97,1 |
| 1 314 | 51,0 | 100,0 |
| 1 315 | 51,9 | 100,0 |
| 1 316 | 52,6 | 100,0 |
| 1 317 | 52,8 | 32,4 |
| 1 318 | 47,7 | 0,0 |
| 1 319 | 42,6 | 27,4 |
| 1 320 | 42,1 | 53,5 |
| 1 321 | 41,8 | 44,5 |
| 1 322 | 41,4 | 41,1 |
| 1 323 | 41,0 | 21,0 |
| 1 324 | 40,3 | 0,0 |
| 1 325 | 39,3 | 1,0 |
| 1 326 | 38,3 | 15,2 |
| 1 327 | 37,6 | 57,8 |
| 1 328 | 37,3 | 73,2 |
| 1 329 | 37,3 | 59,8 |
| 1 330 | 37,4 | 52,2 |
| 1 331 | 37,4 | 16,9 |
| 1 332 | 37,1 | 34,3 |
| 1 333 | 36,7 | 51,9 |
| 1 334 | 36,2 | 25,3 |
| 1 335 | 35,6 | m |
| 1 336 | 34,6 | m |
| 1 337 | 33,2 | m |
| 1 338 | 31,6 | m |
| 1 339 | 30,1 | m |
| 1 340 | 28,8 | m |
| 1 341 | 28,0 | 29,5 |
| 1 342 | 28,6 | 100,0 |
| 1 343 | 28,8 | 97,3 |
| 1 344 | 28,8 | 73,4 |
| 1 345 | 29,6 | 56,9 |
| 1 346 | 30,3 | 91,7 |
| 1 347 | 31,0 | 90,5 |
| 1 348 | 31,8 | 81,7 |
| 1 349 | 32,6 | 79,5 |
| 1 350 | 33,5 | 86,9 |
| 1 351 | 34,6 | 100,0 |
| 1 352 | 35,6 | 78,7 |
| 1 353 | 36,4 | 50,5 |
| 1 354 | 37,0 | 57,0 |
| 1 355 | 37,3 | 69,1 |
| 1 356 | 37,6 | 49,5 |
| 1 357 | 37,8 | 44,4 |
| 1 358 | 37,8 | 43,4 |
| 1 359 | 37,8 | 34,8 |
| 1 360 | 37,6 | 24,0 |
| 1 361 | 37,2 | m |
| 1 362 | 36,3 | m |
| 1 363 | 35,1 | m |
| 1 364 | 33,7 | m |
| 1 365 | 32,4 | m |
| 1 366 | 31,1 | m |
| 1 367 | 29,9 | m |
| 1 368 | 28,7 | m |
| 1 369 | 29,0 | 58,6 |
| 1 370 | 29,7 | 88,5 |
| 1 371 | 31,0 | 86,3 |
| 1 372 | 31,8 | 43,4 |
| 1 373 | 31,7 | m |
| 1 374 | 29,9 | m |
| 1 375 | 40,2 | 0,0 |
| 1 376 | 50,4 | m |
| 1 377 | 47,9 | m |
| 1 378 | 45,0 | m |
| 1 379 | 43,0 | m |
| 1 380 | 40,6 | m |
| 1 381 | 55,5 | 0,0 |
| 1 382 | 70,4 | 41,7 |
| 1 383 | 73,4 | 83,2 |
| 1 384 | 74,0 | 83,7 |
| 1 385 | 74,9 | 41,7 |
| 1 386 | 60,0 | 0,0 |
| 1 387 | 45,1 | 41,6 |
| 1 388 | 47,7 | 84,2 |
| 1 389 | 50,4 | 50,2 |
| 1 390 | 53,0 | 26,1 |
| 1 391 | 59,5 | 0,0 |
| 1 392 | 66,2 | 38,4 |
| 1 393 | 66,4 | 76,7 |
| 1 394 | 67,6 | 100,0 |
| 1 395 | 68,4 | 76,6 |
| 1 396 | 68,2 | 47,2 |
| 1 397 | 69,0 | 81,4 |
| 1 398 | 69,7 | 40,6 |
| 1 399 | 54,7 | 0,0 |
| 1 400 | 39,8 | 19,9 |
| 1 401 | 36,3 | 40,0 |
| 1 402 | 36,7 | 59,4 |
| 1 403 | 36,6 | 77,5 |
| 1 404 | 36,8 | 94,3 |
| 1 405 | 36,8 | 100,0 |
| 1 406 | 36,4 | 100,0 |
| 1 407 | 36,3 | 79,7 |
| 1 408 | 36,7 | 49,5 |
| 1 409 | 36,6 | 39,3 |
| 1 410 | 37,3 | 62,8 |
| 1 411 | 38,1 | 73,4 |
| 1 412 | 39,0 | 72,9 |
| 1 413 | 40,2 | 72,0 |
| 1 414 | 41,5 | 71,2 |
| 1 415 | 42,9 | 77,3 |
| 1 416 | 44,4 | 76,6 |
| 1 417 | 45,4 | 43,1 |
| 1 418 | 45,3 | 53,9 |
| 1 419 | 45,1 | 64,8 |
| 1 420 | 46,5 | 74,2 |
| 1 421 | 47,7 | 75,2 |
| 1 422 | 48,1 | 75,5 |
| 1 423 | 48,6 | 75,8 |
| 1 424 | 48,9 | 76,3 |
| 1 425 | 49,9 | 75,5 |
| 1 426 | 50,4 | 75,2 |
| 1 427 | 51,1 | 74,6 |
| 1 428 | 51,9 | 75,0 |
| 1 429 | 52,7 | 37,2 |
| 1 430 | 41,6 | 0,0 |
| 1 431 | 30,4 | 36,6 |
| 1 432 | 30,5 | 73,2 |
| 1 433 | 30,3 | 81,6 |
| 1 434 | 30,4 | 89,3 |
| 1 435 | 31,5 | 90,4 |
| 1 436 | 32,7 | 88,5 |
| 1 437 | 33,7 | 97,2 |
| 1 438 | 35,2 | 99,7 |
| 1 439 | 36,3 | 98,8 |
| 1 440 | 37,7 | 100,0 |
| 1 441 | 39,2 | 100,0 |
| 1 442 | 40,9 | 100,0 |
| 1 443 | 42,4 | 99,5 |
| 1 444 | 43,8 | 98,7 |
| 1 445 | 45,4 | 97,3 |
| 1 446 | 47,0 | 96,6 |
| 1 447 | 47,8 | 96,2 |
| 1 448 | 48,8 | 96,3 |
| 1 449 | 50,5 | 95,1 |
| 1 450 | 51,0 | 95,9 |
| 1 451 | 52,0 | 94,3 |
| 1 452 | 52,6 | 94,6 |
| 1 453 | 53,0 | 65,5 |
| 1 454 | 53,2 | 0,0 |
| 1 455 | 53,2 | m |
| 1 456 | 52,6 | m |
| 1 457 | 52,1 | m |
| 1 458 | 51,8 | m |
| 1 459 | 51,3 | m |
| 1 460 | 50,7 | m |
| 1 461 | 50,7 | m |
| 1 462 | 49,8 | m |
| 1 463 | 49,4 | m |
| 1 464 | 49,3 | m |
| 1 465 | 49,1 | m |
| 1 466 | 49,1 | m |
| 1 467 | 49,1 | 8,3 |
| 1 468 | 48,9 | 16,8 |
| 1 469 | 48,8 | 21,3 |
| 1 470 | 49,1 | 22,1 |
| 1 471 | 49,4 | 26,3 |
| 1 472 | 49,8 | 39,2 |
| 1 473 | 50,4 | 83,4 |
| 1 474 | 51,4 | 90,6 |
| 1 475 | 52,3 | 93,8 |
| 1 476 | 53,3 | 94,0 |
| 1 477 | 54,2 | 94,1 |
| 1 478 | 54,9 | 94,3 |
| 1 479 | 55,7 | 94,6 |
| 1 480 | 56,1 | 94,9 |
| 1 481 | 56,3 | 86,2 |
| 1 482 | 56,2 | 64,1 |
| 1 483 | 56,0 | 46,1 |
| 1 484 | 56,2 | 33,4 |
| 1 485 | 56,5 | 23,6 |
| 1 486 | 56,3 | 18,6 |
| 1 487 | 55,7 | 16,2 |
| 1 488 | 56,0 | 15,9 |
| 1 489 | 55,9 | 21,8 |
| 1 490 | 55,8 | 20,9 |
| 1 491 | 55,4 | 18,4 |
| 1 492 | 55,7 | 25,1 |
| 1 493 | 56,0 | 27,7 |
| 1 494 | 55,8 | 22,4 |
| 1 495 | 56,1 | 20,0 |
| 1 496 | 55,7 | 17,4 |
| 1 497 | 55,9 | 20,9 |
| 1 498 | 56,0 | 22,9 |
| 1 499 | 56,0 | 21,1 |
| 1 500 | 55,1 | 19,2 |
| 1 501 | 55,6 | 24,2 |
| 1 502 | 55,4 | 25,6 |
| 1 503 | 55,7 | 24,7 |
| 1 504 | 55,9 | 24,0 |
| 1 505 | 55,4 | 23,5 |
| 1 506 | 55,7 | 30,9 |
| 1 507 | 55,4 | 42,5 |
| 1 508 | 55,3 | 25,8 |
| 1 509 | 55,4 | 1,3 |
| 1 510 | 55,0 | m |
| 1 511 | 54,4 | m |
| 1 512 | 54,2 | m |
| 1 513 | 53,5 | m |
| 1 514 | 52,4 | m |
| 1 515 | 51,8 | m |
| 1 516 | 50,7 | m |
| 1 517 | 49,9 | m |
| 1 518 | 49,1 | m |
| 1 519 | 47,7 | m |
| 1 520 | 47,3 | m |
| 1 521 | 46,9 | m |
| 1 522 | 46,9 | m |
| 1 523 | 47,2 | m |
| 1 524 | 47,8 | m |
| 1 525 | 48,2 | 0,0 |
| 1 526 | 48,8 | 23,0 |
| 1 527 | 49,1 | 67,9 |
| 1 528 | 49,4 | 73,7 |
| 1 529 | 49,8 | 75,0 |
| 1 530 | 50,4 | 75,8 |
| 1 531 | 51,4 | 73,9 |
| 1 532 | 52,3 | 72,2 |
| 1 533 | 53,3 | 71,2 |
| 1 534 | 54,6 | 71,2 |
| 1 535 | 55,4 | 68,7 |
| 1 536 | 56,7 | 67,0 |
| 1 537 | 57,2 | 64,6 |
| 1 538 | 57,3 | 61,9 |
| 1 539 | 57,0 | 59,5 |
| 1 540 | 56,7 | 57,0 |
| 1 541 | 56,7 | 69,8 |
| 1 542 | 56,8 | 58,5 |
| 1 543 | 56,8 | 47,2 |
| 1 544 | 57,0 | 38,5 |
| 1 545 | 57,0 | 32,8 |
| 1 546 | 56,8 | 30,2 |
| 1 547 | 57,0 | 27,0 |
| 1 548 | 56,9 | 26,2 |
| 1 549 | 56,7 | 26,2 |
| 1 550 | 57,0 | 26,6 |
| 1 551 | 56,7 | 27,8 |
| 1 552 | 56,7 | 29,7 |
| 1 553 | 56,8 | 32,1 |
| 1 554 | 56,5 | 34,9 |
| 1 555 | 56,6 | 34,9 |
| 1 556 | 56,3 | 35,8 |
| 1 557 | 56,6 | 36,6 |
| 1 558 | 56,2 | 37,6 |
| 1 559 | 56,6 | 38,2 |
| 1 560 | 56,2 | 37,9 |
| 1 561 | 56,6 | 37,5 |
| 1 562 | 56,4 | 36,7 |
| 1 563 | 56,5 | 34,8 |
| 1 564 | 56,5 | 35,8 |
| 1 565 | 56,5 | 36,2 |
| 1 566 | 56,5 | 36,7 |
| 1 567 | 56,7 | 37,8 |
| 1 568 | 56,7 | 37,8 |
| 1 569 | 56,6 | 36,6 |
| 1 570 | 56,8 | 36,1 |
| 1 571 | 56,5 | 36,8 |
| 1 572 | 56,9 | 35,9 |
| 1 573 | 56,7 | 35,0 |
| 1 574 | 56,5 | 36,0 |
| 1 575 | 56,4 | 36,5 |
| 1 576 | 56,5 | 38,0 |
| 1 577 | 56,5 | 39,9 |
| 1 578 | 56,4 | 42,1 |
| 1 579 | 56,5 | 47,0 |
| 1 580 | 56,4 | 48,0 |
| 1 581 | 56,1 | 49,1 |
| 1 582 | 56,4 | 48,9 |
| 1 583 | 56,4 | 48,2 |
| 1 584 | 56,5 | 48,3 |
| 1 585 | 56,5 | 47,9 |
| 1 586 | 56,6 | 46,8 |
| 1 587 | 56,6 | 46,2 |
| 1 588 | 56,5 | 44,4 |
| 1 589 | 56,8 | 42,9 |
| 1 590 | 56,5 | 42,8 |
| 1 591 | 56,7 | 43,2 |
| 1 592 | 56,5 | 42,8 |
| 1 593 | 56,9 | 42,2 |
| 1 594 | 56,5 | 43,1 |
| 1 595 | 56,5 | 42,9 |
| 1 596 | 56,7 | 42,7 |
| 1 597 | 56,6 | 41,5 |
| 1 598 | 56,9 | 41,8 |
| 1 599 | 56,6 | 41,9 |
| 1 600 | 56,7 | 42,6 |
| 1 601 | 56,7 | 42,6 |
| 1 602 | 56,7 | 41,5 |
| 1 603 | 56,7 | 42,2 |
| 1 604 | 56,5 | 42,2 |
| 1 605 | 56,8 | 41,9 |
| 1 606 | 56,5 | 42,0 |
| 1 607 | 56,7 | 42,1 |
| 1 608 | 56,4 | 41,9 |
| 1 609 | 56,7 | 42,9 |
| 1 610 | 56,7 | 41,8 |
| 1 611 | 56,7 | 41,9 |
| 1 612 | 56,8 | 42,0 |
| 1 613 | 56,7 | 41,5 |
| 1 614 | 56,6 | 41,9 |
| 1 615 | 56,8 | 41,6 |
| 1 616 | 56,6 | 41,6 |
| 1 617 | 56,9 | 42,0 |
| 1 618 | 56,7 | 40,7 |
| 1 619 | 56,7 | 39,3 |
| 1 620 | 56,5 | 41,4 |
| 1 621 | 56,4 | 44,9 |
| 1 622 | 56,8 | 45,2 |
| 1 623 | 56,6 | 43,6 |
| 1 624 | 56,8 | 42,2 |
| 1 625 | 56,5 | 42,3 |
| 1 626 | 56,5 | 44,4 |
| 1 627 | 56,9 | 45,1 |
| 1 628 | 56,4 | 45,0 |
| 1 629 | 56,7 | 46,3 |
| 1 630 | 56,7 | 45,5 |
| 1 631 | 56,8 | 45,0 |
| 1 632 | 56,7 | 44,9 |
| 1 633 | 56,6 | 45,2 |
| 1 634 | 56,8 | 46,0 |
| 1 635 | 56,5 | 46,6 |
| 1 636 | 56,6 | 48,3 |
| 1 637 | 56,4 | 48,6 |
| 1 638 | 56,6 | 50,3 |
| 1 639 | 56,3 | 51,9 |
| 1 640 | 56,5 | 54,1 |
| 1 641 | 56,3 | 54,9 |
| 1 642 | 56,4 | 55,0 |
| 1 643 | 56,4 | 56,2 |
| 1 644 | 56,2 | 58,6 |
| 1 645 | 56,2 | 59,1 |
| 1 646 | 56,2 | 62,5 |
| 1 647 | 56,4 | 62,8 |
| 1 648 | 56,0 | 64,7 |
| 1 649 | 56,4 | 65,6 |
| 1 650 | 56,2 | 67,7 |
| 1 651 | 55,9 | 68,9 |
| 1 652 | 56,1 | 68,9 |
| 1 653 | 55,8 | 69,5 |
| 1 654 | 56,0 | 69,8 |
| 1 655 | 56,2 | 69,3 |
| 1 656 | 56,2 | 69,8 |
| 1 657 | 56,4 | 69,2 |
| 1 658 | 56,3 | 68,7 |
| 1 659 | 56,2 | 69,4 |
| 1 660 | 56,2 | 69,5 |
| 1 661 | 56,2 | 70,0 |
| 1 662 | 56,4 | 69,7 |
| 1 663 | 56,2 | 70,2 |
| 1 664 | 56,4 | 70,5 |
| 1 665 | 56,1 | 70,5 |
| 1 666 | 56,5 | 69,7 |
| 1 667 | 56,2 | 69,3 |
| 1 668 | 56,5 | 70,9 |
| 1 669 | 56,4 | 70,8 |
| 1 670 | 56,3 | 71,1 |
| 1 671 | 56,4 | 71,0 |
| 1 672 | 56,7 | 68,6 |
| 1 673 | 56,8 | 68,6 |
| 1 674 | 56,6 | 68,0 |
| 1 675 | 56,8 | 65,1 |
| 1 676 | 56,9 | 60,9 |
| 1 677 | 57,1 | 57,4 |
| 1 678 | 57,1 | 54,3 |
| 1 679 | 57,0 | 48,6 |
| 1 680 | 57,4 | 44,1 |
| 1 681 | 57,4 | 40,2 |
| 1 682 | 57,6 | 36,9 |
| 1 683 | 57,5 | 34,2 |
| 1 684 | 57,4 | 31,1 |
| 1 685 | 57,5 | 25,9 |
| 1 686 | 57,5 | 20,7 |
| 1 687 | 57,6 | 16,4 |
| 1 688 | 57,6 | 12,4 |
| 1 689 | 57,6 | 8,9 |
| 1 690 | 57,5 | 8,0 |
| 1 691 | 57,5 | 5,8 |
| 1 692 | 57,3 | 5,8 |
| 1 693 | 57,6 | 5,5 |
| 1 694 | 57,3 | 4,5 |
| 1 695 | 57,2 | 3,2 |
| 1 696 | 57,2 | 3,1 |
| 1 697 | 57,3 | 4,9 |
| 1 698 | 57,3 | 4,2 |
| 1 699 | 56,9 | 5,5 |
| 1 700 | 57,1 | 5,1 |
| 1 701 | 57,0 | 5,2 |
| 1 702 | 56,9 | 5,5 |
| 1 703 | 56,6 | 5,4 |
| 1 704 | 57,1 | 6,1 |
| 1 705 | 56,7 | 5,7 |
| 1 706 | 56,8 | 5,8 |
| 1 707 | 57,0 | 6,1 |
| 1 708 | 56,7 | 5,9 |
| 1 709 | 57,0 | 6,6 |
| 1 710 | 56,9 | 6,4 |
| 1 711 | 56,7 | 6,7 |
| 1 712 | 56,9 | 6,9 |
| 1 713 | 56,8 | 5,6 |
| 1 714 | 56,6 | 5,1 |
| 1 715 | 56,6 | 6,5 |
| 1 716 | 56,5 | 10,0 |
| 1 717 | 56,6 | 12,4 |
| 1 718 | 56,5 | 14,5 |
| 1 719 | 56,6 | 16,3 |
| 1 720 | 56,3 | 18,1 |
| 1 721 | 56,6 | 20,7 |
| 1 722 | 56,1 | 22,6 |
| 1 723 | 56,3 | 25,8 |
| 1 724 | 56,4 | 27,7 |
| 1 725 | 56,0 | 29,7 |
| 1 726 | 56,1 | 32,6 |
| 1 727 | 55,9 | 34,9 |
| 1 728 | 55,9 | 36,4 |
| 1 729 | 56,0 | 39,2 |
| 1 730 | 55,9 | 41,4 |
| 1 731 | 55,5 | 44,2 |
| 1 732 | 55,9 | 46,4 |
| 1 733 | 55,8 | 48,3 |
| 1 734 | 55,6 | 49,1 |
| 1 735 | 55,8 | 49,3 |
| 1 736 | 55,9 | 47,7 |
| 1 737 | 55,9 | 47,4 |
| 1 738 | 55,8 | 46,9 |
| 1 739 | 56,1 | 46,8 |
| 1 740 | 56,1 | 45,8 |
| 1 741 | 56,2 | 46,0 |
| 1 742 | 56,3 | 45,9 |
| 1 743 | 56,3 | 45,9 |
| 1 744 | 56,2 | 44,6 |
| 1 745 | 56,2 | 46,0 |
| 1 746 | 56,4 | 46,2 |
| 1 747 | 55,8 | m |
| 1 748 | 55,5 | m |
| 1 749 | 55,0 | m |
| 1 750 | 54,1 | m |
| 1 751 | 54,0 | m |
| 1 752 | 53,3 | m |
| 1 753 | 52,6 | m |
| 1 754 | 51,8 | m |
| 1 755 | 50,7 | m |
| 1 756 | 49,9 | m |
| 1 757 | 49,1 | m |
| 1 758 | 47,7 | m |
| 1 759 | 46,8 | m |
| 1 760 | 45,7 | m |
| 1 761 | 44,8 | m |
| 1 762 | 43,9 | m |
| 1 763 | 42,9 | m |
| 1 764 | 41,5 | m |
| 1 765 | 39,5 | m |
| 1 766 | 36,7 | m |
| 1 767 | 33,8 | m |
| 1 768 | 31,0 | m |
| 1 769 | 40,0 | 0,0 |
| 1 770 | 49,1 | m |
| 1 771 | 46,2 | m |
| 1 772 | 43,1 | m |
| 1 773 | 39,9 | m |
| 1 774 | 36,6 | m |
| 1 775 | 33,6 | m |
| 1 776 | 30,5 | m |
| 1 777 | 42,8 | 0,0 |
| 1 778 | 55,2 | m |
| 1 779 | 49,9 | m |
| 1 780 | 44,0 | m |
| 1 781 | 37,6 | m |
| 1 782 | 47,2 | 0,0 |
| 1 783 | 56,8 | m |
| 1 784 | 47,5 | m |
| 1 785 | 42,9 | m |
| 1 786 | 31,6 | m |
| 1 787 | 25,8 | m |
| 1 788 | 19,9 | m |
| 1 789 | 14,0 | m |
| 1 790 | 8,1 | m |
| 1 791 | 2,2 | m |
| 1 792 | 0,0 | 0,0 |
| 1 793 | 0,0 | 0,0 |
| 1 794 | 0,0 | 0,0 |
| 1 795 | 0,0 | 0,0 |
| 1 796 | 0,0 | 0,0 |
| 1 797 | 0,0 | 0,0 |
| 1 798 | 0,0 | 0,0 |
| 1 799 | 0,0 | 0,0 |
| 1 800 | 0,0 | 0,0 |
| m | = | изменение на въртящия момент |

Време

Еталонна честота на въртене

Еталонен въртящ момент

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1 000

44,3

0,0

1 001

52,6

m

1 002

43,4

m

1 003

50,6

0,0

1 004

57,8

m

1 005

51,6

m

1 006

44,8

m

1 007

48,6

0,0

1 008

52,4

m

1 009

45,4

m

1 010

37,2

m

1 011

26,3

m

1 012

17,9

m

1 013

16,2

1,9

1 014

17,8

7,5

1 015

25,2

18,0

1 016

39,7

6,5

1 017

38,6

0,0

1 018

37,4

5,4

1 019

43,4

9,7

1 020

46,9

15,7

1 021

52,5

13,1

1 022

56,2

6,3

1 023

44,0

0,0

1 024

31,8

20,9

1 025

38,7

36,3

1 026

47,7

47,5

1 027

54,5

22,0

1 028

41,3

0,0

1 029

28,1

26,8

1 030

31,6

49,2

1 031

34,5

39,5

1 032

36,4

24,0

1 033

36,7

m

1 034

35,5

m

1 035

33,8

m

1 036

33,7

19,8

1 037

35,3

35,1

1 038

38,0

33,9

1 039

40,1

34,5

1 040

42,2

40,4

1 041

45,2

44,0

1 042

48,3

35,9

1 043

50,1

29,6

1 044

52,3

38,5

1 045

55,3

57,7

1 046

57,0

50,7

1 047

57,7

25,2

1 048

42,9

0,0

1 049

28,2

15,7

1 050

29,2

30,5

1 051

31,1

52,6

1 052

33,4

60,7

1 053

35,0

61,4

1 054

35,3

18,2

1 055

35,2

14,9

1 056

34,9

11,7

1 057

34,5

12,9

1 058

34,1

15,5

1 059

33,5

m

1 060

31,8

m

1 061

30,1

m

1 062

29,6

10,3

1 063

30,0

26,5

1 064

31,0

18,8

1 065

31,5

26,5

1 066

31,7

m

1 067

31,5

m

1 068

30,6

m

1 069

30,0

m

1 070

30,0

m

1 071

29,4

m

1 072

44,3

0,0

1 073

59,2

m

1 074

58,3

m

1 075

57,1

m

1 076

55,4

m

1 077

53,5

m

1 078

51,5

m

1 079

49,7

m

1 080

47,9

m

1 081

46,4

m

1 082

45,5

m

1 083

45,2

m

1 084

44,3

m

1 085

43,6

m

1 086

43,1

m

1 087

42,5

25,6

1 088

43,3

25,7

1 089

46,3

24,0

1 090

47,8

20,6

1 091

47,2

3,8

1 092

45,6

4,4

1 093

44,6

4,1

1 094

44,1

m

1 095

42,9

m

1 096

40,9

m

1 097

39,2

m

1 098

37,0

m

1 099

35,1

2,0

1 100

35,6

43,3

1 101

38,7

47,6

1 102

41,3

40,4

1 103

42,6

45,7

1 104

43,9

43,3

1 105

46,9

41,2

1 106

52,4

40,1

1 107

56,3

39,3

1 108

57,4

25,5

1 109

57,2

25,4

1 110

57,0

25,4

1 111

56,8

25,3

1 112

56,3

25,3

1 113

55,6

25,2

1 114

56,2

25,2

1 115

58,0

12,4

1 116

43,4

0,0

1 117

28,8

26,2

1 118

30,9

49,9

1 119

32,3

40,5

1 120

32,5

12,4

1 121

32,4

12,2

1 122

32,1

6,4

1 123

31,0

12,4

1 124

30,1

18,5

1 125

30,4

35,6

1 126

31,2

30,1

1 127

31,5

30,8

1 128

31,5

26,9

1 129

31,7

33,9

1 130

32,0

29,9

1 131

32,1

m

1 132

31,4

m

1 133

30,3

m

1 134

29,8

m

1 135

44,3

0,0

1 136

58,9

m

1 137

52,1

m

1 138

44,1

m

1 139

51,7

0,0

1 140

59,2

m

1 141

47,2

m

1 142

35,1

0,0

1 143

23,1

m

1 144

13,1

m

1 145

5,0

m

1 146

0,0

0,0

1 147

0,0

0,0

1 148

0,0

0,0

1 149

0,0

0,0

1 150

0,0

0,0

1 151

0,0

0,0

1 152

0,0

0,0

1 153

0,0

0,0

1 154

0,0

0,0

1 155

0,0

0,0

1 156

0,0

0,0

1 157

0,0

0,0

1 158

0,0

0,0

1 159

0,0

0,0

1 160

0,0

0,0

1 161

0,0

0,0

1 162

0,0

0,0

1 163

0,0

0,0

1 164

0,0

0,0

1 165

0,0

0,0

1 166

0,0

0,0

1 167

0,0

0,0

1 168

0,0

0,0

1 169

0,0

0,0

1 170

0,0

0,0

1 171

0,0

0,0

1 172

0,0

0,0

1 173

0,0

0,0

1 174

0,0

0,0

1 175

0,0

0,0

1 176

0,0

0,0

1 177

0,0

0,0

1 178

0,0

0,0

1 179

0,0

0,0

1 180

0,0

0,0

1 181

0,0

0,0

1 182

0,0

0,0

1 183

0,0

0,0

1 184

0,0

0,0

1 185

0,0

0,0

1 186

0,0

0,0

1 187

0,0

0,0

1 188

0,0

0,0

1 189

0,0

0,0

1 190

0,0

0,0

1 191

0,0

0,0

1 192

0,0

0,0

1 193

0,0

0,0

1 194

0,0

0,0

1 195

0,0

0,0

1 196

0,0

20,4

1 197

12,6

41,2

1 198

27,3

20,4

1 199

40,4

7,6

1 200

46,1

m

1 201

44,6

m

1 202

42,7

14,7

1 203

42,9

7,3

1 204

36,1

0,0

1 205

29,3

15,0

1 206

43,8

22,6

1 207

54,9

9,9

1 208

44,9

0,0

1 209

34,9

47,4

1 210

42,7

82,7

1 211

52,0

81,2

1 212

61,8

82,7

1 213

71,3

39,1

1 214

58,1

0,0

1 215

44,9

42,5

1 216

46,3

83,3

1 217

46,8

74,1

1 218

48,1

75,7

1 219

50,5

75,8

1 220

53,6

76,7

1 221

56,9

77,1

1 222

60,2

78,7

1 223

63,7

78,0

1 224

67,2

79,6

1 225

70,7

80,9

1 226

74,1

81,1

1 227

77,5

83,6

1 228

80,8

85,6

1 229

84,1

81,6

1 230

87,4

88,3

1 231

90,5

91,9

1 232

93,5

94,1

1 233

96,8

96,6

1 234

100,0

m

1 235

96,0

m

1 236

81,9

m

1 237

68,1

m

1 238

58,1

84,7

1 239

58,5

85,4

1 240

59,5

85,6

1 241

61,0

86,6

1 242

62,6

86,8

1 243

64,1

87,6

1 244

65,4

87,5

1 245

66,7

87,8

1 246

68,1

43,5

1 247

55,2

0,0

1 248

42,3

37,2

1 249

43,0

73,6

1 250

43,5

65,1

1 251

43,8

53,1

1 252

43,9

54,6

1 253

43,9

41,2

1 254

43,8

34,8

1 255

43,6

30,3

1 256

43,3

21,9

1 257

42,8

19,9

1 258

42,3

m

1 259

41,4

m

1 260

40,2

m

1 261

38,7

m

1 262

37,1

m

1 263

35,6

m

1 264

34,2

m

1 265

32,9

m

1 266

31,8

m

1 267

30,7

m

1 268

29,6

m

1 269

40,4

0,0

1 270

51,2

m

1 271

49,6

m

1 272

48,0

m

1 273

46,4

m

1 274

45,0

m

1 275

43,6

m

1 276

42,3

m

1 277

41,0

m

1 278

39,6

m

1 279

38,3

m

1 280

37,1

m

1 281

35,9

m

1 282

34,6

m

1 283

33,0

m

1 284

31,1

m

1 285

29,2

m

1 286

43,3

0,0

1 287

57,4

32,8

1 288

59,9

65,4

1 289

61,9

76,1

1 290

65,6

73,7

1 291

69,9

79,3

1 292

74,1

81,3

1 293

78,3

83,2

1 294

82,6

86,0

1 295

87,0

89,5

1 296

91,2

90,8

1 297

95,3

45,9

1 298

81,0

0,0

1 299

66,6

38,2

1 300

67,9

75,5

1 301

68,4

80,5

1 302

69,0

85,5

1 303

70,0

85,2

1 304

71,6

85,9

1 305

73,3

86,2

1 306

74,8

86,5

1 307

76,3

42,9

1 308

63,3

0,0

1 309

50,4

21,2

1 310

50,6

42,3

1 311

50,6

53,7

1 312

50,4

90,1

1 313

50,5

97,1

1 314

51,0

100,0

1 315

51,9

100,0

1 316

52,6

100,0

1 317

52,8

32,4

1 318

47,7

0,0

1 319

42,6

27,4

1 320

42,1

53,5

1 321

41,8

44,5

1 322

41,4

41,1

1 323

41,0

21,0

1 324

40,3

0,0

1 325

39,3

1,0

1 326

38,3

15,2

1 327

37,6

57,8

1 328

37,3

73,2

1 329

37,3

59,8

1 330

37,4

52,2

1 331

37,4

16,9

1 332

37,1

34,3

1 333

36,7

51,9

1 334

36,2

25,3

1 335

35,6

m

1 336

34,6

m

1 337

33,2

m

1 338

31,6

m

1 339

30,1

m

1 340

28,8

m

1 341

28,0

29,5

1 342

28,6

100,0

1 343

28,8

97,3

1 344

28,8

73,4

1 345

29,6

56,9

1 346

30,3

91,7

1 347

31,0

90,5

1 348

31,8

81,7

1 349

32,6

79,5

1 350

33,5

86,9

1 351

34,6

100,0

1 352

35,6

78,7

1 353

36,4

50,5

1 354

37,0

57,0

1 355

37,3

69,1

1 356

37,6

49,5

1 357

37,8

44,4

1 358

37,8

43,4

1 359

37,8

34,8

1 360

37,6

24,0

1 361

37,2

m

1 362

36,3

m

1 363

35,1

m

1 364

33,7

m

1 365

32,4

m

1 366

31,1

m

1 367

29,9

m

1 368

28,7

m

1 369

29,0

58,6

1 370

29,7

88,5

1 371

31,0

86,3

1 372

31,8

43,4

1 373

31,7

m

1 374

29,9

m

1 375

40,2

0,0

1 376

50,4

m

1 377

47,9

m

1 378

45,0

m

1 379

43,0

m

1 380

40,6

m

1 381

55,5

0,0

1 382

70,4

41,7

1 383

73,4

83,2

1 384

74,0

83,7

1 385

74,9

41,7

1 386

60,0

0,0

1 387

45,1

41,6

1 388

47,7

84,2

1 389

50,4

50,2

1 390

53,0

26,1

1 391

59,5

0,0

1 392

66,2

38,4

1 393

66,4

76,7

1 394

67,6

100,0

1 395

68,4

76,6

1 396

68,2

47,2

1 397

69,0

81,4

1 398

69,7

40,6

1 399

54,7

0,0

1 400

39,8

19,9

1 401

36,3

40,0

1 402

36,7

59,4

1 403

36,6

77,5

1 404

36,8

94,3

1 405

36,8

100,0

1 406

36,4

100,0

1 407

36,3

79,7

1 408

36,7

49,5

1 409

36,6

39,3

1 410

37,3

62,8

1 411

38,1

73,4

1 412

39,0

72,9

1 413

40,2

72,0

1 414

41,5

71,2

1 415

42,9

77,3

1 416

44,4

76,6

1 417

45,4

43,1

1 418

45,3

53,9

1 419

45,1

64,8

1 420

46,5

74,2

1 421

47,7

75,2

1 422

48,1

75,5

1 423

48,6

75,8

1 424

48,9

76,3

1 425

49,9

75,5

1 426

50,4

75,2

1 427

51,1

74,6

1 428

51,9

75,0

1 429

52,7

37,2

1 430

41,6

0,0

1 431

30,4

36,6

1 432

30,5

73,2

1 433

30,3

81,6

1 434

30,4

89,3

1 435

31,5

90,4

1 436

32,7

88,5

1 437

33,7

97,2

1 438

35,2

99,7

1 439

36,3

98,8

1 440

37,7

100,0

1 441

39,2

100,0

1 442

40,9

100,0

1 443

42,4

99,5

1 444

43,8

98,7

1 445

45,4

97,3

1 446

47,0

96,6

1 447

47,8

96,2

1 448

48,8

96,3

1 449

50,5

95,1

1 450

51,0

95,9

1 451

52,0

94,3

1 452

52,6

94,6

1 453

53,0

65,5

1 454

53,2

0,0

1 455

53,2

m

1 456

52,6

m

1 457

52,1

m

1 458

51,8

m

1 459

51,3

m

1 460

50,7

m

1 461

50,7

m

1 462

49,8

m

1 463

49,4

m

1 464

49,3

m

1 465

49,1

m

1 466

49,1

m

1 467

49,1

8,3

1 468

48,9

16,8

1 469

48,8

21,3

1 470

49,1

22,1

1 471

49,4

26,3

1 472

49,8

39,2

1 473

50,4

83,4

1 474

51,4

90,6

1 475

52,3

93,8

1 476

53,3

94,0

1 477

54,2

94,1

1 478

54,9

94,3

1 479

55,7

94,6

1 480

56,1

94,9

1 481

56,3

86,2

1 482

56,2

64,1

1 483

56,0

46,1

1 484

56,2

33,4

1 485

56,5

23,6

1 486

56,3

18,6

1 487

55,7

16,2

1 488

56,0

15,9

1 489

55,9

21,8

1 490

55,8

20,9

1 491

55,4

18,4

1 492

55,7

25,1

1 493

56,0

27,7

1 494

55,8

22,4

1 495

56,1

20,0

1 496

55,7

17,4

1 497

55,9

20,9

1 498

56,0

22,9

1 499

56,0

21,1

1 500

55,1

19,2

1 501

55,6

24,2

1 502

55,4

25,6

1 503

55,7

24,7

1 504

55,9

24,0

1 505

55,4

23,5

1 506

55,7

30,9

1 507

55,4

42,5

1 508

55,3

25,8

1 509

55,4

1,3

1 510

55,0

m

1 511

54,4

m

1 512

54,2

m

1 513

53,5

m

1 514

52,4

m

1 515

51,8

m

1 516

50,7

m

1 517

49,9

m

1 518

49,1

m

1 519

47,7

m

1 520

47,3

m

1 521

46,9

m

1 522

46,9

m

1 523

47,2

m

1 524

47,8

m

1 525

48,2

0,0

1 526

48,8

23,0

1 527

49,1

67,9

1 528

49,4

73,7

1 529

49,8

75,0

1 530

50,4

75,8

1 531

51,4

73,9

1 532

52,3

72,2

1 533

53,3

71,2

1 534

54,6

71,2

1 535

55,4

68,7

1 536

56,7

67,0

1 537

57,2

64,6

1 538

57,3

61,9

1 539

57,0

59,5

1 540

56,7

57,0

1 541

56,7

69,8

1 542

56,8

58,5

1 543

56,8

47,2

1 544

57,0

38,5

1 545

57,0

32,8

1 546

56,8

30,2

1 547

57,0

27,0

1 548

56,9

26,2

1 549

56,7

26,2

1 550

57,0

26,6

1 551

56,7

27,8

1 552

56,7

29,7

1 553

56,8

32,1

1 554

56,5

34,9

1 555

56,6

34,9

1 556

56,3

35,8

1 557

56,6

36,6

1 558

56,2

37,6

1 559

56,6

38,2

1 560

56,2

37,9

1 561

56,6

37,5

1 562

56,4

36,7

1 563

56,5

34,8

1 564

56,5

35,8

1 565

56,5

36,2

1 566

56,5

36,7

1 567

56,7

37,8

1 568

56,7

37,8

1 569

56,6

36,6

1 570

56,8

36,1

1 571

56,5

36,8

1 572

56,9

35,9

1 573

56,7

35,0

1 574

56,5

36,0

1 575

56,4

36,5

1 576

56,5

38,0

1 577

56,5

39,9

1 578

56,4

42,1

1 579

56,5

47,0

1 580

56,4

48,0

1 581

56,1

49,1

1 582

56,4

48,9

1 583

56,4

48,2

1 584

56,5

48,3

1 585

56,5

47,9

1 586

56,6

46,8

1 587

56,6

46,2

1 588

56,5

44,4

1 589

56,8

42,9

1 590

56,5

42,8

1 591

56,7

43,2

1 592

56,5

42,8

1 593

56,9

42,2

1 594

56,5

43,1

1 595

56,5

42,9

1 596

56,7

42,7

1 597

56,6

41,5

1 598

56,9

41,8

1 599

56,6

41,9

1 600

56,7

42,6

1 601

56,7

42,6

1 602

56,7

41,5

1 603

56,7

42,2

1 604

56,5

42,2

1 605

56,8

41,9

1 606

56,5

42,0

1 607

56,7

42,1

1 608

56,4

41,9

1 609

56,7

42,9

1 610

56,7

41,8

1 611

56,7

41,9

1 612

56,8

42,0

1 613

56,7

41,5

1 614

56,6

41,9

1 615

56,8

41,6

1 616

56,6

41,6

1 617

56,9

42,0

1 618

56,7

40,7

1 619

56,7

39,3

1 620

56,5

41,4

1 621

56,4

44,9

1 622

56,8

45,2

1 623

56,6

43,6

1 624

56,8

42,2

1 625

56,5

42,3

1 626

56,5

44,4

1 627

56,9

45,1

1 628

56,4

45,0

1 629

56,7

46,3

1 630

56,7

45,5

1 631

56,8

45,0

1 632

56,7

44,9

1 633

56,6

45,2

1 634

56,8

46,0

1 635

56,5

46,6

1 636

56,6

48,3

1 637

56,4

48,6

1 638

56,6

50,3

1 639

56,3

51,9

1 640

56,5

54,1

1 641

56,3

54,9

1 642

56,4

55,0

1 643

56,4

56,2

1 644

56,2

58,6

1 645

56,2

59,1

1 646

56,2

62,5

1 647

56,4

62,8

1 648

56,0

64,7

1 649

56,4

65,6

1 650

56,2

67,7

1 651

55,9

68,9

1 652

56,1

68,9

1 653

55,8

69,5

1 654

56,0

69,8

1 655

56,2

69,3

1 656

56,2

69,8

1 657

56,4

69,2

1 658

56,3

68,7

1 659

56,2

69,4

1 660

56,2

69,5

1 661

56,2

70,0

1 662

56,4

69,7

1 663

56,2

70,2

1 664

56,4

70,5

1 665

56,1

70,5

1 666

56,5

69,7

1 667

56,2

69,3

1 668

56,5

70,9

1 669

56,4

70,8

1 670

56,3

71,1

1 671

56,4

71,0

1 672

56,7

68,6

1 673

56,8

68,6

1 674

56,6

68,0

1 675

56,8

65,1

1 676

56,9

60,9

1 677

57,1

57,4

1 678

57,1

54,3

1 679

57,0

48,6

1 680

57,4

44,1

1 681

57,4

40,2

1 682

57,6

36,9

1 683

57,5

34,2

1 684

57,4

31,1

1 685

57,5

25,9

1 686

57,5

20,7

1 687

57,6

16,4

1 688

57,6

12,4

1 689

57,6

8,9

1 690

57,5

8,0

1 691

57,5

5,8

1 692

57,3

5,8

1 693

57,6

5,5

1 694

57,3

4,5

1 695

57,2

3,2

1 696

57,2

3,1

1 697

57,3

4,9

1 698

57,3

4,2

1 699

56,9

5,5

1 700

57,1

5,1

1 701

57,0

5,2

1 702

56,9

5,5

1 703

56,6

5,4

1 704

57,1

6,1

1 705

56,7

5,7

1 706

56,8

5,8

1 707

57,0

6,1

1 708

56,7

5,9

1 709

57,0

6,6

1 710

56,9

6,4

1 711

56,7

6,7

1 712

56,9

6,9

1 713

56,8

5,6

1 714

56,6

5,1

1 715

56,6

6,5

1 716

56,5

10,0

1 717

56,6

12,4

1 718

56,5

14,5

1 719

56,6

16,3

1 720

56,3

18,1

1 721

56,6

20,7

1 722

56,1

22,6

1 723

56,3

25,8

1 724

56,4

27,7

1 725

56,0

29,7

1 726

56,1

32,6

1 727

55,9

34,9

1 728

55,9

36,4

1 729

56,0

39,2

1 730

55,9

41,4

1 731

55,5

44,2

1 732

55,9

46,4

1 733

55,8

48,3

1 734

55,6

49,1

1 735

55,8

49,3

1 736

55,9

47,7

1 737

55,9

47,4

1 738

55,8

46,9

1 739

56,1

46,8

1 740

56,1

45,8

1 741

56,2

46,0

1 742

56,3

45,9

1 743

56,3

45,9

1 744

56,2

44,6

1 745

56,2

46,0

1 746

56,4

46,2

1 747

55,8

m

1 748

55,5

m

1 749

55,0

m

1 750

54,1

m

1 751

54,0

m

1 752

53,3

m

1 753

52,6

m

1 754

51,8

m

1 755

50,7

m

1 756

49,9

m

1 757

49,1

m

1 758

47,7

m

1 759

46,8

m

1 760

45,7

m

1 761

44,8

m

1 762

43,9

m

1 763

42,9

m

1 764

41,5

m

1 765

39,5

m

1 766

36,7

m

1 767

33,8

m

1 768

31,0

m

1 769

40,0

0,0

1 770

49,1

m

1 771

46,2

m

1 772

43,1

m

1 773

39,9

m

1 774

36,6

m

1 775

33,6

m

1 776

30,5

m

1 777

42,8

0,0

1 778

55,2

m

1 779

49,9

m

1 780

44,0

m

1 781

37,6

m

1 782

47,2

0,0

1 783

56,8

m

1 784

47,5

m

1 785

42,9

m

1 786

31,6

m

1 787

25,8

m

1 788

19,9

m

1 789

14,0

m

1 790

8,1

m

1 791

2,2

m

1 792

0,0

0,0

1 793

0,0

0,0

1 794

0,0

0,0

1 795

0,0

0,0

1 796

0,0

0,0

1 797

0,0

0,0

1 798

0,0

0,0

1 799

0,0

0,0

1 800

0,0

0,0

m

=

изменение на въртящия момент

Допълнение 2

Еталонно дизелово гориво

| Параметър | Мерна единица | Пределни стойности (1) | Метод на изпитване |
| --- | --- | --- | --- |
| Минимална | Максимална |
| Цетаново число | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Плътност при 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Дестилационни характеристики: | | | | |
| — | 50 обемни % |

Параметър

Мерна единица

Пределни стойности (1)

Метод на изпитване

Минимална

Максимална

Цетаново число

52

54

ISO 5165

Плътност при 15 oC

kg/m3

833

837

ISO 3675

Дестилационни характеристики:

—

50 обемни %

oC

245

ISO 3405

| — | 95 обемни % |
| --- | --- |

—

95 обемни %

oC

345

350

| — | температура на точката на кипене |
| --- | --- |

—

температура на точката на кипене

oC

370

Точка на възпламеняване

oC

55

ISO 2719

Точка на пределна филтрируемост на студен филтър

oC

-5

EN 116

Кинематичен вискозитет при 40 oС

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Полициклични ароматни въглеводороди

%

m/m

2,0

6,0

EN 12916

Коксов остатък по Конрадсън (10 % Ст.О)

%

m/m

0,2

ISO 10370

Пепелно съдържание

%

m/m

0,01

EN-ISO 6245

Водно съдържание

%

m/m

0,02

EN-ISO 12937

Съдържание на сяра

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Медна корозия при 50 oC

1

EN-ISO 2160

Мазност (HFRR при 60 oС)

μm

400

CEC F-06-A-96

Индекс на неутрализация

mg KOH/g

0,02

Устойчивост на окисляване

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

---

(1)  Посочените в спецификацията стойности са „фактически стойности“. За установяване на техните пределни стойности, са приложени условията на стандарт ISO 4259, „Петролни продукти — Определяне и приложение на достоверни данни, свързани с изпитвателните методи“. За фиксирането на минимална стойност, се взема под внимание минималната разлика от 2R над нулата; за фиксирането на минимална и минимална стойност, минималната разлика е от 4R (R = възпроизводимост на измерванията).

Въпреки тези определения, които са необходими за статистически нужди, доставчикът на горива трябва да се стреми към нулева стойност, когато максималната изисквана стойност е 2R, и да се стреми към средната стойност, когато са посочени максималните и минималните граници. В случай, когато трябва да се изясни въпросът за съответствието на определено гориво спрямо изискванията на спецификациите, се прилагат условията на стандарта ISO 4259.

Допълнение 3

Измервателно оборудване

A.3.1.   Аналитични системи

A.3.1.1.   Въведение

Настоящото приложение съдържа основните изисквания и общи описания на системите за взимане на проби и системите за анализ. Тъй като различни конфигурации могат да дадат еквивалентни резултати, не е необходимо точно съответствие с фигури 9 и 10. Спазването на основните изисквания обаче за размер на провода за вземане на проби, нагряване и проектиране е задължително. Могат да се използват допълнителни компоненти като уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи или превключватели за предоставяне на допълнителна информация и координиране работата на компонентите на системата. Други компоненти, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

A.3.1.2.   Описание на аналитичната система

Аналитичната система, използвана за определяне на газообразните емисии в неразредените (фиг.9) или разредените отработили газове (фиг.10) е описана въз основа на използването на:

| a) | HFID анализатор за измерване на въглеводороди; |
| --- | --- |

a)

HFID анализатор за измерване на въглеводороди;

| б) | NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис; |
| --- | --- |

б)

NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис;

| в) | HCLD или CLD анализатор за измерване на азотните окиси. |
| --- | --- |

в)

HCLD или CLD анализатор за измерване на азотните окиси.

Пробата на всички компоненти следва да се вземе с една сонда за взимане на проби и да се раздели вътрешно към различните анализатори. По избор, могат да се използват две сонди за взимане на проби, разположени в непосредствена близост. Необходимо е да се следи нито един от компонентите на отработилите газове (включително водата и сярната киселина) да не кондензира в коя да е точка от системата за анализ.

Фиг. 9

Схема на системата за анализ на неразредените отработили газове за CO, CO2, NOx, HC

Image

Фиг. 10

Схема на системата за анализ на разредените отработили газове за CO, CO2, NOx, HC

Image

A.3.1.3.   Компоненти на фиг. 9 и 10

| EP | : | Изпускателна тръба |
| --- | --- | --- |
| SP | : | Сонда за взимане на проби от отработили газове (единствено за фиг. 9) |

EP

:

Изпускателна тръба

SP

:

Сонда за взимане на проби от отработили газове (единствено за фиг. 9)

Препоръчва се права затворена, многоточкова сонда от неръждаема стомана. Нейният вътрешен диаметър не трябва да е по-голям от вътрешния диаметър на провода за вземане на проби. Дебелината на стената на сондата трябва да бъде не повече от 1 mm. Тя трябва да има най-малко 3 отвора на три различни радиални сечения, които са оразмерени, за да вземат проби с приблизително същия дебит. Сондата трябва да заема не по-малко от 80 % от диаметъра на изпускателната тръба. Могат да се използват една или две сонди за взимане на проби.

| SP2 | : | Сонда SP2 за вземане на проби на HC в разредените отработили газове (единствено фиг. 10) |
| --- | --- | --- |

SP2

:

Сонда SP2 за вземане на проби на HC в разредените отработили газове (единствено фиг. 10)

Сондата трябва:

| a) | да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1; |
| --- | --- |

a)

да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1;

| б) | да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър; |
| --- | --- |

б)

да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър;

| в) | да е поставена в тунела за разреждане DT (фиг.15) в точка, където въздухът за разреждане и отработилият газ са смесени добре (т.е. на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане); |
| --- | --- |

в)

да е поставена в тунела за разреждане DT (фиг.15) в точка, където въздухът за разреждане и отработилият газ са смесени добре (т.е. на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане);

| г) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

г)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| д) | да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190 С ± 10 С) при изхода на сондата, или до 385 К ± 10 К (112 oС ± 10 oС) за двигатели с принудително запалване. |
| --- | --- |

д)

да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190 С ± 10 С) при изхода на сондата, или до 385 К ± 10 К (112 oС ± 10 oС) за двигатели с принудително запалване.

| е) | не се загрява в случай на измерване с FID (студен). |
| --- | --- |

е)

не се загрява в случай на измерване с FID (студен).

| SP3 | : | Сонда SP3 за анализ на CO, CO2 и NOx в разредените отработили газове (единствено фиг. 10) |
| --- | --- | --- |

SP3

:

Сонда SP3 за анализ на CO, CO2 и NOx в разредените отработили газове (единствено фиг. 10)

Сондата трябва:

| a) | да лежи в същата равнина, както SP2; |
| --- | --- |

a)

да лежи в същата равнина, както SP2;

| б) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

б)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| в) | да бъде загрявана и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55 oC), за да се избегне кондензирането на вода. |
| --- | --- |

в)

да бъде загрявана и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55 oC), за да се избегне кондензирането на вода.

| HF1 | : | Загрят предварителен филтър (по избор) |
| --- | --- | --- |

HF1

:

Загрят предварителен филтър (по избор)

Температурата е същата като на провода HSL1.

| HF2 | : | Загрят филтър (F2) |
| --- | --- | --- |

HF2

:

Загрят филтър (F2)

Филтърът извлича всички твърди частици от газовите проби, преди те да достигнат анализатора. Температурата е същата като на провода HSL1. Филтърът се заменя според нуждите.

| HSL1 | : | Загрят провод за взимане на проби |
| --- | --- | --- |

HSL1

:

Загрят провод за взимане на проби

Проводът за взимане на проби осигурява газова проба от една единствена сонда до разделителната/ите точка/и и анализатора на НС.

Проводът за вземане на проби:

| a) | има минимален вътрешен диаметър от 4 mm и максимален от 13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

има минимален вътрешен диаметър от 4 mm и максимален от 13,5 mm;

| б) | е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE); |
| --- | --- |

б)

е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE);

| в) | поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), измерена при всеки отделно регулиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190oС), |
| --- | --- |

в)

поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), измерена при всеки отделно регулиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190oС),

| г) | поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180 oС), ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190 oС), |
| --- | --- |

г)

поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180 oС), ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190 oС),

| д) | поддържа температура на газта от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), непосредствено преди подгретия филтър НF2 и подгретия пламъчно-йонизационен детектор . |
| --- | --- |

д)

поддържа температура на газта от 463 К ± 10 К (190 oС ± 10 oС), непосредствено преди подгретия филтър НF2 и подгретия пламъчно-йонизационен детектор .

| HSL2 | : | Загрят провод за взимане на проби на NOx (HSL2) |
| --- | --- | --- |

HSL2

:

Загрят провод за взимане на проби на NOx (HSL2)

Проводът за вземане на проби:

| a) | поддържа при температура на стената от 328 K до 473 K (55 oC до 200 oC) до преобразувателя за измерване при отсъствие на кондензируеми фракции и до анализатора за измерване при наличие на кондензируеми фракции. |
| --- | --- |

a)

поддържа при температура на стената от 328 K до 473 K (55 oC до 200 oC) до преобразувателя за измерване при отсъствие на кондензируеми фракции и до анализатора за измерване при наличие на кондензируеми фракции.

| б) | е изработен от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFД). |
| --- | --- |

б)

е изработен от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFД).

| HP | : | Загрята помпа за взимане на проби |
| --- | --- | --- |

HP

:

Загрята помпа за взимане на проби

Помпата се загрява до температурата на провода HSL.

| SL | : | Провод за вземане на проби от CO и CO2 |
| --- | --- | --- |

SL

:

Провод за вземане на проби от CO и CO2

Проводът е изработен от политетрафлуоретилен (PTFД) или от неръждаема стомана. Той може да бъде или да не бъде загрят.

| HC | : | HFID анализатор |
| --- | --- | --- |

HC

:

HFID анализатор

Загрят пламъчно-йонизационен детектор (HFIГ) или пламъчно-йонизационен детектор , използван за определяне на въглеводородите. Температурата му трябва да се поддържа от 453 К до 473 К (180 oС до 200 oС).

| СО и СО2 | : | NDIR анализатор |
| --- | --- | --- |

СО и СО2

:

NDIR анализатор

NDIR анализатори за определяне съдържанието на въглероден окис и въглероден двуокис (по избор за определяне съотношението на разреждане за измерването РТ).

| NOx | : | CLD анализатор |
| --- | --- | --- |

NOx

:

CLD анализатор

CLD или HCLD анализатори за определяне азотните окиси. При използване на HCLD, температурата се поддържа между 328 К и 473 К (55oС и 200oС).

| Б | : | Охладител (по избор за измерване на NO) |
| --- | --- | --- |

Б

:

Охладител (по избор за измерване на NO)

За охлаждане и кондензиране на водата, съдържаща се в пробата от отработили газове. Използването ѝ не е задължително, ако работата на анализатора не се влияе от водните пари, определени в точка 9.3.9.2.2. Ако се водата се отстранява чрез кондензация, температурата на пробния газ или температурата на точката на росата се следят или във водоотделителя, или след него. Температурата на пробния газ или температурата на точката на росата не трябва да превишават 280 К (7 oС). За елиминиране на водата от пробата не могат да бъдат използвани химически изсушители.

| BK | : | Торба за вземане на проби от фоновите частици(по избор; единствено фиг. 10) |
| --- | --- | --- |

BK

:

Торба за вземане на проби от фоновите частици(по избор; единствено фиг. 10)

Тази торба служи за измерване на фоновите концентрации от частици.

| BG | : | Торба за вземане на проби (по избор; единствено фиг. 10) |
| --- | --- | --- |

BG

:

Торба за вземане на проби (по избор; единствено фиг. 10)

За измерване на концентрациите на пробите.

A.3.1.4.   Метод с използване на сепаратор за неметанови фракции (NMC)

Сепараторът окислява всички въглеводороди до CO2 и H2O, с изключение на CH4, който се регистрира от пламъчно-йонизационния детектор HFID при преминаването на пробата през сепаратора за неметанови фракции. В допълнение на обичайната последователност за вземане на проба от HC (вж. фиг. 9 и 10се инсталира втора последователност за вземане на проба , оборудвана със сепаратор, както е показано на фиг.11. Това позволява едновременно измерване на общото количество въглеводороди и неметановите въглеводороди.

Преди изпитването, при температура равна на или по-висока от 600 К (327 oС) се оценява каталитичният ефект на сепаратора върху стойностите на CH4 и C2H6 при концентрация на вода в отработилите газове, представителна за условията в изпусканите отработили газове. Трябва да се знаят точката на оросяване и концентрацията на O2 в пробата на отработилите газове. Относителното показание на пламъчно-йонизационния детектор FID за CH4 и C2H6 се определя в съответствие с точка 9.3.8.

Фиг. 11

Технологична схема на анализа на метана с помощта на сепаратор за неметанови фракции

Image

A.3.1.5.   Компоненти на фиг. 11

| NMC | : | Сепаратор за неметанови фракции |
| --- | --- | --- |

NMC

:

Сепаратор за неметанови фракции

За окисляване на всички въглеводороди освен метан.

HC:

Загряван пламъчно-йонизационен детектор (HFID) или пламъчно-йонизационен детектор (FID) за измерване на концентрациите на въглеводородите и метана. Температурата на загрявания пламъчно-йонизационен детектор се поддържа от 453 К до 473 К (180 oС до 200 oС).

| V1 | : | Разпределителен клапан |
| --- | --- | --- |

V1

:

Разпределителен клапан

За превключване на нулевия газ или еталонния газ.

| R | : | Регулатор на налягането |
| --- | --- | --- |

R

:

Регулатор на налягането

За регулиране на налягането в проводите за взимане на проби и потока към загрявания пламъчно-йонизационен детектор , HFID.

A.3.2.   Система за разреждане и взимане на проби от прахови частици

A.3.2.1.   Въведение

Настоящото приложение съдържа основни изисквания и общи описания на системите за разреждане и взимане на проби от прахови частици. Тъй като различни конфигурации могат да дадат еквивалентни резултати, не е необходимо точно съответствие с фигури 12 и 17. Спазването на основните изисквания обаче за размер на провода за вземане на проби, нагряване и проектиране е задължително. Могат да се използват допълнителни компоненти като уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи или превключватели за предоставяне на допълнителна информация и координиране работата на компонентите на системата. Други компоненти, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

A.3.2.2.   Описание на система за разреждане на част от потока

Описаната система за разреждане се основава на разреждането на част от отработилите газове. Разделянето на потока отработили газове и последващият процес на разреждане могат да бъдат извършени посредством различни системи за разреждане. За последващото улавяне на праховите частици, всички разредени отработили газове или само част от тях преминават през системата за взимане на проби на праховите частици. Първият метод се нарича система за пълно вземане на проба, а вторият — система за фракционирано вземане на проба. Изчисляването на коефициента на разреждане зависи от използваната система.

При система за пълно вземане на проба, показана на фиг. 12, неразредените отработили газове се прехвърлят от изпускателната тръба, EP към тунела за разреждане, DT през сондата за взимане на проби, SP и тръбата за прехвърляне, ТТ. Общият поток в тунела се регулира с помощта на регулатора на дебита, FC2 и с помпата за вземане на проби, Р от системата за вземане на проби от праховите частиците (вж. фиг. 16). Дебитът на въздуха за разреждане се регулира от регулатора на дебита FC1, който може да използва qm

  ew или qm

  aw и qm

  f като командни сигнали за извършване на желаното разделяне на отработилите газове. Обемът на пробата, който прониква в DT, представлява разликата между общия обем и обема на въздуха за разреждане. Дебитът на въздуха за разреждане се измерва с помощта на дебитомера FM1, а общият дебит — с помощта на разходомера FM3 от системата за вземане на проби от частиците (вж. фиг. 16). Съотношението на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита.

Фиг. 12

Схема на система за разреждане на част от потока (пълно вземане на проба)

Image

При система с фракционирано вземане на проба, показана на фиг. 13, неразредените отработили газове се прехвърлят от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през сондата за взимане на проби SP и тръбата за прехвърляне ТТ. Общият поток, преминаващ през тунела за разреждане, се регулира от регулатора на дебита FC1, свързан към потока на въздуха за разреждане, или елен вентилатор за общия поток в тунела. Регулаторът на потока FC1 може да използва qm

  ew или qm

  aw и qm

  f като командни сигнали за извършване на желаното разделяне на отработилите газове. Потокът на пробата, който прониква в DT, представлява разликата между общия поток и потока на въздуха за разреждане. Дебитьт на въздуха за разреждане се измерва с устройството за измерване на дебит FM1, а общият дебит — с устройството за измерване на дебит FM2. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита. Системата за взимане на проби от частиците взема проба от праховите частици в тунела за разреждане DT (вж. фиг.16).

Фиг. 13

Схема на система за разреждане на част от потока (фракционирано взимане на проба)

Image

A.3.2.3.   Компоненти на фигури 12 и 13

| EP | : | Изпускателна тръба |
| --- | --- | --- |

EP

:

Изпускателна тръба

Изпускателната тръба може да бъде изолирана. За да се намали топлинната инерционност на изпускателната тръба, се препоръчва съотношение между дебелината и диаметъра равно на 0,015, или по-малко. Използването на гъвкави части трябва да се ограничи до съотношение между дължината и диаметъра, по-малко или равно на 12. Огъванията трябва да бъдат сведени до минимум, за да се намалят отлаганията от инерцията на частиците. Ако системата включва шумозаглушител на изпитвателния стенд, този шумозаглушител може също да бъде термоизолиран. За системите без изокинетична сонда се препоръчва права тръба с дължина шест пъти диаметъра на тръбата преди и три пъти диаметъра на тръбата след наконечника на сондата.

| SP | : | Сонда за взимане на проби |
| --- | --- | --- |

SP

:

Сонда за взимане на проби

Видът на сондата е един от следните:

| a) | насочена срещу потока отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба; |
| --- | --- |

a)

насочена срещу потока отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба;

| б) | насочена надолу отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба; |
| --- | --- |

б)

насочена надолу отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба;

| в) | сонда с много отвори, описана като SP в точка A.3.1.3.; |
| --- | --- |

в)

сонда с много отвори, описана като SP в точка A.3.1.3.;

| г) | насочена срещу потока сонда с коничен накрайник, разположена по оста на изпускателната тръба, показана на фиг.14 |
| --- | --- |

г)

насочена срещу потока сонда с коничен накрайник, разположена по оста на изпускателната тръба, показана на фиг.14

Минималният вътрешен диаметър на наконечника на сондата трябва да бъде равен на 4 mm. Минималното съотношение на диаметъра на изпускателната тръба към диаметъра на сондата трябва да бъде равно на 4.

Непосредствено пред филтъродържателя се инсталира инерционен предкласификатор (вихров или утаителен) с 50 % точка на срязване между 2,5 μм и 10 μм, ако се използва сонда тип а).

Фиг. 14

Схема на сонда с коничен накрайник

Image

| TT | : | Тръба за прехвърляне на отработилите газове |
| --- | --- | --- |

TT

:

Тръба за прехвърляне на отработилите газове

Тръбата за прехвърляне трябва да е:

| a) | колкото е възможно по-къса и с дължина не повече от 1 m; |
| --- | --- |

a)

колкото е възможно по-къса и с дължина не повече от 1 m;

| б) | с диаметьр, равен или по-голям от този на сондата, но който не превишава 25 mm; |
| --- | --- |

б)

с диаметьр, равен или по-голям от този на сондата, но който не превишава 25 mm;

| в) | завършва по оста на тунела за разреждане и да е насочена низходящо по потока. |
| --- | --- |

в)

завършва по оста на тунела за разреждане и да е насочена низходящо по потока.

Тръбата трябва да бъде термоизолирана с материал с максимален коефициент на топлопроводност 0,05 W/mK и радиална дебелина, съответстваща на диаметьра на сондата, или да се загрява.

| FC1 | : | Pегулатор на дебита |
| --- | --- | --- |

FC1

:

Pегулатор на дебита

Използва се регулатор на дебита за управление на дебита през вентилатора РВ и/или смукателния вентилатор SB. Той може да се свърже със сигналите на датчика за потока отработили газове, определение в точка 8.3.1. Регулаторът на дебита може да бъде инсталиран преди или след съответния вентилатор. При система за захранване с въздух под налягане, FC1 регулира пряко дебита на въздуха.

| FM1 | : | Уреди за измерване на дебита |
| --- | --- | --- |

FM1

:

Уреди за измерване на дебита

Газов брояч или друг уред за измерване на дебита на въздуха за разреждане. Наличието на уреда за измерване на дебита FM1 е по избор, ако вентилаторът РВ е калибриран за измерване на дебит.

| DAF | : | Филтър за въздуха за разреждане |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Филтър за въздуха за разреждане

Въздухът за разреждане (околен въздух, синтетичен въздух или азот) се филтрира с високо ефективен (HEPA) филтър с начална минимална ефективност на улавяне от 99,97 %. Въздухът за разреждане трябва да има температура по-висока от 288 K (15 oC) и може да бъде изсушаван.

| FM2 | : | Устройство за измерване на дебит (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг.13) |
| --- | --- | --- |

FM2

:

Устройство за измерване на дебит (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг.13)

Газов брояч или друг уред за измерване на дебита на разредените отработили газове. Наличието на устройството за измерване на дебита FM2 е по избор, ако елен вентилаторът SB е калибриран за измерване на дебит.

| PB | : | Нагнетателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- | --- |

PB

:

Нагнетателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

3а регулиране на дебита на въздуха за разреждане, нагнетателният вентилатор може да бъде свързан към уредите за регулиране на дебита FC1 и FC2. Вентилаторът РВ не се изисква, когато се използва дроселна клапа. Вентилаторът РВ може да се използва за измерване на дебита на въздуха за разреждане, ако е калибриран.

| SB | : | Смукателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- | --- |

SB

:

Смукателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

Смукателният вентилатор SВ може да се използва за измерване на дебита на разредените отработили газове, само ако е калибриран.

| DT | : | Тунел за разреждане |
| --- | --- | --- |

DT

:

Тунел за разреждане

Тунелът за разреждане:

| a) | има достатъчна дължина, за да осигури смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока за система с фракционирано взимане на проби, т.е. пълно смесване не е необходимо за система с пълно взимане на проби; |
| --- | --- |

a)

има достатъчна дължина, за да осигури смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока за система с фракционирано взимане на проби, т.е. пълно смесване не е необходимо за система с пълно взимане на проби;

| б) | е изработен от неръждаема стомана; |
| --- | --- |

б)

е изработен от неръждаема стомана;

| в) | има минимален диаметьр 75 mm при тип фракционирано взимане на проби; |
| --- | --- |

в)

има минимален диаметьр 75 mm при тип фракционирано взимане на проби;

| г) | има препоръчителен минимален диаметьр 25 mm при пълно взимане на проби; |
| --- | --- |

г)

има препоръчителен минимален диаметьр 25 mm при пълно взимане на проби;

| д) | може да бъде нагрят до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените |
| --- | --- |

д)

може да бъде нагрят до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените

| е) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

е)

може да бъде изолиран.

| PSP | : | Сондата за взимане на проби от прахови частици (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Сондата за взимане на проби от прахови частици (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

Показаната на фигурите сонда за вземане на проби от частиците е началният елемент на тръбата за прехвърляне на частици PTT (вж. точка A.3.2.5.) и трябва:

| a) | да бъде насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT , на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

да бъде насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT , на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | да има минимален вътрешен диаметьр 12 mm; |
| --- | --- |

б)

да има минимален вътрешен диаметьр 12 mm;

| в) | да може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

в)

да може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| г) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолирана.

A.3.2.4.   Описание на система за разреждане на целия поток

Във фиг. 15 е показана система за разреждане, основаваща се на разреждането на всички отработили газове тунела за разреждане DT с използването на концепцията за взимане на проби с постоянен обем, CVS.

Дебитът на разредените отработили газове се измерва или посредством обемна помпа PDP, или посредством тръба на Вентури с критичен поток CFV, или инфразвукова тръба на Вентури (SSV). Топлообменникът HE или устройството за електронно компенсиране на дебита EFC може да се използва за пропорционално вземане на проби от праховите частици или за определяне на дебита. Тъй като измерването на масата на частиците се основава на общия поток на разредените отработили газове, коефициентът на разреждане не трябва да се изчислява.

За последващото улавяне на частиците, проба от разредените отработили газове се насочва към системата за вземане на проби от частиците с двойно разреждане (вж. фиг. 17). Въпреки че представлява отчасти система за разреждане, системата за двойно разреждане е описана като вариант на системата за вземане на проби от праховите частици, тъй като по-голямата част от компонентите ѝ са еднакви с компонентите на типичната система за вземане на проби от праховите частици.

Фиг. 15

Описание на система за разреждане на целия поток (CVS)

Image

A.3.2.5.   Компоненти на фиг. 15

| EP | : | Изпускателна тръба |
| --- | --- | --- |

EP

:

Изпускателна тръба

Дължината на изпускателната тръба не трябва да превишава 10 м между изхода на изпускателния колектор на двигателя, изхода на турбокомпресора или устройството за последваща обработка на газовете и тунела за разреждане. Ако системата превишава 4 метра, всяка секция над тази дължина трябва да бъде изолирана, с изключение на монтирано като част от системата устройство за измерване на димните емисии, ако има такова. Радиалната дебелина на термоизолацията трябва да бъде най-малко 25 mm. Коефициентът на топлопроводност на термоизолиращия материал, измерен при 673 К, не трябва да бъде по-голям от 0,1 W/(mK). Използването на гъвкави части трябва да се ограничи до съотношение между дължината и диаметъра, равно или по-малко от 12.

| PDP | : | Обемна помпа |
| --- | --- | --- |

PDP

:

Обемна помпа

Обемната помпа измерва общия дебит на разредените отработили газове въз основа на броя обороти на помпата и нейния дебит. Противоналягането на отработилите газове не трябва да бъде намалявано изкуствено от обемната помпа PDP или от системата за захранване с въздух за разреждане. Статичното противоналягане на отработилите газове, измерено при действаща обемна помпа PDP, не трябва да се различава с повече от ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено при изключена обемна помпа PDP, за една и съща честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди обемната помпа трябва да бъде в рамките на ± 6 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита. Компенсация на дебита се използва единствено, когато температурата на входа към обемната помпа PDP не превишава 323 К (50 oС).

| CFV | : | Тръба нa Вентури с критичен поток |
| --- | --- | --- |

CFV

:

Тръба нa Вентури с критичен поток

CFV измерва общия дебит на разредените отработили газове, като поддържа дебита при условия на дроселиране (критичен поток). Статичното противоналягане на отработилите газове, измерено с включена система CVF, трябва да бъде поддържано в рамките на ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено без връзка със системата CVF при еднакви честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди CVF трябва да бъде в рамките на ± 11 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита.

| SSV | : | Инфразвукова тръба на Вентури |
| --- | --- | --- |

SSV

:

Инфразвукова тръба на Вентури

Инфразвуковата тръбата на Вентури измерва целия дебит на разредените отработили газове, като използва газовия поток на инфразвукова тръба на Вентури, като функция в зависимост от входящото напрежение и температура и спада на налягането между входа на SSV и отвора. Статичното противоналягане, измерено с включена система CVF, трябва да бъде поддържано в рамките на ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено без връзка със системата CVF при еднакви честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес непосредствено преди SSV трябва да бъде в рамките на ± 11 К от средната работна температура, наблюдавана при изпитването, когато не се използва компенсация на дебита.

| HE | : | Топлообменник (по избор) |
| --- | --- | --- |

HE

:

Топлообменник (по избор)

Топлообменникът трябва да има достатъчен капацитет, за да поддържа температурата в указаните по-горе граници. Ако се използва EFC , не се изисква топлообменник.

| EFC | : | Устройство за електронно компенсиране на дебита (по избор) |
| --- | --- | --- |

EFC

:

Устройство за електронно компенсиране на дебита (по избор)

Ако температурата на входа на PDP, на системата CFV или на SSV не се поддържа в границите, указани по-горе, е необходимо използването на система за компенсиране на дебита, за неговото непрекъснато измерване и регулиране на пропорционалното вземане на проби в системата с двойно разреждане. 3а целта сигналите от непрекъснатото измерване на дебитите се използват за поддържане на пропорционалността на дебита на пробата, преминаваща през филтрите за прахови частици от системата за двойно разреждане (вж. точка 17) в рамките на ±2,5 %.

| DT | : | Тунел за разреждане |
| --- | --- | --- |

DT

:

Тунел за разреждане

Тунелът за разреждане трябва:

| a) | да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (число на Рейнолдс > 4 000), и достатъчна дължина, за да позволи смесване на целия поток от отработилите газове с въздуха за разреждане; |
| --- | --- |

a)

да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (число на Рейнолдс > 4 000), и достатъчна дължина, за да позволи смесване на целия поток от отработилите газове с въздуха за разреждане;

| б) | да има диаметър от най-малко 75 mm; |
| --- | --- |

б)

да има диаметър от най-малко 75 mm;

| в) | да може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

в)

да може да бъде изолиран.

Отработилите газове на двигателя трябва да бъдат насочвани навън към точката, в която те се въвеждат в тунела за разреждане и се смесват напълно. Възможно е да се използва и смесителна бленда.

При използване на система за двойно разреждане, проба, взета в тунела за разреждане, се насочва към тунел за вторично разреждане, където се подлага на ново разреждане, след това се пропуска през филтрите за вземане на проби. (фиг. 17). Капацитетът на дебита на PDP или на CFV трябва да бъде достатъчен, за да поддържа струята на разредените отработили газове в тунела за разреждане при температура, която е по-ниска или равна на 464 K (191 oC) в зоната на взимане на проба. Системата за вторично разреждане трябва да осигурява достатъчно количество вторичен въздух за разреждане, за да поддържа струята от двойно разредените отработили газове при температура, която е по-ниска или равна на 325 K (52 oC) непосредствено преди филтъра за прахови частици.

| DAF | : | Филтър за въздух за разреждане |
| --- | --- | --- |

DAF

:

Филтър за въздух за разреждане

Въздухът за разреждане (околен въздух, синтетичен въздух или азот) се филтрира с високо ефективен (HEPA) филтър с начална минимална ефективност на улавяне от 99,97 %. Въздухът за разреждане трябва да има температура по-висока от 288 K (15 oC) и може да бъде изсушаван.

| PSP | : | Взимане на проби от прахови частици |
| --- | --- | --- |

PSP

:

Взимане на проби от прахови частици

Сондата е началният елемент на тръбата за прехвърляне на прахови частиците, PTT и трябва :

| a) | да бъде насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT , на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

да бъде насочена срещу газовия поток в точка, в която въздухът за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT , на разстояние, приблизително равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | да има минимален вътрешен диаметьр 12 mm; |
| --- | --- |

б)

да има минимален вътрешен диаметьр 12 mm;

| в) | да може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

в)

да може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| г) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолирана.

A.3.2.6.   Описание на системата за взимане на проби от прахови частици

Системата за вземане на проби от прахови частици служи за улавяне на частиците посредством филтър за частици е показана на фигури 16 и 17. В случая на взимане на проби от целия поток при разреждане на част от потока, което се състои в прекарването на цялата проба разредени отработили газове през филтрите, системите за разреждането и за взимане на проби обикновено представляват неразделна част (вж. фиг. 12). В случая на фракционирано взимане на проби при разреждане на част от потока или на целия поток, което се състои в прекарване през филтрите на само част от разредените отработили газове, системите за разреждането и за взимане на проби обикновено представляват различни модули.

При система за разреждане на част от потока , посредством помпата за вземане на проби Р се взима проба от разредените отработили газове в тунела за разреждане DT и се прекарва през сондата за вземане на проби от частиците РSP и тръбата за трансфер на частици РТТ, според показаното на фиг. 16. Пробата се пропуска през филтъродържателя/ите на филтрите FH, в който/ито се намират/т филтрите за взимане на проби от частиците. Дебитьт на пробата се управлява чрез реryлатора на дебит FC3.

При система за разреждане на целия поток, се използва системата за взимане на проби от прахови частици с двойно разреждане, показана във фиг. 17. През сондата за вземане на проби от частиците РSP и тръбата за трансфер на частици РТТ, проба от разредените отработили газове се изпраща от тунела за разреждане DT към вторичния тунел за разреждане SDT, където пробата се подлага на ново разреждане. Пробата след това се пропуска през филтъродържателя/ите FH, в който/които се намират филтрите за вземане на проби от частиците. Дебитът на въздуха за разреждане е по принцип постоянен, а дебитът на пробата се регулира чрез регулатора на дебита FC3. Ако се използва устройство за електронно компенсиране на дебита EFC (вж. фиг. 15), общият дебит на разредените отработили газове се използва като сигнал за управление на регулатора на дебит FC3.

Фиг. 16

Схема на системата за взимане на проби от прахови частици

Image

Фиг. 17

Схема на системата с двойно разреждане за взимане на проби на прахови частици

Image

A.3.2.7.   Компоненти на фигури 16 (система за частично разреждане на потока) и 17 (единствено система за разреждане на целия поток)

| PTT | : | Тръбата за прехвърляне на праховите частици: |
| --- | --- | --- |

PTT

:

Тръбата за прехвърляне на праховите частици:

Дължината на тръбата за прехвърляне на частици не трябва да превишава 1 020 mm и трябва да бъде възможно най-къса.

Тези размери се отнасят за:

| a) | тръбата при фракционирано взимане на проби в системата за разреждане на част от потока от наконечника на сондата до филтъродържателя; |
| --- | --- |

a)

тръбата при фракционирано взимане на проби в системата за разреждане на част от потока от наконечника на сондата до филтъродържателя;

| б) | тръбата за взимане на проби на целия поток в системата за разреждане на част от потока от края на тунела за разреждане до филтъродържателя, |
| --- | --- |

б)

тръбата за взимане на проби на целия поток в системата за разреждане на част от потока от края на тунела за разреждане до филтъродържателя,

| в) | при системи с двойно разреждане на целия поток – от наконечника на сондата до вторичния тунел за разреждане. |
| --- | --- |

в)

при системи с двойно разреждане на целия поток – от наконечника на сондата до вторичния тунел за разреждане.

Тръбата за прехвърляне:

| a) | може да се нагрява до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените; |
| --- | --- |

a)

може да се нагрява до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените;

| б) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

б)

може да бъде изолирана.

| SDT | : | Тунелът за вторично разреждане SDТ (единствено фиг. 17) |
| --- | --- | --- |

SDT

:

Тунелът за вторично разреждане SDТ (единствено фиг. 17)

Тунелът за вторично разреждане трябва да има диаметьр, не по-малък от 75 mm, и дължина, достатъчна да осигури време на пребиваване в него на двойно разредената проба нe по-малко от 0,25 s. Филтъродържателят FH трябва да бъде разположен на не повече от 300 mm от изхода от тунела за вторично разреждане SDT.

Тунелът за вторично разреждане трябва да:

| a) | може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

a)

може да бъде загряван до температура на стените, която не превишава 325 К (52 oС), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на въздуха за разреждане, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52 oС) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

б)

може да бъде изолиран.

| FH | : | Филтъродържател |
| --- | --- | --- |

FH

:

Филтъродържател

Филтъродържателят:

| a) | може да се нагрява до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените; |
| --- | --- |

a)

може да се нагрява до не повече от 325 K (52 oC) температура на стените;

| б) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

б)

може да бъде изолиран.

Непосредствено пред филтъродържателя се инсталира инерционен предкласификатор с 50 % точка на срязване между 2,5 μм и 10 μм, ако се използва сонда тип отворена тръба насочена срещу струята отработили газове.

| P | : | Помпа за взимане на проби |
| --- | --- | --- |
| FC2 | : | Регулатор на дебита |

P

:

Помпа за взимане на проби

FC2

:

Регулатор на дебита

Използва се регулатор на дебита за регулиране на дебита на пробата от прахови частици.

| FM3 | : | Уред за измерване на дебита |
| --- | --- | --- |

FM3

:

Уред за измерване на дебита

Газов брояч или уред за измерване на дебита за определяне на потока на пробата от прахови частици през филтъра за прахови частици. Той може да бъде инсталиран след или преди помпата за взимане на проба, Р.

| FM4 | : | Уред за измерване на дебита |
| --- | --- | --- |

FM4

:

Уред за измерване на дебита

Газов брояч или уред за измерване на дебита за определяне на потока на въздуха за вторично разреждане през филтъра за прахови частици.

| BV | : | Сачмен клапан (по избор) |
| --- | --- | --- |

BV

:

Сачмен клапан (по избор)

Сачменият клапан трябва да има вътрешен диаметьр, не по-малък от диаметьра на тръбата за прехвърляне на частиците РТТ и продължителност на превключването по-малка от 0,5 s.

Допълнение 4

Определяне на еквивалентност на системи

Определянето на еквивалентност на системи съгласно точка 5.1.1. се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки проби на разглежданата система и една от еталонните системи на настоящото правило с използване на подходящ/и изпитвателен/и цикъл/и. Критериите за еквивалентност, които се прилагат са F-изпитването и t-изпитването за две групи на Стюдънт.

Настоящият статистически метод изследва хипотезата, че стандартното отклонение на пробата и стандартната средна стойност на емисиите, измерени с разглежданата система, не се различават от стандартното отклонение на пробата и стандартната средна стойност на емисиите, измерени с еталонната система . Тази хипотеза се изпитва на база 10 % ниво на значение на стойностите на F и t . Критичните стойности на F и t за 7 до 10 двойки проби са дадени в таблица 8. Ако стойностите на F и t, изчислени според формулата по-долу, са по-големи от критичните стойности на F и t, разглежданата система не е еквивалентна.

Следва се следната процедура: Индексите R и C се отнасят съответно до еталонната и разглежданата система:

| a) | провеждат се поне 7 изпитвания с разглежданата и еталонната системи, действащи успоредно; броят на изпитванията е посочен като n
  R и n
  C, |
| --- | --- |

a)

провеждат се поне 7 изпитвания с разглежданата и еталонната системи, действащи успоредно; броят на изпитванията е посочен като n
  R и n
  C,

| б) | изчисляват се средните стойности

  и

  , както и стандартните отклонения s
  R и s
  C; |
| --- | --- |

б)

Formula

Formula

| в) | изчислява се стойността на F, както следва: | (82) |
| --- | --- | --- |

в)

изчислява се стойността на F, както следва:

Formula

(82)

(по-голямото от двете стандартни отклонения s
  R или s
  C трябва да е в числителя);

| г) | изчислява се стойността на t, както следва: | (83) |
| --- | --- | --- |

г)

изчислява се стойността на t, както следва:

Formula

(83)

| д) | сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблица 8. Ако са подбрани по-големи размери на извадката, се вземат предвид статистическите таблици за 10 процента ниво на значимост (90 % доверителна граница); |
| --- | --- |

д)

сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблица 8. Ако са подбрани по-големи размери на извадката, се вземат предвид статистическите таблици за 10 процента ниво на значимост (90 % доверителна граница);

| е) | степента на свобода (df) се определя, както следва:







  за изпитване на F: | df = n
  R –1/n
  C –1 | (84) |
| --- | --- | --- | --- |
| за изпитване на t: | df = n
  C + n
  R –2 | (85) |

е)

степента на свобода (df) се определя, както следва:

за изпитване на F:

df = n
  R –1/n
  C –1

(84)

за изпитване на t:

df = n
  C + n
  R –2

(85)

| ж) | Еквивалентността се определя, както следва:






  i) | ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е еквивалентна на еталонната система от настоящото приложение; |
| --- | --- | --- |

ж)

Еквивалентността се определя, както следва:

i)

ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е еквивалентна на еталонната система от настоящото приложение;

| ii) | ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е различна от еталонната система от настоящото приложение.
  Таблица 8
  Стойности на t и F за избрани размери на извадката









  Размер на извадката | F-изпитване | t-изпитване |
| --- | --- | --- | --- |
| | Df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6/6 | 3,055 | 12 | 1,782 |
| 8 | 7/7 | 2,785 | 14 | 1,761 |
| 9 | 8/8 | 2,589 | 16 | 1,746 |
| 10 | 9/9 | 2,440 | 18 | 1,734 |

ii)

ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е различна от еталонната система от настоящото приложение.

Таблица 8

Стойности на t и F за избрани размери на извадката

Размер на извадката

F-изпитване

t-изпитване

Df

F
  crit

df

t
  crit

7

6/6

3,055

12

1,782

8

7/7

2,785

14

1,761

9

8/8

2,589

16

1,746

10

9/9

2,440

18

1,734

Допълнение 5

Проверка на въглероден поток

А.5.1.   Въведение

С изключение на незначителна част целият въглерод в отработилите газове произхожда от горивото и в отработилите газове целият въглерод, с изключение на минимална част, се проявява като CO2. Това е базата за проверка на системата, основаваща се на измервания на CO2.

Въглеродният поток в системите за измерване на отработилите газове се определя от дебита на горивото. Въглеродния поток в различни изпитвателни точки на емисиите и в системите за вземане на проба на праховите частици се определя от концентрациите на CO2 и газовия дебит в тези точки.

В този смисъл двигателят предоставя известен източник на въглероден поток и наблюдението на същия въглероден поток в изпускателната тръба и на изхода на системата за вземане на проба на частично разредения поток установява липсата на пропуски и точността на измерването на потока. Тази проверка има предимството, че компонентите действат при действителните условията за температура и поток на изпитването на двигателя.

Фиг. 18 показва изпитвателните точки, в които се проверяват въглеродните потоци. Специфичните формули за въглеродните потоци при всяка от точките за вземане на проба са дадени по-долу.

Фиг. 18

Измервателни точки за проверка на въглеродния поток

Image

A.5.2.   Въглероден дебит към двигателя (място 1)

Въглеродният масов дебит към двигателя за гориво CHαOε се получава от:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

където:

| q
  mf | е масов дебит на горивото, kg/s |
| --- | --- |

q
  mf

е масов дебит на горивото, kg/s

А.5.3.   Въглероден дебит в неразредените отработили газове (място 2)

Масовият дебит на въглерода в изпускателна тръба на двигателя се определя от концентрацията на неразредения CO2 и масовия дебит на отработилите газове:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

където:

| c
  CO2,r | e концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % |
| q
  mew | е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s |
| M
  e | е моларна маса на обработилите газове, g/mol |

c
  CO2,r

e концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, %

c
  CO2,a

e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %

q
  mew

е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s

M
  e

е моларна маса на обработилите газове, g/mol

Ако концентрацията се измерва на суха база, то тя се преобразува към влажна база съгласно точка 8.1.

A.5.4.   Въглероден дебит в системата за разреждане (място 3)

За системата за частично разреждане е необходимо да се вземе предвид и коефициента на разделяне. Въглеродният дебит се определя от концентрацията на разредения CO2 , масовия дебит на отработилите газове и дебита на пробата:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

където:

| c
  CO2,d | e концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, % |
| q
  mew | е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s |
| q
  mp | е потока на пробата отработили газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s |
| M
  e | е моларна маса на отработилите газове, g/mol |

c
  CO2,d

e концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, %

c
  CO2,a

e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %

q
  mew

е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s

q
  mp

е потока на пробата отработили газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s

M
  e

е моларна маса на отработилите газове, g/mol

Ако CO2 се измерва на суха база, той се преобразува към влажна база съгласно точка 8.1.

А.5.5.   Изчисление на моларната маса на отработилите газове

Моларната маса на отработилите газове се изчислява съгласно формула 28 (вж. точка 8.3.2.5.)

Алтернативно може да се използват следните моларни маси на отработилите газове:

| M
  e (дизел) = | 28,9 g/mol |
| --- | --- |
| M
  e (ВНГ) = | 28,6 g/mol |
| M
  e (ПГ) = | 28,3 g/mol |

M
  e (дизел) =

28,9 g/mol

M
  e (ВНГ) =

28,6 g/mol

M
  e (ПГ) =

28,3 g/mol

Допълнение 6

Примерна процедура на изчисляване

| A.6.1. | Базови данни за стехиометрични изчисления






  Атомна маса на водород | 1,00794 g/атом |
| --- | --- | --- |
| Атомна маса на въглерод | 12,011 g/атом |
| Атомна маса на сяра | 32,065 g/атом |
| Атомна маса на азот | 14,0067 g/атом |
| Атомна маса на кислород | 15,9994 g/атом |
| Атомна маса на аргон | 39,9 g/атом |
| Моларна маса на вода | 18,01534 g/mol |
| Моларна маса на въглероден двуокис | 44,01 g/mol |
| Моларна маса на въглероден окис | 28,011 g/mol |
| Моларна маса на кислород | 31,9988 g/mol |
| Моларна маса на азот | 28,011 g/mol |
| Моларна маса на азотен окис | 30,008 g/mol |
| Моларна маса на азотен двуокис | 46,01 g/mol |
| Моларна маса на серен двуокис | 64,066 g/mol |
| Моларна маса на сух въздух | 28,965 g/mol |

A.6.1.

Базови данни за стехиометрични изчисления

Атомна маса на водород

1,00794 g/атом

Атомна маса на въглерод

12,011 g/атом

Атомна маса на сяра

32,065 g/атом

Атомна маса на азот

14,0067 g/атом

Атомна маса на кислород

15,9994 g/атом

Атомна маса на аргон

39,9 g/атом

Моларна маса на вода

18,01534 g/mol

Моларна маса на въглероден двуокис

44,01 g/mol

Моларна маса на въглероден окис

28,011 g/mol

Моларна маса на кислород

31,9988 g/mol

Моларна маса на азот

28,011 g/mol

Моларна маса на азотен окис

30,008 g/mol

Моларна маса на азотен двуокис

46,01 g/mol

Моларна маса на серен двуокис

64,066 g/mol

Моларна маса на сух въздух

28,965 g/mol

Като се приема за даденост отсъствието на всякакви ефекти на свиваемост, всички газове, участващи в процесите на двигателя на приемане/горене/изпускане могат да бъдат разглеждани като идеални и поради това всички волуметрични изчисления се основават на моларен обем от 22,414 l/mol съгласно хипотезата на Авогадро.

| А.6.2. | Газообразни емисии (дизелов гориво)
  Данните от измерването при отделна точка на изпитвателния цикъл (честота от 1 Hz на вземане на проби) за изчисление на моментните масови емисии са показани по-долу. В този пример, CO и NOx са измерени на суха база, HC на влажна база. Концентрацията на HC е дадена в пропанов еквивалент (C3) и трябва да бъде умножена по 3, за да се превърне в еквивалент на C1. Процедурата за изчисление за другите точки на изпитването е идентична.
  Примерното изчисление показва за по-добра илюстрация закръглените междинни резултати на различните стъпки. Трябва да се отбележи, че за действителното изчисление не се допуска закръгляване на междинните резултати (вж. точка 8).














  T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

А.6.2.

Газообразни емисии (дизелов гориво)

Данните от измерването при отделна точка на изпитвателния цикъл (честота от 1 Hz на вземане на проби) за изчисление на моментните масови емисии са показани по-долу. В този пример, CO и NOx са измерени на суха база, HC на влажна база. Концентрацията на HC е дадена в пропанов еквивалент (C3) и трябва да бъде умножена по 3, за да се превърне в еквивалент на C1. Процедурата за изчисление за другите точки на изпитването е идентична.

Примерното изчисление показва за по-добра илюстрация закръглените междинни резултати на различните стъпки. Трябва да се отбележи, че за действителното изчисление не се допуска закръгляване на междинните резултати (вж. точка 8).

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

| Компонент | Моларно отношение: | % от масата |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,000 | w
  EPS = 0,000 |

Компонент

Моларно отношение:

% от масата

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,000

w
  EPS = 0,000

Стъпка 1: Суха/мокра корекция (точка 8.1.):

Формула (11): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Формула (8):

Formula

| Формула (7): | c
  CO,i (мокра) | = 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (мокра) | = 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Формула (7):

c
  CO,i (мокра)

= 40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (мокра)

= 500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Стъпка 2: Корекция на NOx за температура и влажност (точка 8.2.1.):

| Формула (18): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Формула (18):

Formula

= 0,9576

Стъпка 3: Изчисление на моментните емисии при всяка отделна точка на цикъла (точка 8.3.2.4.):

| Формула (25): | m
  HC,i | = | 10 x 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| m
  NOx,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Формула (25):

m
  HC,i

=

10 x 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  NOx,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Стъпка 4: Изчисление на масовите емисии по време на цикъла чрез интегриране на моментните стойности на емисиите и стойностите u от таблица 4 (точка 8.3.2.4.):

Следното изчисление е дадено за цикъла WHTC (1 800 s) и същите емисии във всяка точка на цикъла.

| Формула (25): | m
  HC | = | | = 4,01 g/изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m
  CO | = | | = 10,05 g/изпитване |
| m
  NOx | = | | = 197,72 g/изпитване |

Формула (25):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/изпитване

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/изпитване

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/изпитване

Стъпка 5: Изчисление на специфичните емисии (точка 8.5.2.1.):

| Формула (56): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Формула (56):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

| А.6.2. | Емисии на прахови частици (дизелово гориво)













  p
  b

  kPa | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 1,7000 | 1,515 |

А.6.2.

Емисии на прахови частици (дизелово гориво)

p
  b

kPa

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor

(mg)

m
  sep

(kg)

99

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

1,7000

1,515

Стъпка 1: Изчисление на m
  edf (точка 8.3.3.5.2.):

| Формула (37): | r
  d,i | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Формула (36): | qm

  edf,i | = 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Формула (35): | m
  edf | | 1,116 kg/изпитване |

Формула (37):

r
  d,i

Formula

= 4

Формула (36):

qm

  edf,i

= 0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Формула (35):

m
  edf

Formula

1,116 kg/изпитване

Стъпка 2: Корекция за силата на изтласкването на масата на праховите частици (точка 9.4.3.5.)

| Формула (72): | ρ
  a | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Формула (71): | m
  f | | = 1,7006 mg |

Формула (72):

ρ
  a

Formula

= 1,164 kg/m3

Формула (71):

m
  f

Formula

= 1,7006 mg

Стъпка 3: Изчисление на емисиите от прахови частици (точка 8.3.3.5.2.):

| Формула (34): | m
  PM | | = 1,253 g/изпитване |
| --- | --- | --- | --- |

Формула (34):

m
  PM

Formula

= 1,253 g/изпитване

Стъпка 4: Изчисление на специфичните емисии (точка 8.5.2.1.):

| Формула (56): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Формула (56):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

Технически характеристики на еталонното гориво, предписано за изпитвания за одобрение и за проверяване съответствието на производството

1.1.   Еталонно дизелово гориво за изпитване на двигатели спрямо пределните стойности на емисиите, дадени в ред а от таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило
   (1)

| Параметър | Мерна единица | Пределни стойности (2) | Метод на изпитване | Публикуване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Минимално | Максимално |
| Цетаново число (3) | | 52 | 54 | EN-ISO 5165 | 1998 (4) |
| Плътност при 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 | 1995 |
| Дестилационни характеристики: | | | | | |
| — | до 50 % |

Параметър

Мерна единица

Пределни стойности (2)

Метод на изпитване

Публикуване

Минимално

Максимално

Цетаново число (3)

52

54

EN-ISO 5165

1998 (4)

Плътност при 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

1995

Дестилационни характеристики:

—

до 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

1998

| — | до 95 % |
| --- | --- |

—

до 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

1998

| — | температура на точката на кипене |
| --- | --- |

—

температура на точката на кипене

oC

—

370

EN-ISO 3405

1998

Точка на възпламеняване

oC

55

—

EN 27719

1993

CFPP

oC

—

- 5

EN 116

1981

Вискозитет при 40 oС

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

1996

Полициклични ароматни въглеводороди

% m/m

3,0

6,0

IP 391 (*)

1995

Сярно съдържание (5)

mg/kg

—

300

pr. EN-ISO/DIS 14596

1998 (4)

Корозия на мед

—

1

EN-ISO 2160

1995

Коксов остатък по Конрадсън (10 % Ст.О)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Пепелно съдържание

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

1995

Водно съдържание

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

1995

Индекс на неутрализация (висока киселинност)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974-95

1998 (4)

Устойчивост на окисляване (6)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

1996

| * | Нови, по-добри методи за полициклични ароматни въглеводороди в разработка |
| --- | --- |

*

Нови, по-добри методи за полициклични ароматни въглеводороди в разработка

% m/m

—

—

EN 12916

[1997] (4)

1.2.   Еталонно дизелово гориво за изпитване на двигатели спрямо пределните стойности на емисиите, дадени в ред В1, В2 или С от таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило

| Параметър | Единица | Пределни стойности (7) | Метод на изпитване |
| --- | --- | --- | --- |
| минимална: | максимална: |
| Цетаново число (8) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Плътност при 15 oC | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Дестилационни характеристики: | | | | |
| — | до 50 % |

Параметър

Единица

Пределни стойности (7)

Метод на изпитване

минимална:

максимална:

Цетаново число (8)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Плътност при 15 oC

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Дестилационни характеристики:

—

до 50 %

oC

245

—

EN-ISO 3405

| — | до 95 % |
| --- | --- |

—

до 95 %

oC

345

350

EN-ISO 3405

| — | температура на точката кипене, |
| --- | --- |

—

температура на точката кипене,

oC

—

370

EN-ISO 3405

Точка на възпламеняване

oC

55

—

EN 22719

CFPP

oC

—

-5

EN 116

Вискозитет при 40 oС

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Полициклични ароматни въглеводороди

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Сярно съдържание (9)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Корозия на мед

—

клас 1

EN-ISO 2160

Коксов остатък по Конрадсън (10 % Ст.О)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Пепелно съдържание

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Водно съдържание

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Индекс на неутрализация (висока киселинност)

Mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Устойчивост на окисляване (10)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Смазочност (HFRR сканиране на диаметъра на износване при 60 oС)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

забранено

1.3.   Етанол за дизелови двигатели
   (11)

| Параметър | Единица | Пределни стойности (12) | Test method (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Минимално | Максимално |
| Маса на алкохола | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |
| Маса на всички алкохоли, различни от етанол, съдържащи се в общия алкохол | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |
| Плътност при 15 oC | kg/m3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |
| Пепелно съдържание | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |
| Точка на възпламеняване | oC | 10 | | ISO 2719 |
| Киселинност, изчислена като оцетна киселина | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |
| Индекс на неутрализация (висока киселинност) | KOH mg/1 | — | 1 | |
| Цвят | Оцветяване според скалата | — | 10 | ASTM D 1209 |
| Утайка сухо вещество при 100 oC | mg/kg | | 15 | ISO 759 |
| Водно съдържание | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |
| Алдехиди, изчислени като оцетна киселина | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |
| Сярно съдържание | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Естери, изчислени като етилацетати | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |

Параметър

Единица

Пределни стойности (12)

Test method (13)

Минимално

Максимално

Маса на алкохола

% m/m

92,4

—

ASTM D 5501

Маса на всички алкохоли, различни от етанол, съдържащи се в общия алкохол

% m/m

—

2

ADTM D 5501

Плътност при 15 oC

kg/m3

795

815

ASTM D 4052

Пепелно съдържание

% m/m

0,001

ISO 6245

Точка на възпламеняване

oC

10

ISO 2719

Киселинност, изчислена като оцетна киселина

% m/m

—

0,0025

ISO 1388-2

Индекс на неутрализация (висока киселинност)

KOH mg/1

—

1

Цвят

Оцветяване според скалата

—

10

ASTM D 1209

Утайка сухо вещество при 100 oC

mg/kg

15

ISO 759

Водно съдържание

% m/m

6,5

ISO 760

Алдехиди, изчислени като оцетна киселина

% m/m

0,0025

ISO 1388-4

Сярно съдържание

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Естери, изчислени като етилацетати

% m/m

—

0,1

ASSTM D 1617

2.   ПРИРОДЕН ГАЗ (ПГ)

Европейските търговски горива се предлагат в два обхвата:

| a) | обхват Н, чиито крайни стойности са еталонните горива GR и G23; |
| --- | --- |

a)

обхват Н, чиито крайни стойности са еталонните горива GR и G23;

| б) | обхват L, чиито крайни стойности са еталонните горива G23 и G25. |
| --- | --- |

б)

обхват L, чиито крайни стойности са еталонните горива G23 и G25.

Характеристиките на еталонните горива GR, G23 и G25 са обобщени по-долу:

| Еталонно гориво GR |
| --- |
| Характеристики | Мерна единица | База | Пределни стойности | Метод на изпитване |
| Минимално | Максимално |
| Състав: | | | | | |
| Метан | | 87 | 84 | 89 | |
| Етан | | 13 | 11 | 15 | |
| (14) | моларен % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Сярно съдържание | mg/m3
   (15) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Еталонно гориво GR

Характеристики

Мерна единица

База

Пределни стойности

Метод на изпитване

Минимално

Максимално

Състав:

Метан

87

84

89

Етан

13

11

15

(14)

моларен %

—

—

1

ISO 6974

Сярно съдържание

mg/m3
   (15)

—

—

10

ISO 6326-5

| Еталонно гориво G23 |
| --- |
| Свойства | Мерна единица | База | Стойности | 5.3.4. Метод за изпитване |
| Минимално | Максимално |
| Състав: | | | | | |
| Метан | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| (16) | моларен % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Сярно съдържание | mg/m3
   (17) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Еталонно гориво G23

Свойства

Мерна единица

База

Стойности

5.3.4. Метод за изпитване

Минимално

Максимално

Състав:

Метан

92,5

91,5

93,5

(16)

моларен %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Сярно съдържание

mg/m3
   (17)

—

—

10

ISO 6326-5

| Еталонно гориво G25 |
| --- |
| Свойства | Мерна единица | База | Стойности | 5.3.4. Метод за изпитване |
| Минимално | Максимално |
| Състав: | | | | | |
| Метан | | 86 | 84 | 88 | |
| (18) | моларен % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Сярно съдържание | mg/m3
   (19) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Еталонно гориво G25

Свойства

Мерна единица

База

Стойности

5.3.4. Метод за изпитване

Минимално

Максимално

Състав:

Метан

86

84

88

(18)

моларен %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Сярно съдържание

mg/m3
   (19)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   ТЕХНИЧЕСКИ ДАННИ НА ЕТАЛОННИ ГОРИВА ВНГ

А.   Технически данни на еталонни ВНГ горива, използвани за изпитване на превозни средства спрямо емисионните пределни стойности, дадени в ред а на таблиците в точка 5.2.1 от настоящото правило

| Параметър | Мерна единица | Гориво А | Гориво Б | Метод на изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Състав: | | | | ISO 7941 |
| Съдържание на C3 | обемни % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Съдържание на C4 | обемни % | салдо | салдо | |
| < C3 , >C4 | обемни % | макс. 2 | макс. 2 | |
| Олефини | обемни % | макс. 12 | макс.14 | |
| Изпаряем остатък | mg/kg | макс. 50 | макс. 50 | ISO 13757 |
| Вода при 0o С: | | без наличие | без наличие | визуална проверка |
| Общо сярно съдържание | mg/kg | макс. 50 | макс. 50 | EN 24260 |
| Сероводород | | няма такъв | няма такъв | ISO 8819 |
| Корозия на медна пластина | класификация | Клас 1 | Клас 1 | ISO 6251 (20) |
| Мирис | | характерен | характерен | |
| Октаново число | | минимум 92,5 | минимум 92,5 | EN 589- Приложение Б |

Параметър

Мерна единица

Гориво А

Гориво Б

Метод на изпитване

Състав:

ISO 7941

Съдържание на C3

обемни %

50 ± 2

85 ± 2

Съдържание на C4

обемни %

салдо

салдо

< C3 , >C4

обемни %

макс. 2

макс. 2

Олефини

обемни %

макс. 12

макс.14

Изпаряем остатък

mg/kg

макс. 50

макс. 50

ISO 13757

Вода при 0o С:

без наличие

без наличие

визуална проверка

Общо сярно съдържание

mg/kg

макс. 50

макс. 50

EN 24260

Сероводород

няма такъв

няма такъв

ISO 8819

Корозия на медна пластина

класификация

Клас 1

Клас 1

ISO 6251 (20)

Мирис

характерен

характерен

Октаново число

минимум 92,5

минимум 92,5

EN 589- Приложение Б

Б.   Технически данни на еталонни ВНГ горива, използвани за изпитване на превозни средства спрямо емисионните пределни стойности, дадени в редове В1, В2 или с на таблиците в точка 5.2.1 от настоящото правило

| Параметър | Мерна единица | Гориво А | Гориво Б | Метод на изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Състав: | | | | ISO 7941 |
| Съдържание на C3 | обемни % | 50 ± 2 | 85 ± 2 | |
| Съдържание на C4 | обемни % | салдо | салдо | |
| < C3 , >C4 | обемни % | макс. 2 | макс. 2 | |
| Олефини | обемни % | макс. 12 | макс. 14 | |
| Изпаряем остатък | mg/kg | макс. 50 | макс. 50 | ISO 13757 |
| Вода при 0o С: | | без наличие | без наличие | визуална проверка |
| Общо сярно съдържание | mg/kg | макс. 10 | макс. 10 | EN 24260 |
| Сероводород | | няма такъв | няма такъв | ISO 8819 |
| Корозия на медна пластина | Класификация | клас 1 | клас 1 | ISO 6251 (21) |
| Мирис | | характерен | характерен | |
| Двигателно октаново число (MON) | | минимум 92,5 | минимум 92,5 | EN 589 Annex B |

Параметър

Мерна единица

Гориво А

Гориво Б

Метод на изпитване

Състав:

ISO 7941

Съдържание на C3

обемни %

50 ± 2

85 ± 2

Съдържание на C4

обемни %

салдо

салдо

< C3 , >C4

обемни %

макс. 2

макс. 2

Олефини

обемни %

макс. 12

макс. 14

Изпаряем остатък

mg/kg

макс. 50

макс. 50

ISO 13757

Вода при 0o С:

без наличие

без наличие

визуална проверка

Общо сярно съдържание

mg/kg

макс. 10

макс. 10

EN 24260

Сероводород

няма такъв

няма такъв

ISO 8819

Корозия на медна пластина

Класификация

клас 1

клас 1

ISO 6251 (21)

Мирис

характерен

характерен

Двигателно октаново число (MON)

минимум 92,5

минимум 92,5

EN 589 Annex B

---

(1)  ако е необходимо е да се изчисли топлинният КПД на двигателя или превозното средство, калоричността на горивото може да се изчисли от:

| Специфична енергия (долна топлина на изгаряне) в MJ/kg | = | (46,423 – 8,792d2+3,170d)(1 – (x + y + s)) +9,420s – 2,499x |
| --- | --- | --- |

Специфична енергия (долна топлина на изгаряне) в MJ/kg

=

(46,423 – 8,792d2+3,170d)(1 – (x + y + s)) +9,420s – 2,499x

където:

| d | = | плътност при 15 oC; |
| --- | --- | --- |
| x | = | тегловен относителен дял на водата (%, разделен със 100); |
| y | = | тегловен относителен дял на пепел (%, разделен със 100); |
| у | = | тегловен относителен дял на сярата (%, разделен със 100); |

d

=

плътност при 15 oC;

x

=

тегловен относителен дял на водата (%, разделен със 100);

y

=

тегловен относителен дял на пепел (%, разделен със 100);

у

=

тегловен относителен дял на сярата (%, разделен със 100);

(2)  посочените в спецификацията стойности са „фактически стойности“. За установяване на техните пределни стойности, са приложени условията на стандарт ISO 4259, „Петролни продукти — Определяне и приложение на достоверни стойности, свързани с изпитвателните методи“. За фиксирането на минимална стойност, се взема под внимание минималната разлика от 2R над нулата; за фиксирането на минимална и максимална стойност, минималната разлика е от 4R (R = възпроизводимост на измерванията). Въпреки тези определения, които са необходими за статистически нужди, доставчикът на горива трябва да се стреми към нулева стойност, когато максималната изисквана стойност е 2R, и да се стреми към средната стойност, когато са посочени максималните и минималните граници. В случай, когато трябва да се изясни въпросът за съответствието на определено гориво спрямо изискванията на спецификациите, се прилагат условията на стандарта ISO 4259;

(3)  диапазонът на цетановото число не е в съответствие с изизскването за минимален диапазон от 4R. В случай на спор, обаче, между доставчика на гориво и потребителя на гориво могат да се използват термините в ISO 4259, за да се разрешат такива спорове, при условие че повторни измервания, достатъчни на брой за достигане на необходимата прецизност, са направени, а не отделни определяния;

(4)  месецът на публикуване се нанася своевременно;

(5)  докладва се действителното сярно съдържание на горивото;

(6)  макар устойчивостта на окисляване да се следи, има вероятност срокът на съхранение да е ограничен. Трябва да се потърси съветът на доставчика относно условията и срока на съхранение.

(7)  посочените в спецификацията стойности са „фактически стойности“. За установяване на техните пределни стойности, са приложени условията на стандарт ISO 4259, „Петролни продукти — Определяне и приложение на достоверни стойности, свързани с изпитвателните методи“. За фиксирането на минимална стойност, се взема под внимание минималната разлика от 2R над нулата; за фиксирането на минимална и минимална стойност, минималната разлика е от 4R (R = възпроизводимост на измерванията).

Въпреки тези определения, които са необходими за статистически нужди, доставчикът на горива трябва да се стреми към нулева стойност, когато максималната изисквана стойност е 2R, и да се стреми към средната стойност, когато са посочени максималните и минималните граници. В случай, когато трябва да се изясни въпросът за съответствието на определено гориво спрямо изискванията на спецификациите, се прилагат условията на стандарта ISO 4259;

(8)  диапазонът на цетановото число не е в съответствие с изискването за минимален диапазон от 4R. В случай на спор, обаче, между доставчика на гориво и потребителя на гориво могат да се използват термините в ISO 4259, за да се разрешат такива спорове, при условие че повторни измервания, достатъчен брой за достигане на необходимата прецизност, са направени, а не отделни определяния;

(9)  докладва се действителното сярно съдържание на горивото;

(10)  макар устойчивостта на окисляване да се следи, има вероятност срокът на съхранение да е ограничен. Трябва да се потърси съветът на доставчика относно условията и срока на съхранение.

(11)  Към етаноловото гориво може да се добави цетанов подобрител според указанията на производителя на двигателя. Максималното допустимо количество е 10 % m/m.

(12)  Посочените в спецификацията стойности са „фактически стойности“. За установяване на техните пределни стойности, са приложени условията на стандарт ISO 4259, „Петролни продукти — Определяне и приложение на достоверни стойности, свързани с изпитвателните методи“. За фиксирането на минимална стойност, се взема под внимание минималната разлика от 2R над нулата; за фиксирането на минимална и минимална стойност, минималната разлика е от 4R (R = възпроизводимост на измерванията). Въпреки тези определения, които са необходими за статистически нужди, доставчикът на горива трябва да се стреми към нулева стойност, когато максималната изисквана стойност е 2R, и да се стреми към средната стойност, когато са посочени максималните и минималните граници. В случай, когато трябва да се изясни въпросът за съответствието на определено гориво спрямо изискванията на спецификациите, се прилагат условията на стандарта ISO 4259.

(13)  Възприемат се еквивалентни ISO методи, когато такива са публикувани за всички изброени по-горе характеристики.

(14)  Инертни вещества +C2+

(15)  Стойността се определя при нормални условия (293,2 K (20 oC) и 101,3 kPa).

(16)  Инертни вещества (различни от N2) +C2+ +C2+

(17)  Стойността се определя при нормални условия (293,2 K (20 oC) и 101,3 kPa).

(18)  Инертни вещества (различни от N2) +C2+ +C2+

(19)  Стойността се определя при нормални условия (293,2 K (20 oC) и 101,3 kPa).

(20)  Този метод може да не определя точно съдържанието на корозивни вещества, ако пробата съдържа антикорозионни вещества или други химикали, които намаляват корозионността на пробата спрямо медната пластина. Ето защо добавянето на такива съединения, с единствена цел да се повлияе на метода на изпитване, е забранено.

(21)  Този метод може да не определя точно съдържанието на предизвикващи корозия вещества, ако пробата съдържа антикорозионни вещества или други химикали, които намаляват корозионността на пробата спрямо медната пластина. Ето защо добавянето на такива съединения, с единствена цел да се повлияе на метода на изпитване, е забранено.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 6

Примерна процедура на изчисляване

1.   ИЗПИТВАНЕ ESC

1.1.   Газообразни емисии

Данните от измерванията за изчисляване на резултатите от различните режими са показани по-долу. В този пример, CO и NOx са измерени на суха база, а HC на влажна база. Концентрацията на HC е дадена в пропанов еквивалент (C3) и трябва да бъде умножена по 3, за да се превърне в еквивалент на C1. Процедурата за изчисление за другите режими на изпитването е идентична.

| P
  (kW) | Ta

  (K) | Ha

  (g/kg) | GEXH

  (kg) | GAIRW

  (kg) | GFUEL

  (kg) | HC
  (ppm) | СО
  (ppm) | NOx

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 82,9 | 294,8 | 7,81 | 563,38 | 545,29 | 18,09 | 6,3 | 41,2 | 495 |

P

(kW)

Ta

(K)

Ha

(g/kg)

GEXH

(kg)

GAIRW

(kg)

GFUEL

(kg)

HC

(ppm)

СО

(ppm)

NOx

(ppm)

82,9

294,8

7,81

563,38

545,29

18,09

6,3

41,2

495

Изчисляване на коефициента за коригиране от сухо към влажно състояние KW, r (приложение 4А, допълнение 1, точка 45.2):

Formula

Formula

както и

Formula

Изчисляване на влажните концентрации:

CO = 41,2 × 0,9239 = 38,1 ppm

NOx = 495 × 0,9239 = 457 ppm

Изчисляване на коефициента на коригиране на NOx в зависимост от влажността KH, D (приложение 4А, допълнение 1, точка 54.3.):

A = 0,309 × 18,09/541,06 - 0,0266 = -0,0163

B =-0,209 × 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026

Formula

Изчисляване на масовия дебит на емисии (приложение 4А, допълнение 1, раздел 54.4):

NOx = 0,001587 × 457 × 0,9625 × 563,38 = 393,27 g/h

CO = 0,000966 × 38,1 × 563,38 = 20,735 g/h

HC = 0,000479 × 6,3 × 3 × 563,38 = 5,100 g/h

Изчисляване на специфичните емисии (приложение 4А, допълнение 1, точка 54.5.):

Следното примерно изчисление е дадено за CO; процедурата за изчисляване на другите компоненти е идентична.

Масовите дебити на емисиите за различните режими се умножават със съответните тегловни коефициенти, показани в приложение 4А, допълнение 1, точка 2.7.1. и се събират, за да се получи в резултат средният дебит на емисиите за цикъла:

| CO = | (6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05) |
| --- | --- |

CO =

(6,7 × 0,15) + (24,6 × 0,08) + (20,5 × 0,10) + (20,7 × 0,10) + (20,6 × 0,05) + (15,0 × 0,05) + (19,7 × 0,05) + (74,5 × 0,09) + (31,5 × 0,10) + (81,9 × 0,08) + (34,8 × 0,05) + (30,8 × 0,05) + (27,3 × 0,05)

= 30,91 g/h

Мощността на двигателя за различните режими се умножава със съответните тегловни коефициенти, посочени в приложение 4А, допълнение 1, точка 2.7.1. и се събират, за да се получи в резултат средната мощност за цикъла:

| P (n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P (n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05) + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

Изчисляване на специфичните емисии на NOx в произволна точка (приложение 4А, допълнение 1, точка 54..6.1):

Приема се, че следните стойности са били определени в произволна точка:

| nZ | 1 600 min-1 |
| --- | --- |
| MZ | 495 Nm |
| NOx mass, Z | 487,9 g/h (изчислени съгласно предишните формули) |
| P(n)Z | 83 kW |
| NOx, Z | 487,9/83 = 5,878 g/kWh |

nZ

1 600 min-1

MZ

495 Nm

NOx mass, Z

487,9 g/h (изчислени съгласно предишните формули)

P(n)Z

83 kW

NOx, Z

487,9/83 = 5,878 g/kWh

Определяне на стойността на емисии от изпитвателен цикъл(приложение 4А, допълнение 1, раздел 45.6.2.):

Приема се, че стойностите на четирите режими на ESC, които се намират най-близо до контролната точка, са следните:

| nRT | nSU | ER | ES | ET | EU | MR | MS | MT | MU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 368 | 1 785 | 5,943 | 5,565 | 5,889 | 4,973 | 515 | 460 | 681 | 610 |

nRT

nSU

ER

ES

ET

EU

MR

MS

MT

MU

1 368

1 785

5,943

5,565

5,889

4,973

515

460

681

610

ETU = 5,889 + (4,973 - 5,889) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,377 g/kWh

ERS = 5,943 + (5,565 - 5,943) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 5,732 g/kWh

MTU = 681 + (601 - 681) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 641,3 Nm

MRS = 515 + (460 - 515) × (1 600 - 1 368)/(1 785 - 1 368) = 484,3 Nm

EZ = 5,732 + (5,377 - 5,732) × (495 - 484,3)/(641,3 - 484,3) = 5,708 g/kWh

Сравняване на стойностите на емисиите NOx (приложение 4А, допълнение 1, точка 45.6.3.):

NOx diff = 100 × (5,878 - 5,708)/5,708 = 2,98 %

1.2.   Емисии на прахови частици

Измерването на прахови частици се основава на принципа на вземане на проби на прахови частици по време на пълния цикъл, но с определяне на дебита на пробата и дебита на потока (MSAM и GEDF) по време на отделните режими. Изчисляването на GEDF зависи от използваната система. В примерите, които следват, са използвани система с измерване на CO2 и метод на въглеродния баланс, както и система с измерване на потока. Когато се използва система за разреждане на целия поток, GEDF се измерва пряко с оборудването за взимане на проба при постоянен обем,CVS.

Изчисляване на GEDF(приложение 4А, допълнение 1, точки 6.2.3. и 6.2.4.):

Приемат се следните данни от измервания от режим 4. Процедурата за изчисляване за другите режими на изпитването е идентична.

| GEXH | GFUEL | GDILW | GTOTW | CO2D | CO2A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | (kg/h) | ( %) | % |
| 334,02 | 10,76 | 5,4435 | 6,0 | 0,657 | 0,040 |

GEXH

GFUEL

GDILW

GTOTW

CO2D

CO2A

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

(kg/h)

( %)

%

334,02

10,76

5,4435

6,0

0,657

0,040

| a) | метод на въглеродния баланс |
| --- | --- |

a)

метод на въглеродния баланс

| б) | метод на измерване на потока |
| --- | --- |

б)

метод на измерване на потока

GEDF W = 334,02 × 10,78 = 3 600,7 kg/h

Изчисляване масовия дебит на емисии (приложение 4А, допълнение 1, точка 6.4.):

GEDFW дебитите за отделните режими се умножават със съответните тегловни коефициенти, указани в приложение 4А, допълнение 1, точка 2.7.1. и се събират, за да се получи в резултат средния GEDFW за целия цикъл. Общият дебит на пробата MSAM е сбор от дебитите на пробите за отделните режими.

| |
| --- |
| | = 3 604,6 kg/h |
| MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 |
| | = 1,515 kg |

Formula

= 3 604,6 kg/h

MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075

= 1,515 kg

Приема се, че масата на праховите частици върху филтрите е 2,5 mg, тогава:

Formula

Фонова корекция (по избор)

Приема се едно измерване на фона със следните стойности. Изчисляването на съотношението на разреждане DF е идентично на точка 3.1. от настоящото приложение и не е показано тук.

Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg

| Сбор на DF = | [(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05] |
| --- | --- |

Сбор на DF =

[(1-1/119,15) × 0,15] + [(1-1/8,89) × 0,08] + [(1-1/14,75) × 0,10] + [(1-1/10,10) × 0,10] + [(1-1/18,02) × 0,05] + [(1-1/12,33) × 0,05] + [(1-1/32,18) × 0,05] + [(1-1/6,94) × 0,09] + [(1-1/25,19) × 0,10] + [(1-1/6,12) × 0,08] + [(1-1/20,87) × 0,05] + [(1-1/8,77) × 0,05] + [(1-1/12,59) × 0,05]

= 0,923

Formula

Изчисляване на специфичните емисии (приложение 4А, допълнение 1, точка 6.5.):

| P (n) = | (0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05) |
| --- | --- |

P (n) =

(0,1 × 0,15) + (96,8 × 0,08) + (55,2 × 0,10) + (82,9 × 0,10) + (46,8 × 0,05 + (70,1 × 0,05) + (23,0 × 0,05) + (114,3 × 0,09) + (27,0 × 0,10) + (122,0 × 0,08) + (28,6 × 0,05) + (87,4 × 0,05) + (57,9 × 0,05)

= 60,006 kW

Formula

ако има фонова корекция

Formula,

Изчисляване на специфичния тегловен коефициент (приложение 4А, допълнение 1, точка 6.6.):

Приемат се стойностите, изчислени за режим 4 по-горе, тогава Wfei = (0,152 × 3 604,6/1,515 × 3 600,7) = 0,1004

Тази стойност е в границите на изискваната стойност от 0,10±0,003.

2.   ИЗПИТВАНЕ ELR

Тъй като в европейското законодателство за емисиите от отработилите газове използването на филтъра на Бесел е съвършено нова процедура за осредняване, по-долу се обяснява филтъра на Бесел, представя се пример за алгоритъма на Бесел, както и пример за изчисляване на крайната стойност на димните емисии. Константите на алгоритъма на Бесел зависят единствено от конструкцията на димомера и честотата на взимане на проби на системата за събиране на данни. Препоръчва се производителят на димомера да предостави крайните константи на Беселовия филтър за различните честоти на взимане на проби и клиентът да използва тези константи за изчисляване на алгоритъма на Бесел и за изчисляване стойностите за димните емисии.

2.1.   Общи бележки за филтъра на Бесел

Поради високочестотни изкривявания, сигналът при неразредената непрозрачност обикновено показва силно разпръсната следа. За премахването на тези високочестотни изкривявания, при провеждане на ELR изпитване е необходим филтър на Бесел. Самият филтър на Бесел е рекурентен нискочестотен филтър от втори ред, което осигурява най-бързото нарастване на сигнала без рязкото отскачане по скалата.

Приема се, че в изпускателна тръба в реално време има струя от отработили газове и всеки димомер показва закъсняла и различно измерена следа на непрозрачност. Закъснението и степента на измерената следа на непрозрачност зависят най-вече от геометрията на измервателната камера на димомера, включително проводите за взимане на проби от отработили газове и на времето, необходимо за обработване на сигнала в електронното устройство на димомера. Стойностите, които определят тези два ефекта, се наричат време на физическото и електрическо реагиране, което се осигурява от индивидуален филтър за всеки тип димомер.

Целта на използването на филтъра на Бесел е да се гарантира обща уеднаквена характеристика на филтъра за общата система на димомера, която се състои от:

| a) | време на физическо реагиране на димомера (tp), |
| --- | --- |

a)

време на физическо реагиране на димомера (tp),

| б) | време на електрическо реагиране на димомера (te), |
| --- | --- |

б)

време на електрическо реагиране на димомера (te),

| в) | време на реагиране на използвания филтър на Бесел (tF). |
| --- | --- |

в)

време на реагиране на използвания филтър на Бесел (tF).

Общото резултатно време за реагиране на системата tAver е:

Formula,

и трябва да е еднакво за всички видове димомери, за да представя еднакви стойности за еднакви димни емисии. Следователно, трябва така да се конструира филтър на Бесел, при който времето на реагиране на филтъра (tF), заедно с времето на физическо реагиране (tp) и времето на електрическо реагиране (te) на отделния димомер трябва да имат за резултат необходимото общо време на реагиране (tAver). Тъй като в настоящото правило (tp) и (te) са зададени стойности за всеки отделен димомер, а tAver е определена на 1,0 s, tF се изчислява, както следва:

Formula

По определение, времето на реагиране на филтъра (tF) е времето на филтрирания изходен сигнал, измерен между 10 % и 90 % от стъпаловидния входен сигнал. Следователно, честотата на срязване на филтъра на Бесел трябва да се повтори по начин, че времето на реагиране на филтъра на Бесел да отговаря на необходимото време на нарастване на сигнала.

Фиг. а

Криви на стъпаловиден входящ сигнал и на филтриран изходящ сигнал

Image

Фиг. а показва криви на стъпаловиден входящ сигнал и на изходящ сигнал, обработен с филтъра на Бесел, както и времето на реагиране на филтъра на Бесел (tF).

Изготвянето на крайния алгоритъм на филтъра на Бесел е многоетапен процес, който изисква няколко повторения на цикъла. По-долу е представена схема на процедурата по повторение.

Image

2.2.   Изчисляване на алгоритъма на Бесел

В примера по-долу с няколко стъпки е създаден алгоритъмът на Бесел съгласно гореописаната процедурата на повтаряне, която се основава на приложение 4А, допълнение 1, точка 7.1.

Приемат се следните характеристики за димомера и за системата за събиране на данните:

| a) | време на физическо реагиране tp | 0,15 s; |
| --- | --- | --- |
| б) | време на електрическо реагиране te | 0,05 s; |
| в) | общо време на реагиране tAver | 1,00 s (съгласно определението в настоящото правило); |
| г) | честота на взимане на проби | 150 Hz. |

a)

време на физическо реагиране tp

0,15 s;

б)

време на електрическо реагиране te

0,05 s;

в)

общо време на реагиране tAver

1,00 s (съгласно определението в настоящото правило);

г)

честота на взимане на проби

150 Hz.

Стъпка 1: Необходимо време на реагиране на филтъра на Бесел tF:

Formula

Стъпка 2: Оценяване на честотата на срязване и изчисляване константите Е, К на Бесел при първoто повторение:

| fc | |
| --- | --- |
| Δt | = 1/150 = 0,006667 s |
| Ω | |
| E | |
| К | = 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783 |

fc

Formula

Δt

= 1/150 = 0,006667 s

Ω

Formula

E

Formula

К

= 2 × 7,07948×10-5 × (0,618034 × 150,0766442 - 1) - 1 = 0,970783

Това води до алгоритъм на Бесел:

Yi = Yi-1 + 7,07948 E - 5 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,970783 × (Yi-1 - Yi-2)

където Si представлява стойностите на стъпаловидния входен сигнал (0 или 1) и Yi представлява филтрираните стойности на изходящия сигнал.

Стъпка 3: Прилагане на филтъра на Бесел към стъпаловидния входящ сигнал:

Времето за реагиране tF на филтъра на Бесел се определя, като времето на нарастване на филтрирания изходящ сигнал между 10 % и 90 % по отношение на стъпаловидния входящ сигнал. За определяне времената на изходящия сигнал за 10 % (t10) и 90 % (t90), се използва филтър на Бесел за стъпаловидния входящ сигнал, като се използват горните стойности на f, Е и К.

Индексите, времето и стойностите на стъпаловидния входящ сигнал и производните стойности на филтрирания изходящ сигнал за първото и второто повторение са показани в таблица Б. Точките, съседни на t10 и t90 се отбелязват с удебелени цифри.

В таблица Б, стойността 10 % за първото повторение е между индексите от 30 и 31, а стойността 90 % е между индексите 191 и 192. За изчисляване на tF,iter точните стойности на t10 и t90 се определят с линейна интерполация между непосредствено съседните точки на измерване, както следва:

t10 = tlower + Δt × (0,1 - outlower)/(outupper - outlower)

t10 = tlower + Δt × (0,9 - outlower)/(outupper - outlower)

където outupper и outlower са съответно непосредствено съседните точки на изходящия сигнал на филтъра на Бесел, а tlower е времето на непосредствено съседната времева точка, съгласно таблица Б.

t10 = 0,200000 + 0,006667 × (0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s

t90 = 0,273333+0,006667 × (0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s

Стъпка 4: Време за реагиране на филтъра на Бесел при първия цикъл на повторение:

tF,iter = 1,276147 - 0,200945 = 1,075202 s

Стъпка 5: Отклонение между необходимото и полученото време на реагиране на филтъра при първия цикъл на повторение:

Δ = (1,075202 - 0,987421)/0,987421 = 0,081641

Стъпка 6: Проверка на критерия за повторение:

|Δ| Изискването е ≤ 0,01. Критерият за повторение не се спазва, ако 0,081641 > 0,01, и тогава е необходимо да се започне нов цикъл на повторение. За новия цикъл на повторение се изчислява нова честота на срязването fc и Δ, както следва: fc, new = 0,318152 × (1 +0,081641) = 0,344126 Hz

Тази нова честота на срязване се използва при втория цикъл на повторение, като отново се започне от втори етап. Повторение трябва да се повтаря до постигане критериите на повторението. Стойностите, получени от първото и второто повторение са обобщени в таблица А.

Таблица А

Стойности на първото и второто повторение

| Параметър | 1. Повторение | 2. Повторение |
| --- | --- | --- |
| fc | (Hz) | 0,318152 | 0,344126 |
| E | (-) | 7,07948 E-5 | 8,272777 E-5 |
| К | (-) | 0,970783 | 0,968410 |
| t10 | (s) | 0,200945 | 0,185523 |
| t90 | (s) | 1,276147 | 1,179562 |
| tF,iter | (s) | 1,075202 | 0,994039 |
| Δ| | (-) | 0,081641 | 0,006657 |
| fc,new | (Hz) | 0,344126 | 0,346417 |

Параметър

1. Повторение

2. Повторение

fc

(Hz)

0,318152

0,344126

E

(-)

7,07948 E-5

8,272777 E-5

К

(-)

0,970783

0,968410

t10

(s)

0,200945

0,185523

t90

(s)

1,276147

1,179562

tF,iter

(s)

1,075202

0,994039

Δ|

(-)

0,081641

0,006657

fc,new

(Hz)

0,344126

0,346417

Стъпка 7: Краен алгоритъм на Бесел:

Веднага след като се постигнат критериите за повторение, крайните константи за повторение на филтрите на Бесел и крайния алгоритъм на Бесел се изчисляват съгласно втория етап. В конкретния пример критерият за повторение е спазен след второто повторение (Δ= 0,006657 ≤ 0,01).. След това крайният алгоритъм се използва за определяне на средните стойности на димните емисии (вж. следващата точка 2.3.)

Yi = Yi-1 + 8,272777 E - 10 × (Si + 2 × Si-1 + Si-2 - 4 × Yi-2) + 0,968410 × (Yi-1 - Yi-2)

Таблица Б

Стойности на стъпаловидния входящ сигнал и изходящия сигнал на филтъра на Бесел за първия и втория цикъл на повторение

| Индекс „i“
  [-] | Време
  [s] | Стъпаловиден входящ сигнал Si

  [-] | Филтриран изходящ сигнал Yi [-] |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Повторение | 2. Повторение |
| - 2 | - 0,013333 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | - 0,006667 | 0 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 1 | 0,000071 | 0,000083 |
| 1 | 0,006667 | 1 | 0,000352 | 0,000411 |
| 2 | 0,013333 | 1 | 0,000908 | 0,001060 |
| 3 | 0,020000 | 1 | 0,001731 | 0,002019 |
| 4 | 0,026667 | 1 | 0,002813 | 0,003278 |
| 5 | 0,033333 | 1 | 0,004145 | 0,004828 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 24 | 0,160000 | 1 | 0,067877 | 0,077876 |
| 25 | 0,166667 | 1 | 0,072816 | 0,083476 |
| 26 | 0,173333 | 1 | 0,077874 | 0,089205 |
| 27 | 0,180000 | 1 | 0,083047 | 0,095056 |
| 28 | 0,186667 | 1 | 0,088331 | 0,101024 |
| 29 | 0,193333 | 1 | 0,093719 | 0,107102 |
| 30 | 0,200000 | 1 | 0,099208 | 0,113286 |
| 31 | 0,206667 | 1 | 0,104794 | 0,119570 |
| 32 | 0,213333 | 1 | 0,110471 | 0,125949 |
| 33 | 0,220000 | 1 | 0,116236 | 0,132418 |
| 34 | 0,226667 | 1 | 0,122085 | 0,138972 |
| 35 | 0,233333 | 1 | 0,128013 | 0,145605 |
| 36 | 0,240000 | 1 | 0,134016 | 0,152314 |
| 37 | 0,246667 | 1 | 0,140091 | 0,159094 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 175 | 1,166667 | 1 | 0,862416 | 0,895701 |
| 176 | 1,173333 | 1 | 0,864968 | 0,897941 |
| 177 | 1,180000 | 1 | 0,867484 | 0,900145 |
| 178 | 1,186667 | 1 | 0,869964 | 0,902312 |
| 179 | 1,193333 | 1 | 0,872410 | 0,904445 |
| 180 | 1,200000 | 1 | 0,874821 | 0,906542 |
| 181 | 1,206667 | 1 | 0,877197 | 0,908605 |
| 182 | 1,213333 | 1 | 0,879540 | 0,910633 |
| 183 | 1,220000 | 1 | 0,881849 | 0,912628 |
| 184 | 1,226667 | 1 | 0,884125 | 0,914589 |
| 185 | 1,233333 | 1 | 0,886367 | 0,916517 |
| 186 | 1,240000 | 1 | 0,888577 | 0,918412 |
| 187 | 1,246667 | 1 | 0,890755 | 0,920276 |
| 188 | 1,253333 | 1 | 0,892900 | 0,922107 |
| 189 | 1,260000 | 1 | 0,895014 | 0,923907 |
| 190 | 1,266667 | 1 | 0,897096 | 0,925676 |
| 191 | 1,273333 | 1 | 0,899147 | 0,927414 |
| 192 | 1,280000 | 1 | 0,901168 | 0,929121 |
| 193 | 1,286667 | 1 | 0,903158 | 0,930799 |
| 194 | 1,293333 | 1 | 0,905117 | 0,932448 |
| 195 | 1,300000 | 1 | 0,907047 | 0,934067 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Индекс „i“

[-]

Време

[s]

Стъпаловиден входящ сигнал Si

[-]

Филтриран изходящ сигнал Yi [-]

1. Повторение

2. Повторение

- 2

- 0,013333

0

0,000000

0,000000

- 1

- 0,006667

0

0,000000

0,000000

0

0,000000

1

0,000071

0,000083

1

0,006667

1

0,000352

0,000411

2

0,013333

1

0,000908

0,001060

3

0,020000

1

0,001731

0,002019

4

0,026667

1

0,002813

0,003278

5

0,033333

1

0,004145

0,004828

~

~

~

~

~

24

0,160000

1

0,067877

0,077876

25

0,166667

1

0,072816

0,083476

26

0,173333

1

0,077874

0,089205

27

0,180000

1

0,083047

0,095056

28

0,186667

1

0,088331

0,101024

29

0,193333

1

0,093719

0,107102

30

0,200000

1

0,099208

0,113286

31

0,206667

1

0,104794

0,119570

32

0,213333

1

0,110471

0,125949

33

0,220000

1

0,116236

0,132418

34

0,226667

1

0,122085

0,138972

35

0,233333

1

0,128013

0,145605

36

0,240000

1

0,134016

0,152314

37

0,246667

1

0,140091

0,159094

~

~

~

~

~

175

1,166667

1

0,862416

0,895701

176

1,173333

1

0,864968

0,897941

177

1,180000

1

0,867484

0,900145

178

1,186667

1

0,869964

0,902312

179

1,193333

1

0,872410

0,904445

180

1,200000

1

0,874821

0,906542

181

1,206667

1

0,877197

0,908605

182

1,213333

1

0,879540

0,910633

183

1,220000

1

0,881849

0,912628

184

1,226667

1

0,884125

0,914589

185

1,233333

1

0,886367

0,916517

186

1,240000

1

0,888577

0,918412

187

1,246667

1

0,890755

0,920276

188

1,253333

1

0,892900

0,922107

189

1,260000

1

0,895014

0,923907

190

1,266667

1

0,897096

0,925676

191

1,273333

1

0,899147

0,927414

192

1,280000

1

0,901168

0,929121

193

1,286667

1

0,903158

0,930799

194

1,293333

1

0,905117

0,932448

195

1,300000

1

0,907047

0,934067

~

~

~

~

~

2.3.   Изчисляване стойностите на димните емисии

Схемата по-долу представя общата процедура за определяне крайните стойности на димните емисии.

Image

Във фиг. б са представени сигналите от неразредената непрозрачност, както и нефилтрираните и филтрираните коефициенти на поглъщане на светлина (стойност на k) при първата стъпка на натоварване при изпитването ELR, също както и максималната стойност на Ymax1,A (върхова) от филтрираната следа на k. Съответно таблица В съдържа цифровите стойности на индекса i, на времето (честота на вземане на проби от 150 Hz), на неразредена непрозрачност, на нефилтрирана и филтрирана стойност на k. Филтрирането е осъществено, като са използвани константите на алгоритъма на Бесел, съгласно точка 2.2. от настоящото приложение. Поради огромното количество на данни, в таблицата са въведени единствено участъците, които се отнасят до следите на димните емисии около началото на цикъла и върха.

Фиг. б

Следи от измерената непрозрачност N, от нефилтриран и филтриран коефициент на непрозрачност k

Image

Върховата стойност (i = 272) се изчислява, като се приемат следните данни от таблица В. Всички останали отделни стойности на димността се изчисляват по същия начин. За да се задейства алгоритъмът, стойностите на S-1, S-2, Y-1 и Y-2 се нулират.

| LA (m) | 0,430 |
| --- | --- |
| Индекс „i“ | 272 |
| N ( %) | 16,783 |
| S271 (m-1) | 0,427392 |
| S270 (m-1) | 0,427532 |
| Y271 (m-1) | 0,542383 |
| Y270 (m-1) | 0,542337 |

LA (m)

0,430

Индекс „i“

272

N ( %)

16,783

S271 (m-1)

0,427392

S270 (m-1)

0,427532

Y271 (m-1)

0,542383

Y270 (m-1)

0,542337

Изчисляване стойността на k (приложение 4А, допълнение 1, точка 7.3.1.):

k = - (1/0,430) × ln (1 - (16,783/100)) = 0,427252 m- 1

Тази стойност съответства на S272 в следното уравнение.

Изчисляване средната стойност на димните емисии с помощта на алгоритъма на Бесел (приложение 4А, допълнение 1, точка 7.3.2.):

В следното уравнение се използват константите на Бесел от предходната точка 2.2. Фактическата нефилтрирана стойност на k, както е изчислена по-горе, отговаря на S272 (Si). S271 (Si-1) и S270 (Si-2) са двете предходни нефилтрирани стойности на k, Y271 (Yi-1) и Y270 (Yi-2) са двете предходни филтрирани стойности на k.

| Y272 = | 0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337) |
| --- | --- |
| | = 0,542389 m-1 |

Y272 =

0,542383 + 8,272777×10-5 × (0,427252 + 2 × 0,427392 + 0,427532 - 4 × 0,542337) + 0,968410 × (0,542383 - 0,542337)

= 0,542389 m-1

Тази стойност съответства на Ymax1,A в следното уравнение.

Изчисляване крайната стойност за непрозрачност (приложение 4А, допълнение 1, точка 7.3.3.):

От всяка следа на димните емисии за изчисленията се взема максималната филтрирана стойност на k. Ако се приемат следните стойности:

| Честота на въртене | Ymax (m-1) |
| --- | --- |
| Цикъл 1 | Цикъл 2 | Цикъл 3 |
| A | 0,5424 | 0,5435 | 0,5587 |
| B | 0,5596 | 0,5400 | 0,5389 |
| C | 0,4912 | 0,5207 | 0,5177 |

Честота на въртене

Ymax (m-1)

Цикъл 1

Цикъл 2

Цикъл 3

A

0,5424

0,5435

0,5587

B

0,5596

0,5400

0,5389

C

0,4912

0,5207

0,5177

SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482 m-1

SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462 m-1

SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099 m-1

SV = (0,43 × 0,5482) + (0,56 × 0,5462) + (0,01 × 0,5099) = 0,5467 m-1

Проверка на резултатите от цикъла спрямо спецификациите (приложение 4А, допълнение 1, точка 3.4.)

Преди изчисляване на SV, трябва да се провери валидността на резултатите от цикъла чрез изчисляване на относителното стандартно отклонение на стойностите за непрозрачност от трите цикъла за всяка честота на въртене.

| Честота на въртене | Средна стойност на SV (m-1) | Абсолютно стандартно отклонение (m-1) | Относителното стандартно отклонение (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 0,5482 | 0,0091 | 1,7 |
| B | 0,5462 | 0,0116 | 2,1 |
| C | 0,5099 | 0,0162 | 3,2 |

Честота на въртене

Средна стойност на SV (m-1)

Абсолютно стандартно отклонение (m-1)

Относителното стандартно отклонение (%)

A

0,5482

0,0091

1,7

B

0,5462

0,0116

2,1

C

0,5099

0,0162

3,2

В настоящия пример се спазват критериите за 15 % одобрение за всяка честота на въртене.

Таблица В

Стойности на непрозрачност N, нефилтрирана и филтрирана стойност на k в началото на стъпката на натоварване

| Индекс „i“
  [-] | Време
  [s] | Непрозрачност N
  [%] | Нефилтрирана стойност на k
  [m-1] | Филтрирана стойност на k
  [m-1] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - 2 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| - 1 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 0 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 | 0,000000 |
| 1 | 0,006667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 2 | 0,013333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 3 | 0,020000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000000 |
| 4 | 0,026667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000001 |
| 5 | 0,033333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 6 | 0,040000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000002 |
| 7 | 0,046667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000003 |
| 8 | 0,053333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000004 |
| 9 | 0,060000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000005 |
| 10 | 0,066667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000006 |
| 11 | 0,073333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000008 |
| 12 | 0,080000 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000009 |
| 13 | 0,086667 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000011 |
| 14 | 0,093333 | 0,020000 | 0,000465 | 0,000012 |
| 15 | 0,100000 | 0,192000 | 0,004469 | 0,000014 |
| 16 | 0,106667 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000018 |
| 17 | 0,113333 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000022 |
| 18 | 0,120000 | 0,212000 | 0,004935 | 0,000028 |
| 19 | 0,126667 | 0,343000 | 0,007990 | 0,000036 |
| 20 | 0,133333 | 0,566000 | 0,013200 | 0,000047 |
| 21 | 0,140000 | 0,889000 | 0,020767 | 0,000061 |
| 22 | 0,146667 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000082 |
| 23 | 0,153333 | 0,929000 | 0,021706 | 0,000109 |
| 24 | 0,160000 | 1,263000 | 0,029559 | 0,000143 |
| 25 | 0,166667 | 1,455000 | 0,034086 | 0,000185 |
| 26 | 0,173333 | 1,697000 | 0,039804 | 0,000237 |
| 27 | 0,180000 | 2,030000 | 0,047695 | 0,000301 |
| 28 | 0,186667 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000378 |
| 29 | 0,193333 | 2,081000 | 0,048906 | 0,000469 |
| 30 | 0,200000 | 2,424000 | 0,057067 | 0,000573 |
| 31 | 0,206667 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000693 |
| 32 | 0,213333 | 2,475000 | 0,058282 | 0,000827 |
| 33 | 0,220000 | 2,808000 | 0,066237 | 0,000977 |
| 34 | 0,226667 | 3,010000 | 0,071075 | 0,001144 |
| 35 | 0,233333 | 3,253000 | 0,076909 | 0,001328 |
| 36 | 0,240000 | 3,606000 | 0,085410 | 0,001533 |
| 37 | 0,246667 | 3,960000 | 0,093966 | 0,001758 |
| 38 | 0,253333 | 4,455000 | 0,105983 | 0,002007 |
| 39 | 0,260000 | 4,818000 | 0,114836 | 0,002283 |
| 40 | 0,266667 | 5,020000 | 0,119776 | 0,002587 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Индекс „i“

[-]

Време

[s]

Непрозрачност N

[%]

Нефилтрирана стойност на k

[m-1]

Филтрирана стойност на k

[m-1]

- 2

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

- 1

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

0

0,000000

0,000000

0,000000

0,000000

1

0,006667

0,020000

0,000465

0,000000

2

0,013333

0,020000

0,000465

0,000000

3

0,020000

0,020000

0,000465

0,000000

4

0,026667

0,020000

0,000465

0,000001

5

0,033333

0,020000

0,000465

0,000002

6

0,040000

0,020000

0,000465

0,000002

7

0,046667

0,020000

0,000465

0,000003

8

0,053333

0,020000

0,000465

0,000004

9

0,060000

0,020000

0,000465

0,000005

10

0,066667

0,020000

0,000465

0,000006

11

0,073333

0,020000

0,000465

0,000008

12

0,080000

0,020000

0,000465

0,000009

13

0,086667

0,020000

0,000465

0,000011

14

0,093333

0,020000

0,000465

0,000012

15

0,100000

0,192000

0,004469

0,000014

16

0,106667

0,212000

0,004935

0,000018

17

0,113333

0,212000

0,004935

0,000022

18

0,120000

0,212000

0,004935

0,000028

19

0,126667

0,343000

0,007990

0,000036

20

0,133333

0,566000

0,013200

0,000047

21

0,140000

0,889000

0,020767

0,000061

22

0,146667

0,929000

0,021706

0,000082

23

0,153333

0,929000

0,021706

0,000109

24

0,160000

1,263000

0,029559

0,000143

25

0,166667

1,455000

0,034086

0,000185

26

0,173333

1,697000

0,039804

0,000237

27

0,180000

2,030000

0,047695

0,000301

28

0,186667

2,081000

0,048906

0,000378

29

0,193333

2,081000

0,048906

0,000469

30

0,200000

2,424000

0,057067

0,000573

31

0,206667

2,475000

0,058282

0,000693

32

0,213333

2,475000

0,058282

0,000827

33

0,220000

2,808000

0,066237

0,000977

34

0,226667

3,010000

0,071075

0,001144

35

0,233333

3,253000

0,076909

0,001328

36

0,240000

3,606000

0,085410

0,001533

37

0,246667

3,960000

0,093966

0,001758

38

0,253333

4,455000

0,105983

0,002007

39

0,260000

4,818000

0,114836

0,002283

40

0,266667

5,020000

0,119776

0,002587

~

~

~

~

~

Стойности на непрозрачност N, нефилтрирана и филтрирана стойност на k (върхова стойност, обозначена с удебелена цифра)

| Индекс i
  [-] | Час
  (s) | Непрозрачност „N“
  ±0,2 % | Нефилтрирана стойност на k
  m-1 | Филтрирана стойност на k
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |
| 259 | 1,726667 | 17,182000 | 0,438429 | 0,538856 |
| 260 | 1,733333 | 16,949000 | 0,431896 | 0,539423 |
| 261 | 1,740000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,539936 |
| 262 | 1,746667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,540396 |
| 263 | 1,753333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,540805 |
| 264 | 1,760000 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541163 |
| 265 | 1,766667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,541473 |
| 266 | 1,773333 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541735 |
| 267 | 1,780000 | 16,788000 | 0,427392 | 0,541951 |
| 268 | 1,786667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542123 |
| 269 | 1,793333 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542251 |
| 270 | 1,800000 | 16,793000 | 0,427532 | 0,542337 |
| 271 | 1,806667 | 16,788000 | 0,427392 | 0,542383 |
| 272 | 1,813333 | 16,783000 | 0,427252 | 0,542389 |
| 273 | 1,820000 | 16,780000 | 0,427168 | 0,542357 |
| 274 | 1,826667 | 16,798000 | 0,427671 | 0,542288 |
| 275 | 1,833333 | 16,778000 | 0,427112 | 0,542183 |
| 276 | 1,840000 | 16,808000 | 0,427951 | 0,542043 |
| 277 | 1,846667 | 16,768000 | 0,426833 | 0,541870 |
| 278 | 1,853333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541662 |
| 279 | 1,860000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,541418 |
| 280 | 1,866667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,541136 |
| 281 | 1,873333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540819 |
| 282 | 1,880000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,540466 |
| 283 | 1,886667 | 16,010000 | 0,405750 | 0,540080 |
| 284 | 1,893333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539663 |
| 285 | 1,900000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,539216 |
| 286 | 1,906667 | 16,404000 | 0,416685 | 0,538744 |
| 287 | 1,913333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,538245 |
| 288 | 1,920000 | 16,394000 | 0,416406 | 0,537722 |
| 289 | 1,926667 | 16,384000 | 0,416128 | 0,537175 |
| 290 | 1,933333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536604 |
| 291 | 1,940000 | 16,010000 | 0,405750 | 0,536009 |
| 292 | 1,946667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,535389 |
| 293 | 1,953333 | 16,010000 | 0,405750 | 0,534745 |
| 294 | 1,960000 | 16,212000 | 0,411349 | 0,534079 |
| 295 | 1,966667 | 16,394000 | 0,416406 | 0,533394 |
| 296 | 1,973333 | 16,394000 | 0,416406 | 0,532691 |
| 297 | 1,980000 | 16,192000 | 0,410794 | 0,531971 |
| 298 | 1,986667 | 16,000000 | 0,405473 | 0,531233 |
| 299 | 1,993333 | 16,000000 | 0,405473 | 0,530477 |
| 300 | 2,000000 | 16,000000 | 0,405473 | 0,529704 |
| ~ | ~ | ~ | ~ | ~ |

Индекс i

[-]

Час

(s)

Непрозрачност „N“

±0,2 %

Нефилтрирана стойност на k

m-1

Филтрирана стойност на k

m-1

~

~

~

~

~

259

1,726667

17,182000

0,438429

0,538856

260

1,733333

16,949000

0,431896

0,539423

261

1,740000

16,788000

0,427392

0,539936

262

1,746667

16,798000

0,427671

0,540396

263

1,753333

16,788000

0,427392

0,540805

264

1,760000

16,798000

0,427671

0,541163

265

1,766667

16,798000

0,427671

0,541473

266

1,773333

16,788000

0,427392

0,541735

267

1,780000

16,788000

0,427392

0,541951

268

1,786667

16,798000

0,427671

0,542123

269

1,793333

16,798000

0,427671

0,542251

270

1,800000

16,793000

0,427532

0,542337

271

1,806667

16,788000

0,427392

0,542383

272

1,813333

16,783000

0,427252

0,542389

273

1,820000

16,780000

0,427168

0,542357

274

1,826667

16,798000

0,427671

0,542288

275

1,833333

16,778000

0,427112

0,542183

276

1,840000

16,808000

0,427951

0,542043

277

1,846667

16,768000

0,426833

0,541870

278

1,853333

16,010000

0,405750

0,541662

279

1,860000

16,010000

0,405750

0,541418

280

1,866667

16,000000

0,405473

0,541136

281

1,873333

16,010000

0,405750

0,540819

282

1,880000

16,000000

0,405473

0,540466

283

1,886667

16,010000

0,405750

0,540080

284

1,893333

16,394000

0,416406

0,539663

285

1,900000

16,394000

0,416406

0,539216

286

1,906667

16,404000

0,416685

0,538744

287

1,913333

16,394000

0,416406

0,538245

288

1,920000

16,394000

0,416406

0,537722

289

1,926667

16,384000

0,416128

0,537175

290

1,933333

16,010000

0,405750

0,536604

291

1,940000

16,010000

0,405750

0,536009

292

1,946667

16,000000

0,405473

0,535389

293

1,953333

16,010000

0,405750

0,534745

294

1,960000

16,212000

0,411349

0,534079

295

1,966667

16,394000

0,416406

0,533394

296

1,973333

16,394000

0,416406

0,532691

297

1,980000

16,192000

0,410794

0,531971

298

1,986667

16,000000

0,405473

0,531233

299

1,993333

16,000000

0,405473

0,530477

300

2,000000

16,000000

0,405473

0,529704

~

~

~

~

~

3.   ИЗПИТВАНЕ ETC

3.1.   Газообразни емисии (дизелови двигатели)

Приемат се следните резултати от изпитване на PDP-CVS системата:

| V0 (m3/об.) | 0,1776 |
| --- | --- |
| Np (об.) | 23 073 |
| pB (kPa) | 98,0 |
| p1 (kPa) | 2,3 |
| T (K) | 322,5 |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 53,7 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 38,9 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 9,00 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

V0 (m3/об.)

0,1776

Np (об.)

23 073

pB (kPa)

98,0

p1 (kPa)

2,3

T (K)

322,5

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

53,7

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

38,9

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

9,00

HCconcd (ppm)

3,02

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Изчисляване на разредения поток отработилите газове (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.1.):

MTOTW = 1,293 × 0,1776 × 23 073 × (98,0 - 2,3) × 273/(101,3 × 322,5)

= 4 237,2 kg

Изчисляване коефициента за коригиране на NOx (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.2.):

Formula

Изчисляване фоново коригираните концентрации (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3.1.1.):

Приема се дизелово гориво със състав C1H1,8

Formula

Formula

NOx conc = 53,7 - 0,4 × (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm

COconc = 38,9 - 1,0 × (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm

HCconc = 9,00 - 3,02 × (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm

Изчисляване на масовия поток на емисиите (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3.1.):

NOx mass = 0,001587 × 53,3 × 1,039 × 4 237,2 = 372,391 g

COmass = 0,000966 × 37,9 × 4 237,2 = 155,129 g

HCmass = 0,000479 × 6,14 × 4 237,2 = 12,462 g

Изчисляване на специфичните емисии (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.4.):

Formula= 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh

Formula= 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh

Formula= 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh

3.2.   Емисии на прахови частици (дизелов двигател)

Приемат се следните резултати от изпитване на PDP-CVS системата с двойно разреждане:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Mf,p (mg) | 3,030 |
| Mf,b (mg) | 0,044 |
| MTOT (kg) | 2,159 |
| MSEC (kg) | 0,909 |
| Md (mg) | 0,341 |
| MDIL (kg) | 1,245 |
| DF | 18,69 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Mf,p (mg)

3,030

Mf,b (mg)

0,044

MTOT (kg)

2,159

MSEC (kg)

0,909

Md (mg)

0,341

MDIL (kg)

1,245

DF

18,69

Wact (kWh)

62,72

Изчисляване на масовите емисиите (приложение 4А, допълнение 2, точка 5.1.):

Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg

MSAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg

Formula

Изчисляване на фоново коригираните масови емисии (приложение 4А, допълнение 2, точка 5.1.):

Formula

Изчисляване на специфичните емисии (приложение 4А, допълнение 2, точка 5.2.):

Formula= 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh

Formula= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, при фонова корекция

3.3.   Газообразни емисии (двигател, използващ за гориво сгъстен природен газ)

Приемат се следните резултати от изпитване на PDP-CVS системата с двойно разреждане:

| MTOTW (kg) | 4 237,2 |
| --- | --- |
| Ha (g/kg) | 12,8 |
| NOx conce (ppm) | 17,2 |
| NOx concd (ppm) | 0,4 |
| COconce (ppm) | 44,3 |
| COconcd (ppm) | 1,0 |
| HCconce (ppm) | 27,0 |
| HCconcd (ppm) | 3,02 |
| CH4 conce (ppm) | 18,0 |
| CH4 concd (ppm) | 1,7 |
| CO2,conce ( %) | 0,723 |
| Wact (kWh) | 62,72 |

MTOTW (kg)

4 237,2

Ha (g/kg)

12,8

NOx conce (ppm)

17,2

NOx concd (ppm)

0,4

COconce (ppm)

44,3

COconcd (ppm)

1,0

HCconce (ppm)

27,0

HCconcd (ppm)

3,02

CH4 conce (ppm)

18,0

CH4 concd (ppm)

1,7

CO2,conce ( %)

0,723

Wact (kWh)

62,72

Изчисляване коефициента за коригиране на NOx(приложение 4А, допълнение 2, точка 4.2.):

Formula

Изчисляване на концентрацията на NMHC (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3.1.):

| a) | метод на газовата хроматография GC
  NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm |
| --- | --- |

a)

метод на газовата хроматография GC

NMHCconce = 27,0 - 18,0 = 9,0 ppm

| б) | метод с използване на сепаратор на неметанови фракции NMC |
| --- | --- |

б)

метод с използване на сепаратор на неметанови фракции NMC

Приема се топлотворна способност на метана от 0,04 и топлотворна способност на етана от 0,98 (вж. приложение 4А, допълнение 5, точка 1.8.4.)

Formula

Изчисляване на фоново коригираните концентрации (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3.1.1.):

Приема се еталонно гориво G20 (100 % метан) със състав C1H4;

Formula

Formula

За NMHC фоновата концентрация е разликата между HCconcd и CH4concd

NOx conc = 17,2 - 0,4 × (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm

COconc = 44,3 - 1,0 × (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm

NMHCconc = 8,4 - 1,32 × (1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm

CH4 conc = 18,0 - 1,7 × (1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm

Изчисляване на масовия поток на емисиите (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.3.1.):

NOx mass = 0,001587 × 16,8 × 1,074 × 4 237,2 = 121,330 g

COmass = 0,000966 × 43,4 × 4 237,2 = 177,642 g

NMHCmass = 0,000502 × 7,2 × 4 237,2 = 15,315 g

CH4 mass = 0,000554 × 16,4 × 4 237,2 = 38,498 g

Изчисляване специфичните емисии (приложение 4А, допълнение 2, точка 4.4.):

Formula= 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh

Formula= 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh

Formula= 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh

Formula= 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh

4.   КОЕФИЦИЕНТ НА КОРИГИРАНЕ — λ (Sλ)

4.1.   Изчисляване на коефициента на коригиране λ (Sλ)
   (1)

Formula

където:

Sλ= коефициент на коригиране λ

% инертност= обемни % на инертните газове в горивото (т.е. N2, CO2, He, т.н.)

Formula

N и m= отнасят се до средните стойности на CnHm, представляващи въглеводородите в горивото, т.е.:

Formula

Formula

където:

| CH4 | = | обемни % метан в горивото; |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | обемни % на всички C2 въглеводороди (напр. C2H6, C2H4, т.н.) в горивото; |
| C3 | = | обемни % на всички C3 въглеводороди (напр. C3H8, C3H6, и т.н.) в горивото; |
| C4 | = | обемни % на всички C4 въглеводороди (напр. C4H10, C4H8, и т.н.) в горивото; |
| C5 | = | обемни % на всички C5 въглеводороди (напр. C5H12, C5H10, и т.н.) в горивото; |
| Разредители | = | обемни % всички разреждащи газове в горивото (напр. , CO2, He, и т.н.). |

CH4

=

обемни % метан в горивото;

C2

=

обемни % на всички C2 въглеводороди (напр. C2H6, C2H4, т.н.) в горивото;

C3

=

обемни % на всички C3 въглеводороди (напр. C3H8, C3H6, и т.н.) в горивото;

C4

=

обемни % на всички C4 въглеводороди (напр. C4H10, C4H8, и т.н.) в горивото;

C5

=

обемни % на всички C5 въглеводороди (напр. C5H12, C5H10, и т.н.) в горивото;

Разредители

=

обемни % всички разреждащи газове в горивото (напр. Formula, CO2, He, и т.н.).

4.2.   Примери за изчисляване на коефициент на коригиране -λ Sλ:

Пример 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (обемни)

Formula

Formula

Formula

Пример 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (обемни)

Formula

Formula

Formula

Пример 3: САЩ: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Стехиометрично отношение въздух-гориво за автомобилно гориво — SAE J1829, юни 1987 г. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 „Combustion stoichiometry“ (pp. 68 to 72).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 7

Процедури за провеждане на изпитване за износоустойчивост на системи за контрол на емисии

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

Настоящото приложение описва подробно процедурите за избор на семейство двигатели, които да бъдат изпитвани по график за пробег, с цел определяне коефициентите на влошаване. Такива коефициенти на влошаване се прилагат към измерените емисии от двигатели, минаващи през периодична проверка, за да се гарантира, че емисиите на двигателите в експлоатация остават в съответствие с приложимите пределни стойности на емисиите, дадени в таблиците в точка 5.2.1 от настоящото правило за срока на износоустойчивост, приложим към превозно средство с монтиран двигател.

Настоящото приложение описва подробно и обслужването, свързано или не с емисии, което ще се извършва на двигатели по график за пробег. Такова обслужване се прави на двигатели в експлоатация и се съобщава на собствениците на двигатели за тежък режим на работа.

2.   ИЗБОР НА ДВИГАТЕЛИ ЗА УСТАНОВЯВАНЕ КОЕФИЦИЕНТИ НА ВЛОШАВАНЕ ЗА СРОКА НА ЕКСПЛОАТАЦИЯ

| 2.1. | Двигателите се избират от семейството двигатели, определено в точка 7.1. от настоящото правило за изпитване на емисии за установяване на коефициенти на влошаване за срока на експлоатация. |
| --- | --- |

2.1.

Двигателите се избират от семейството двигатели, определено в точка 7.1. от настоящото правило за изпитване на емисии за установяване на коефициенти на влошаване за срока на експлоатация.

| 2.2. | Двигателите от различни семейства двигатели може по-нататък да се комбинират в семейства на основа типа на използваната система за последваща обработка на отработили газове. За да може двигатели с различен брой цилиндри и конфигурация на цилиндрите, но с едни и същи технически спецификации и монтаж на система за последваща обработка на отработили газове да бъдат обединени в семейство, производителят предоставя на компетентните органи данни, доказващи, че емисиите на такива двигатели са еквивалентни. |
| --- | --- |

2.2.

Двигателите от различни семейства двигатели може по-нататък да се комбинират в семейства на основа типа на използваната система за последваща обработка на отработили газове. За да може двигатели с различен брой цилиндри и конфигурация на цилиндрите, но с едни и същи технически спецификации и монтаж на система за последваща обработка на отработили газове да бъдат обединени в семейство, производителят предоставя на компетентните органи данни, доказващи, че емисиите на такива двигатели са еквивалентни.

| 2.3. | Един двигател, представляващ семейство двигатели с последваща обработка, се избира от производителя на двигатели за изпитване по графика за пробег, определен в точка 3.2. от настоящото приложение, според критериите за избор на двигатели, дадени в точка 7.2. от настоящото правило и за това се докладва на органите за типово одобрение преди започване на изпитването. |
| --- | --- |

2.3.

Един двигател, представляващ семейство двигатели с последваща обработка, се избира от производителя на двигатели за изпитване по графика за пробег, определен в точка 3.2. от настоящото приложение, според критериите за избор на двигатели, дадени в точка 7.2. от настоящото правило и за това се докладва на органите за типово одобрение преди започване на изпитването.

| 2.3.1. | Ако органите за типово одобрение решат, че най-неблагоприятните емисии от семейството двигатели с последваща обработка може да се характеризират по-добре от друг двигател, тогава изпитвателният двигател се избира съвместно от органите за типово одобрение и производителя. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ако органите за типово одобрение решат, че най-неблагоприятните емисии от семейството двигатели с последваща обработка може да се характеризират по-добре от друг двигател, тогава изпитвателният двигател се избира съвместно от органите за типово одобрение и производителя.

3.   УСТАНОВЯВАНЕ КОЕФИЦИЕНТИ НА ВЛОШАВАНЕ ЗА СРОКА НА ЕКСПЛОАТАЦИЯ

3.1.   Общи положения

Коефициентите на влошаване, приложими към семейство двигатели със система за последваща обработка, се получават от избраните двигатели, на основа на изминато разстояние и сервизна процедура, която включва периодично изпитване на емисии на газове и прахови частици чрез ESC и ЕТС изпитвания.

3.2.   График за пробег

Графиците за пробег, по избор на производителя, може да се изпълняват чрез действителен пробег на превозно средство (в движение), оборудвано с избрания базов двигател, или чрез пробег на избрания базов двигател на динамометричен стенд.

| 3.2.1. | Пробег в движение и на динамометричния стенд |
| --- | --- |

3.2.1.

Пробег в движение и на динамометричния стенд

| 3.2.1.1. | Производителят определя геометрията на трасето и пробега за двигатели, в съответствие с добрата инженерна практика. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Производителят определя геометрията на трасето и пробега за двигатели, в съответствие с добрата инженерна практика.

| 3.2.1.2. | Производителят определя кога двигателят да бъде изпитван за газообразни емисии и емисии от прахови частици чрез ESC и ЕТС изпитвания. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Производителят определя кога двигателят да бъде изпитван за газообразни емисии и емисии от прахови частици чрез ESC и ЕТС изпитвания.

| 3.2.1.3. | За всички двигатели от семейство със система за последваща обработка се използва график на един двигател. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

За всички двигатели от семейство със система за последваща обработка се използва график на един двигател.

| 3.2.1.4. | По искане на производителя и със съгласието на органа за типово одобрение може да се направи само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) във всяка една контролна точка, докато другият изпитвателен цикъл може да се направи в началото и в края на графика за пробег. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

По искане на производителя и със съгласието на органа за типово одобрение може да се направи само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) във всяка една контролна точка, докато другият изпитвателен цикъл може да се направи в началото и в края на графика за пробег.

| 3.2.1.5. | Работните графици могат да бъдат различни за различните семейства двигатели със система за последваща обработка. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Работните графици могат да бъдат различни за различните семейства двигатели със система за последваща обработка.

| 3.2.1.6. | Работните графици могат да бъдат по-кратки от експлоатационния живот, при условие че броят на изпитвателните точки позволява правилна екстраполация на изпитвателните резултати съгласно точка 3.5.2. Във всеки случай пробегът не трябва да е по-малък от показания в таблицата в точка 3.2.1.8. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Работните графици могат да бъдат по-кратки от експлоатационния живот, при условие че броят на изпитвателните точки позволява правилна екстраполация на изпитвателните резултати съгласно точка 3.5.2. Във всеки случай пробегът не трябва да е по-малък от показания в таблицата в точка 3.2.1.8.

| 3.2.1.7. | Производителят трябва да осигури приложимата корелация между период за минимален пробег (изминато разстояние) и динамометрични часове на двигателя например корелация на консумацията на гориво, корелация на скорост на превозното средство спрямо обороти на двигателя и т.н. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Производителят трябва да осигури приложимата корелация между период за минимален пробег (изминато разстояние) и динамометрични часове на двигателя например корелация на консумацията на гориво, корелация на скорост на превозното средство спрямо обороти на двигателя и т.н.

| 3.2.1.8. | Минимален пробег







  Категория на превозно средство, в което ще бъде монтиран двигател | Минимален пробег | Срок на експлоатация (точка от настоящото правило) |
| --- | --- | --- | --- |
| Превозни средства категория N1 | 100 000 km | Точка 5.3.1.1. |
| Превозни средства категория N2 | 125 000 km | Точка 5.3.1.2. |
| Превозни средства категория N3 с максимална технически допустима маса, непревишаваща 16 тона | 125 000 km | Точка 5.3.1.2. |
| Превозни средства категория N3 с максимална технически допустима маса, превишаваща 16 тонаM2 | 167 000 km | Точка 5.3.1.3. |
| Превозни средства категория M2 | 100 000 km | Точка 5.3.1.1. |
| Превозни средства категория M3 класове I, II, A и B, с максимална технически допустима маса, непревишаваща 7,5 тона | 125 000 km | Точка 5.3.1.2. |
| Превозни средства категория M3 класове III и B, с максимална технически допустима маса, превишаваща 7,5 тона | 167 000 km | Точка 5.3.1.3. |

3.2.1.8.

Минимален пробег

Категория на превозно средство, в което ще бъде монтиран двигател

Минимален пробег

Срок на експлоатация (точка от настоящото правило)

Превозни средства категория N1

100 000 km

Точка 5.3.1.1.

Превозни средства категория N2

125 000 km

Точка 5.3.1.2.

Превозни средства категория N3 с максимална технически допустима маса, непревишаваща 16 тона

125 000 km

Точка 5.3.1.2.

Превозни средства категория N3 с максимална технически допустима маса, превишаваща 16 тонаM2

167 000 km

Точка 5.3.1.3.

Превозни средства категория M2

100 000 km

Точка 5.3.1.1.

Превозни средства категория M3 класове I, II, A и B, с максимална технически допустима маса, непревишаваща 7,5 тона

125 000 km

Точка 5.3.1.2.

Превозни средства категория M3 класове III и B, с максимална технически допустима маса, превишаваща 7,5 тона

167 000 km

Точка 5.3.1.3.

| 3.2.1.9. | Графикът за пробег в движение трябва да бъде описан изцяло в заявлението за типово одобрение и докладвано до органа за типово одобрение преди началото на всяко изпитване. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Графикът за пробег в движение трябва да бъде описан изцяло в заявлението за типово одобрение и докладвано до органа за типово одобрение преди началото на всяко изпитване.

| 3.2.2. | Ако органът за типово одобрение реши, че трябва да се направят допълнителни измервания чрез ESC и ЕТС изпитвания между точките, избрани от производителя, то той уведомява производителя за това. Ревизираните графици за пробег в движение или на динамометричен стенд се изготвят от производителя и съгласуват с органа за типово одобрение. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ако органът за типово одобрение реши, че трябва да се направят допълнителни измервания чрез ESC и ЕТС изпитвания между точките, избрани от производителя, то той уведомява производителя за това. Ревизираните графици за пробег в движение или на динамометричен стенд се изготвят от производителя и съгласуват с органа за типово одобрение.

3.3.   Изпитване на двигател

| 3.3.1. | Старт на графика за пробег |
| --- | --- |

3.3.1.

Старт на графика за пробег

| 3.3.1.1. | За всяко семейство двигатели със система за последваща обработка производителят определя броя на часовете на работа на двигателя, след които работата на системата за последваща обработка се стабилизира. Ако се изисква от органа за типово одобрение, производителят предоставя на разположение данните и анализа за неговото решение. Като алтернатива, производителят може да избере двигателят да работи 125 часа за стабилизиране на системата. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

За всяко семейство двигатели със система за последваща обработка производителят определя броя на часовете на работа на двигателя, след които работата на системата за последваща обработка се стабилизира. Ако се изисква от органа за типово одобрение, производителят предоставя на разположение данните и анализа за неговото решение. Като алтернатива, производителят може да избере двигателят да работи 125 часа за стабилизиране на системата.

| 3.3.1.2. | Периодът на стабилизация, определен в точка 3.3.1.1, се счита за начало на графика за пробег. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Периодът на стабилизация, определен в точка 3.3.1.1, се счита за начало на графика за пробег.

| 3.3.2. | Изпитване по графика за пробег |
| --- | --- |

3.3.2.

Изпитване по графика за пробег

| 3.3.2.1. | След стабилизация двигателят се пуска по графика за пробег, избран от производителя, както е указано в точка 3.2. по-горе. На периодични интервали в графика за пробег, определени от производителя, а когато е необходимо, предвидени също така от органа за типово одобрение съгласно точка 3.2.2., двигателят се изпитва за газообразни емисии и емисии на прахови частици чрез ESC и ЕТС изпитвания. В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

След стабилизация двигателят се пуска по графика за пробег, избран от производителя, както е указано в точка 3.2. по-горе. На периодични интервали в графика за пробег, определени от производителя, а когато е необходимо, предвидени също така от органа за типово одобрение съгласно точка 3.2.2., двигателят се изпитва за газообразни емисии и емисии на прахови частици чрез ESC и ЕТС изпитвания. В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег.

| 3.3.2.2. | По време на графика за пробег обслужването на двигателя се извършва съгласно точка 4. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

По време на графика за пробег обслужването на двигателя се извършва съгласно точка 4.

| 3.3.2.3. | По време на графика за пробег може да бъде направено извънпланово обслужване на двигателя или превозното средство, например ако СБД е открила проблем, който може да доведе до задействане на ИН. |
| --- | --- |

3.3.2.3.

По време на графика за пробег може да бъде направено извънпланово обслужване на двигателя или превозното средство, например ако СБД е открила проблем, който може да доведе до задействане на ИН.

3.4.   Отчетност

| 3.4.1. | Резултатите от всички изпитвания на емисии (ESC и ЕТС), проведени по време на графика за пробег, се предоставят на разположение на органа за типово одобрение. Ако някое изпитване на емисии е обявено за невалидно, производителят осигурява обяснение защо изпитването е обявено за невалидно. В такъв случай другата серия изпитвания на емисии чрез ESC и ЕТС се извършват в рамките на следващите 100 часа от пробега. |
| --- | --- |

3.4.1.

Резултатите от всички изпитвания на емисии (ESC и ЕТС), проведени по време на графика за пробег, се предоставят на разположение на органа за типово одобрение. Ако някое изпитване на емисии е обявено за невалидно, производителят осигурява обяснение защо изпитването е обявено за невалидно. В такъв случай другата серия изпитвания на емисии чрез ESC и ЕТС се извършват в рамките на следващите 100 часа от пробега.

| 3.4.2. | Всеки път, когато един производител изпитва двигател по график за пробег, за установяване на коефициенти на влошаване, производителят съхранява в своите документи всякаква информация, засягаща всички изпитвания на емисии и обслужване, извършено върху двигателя по време на графика за пробег. Тази информация се предоставя на органа за типово одобрение заедно с резултатите от изпитванията на емисии, проведени по време на графика за пробег. |
| --- | --- |

3.4.2.

Всеки път, когато един производител изпитва двигател по график за пробег, за установяване на коефициенти на влошаване, производителят съхранява в своите документи всякаква информация, засягаща всички изпитвания на емисии и обслужване, извършено върху двигателя по време на графика за пробег. Тази информация се предоставя на органа за типово одобрение заедно с резултатите от изпитванията на емисии, проведени по време на графика за пробег.

3.5.   Определяне на коефициентите на влошаване

| 3.5.1. | За всеки замърсител, измерен при ESC и ЕТС изпитвания и във всяка контролна точка по време на графика за пробег, се прави „най-добре пасващият“ регресивен анализ на основата на всички изпитвателни резултати. Резултатите от всяко изпитване за всеки замърсител се изразяват с толкова знака след десетичната запетая, колкото са в граничната стойност за това замърсяващо вещество, показана в таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило, плюс един допълнителен знак. В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег, регресивният анализ се прави само на основа на резултатите от изпитвателния цикъл във всяка контролна точка. |
| --- | --- |

3.5.1.

За всеки замърсител, измерен при ESC и ЕТС изпитвания и във всяка контролна точка по време на графика за пробег, се прави „най-добре пасващият“ регресивен анализ на основата на всички изпитвателни резултати. Резултатите от всяко изпитване за всеки замърсител се изразяват с толкова знака след десетичната запетая, колкото са в граничната стойност за това замърсяващо вещество, показана в таблиците в точка 5.2.1. от настоящото правило, плюс един допълнителен знак. В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег, регресивният анализ се прави само на основа на резултатите от изпитвателния цикъл във всяка контролна точка.

| 3.5.2. | На основа на регресивния анализ производителят изчислява проектните емисионни стойности за всеки замърсител в началото на графика за пробег и неговия срок на експлоатация, както е приложим за двигателя, чрез екстраполация на регресивното уравнение от точка 3.5.1. |
| --- | --- |

3.5.2.

На основа на регресивния анализ производителят изчислява проектните емисионни стойности за всеки замърсител в началото на графика за пробег и неговия срок на експлоатация, както е приложим за двигателя, чрез екстраполация на регресивното уравнение от точка 3.5.1.

| 3.5.3. | За двигатели, необезпечени със система за последваща обработка на отработили газове, коефициентът на влошаване за всеки замърсител е разликата между проектните стойности на емисиите за срока на експлоатация и в началото на графика за пробег.
  За двигатели, снабдени със система за последваща обработка на отработилите газове, коефициентът на влошаване за всеки замърсител е съотношението между проектните стойности на емисиите за срока на експлоатация и в началото на графика за пробег.
  В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег, коефициентът на влошаване, изчислен за изпитвателния цикъл във всяка контролна точка, е приложим също така за другия изпитвателен цикъл, при условие че и за двата цикъла отношението между измерените стойности в началото и края на графика за пробег е аналогично. |
| --- | --- |

3.5.3.

За двигатели, необезпечени със система за последваща обработка на отработили газове, коефициентът на влошаване за всеки замърсител е разликата между проектните стойности на емисиите за срока на експлоатация и в началото на графика за пробег.

За двигатели, снабдени със система за последваща обработка на отработилите газове, коефициентът на влошаване за всеки замърсител е съотношението между проектните стойности на емисиите за срока на експлоатация и в началото на графика за пробег.

В съответствие с точка 3.2., ако е било договорено, че само един изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) ще бъде направен във всяка контролна точка, другият изпитвателен цикъл (ESC или ЕТС) трябва да се извърши в началото и края на графика за пробег, коефициентът на влошаване, изчислен за изпитвателния цикъл във всяка контролна точка, е приложим също така за другия изпитвателен цикъл, при условие че и за двата цикъла отношението между измерените стойности в началото и края на графика за пробег е аналогично.

| 3.5.4. | Коефициентите на влошаване за всеки замърсител при подходящите изпитвателни цикли се записват в точка 1.4. от допълнение 1 към приложение 6 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.5.4.

Коефициентите на влошаване за всеки замърсител при подходящите изпитвателни цикли се записват в точка 1.4. от допълнение 1 към приложение 6 към настоящото правило.

| 3.6. | Като алтернатива за използване на график за пробег за определяне на коефициент на влошаване, производителите на двигатели могат да изберат да използват следните коефициенти на влошаване:












  Тип на двигателя | Изпитателен цикъл | СО | HC | NMHC | CH4 | NOx | РМ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Дизелов двигател | ESC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| ETC | 1,1 | 1,05 | — | — | 1,05 | 1,1 |
| Газов двигател | ETC | 1,1 | 1,05 | 1,05 | 1,2 | 1,05 | — |

3.6.

Като алтернатива за използване на график за пробег за определяне на коефициент на влошаване, производителите на двигатели могат да изберат да използват следните коефициенти на влошаване:

Тип на двигателя

Изпитателен цикъл

СО

HC

NMHC

CH4

NOx

РМ

Дизелов двигател

ESC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

ETC

1,1

1,05

—

—

1,05

1,1

Газов двигател

ETC

1,1

1,05

1,05

1,2

1,05

—

| 3.6.1. | Производителят може да избира да пренесе DF стойностите, определени за двигател или комбинация двигател/последваща обработка към двигатели или комбинации двигател/последваща обработка така, че да не попада в една и съща категория на семейство двигатели съгласно точка 2.1. В такива случаи производителят трябва да демонстрира на органа за типово одобрение, че базовият двигател или комбинацията двигател/последваща и двигателят или комбинацията, за които са пренесени DF стойностите, имат еднаква техническа спецификация и изисквания по монтажа на превозното средство и че емисиите на такъв двигател или комбинация са аналогични. |
| --- | --- |

3.6.1.

Производителят може да избира да пренесе DF стойностите, определени за двигател или комбинация двигател/последваща обработка към двигатели или комбинации двигател/последваща обработка така, че да не попада в една и съща категория на семейство двигатели съгласно точка 2.1. В такива случаи производителят трябва да демонстрира на органа за типово одобрение, че базовият двигател или комбинацията двигател/последваща и двигателят или комбинацията, за които са пренесени DF стойностите, имат еднаква техническа спецификация и изисквания по монтажа на превозното средство и че емисиите на такъв двигател или комбинация са аналогични.

3.7.   Проверка на съответствието на производството

| 3.7.1. | Съответствието на производството с оглед спазване позволените стойности на емисии се проверява на основата на точка 8 от настоящото правило. |
| --- | --- |

3.7.1.

Съответствието на производството с оглед спазване позволените стойности на емисии се проверява на основата на точка 8 от настоящото правило.

| 3.7.2. | По време на одобряването на типа производителят може да избере и едновременно измерване на емисиите от замърсители преди всяка система за последваща обработка на отработили газове. Извършвайки това, производителят може да разработи неофициален коефициент на влошаване отделно за двигателя и за системата за последваща обработка на отработили газове, който да използва като помощ при проверката на края на поточната линия. |
| --- | --- |

3.7.2.

По време на одобряването на типа производителят може да избере и едновременно измерване на емисиите от замърсители преди всяка система за последваща обработка на отработили газове. Извършвайки това, производителят може да разработи неофициален коефициент на влошаване отделно за двигателя и за системата за последваща обработка на отработили газове, който да използва като помощ при проверката на края на поточната линия.

| 3.7.3. | За целите на типовото одобрение само коефициентите на влошаване, приети от производителя от точка 3.6.1., или коефициентите на влошаване, получени съгласно точка 3.5. се записват в точка 1.4. от допълнение 1 към приложение 6 към настоящото правило. |
| --- | --- |

3.7.3.

За целите на типовото одобрение само коефициентите на влошаване, приети от производителя от точка 3.6.1., или коефициентите на влошаване, получени съгласно точка 3.5. се записват в точка 1.4. от допълнение 1 към приложение 6 към настоящото правило.

4.   ТЕХНИЧЕСКО ОБСЛУЖВАНЕ

По време на графика за пробег обслужването, извършено по двигателите и правилния разход на кой да е изискван реагент, използвани за определяне на коефициентите на влошаването, се класифицира като свързано или несвързано с емисиите и всяко от тях може да се класифицира като планово или извънпланово. Някои видове обслужване, свързани с емисии, се класифицират също така като критично обслужване.

4.1.   Планово обслужване, свързано с емисии

| 4.1.1. | Настоящата част определя плановото обслужване, свързано с емисии, с цел провеждане на график за пробег и за включване в инструкциите за обслужване, предоставяни на собствениците на нови превозни средства за тежък режим на работа и двигатели за тежък режим на работа. |
| --- | --- |

4.1.1.

Настоящата част определя плановото обслужване, свързано с емисии, с цел провеждане на график за пробег и за включване в инструкциите за обслужване, предоставяни на собствениците на нови превозни средства за тежък режим на работа и двигатели за тежък режим на работа.

| 4.1.2. | Всички планови обслужвания, свързани с емисии, с цел провеждане на график за пробег, трябва да се правят през едни и същи или еквивалентни интервали от разстояния, които са определени от производителя в инструкциите за обслужване, предоставяни на собствениците на нови превозни средства за тежък режим на работа или двигатели за тежък режим на работа. Графикът за планово обслужване може да се актуализира, когато е необходимо по време на графика за пробег, при условие че нито една дейност по обслужването не е изтрита от графика за обслужване, след като операцията е изпълнена върху изпитвания двигател. |
| --- | --- |

4.1.2.

Всички планови обслужвания, свързани с емисии, с цел провеждане на график за пробег, трябва да се правят през едни и същи или еквивалентни интервали от разстояния, които са определени от производителя в инструкциите за обслужване, предоставяни на собствениците на нови превозни средства за тежък режим на работа или двигатели за тежък режим на работа. Графикът за планово обслужване може да се актуализира, когато е необходимо по време на графика за пробег, при условие че нито една дейност по обслужването не е изтрита от графика за обслужване, след като операцията е изпълнена върху изпитвания двигател.

| 4.1.3. | Всяко обслужване, свързано с емисиите и извършено върху двигатели, трябва да гарантира експлоатационно съответствие, съгласно съответните емисионни стандарти. Производителят предоставя данни на органа за типово одобрение, които демонстрират, че всички планови обслужвания, свързани с емисии, са технически необходими. |
| --- | --- |

4.1.3.

Всяко обслужване, свързано с емисиите и извършено върху двигатели, трябва да гарантира експлоатационно съответствие, съгласно съответните емисионни стандарти. Производителят предоставя данни на органа за типово одобрение, които демонстрират, че всички планови обслужвания, свързани с емисии, са технически необходими.

| 4.1.4. | Производителят на двигателя определя регулирането, почистването и обслужването (когато е необходимо) на следните елементи:






  a) | филтри и охлаждащи течности в системата за рециркулация на отработилите газове; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Производителят на двигателя определя регулирането, почистването и обслужването (когато е необходимо) на следните елементи:

a)

филтри и охлаждащи течности в системата за рециркулация на отработилите газове;

| б) | вентилационен клапан за картера; |
| --- | --- |

б)

вентилационен клапан за картера;

| в) | накрайници на дюзи за гориво (само почистване); |
| --- | --- |

в)

накрайници на дюзи за гориво (само почистване);

| г) | дюзи за гориво; |
| --- | --- |

г)

дюзи за гориво;

| д) | турбокомпресор; |
| --- | --- |

д)

турбокомпресор;

| е) | модул за електронно управление на двигателя и свързаните с него датчици и изпълнителни механизми; |
| --- | --- |

е)

модул за електронно управление на двигателя и свързаните с него датчици и изпълнителни механизми;

| ж) | система филтри за прахови частици (включително свързаните компоненти); |
| --- | --- |

ж)

система филтри за прахови частици (включително свързаните компоненти);

| з) | рециркулационната система за отработили газове, включително всички свързани с нея регулиращи клапани и тръбопроводи; |
| --- | --- |

з)

рециркулационната система за отработили газове, включително всички свързани с нея регулиращи клапани и тръбопроводи;

| и) | всяка една система за последваща обработка на отработили газове. |
| --- | --- |

и)

всяка една система за последваща обработка на отработили газове.

| 4.1.5. | За целите на обслужването следните компоненти са определени като критични компоненти, свързани с емисиите:






  a) | всяка една система за последваща обработка на отработили газове; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

За целите на обслужването следните компоненти са определени като критични компоненти, свързани с емисиите:

a)

всяка една система за последваща обработка на отработили газове;

| б) | модул за електронно управление на двигателя и свързаните с него датчици и задействащи механизми; |
| --- | --- |

б)

модул за електронно управление на двигателя и свързаните с него датчици и задействащи механизми;

| в) | рециркулационната система за отработили газове, включително всички свързани с нея филтри, охлаждащи течности, регулиращи клапани и тръбопроводи; |
| --- | --- |

в)

рециркулационната система за отработили газове, включително всички свързани с нея филтри, охлаждащи течности, регулиращи клапани и тръбопроводи;

| г) | вентилационен клапан за картера. |
| --- | --- |

г)

вентилационен клапан за картера.

| 4.1.6. | За всяко критично планово обслужване, свързано с емисиите, трябва да съществува висока вероятност от неговото извършване в експлоатация. Производителят демонстрира на органа за типово одобрение високата вероятност от такова обслужване и такава демонстрация се прави преди извършването на обслужването по време на графика за пробег. |
| --- | --- |

4.1.6.

За всяко критично планово обслужване, свързано с емисиите, трябва да съществува висока вероятност от неговото извършване в експлоатация. Производителят демонстрира на органа за типово одобрение високата вероятност от такова обслужване и такава демонстрация се прави преди извършването на обслужването по време на графика за пробег.

| 4.1.7. | Видовете дейности по критично планово обслужване, свързано с емисиите, които удовлетворяват което и да е от условията, дадени в точки 4.1.7.1. до 4.1.7.4., ще бъдат приети като имащи висока вероятност съответната дейност да се извърши в експлоатация. |
| --- | --- |

4.1.7.

Видовете дейности по критично планово обслужване, свързано с емисиите, които удовлетворяват което и да е от условията, дадени в точки 4.1.7.1. до 4.1.7.4., ще бъдат приети като имащи висока вероятност съответната дейност да се извърши в експлоатация.

| 4.1.7.1. | Предоставят се данни, които установяват връзка между емисиите и действието на превозното средство, така че при нарастването на емисиите поради липса на обслужване, действието на превозното средство в същото време се влошава до степен, неприемлива за нормално кормуване. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

Предоставят се данни, които установяват връзка между емисиите и действието на превозното средство, така че при нарастването на емисиите поради липса на обслужване, действието на превозното средство в същото време се влошава до степен, неприемлива за нормално кормуване.

| 4.1.7.2. | Предоставят се данни от проучване, които демонстрират, че при 80 % доверителна граница, 80 % от такива двигатели вече имат критично обслужване, извършено при експлоатация в препоръчания интервал/и. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

Предоставят се данни от проучване, които демонстрират, че при 80 % доверителна граница, 80 % от такива двигатели вече имат критично обслужване, извършено при експлоатация в препоръчания интервал/и.

| 4.1.7.3. | Във връзка с изискванията на точка [3.6....] от приложение 9А към настоящото правило, на таблото на превозното средство се монтира ясно видим индикатор, който да уведомява водача, че е необходимо обслужване. Индикаторът се задейства, след изминаване на определено разстояние или от повреда на компонент. Той трябва да остане задействан, докато двигателят работи и не се изтрива, без да се извърши необходимото обслужване. Повторната настройка на сигнала ще бъде необходима стъпка в плановото обслужване. Системата трябва да не бъде проектиране така, че да се изключва в края на подходящия срок на експлоатация на двигателя или след това. |
| --- | --- |

4.1.7.3.

Във връзка с изискванията на точка [3.6....] от приложение 9А към настоящото правило, на таблото на превозното средство се монтира ясно видим индикатор, който да уведомява водача, че е необходимо обслужване. Индикаторът се задейства, след изминаване на определено разстояние или от повреда на компонент. Той трябва да остане задействан, докато двигателят работи и не се изтрива, без да се извърши необходимото обслужване. Повторната настройка на сигнала ще бъде необходима стъпка в плановото обслужване. Системата трябва да не бъде проектиране така, че да се изключва в края на подходящия срок на експлоатация на двигателя или след това.

| 4.1.7.4. | Всеки друг метод, който органът за типово одобрение определи, като установяване на разумна вероятност критичното обслужване да бъде изпълнено при експлоатация. |
| --- | --- |

4.1.7.4.

Всеки друг метод, който органът за типово одобрение определи, като установяване на разумна вероятност критичното обслужване да бъде изпълнено при експлоатация.

4.2.   Промени в плановото обслужване

| 4.2.1. | Производителят предоставя заявление до органа за типово одобрение за одобряване на нови обслужващи дейности, които желае да изпълни по време на графика за пробег и по този начин да ги препоръча на собствениците на превозни средства и двигатели за тежък режим на работа. Производителят също така включва в своята препоръка и категорията (напр. свързано или не с емисии, критично или некритично) на новите обслужващи дейности, които предлага, а за обслужване, свързано с емисии, максималния възможен интервал на обслужване. Заявлението трябва да е придружено с данни, обосноваващи потребността от новите обслужващи дейности и интервала на обслужване. |
| --- | --- |

4.2.1.

Производителят предоставя заявление до органа за типово одобрение за одобряване на нови обслужващи дейности, които желае да изпълни по време на графика за пробег и по този начин да ги препоръча на собствениците на превозни средства и двигатели за тежък режим на работа. Производителят също така включва в своята препоръка и категорията (напр. свързано или не с емисии, критично или некритично) на новите обслужващи дейности, които предлага, а за обслужване, свързано с емисии, максималния възможен интервал на обслужване. Заявлението трябва да е придружено с данни, обосноваващи потребността от новите обслужващи дейности и интервала на обслужване.

4.3.   Обслужващи дейности, несвързани с емисиите

| 4.3.1. | Този вид обслужващи дейности, които са уместни и технически необходими (напр., смяна на масло, смяна на маслен филтър, смяна на филтър за горивото, смяна на филтър за въздух, обслужване на охлаждаща система, настройка на празен ход, регулатор, въртящ момент на двигателя, ремък за клапан, ремък за дюза, синхронизация, регулиране натягането на задвижващия ремък, и т.н.), може да се извършват върху двигатели или превозни средства, избрани за графика за пробег в най-малко повтарящите се интервали, препоръчани от производителя на собственика (напр. не в интервалите, препоръчани за основно обслужване). |
| --- | --- |

4.3.1.

Този вид обслужващи дейности, които са уместни и технически необходими (напр., смяна на масло, смяна на маслен филтър, смяна на филтър за горивото, смяна на филтър за въздух, обслужване на охлаждаща система, настройка на празен ход, регулатор, въртящ момент на двигателя, ремък за клапан, ремък за дюза, синхронизация, регулиране натягането на задвижващия ремък, и т.н.), може да се извършват върху двигатели или превозни средства, избрани за графика за пробег в най-малко повтарящите се интервали, препоръчани от производителя на собственика (напр. не в интервалите, препоръчани за основно обслужване).

4.4.   Обслужване на двигатели, избрани за изпитване по графика за пробег

| 4.4.1. | Ремонтите на компонентите на двигател, избран за изпитване по графика за пробег, с изключение на двигателя, системата за контрол на емисиите или горивната система, се изпълняват само при авария на частта или неизправност на системата на двигателя. |
| --- | --- |

4.4.1.

Ремонтите на компонентите на двигател, избран за изпитване по графика за пробег, с изключение на двигателя, системата за контрол на емисиите или горивната система, се изпълняват само при авария на частта или неизправност на системата на двигателя.

| 4.4.2. | За откриване на неизправност, лоша регулировка или дефектни части на двигателя, може да се използват само оборудване, уреди или инструменти, които се предлагат от търговците и които са налични в сервизите, и:






  a) | се използват във връзка с планово обслужване на такива компоненти; и |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

За откриване на неизправност, лоша регулировка или дефектни части на двигателя, може да се използват само оборудване, уреди или инструменти, които се предлагат от търговците и които са налични в сервизите, и:

a)

се използват във връзка с планово обслужване на такива компоненти; и

| б) | се използват след установяване на неизправност в двигателя. |
| --- | --- |

б)

се използват след установяване на неизправност в двигателя.

4.5.   Критично извънпланово обслужване, свързано с емисии

| 4.5.1. | Разходът на необходимия реагент се определя като критично извънпланово обслужване, свързано с емисии, за целите на провеждане на график за пробег и за включване в инструкциите за обслужване, предоставяни от производителите на собствениците на нови превозни средства и двигатели с тежък режим на работа. |
| --- | --- |

4.5.1.

Разходът на необходимия реагент се определя като критично извънпланово обслужване, свързано с емисии, за целите на провеждане на график за пробег и за включване в инструкциите за обслужване, предоставяни от производителите на собствениците на нови превозни средства и двигатели с тежък режим на работа.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 8

Съответствие на превозни средства/двигатели в експлоатация

1.   ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ

| 1.1. | Във връзка с типовото одобрение, дадено за емисии, е подходящо да се вземат мерки за потвърждение на функционалността на устройствата за контрол на емисиите през срока на експлоатация на инсталиран в превозно средство двигател при нормални условия на използване (съответствие на подходящо поддържани и използвани превозни средства/двигатели в експлоатация). |
| --- | --- |

1.1.

Във връзка с типовото одобрение, дадено за емисии, е подходящо да се вземат мерки за потвърждение на функционалността на устройствата за контрол на емисиите през срока на експлоатация на инсталиран в превозно средство двигател при нормални условия на използване (съответствие на подходящо поддържани и използвани превозни средства/двигатели в експлоатация).

| 1.2. | За целите на настоящото правило тези мерки трябва да се проверяват през период, отговарящ на съответния срок на експлоатация, определен в член 5.3. от настоящото правило, за превозни средства или двигатели, които имат типово одобрение по ред В1, ред В2 или ред С от таблиците в точка 5.2.1 от настоящото правило. |
| --- | --- |

1.2.

За целите на настоящото правило тези мерки трябва да се проверяват през период, отговарящ на съответния срок на експлоатация, определен в член 5.3. от настоящото правило, за превозни средства или двигатели, които имат типово одобрение по ред В1, ред В2 или ред С от таблиците в точка 5.2.1 от настоящото правило.

| 1.3. | Проверката на съответствие на превозни средства/двигатели в експлоатация се прави на основа на информация, осигурена от производителя на органа за типово одобрение, извършващ проверка на емисиите за група представителни превозни средства или двигатели, за които производителят е получил типово одобрение.
  Фиг. 1 в настоящото приложение илюстрират процедурата за проверка на съответствието в експлоатация. |
| --- | --- |

1.3.

Проверката на съответствие на превозни средства/двигатели в експлоатация се прави на основа на информация, осигурена от производителя на органа за типово одобрение, извършващ проверка на емисиите за група представителни превозни средства или двигатели, за които производителят е получил типово одобрение.

Фиг. 1 в настоящото приложение илюстрират процедурата за проверка на съответствието в експлоатация.

2.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ПРОВЕРКА

| 2.1. | Проверката на съответствието на превозните средства в експлоатация от страна на органа за типово одобрение се извършва въз основа на цялата съответна информация, с която производителят разполага, и съгласно процедури, които са сходни на определените в допълнение 2 от Спогодбата от 1958 г. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Алтернативите са доклади от наблюдения в експлоатация, предоставени от производителя, инспекционно изпитване от органа за типово одобрение и/или информация за инспекционно изпитване, проведено от държава по спогодбата. Процедурите, които се използват, са дадени в точка 3. |
| --- | --- |

2.1.

Проверката на съответствието на превозните средства в експлоатация от страна на органа за типово одобрение се извършва въз основа на цялата съответна информация, с която производителят разполага, и съгласно процедури, които са сходни на определените в допълнение 2 от Спогодбата от 1958 г. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2). Алтернативите са доклади от наблюдения в експлоатация, предоставени от производителя, инспекционно изпитване от органа за типово одобрение и/или информация за инспекционно изпитване, проведено от държава по спогодбата. Процедурите, които се използват, са дадени в точка 3.

3.   ПРОЦЕДУРИ НА ПРОВЕРКА

| 3.1. | Проверката на съответствието на превозни средства в експлоатация се извършва от органа за типово одобрение въз основа на информация, предоставена от производителя. Докладът за наблюдение в експлоатация (ДНЕ), изготвен от производителя, трябва да се основава на изпитване на двигатели или превозни средства в употреба чрез доказани и подходящи изпитвателни протоколи. Тази информация (ДНЕ) трябва да включва, но да не се ограничава до следното (вж. точки 3.1.1. до 3.1.13.): |
| --- | --- |

3.1.

Проверката на съответствието на превозни средства в експлоатация се извършва от органа за типово одобрение въз основа на информация, предоставена от производителя. Докладът за наблюдение в експлоатация (ДНЕ), изготвен от производителя, трябва да се основава на изпитване на двигатели или превозни средства в употреба чрез доказани и подходящи изпитвателни протоколи. Тази информация (ДНЕ) трябва да включва, но да не се ограничава до следното (вж. точки 3.1.1. до 3.1.13.):

| 3.1.1. | име и адрес на производителя; |
| --- | --- |

3.1.1.

име и адрес на производителя;

| 3.1.2. | име, адрес, номер на телефона и факса, както и електронен адрес на неговия представител в географските зони, за които се отнасят сведенията на производителя; |
| --- | --- |

3.1.2.

име, адрес, номер на телефона и факса, както и електронен адрес на неговия представител в географските зони, за които се отнасят сведенията на производителя;

| 3.1.3. | наименование на модела/ите двигатели, включени в сведенията на производителя; |
| --- | --- |

3.1.3.

наименование на модела/ите двигатели, включени в сведенията на производителя;

| 3.1.4. | списък на типове двигатели, обхванати от сведенията на производителя, напр. семейство двигатели със система за последваща обработка на отработили газове; |
| --- | --- |

3.1.4.

списък на типове двигатели, обхванати от сведенията на производителя, напр. семейство двигатели със система за последваща обработка на отработили газове;

| 3.1.5. | кодовете на идентификационния номер на превозното средство (VIN) кодове, приложими към превозни средства, оборудвани с двигател, предмет на проверката; |
| --- | --- |

3.1.5.

кодовете на идентификационния номер на превозното средство (VIN) кодове, приложими към превозни средства, оборудвани с двигател, предмет на проверката;

| 3.1.6. | номерата на типовите одобрения, приложими за типовете двигатели от семейството в експлоатация, включително, когато е приложимо, номерата на всички разширения и текущи промени/или извеждания от експлоатация (подобрения):
  Фиг. 1
  Проверка на съответствието в експлоатация — процедура за проверка |
| --- | --- |

3.1.6.

номерата на типовите одобрения, приложими за типовете двигатели от семейството в експлоатация, включително, когато е приложимо, номерата на всички разширения и текущи промени/или извеждания от експлоатация (подобрения):

Фиг. 1

Проверка на съответствието в експлоатация — процедура за проверка

Image

| 3.1.7. | данни за тези разширявания на типовите одобрения и текущи промени и/или извеждания от експлоатация на двигатели, обхванати в сведенията на производителя (при искане на органа за типово одобрение); |
| --- | --- |

3.1.7.

данни за тези разширявания на типовите одобрения и текущи промени и/или извеждания от експлоатация на двигатели, обхванати в сведенията на производителя (при искане на органа за типово одобрение);

| 3.1.8. | период, през който са събирани сведенията на производителя; |
| --- | --- |

3.1.8.

период, през който са събирани сведенията на производителя;

| 3.1.9. | годината на производство на двигателя, посочен в информацията на производителя (напр. „превозни средства или двигатели, произведени през 2005-а календарна година“). |
| --- | --- |

3.1.9.

годината на производство на двигателя, посочен в информацията на производителя (напр. „превозни средства или двигатели, произведени през 2005-а календарна година“).

| 3.1.10. | процедура за проверка на съответствието в експлоатация, прилагана от производителя, включително: |
| --- | --- |

3.1.10.

процедура за проверка на съответствието в експлоатация, прилагана от производителя, включително:

| 3.1.10.1. | метод за установяване местоположението на превозното средство или двигателя; |
| --- | --- |

3.1.10.1.

метод за установяване местоположението на превозното средство или двигателя;

| 3.1.10.2. | критерии за избор и отхвърляне на превозно средство или двигател; |
| --- | --- |

3.1.10.2.

критерии за избор и отхвърляне на превозно средство или двигател;

| 3.1.10.3. | типове изпитвания и процедури, използвани от програмата; |
| --- | --- |

3.1.10.3.

типове изпитвания и процедури, използвани от програмата;

| 3.1.10.4. | критерии за приемане/отхвърляне, прилагани от производителя, за семейството двигатели в експлоатация; |
| --- | --- |

3.1.10.4.

критерии за приемане/отхвърляне, прилагани от производителя, за семейството двигатели в експлоатация;

| 3.1.10.5. | географска зона(-и), в които производителят е събирал сведения; |
| --- | --- |

3.1.10.5.

географска зона(-и), в които производителят е събирал сведения;

| 3.1.10.6. | размер на извадката и плана за събиране на извадка, които са използвани; |
| --- | --- |

3.1.10.6.

размер на извадката и плана за събиране на извадка, които са използвани;

| 3.1.11. | резултати от процедурата за проверка на съответствието в експлоатация, прилагана от производителя, включително: |
| --- | --- |

3.1.11.

резултати от процедурата за проверка на съответствието в експлоатация, прилагана от производителя, включително:

| 3.1.11.1. | идентификация на двигателите, включени в програмата (които са или не са били подложени на изпитване). Тази идентификация включва:






  a) | име на модела; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.1.

идентификация на двигателите, включени в програмата (които са или не са били подложени на изпитване). Тази идентификация включва:

a)

име на модела;

| б) | идентификационен номер на превозното средство (VIN); |
| --- | --- |

б)

идентификационен номер на превозното средство (VIN);

| в) | идентификационен номер на двигателя; |
| --- | --- |

в)

идентификационен номер на двигателя;

| г) | регистрационен номер на превозно средство, оборудвано с двигател, който е част от проверката; |
| --- | --- |

г)

регистрационен номер на превозно средство, оборудвано с двигател, който е част от проверката;

| д) | дата на производство; |
| --- | --- |

д)

дата на производство;

| е) | регион на употреба (когато е известен); |
| --- | --- |

е)

регион на употреба (когато е известен);

| ж) | тип на употреба на превозното средство (когато е известен), напр. градско движение, пътуване на дълго разстояние и т.н. |
| --- | --- |

ж)

тип на употреба на превозното средство (когато е известен), напр. градско движение, пътуване на дълго разстояние и т.н.

| 3.1.11.2. | Причината/е за отхвърляне на превозно средство или двигател от извадка (напр., превозно средство в експлоатация по-малко от една година, неправилно обслужване, свързано с емисиите, доказателство за използване на гориво с по-високо съдържание на сяра от нормалното за употреба в превозно средство, оборудване за контрол на емисиите, което не е в съответствие с типовото одобрение). Причината за отказ се обосновава (напр. характера на неизпълнение на инструкциите за обслужване и т.н.). Едно превозно средство не трябва да се изключва само поради това, че ASCE може да е била прекомерно в действие. |
| --- | --- |

3.1.11.2.

Причината/е за отхвърляне на превозно средство или двигател от извадка (напр., превозно средство в експлоатация по-малко от една година, неправилно обслужване, свързано с емисиите, доказателство за използване на гориво с по-високо съдържание на сяра от нормалното за употреба в превозно средство, оборудване за контрол на емисиите, което не е в съответствие с типовото одобрение). Причината за отказ се обосновава (напр. характера на неизпълнение на инструкциите за обслужване и т.н.). Едно превозно средство не трябва да се изключва само поради това, че ASCE може да е била прекомерно в действие.

| 3.1.11.3. | История на експлоатацията и обслужването, свързано с емисии за всеки двигател в извадката (включително подобрения). |
| --- | --- |

3.1.11.3.

История на експлоатацията и обслужването, свързано с емисии за всеки двигател в извадката (включително подобрения).

| 3.1.11.4. | История на ремонтите на всеки двигател в пробата (когато е известна). |
| --- | --- |

3.1.11.4.

История на ремонтите на всеки двигател в пробата (когато е известна).

| 3.1.11.5. | Данни за изпитванията, включително:






  a) | дата на изпитването; |
| --- | --- | --- |

3.1.11.5.

Данни за изпитванията, включително:

a)

дата на изпитването;

| б) | място на изпитването; |
| --- | --- |

б)

място на изпитването;

| в) | изминато разстояние по километражния брояч на превозно средство, оборудвано с двигател, обхванат от проверката; |
| --- | --- |

в)

изминато разстояние по километражния брояч на превозно средство, оборудвано с двигател, обхванат от проверката;

| г) | спецификации на горивото, използвано при изпитването (напр. еталонно гориво или гориво от търговската мрежа); |
| --- | --- |

г)

спецификации на горивото, използвано при изпитването (напр. еталонно гориво или гориво от търговската мрежа);

| д) | условия на изпитването (температура, влажност, инертна маса на динамометричния стенд) |
| --- | --- |

д)

условия на изпитването (температура, влажност, инертна маса на динамометричния стенд)

| е) | регулировка на динамометричния стенд (напр. регулировки за мощност); |
| --- | --- |

е)

регулировка на динамометричния стенд (напр. регулировки за мощност);

| ж) | изпитвателни резултати за емисии от ESC, ЕТС и ELR изпитвания съгласно точка 4. на настоящото приложение. Изпитват се най-малко пет двигателя; |
| --- | --- |

ж)

изпитвателни резултати за емисии от ESC, ЕТС и ELR изпитвания съгласно точка 4. на настоящото приложение. Изпитват се най-малко пет двигателя;

| з) | алтернативно на подточка (ж), изпитванията могат да се проведат, като се използва друг протокол. Уместността за проверка на функционалността в експлоатация чрез такова изпитване се посочва и обосновава от производителя във връзка с процеса по одобряване на типа (точки 3. и 4. от настоящото правило). |
| --- | --- |

з)

алтернативно на подточка (ж), изпитванията могат да се проведат, като се използва друг протокол. Уместността за проверка на функционалността в експлоатация чрез такова изпитване се посочва и обосновава от производителя във връзка с процеса по одобряване на типа (точки 3. и 4. от настоящото правило).

| 3.1.12. | Записи на индикации от СБД. |
| --- | --- |

3.1.12.

Записи на индикации от СБД.

| 3.1.13. | Записи от опита с използване на реагент. Те описват подробно, но без да се ограничават до, опита на оператора при пълнене, повторно пълнене и разход на реагент и поведението на инсталациите за пълнене, и особено, честотата на задействане временно при експлоатация на ограничителя на действието и събития за други повреди, задействане на ИН и регистриране на кодове за повреда при липса на реагент. |
| --- | --- |

3.1.13.

Записи от опита с използване на реагент. Те описват подробно, но без да се ограничават до, опита на оператора при пълнене, повторно пълнене и разход на реагент и поведението на инсталациите за пълнене, и особено, честотата на задействане временно при експлоатация на ограничителя на действието и събития за други повреди, задействане на ИН и регистриране на кодове за повреда при липса на реагент.

| 3.1.13.1. | Производителят осигурява отчети за експлоатация и повреди. Производителят докладва за гаранционни претенции и тяхното естество и за полеви появи на задействане/изключване на ИН и регистриране на кодове за повреда при липса на реагент, както и задействане/изключване на ограничителя на действието на двигателя (вж. точка 5.5.5. от настоящото правило). |
| --- | --- |

3.1.13.1.

Производителят осигурява отчети за експлоатация и повреди. Производителят докладва за гаранционни претенции и тяхното естество и за полеви появи на задействане/изключване на ИН и регистриране на кодове за повреда при липса на реагент, както и задействане/изключване на ограничителя на действието на двигателя (вж. точка 5.5.5. от настоящото правило).

| 3.2 | Информацията, събрана от производителя, трябва да е достатъчно изчерпателна, за да гарантира, че може да се оцени експлоатацията при нормални условия за съответната износоустойчивост/срок на експлоатация, определен в точка 6.3. от настоящото правило, и по начин, представителен за географското пазарно навлизане на производителя. |
| --- | --- |

3.2

Информацията, събрана от производителя, трябва да е достатъчно изчерпателна, за да гарантира, че може да се оцени експлоатацията при нормални условия за съответната износоустойчивост/срок на експлоатация, определен в точка 6.3. от настоящото правило, и по начин, представителен за географското пазарно навлизане на производителя.

| 3.3 | Производителят може да поиска да извърши проверка в експлоатация на по-малко двигатели/превозни средства от броя, посочен в точка 3.1.11.5., подточка ж), и да използва процедурата, дадена в точка 3.1.11.5, подточка з). Причината за това може да бъде, че двигателите във семейството/ата, обхванати от доклада, са малко на брой. Условията трябва предварително да се съгласуват с органа за типово одобрение. |
| --- | --- |

3.3

Производителят може да поиска да извърши проверка в експлоатация на по-малко двигатели/превозни средства от броя, посочен в точка 3.1.11.5., подточка ж), и да използва процедурата, дадена в точка 3.1.11.5, подточка з). Причината за това може да бъде, че двигателите във семейството/ата, обхванати от доклада, са малко на брой. Условията трябва предварително да се съгласуват с органа за типово одобрение.

| 3.4 | На основа на доклада от наблюдението, посочен в настоящата част, органът за типово одобрение трябва:






  a) | или да реши, че съответствието в експлоатация на типа двигател или семейството двигатели е удовлетворително и да не предприема по-нататъшни действия; |
| --- | --- | --- |

3.4

На основа на доклада от наблюдението, посочен в настоящата част, органът за типово одобрение трябва:

a)

или да реши, че съответствието в експлоатация на типа двигател или семейството двигатели е удовлетворително и да не предприема по-нататъшни действия;

| б) | или че предоставените от производителя данни са недостатъчни за вземането на решение и да иска от производителя допълнителни сведения или данни за изпитванията. Когато се изисква и в зависимост от типовото одобрение на двигателя, такива допълнителни изпитвателни данни включат ESC, ELR, и ЕТС изпитвателни резултати, или резултати от други доказани процедури съгласно точка 3.1.11.5., подточка з); |
| --- | --- |

б)

или че предоставените от производителя данни са недостатъчни за вземането на решение и да иска от производителя допълнителни сведения или данни за изпитванията. Когато се изисква и в зависимост от типовото одобрение на двигателя, такива допълнителни изпитвателни данни включат ESC, ELR, и ЕТС изпитвателни резултати, или резултати от други доказани процедури съгласно точка 3.1.11.5., подточка з);

| в) | или да реши, че съответствието на семейството двигатели в експлоатация е неудовлетворително и трябва да се пристъпи към потвърждаващо изпитване върху проба от двигатели от семейство двигатели, съгласно точка 5 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

в)

или да реши, че съответствието на семейството двигатели в експлоатация е неудовлетворително и трябва да се пристъпи към потвърждаващо изпитване върху проба от двигатели от семейство двигатели, съгласно точка 5 от настоящото приложение.

| 3.5 | Всяка от страните по спогодбата може да проведе и отчете надзорно изпитване, основано на процедурата на проверка, описана в настоящата точка. Може да се отчете информацията за доставянето, обслужването и участието на производителя в тези дейности. По същия начин страна по спогодбата може да използва алтернативни протоколи за изпитване на емисии съгласно точка 3.1.11.5., подточка з). |
| --- | --- |

3.5

Всяка от страните по спогодбата може да проведе и отчете надзорно изпитване, основано на процедурата на проверка, описана в настоящата точка. Може да се отчете информацията за доставянето, обслужването и участието на производителя в тези дейности. По същия начин страна по спогодбата може да използва алтернативни протоколи за изпитване на емисии съгласно точка 3.1.11.5., подточка з).

| 3.6 | Органът за типово одобрение може да вземе надзорно изпитване, което страната по спогодбата да извърши и отчете, като основание за решенията съгласно точка 3.4. |
| --- | --- |

3.6

Органът за типово одобрение може да вземе надзорно изпитване, което страната по спогодбата да извърши и отчете, като основание за решенията съгласно точка 3.4.

| 3.7 | Когато планира доброволни ремонтни действия, производителят трябва да уведоми органа за типово одобрение и страната/страните по спогодбата, когато въпросните двигатели/превозни средства продължават да се експлоатират. Това уведомление се предоставя от производителя при вземането на решението за предприемане на мерки, като се определят особеностите на мерките, описват се групите двигатели/превозни средства, включени в мерките, а след началото на кампанията тази информация се предоставя регулярно. Може да се използват приложимите разпоредби от точка 7. към настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.7

Когато планира доброволни ремонтни действия, производителят трябва да уведоми органа за типово одобрение и страната/страните по спогодбата, когато въпросните двигатели/превозни средства продължават да се експлоатират. Това уведомление се предоставя от производителя при вземането на решението за предприемане на мерки, като се определят особеностите на мерките, описват се групите двигатели/превозни средства, включени в мерките, а след началото на кампанията тази информация се предоставя регулярно. Може да се използват приложимите разпоредби от точка 7. към настоящото приложение.

4.   ИЗПИТВАНИЯ НА ЕМИСИИТЕ

| 4.1 | Двигателят, избран от семейството двигатели, се изпитва чрез ESC и ЕТС изпитвателни цикли за газообразни емисии и емисии от прахови частици, чрез ELR изпитвателен цикъл за димни емисии. Двигателят е представителен за типа употреба, очаквана за този тип двигател, и произхожда от превозно средство в нормална експлоатация. Придобиването, инспекцията, и ремонтното обслужване на двигателя/превозното средство се провеждат, като се използва протокол като например посочения в точка 3., и се документират.
  Двигателят се ремонтира съгласно съответния график за обслужване по точка 4. към приложение 7. |
| --- | --- |

4.1

Двигателят, избран от семейството двигатели, се изпитва чрез ESC и ЕТС изпитвателни цикли за газообразни емисии и емисии от прахови частици, чрез ELR изпитвателен цикъл за димни емисии. Двигателят е представителен за типа употреба, очаквана за този тип двигател, и произхожда от превозно средство в нормална експлоатация. Придобиването, инспекцията, и ремонтното обслужване на двигателя/превозното средство се провеждат, като се използва протокол като например посочения в точка 3., и се документират.

Двигателят се ремонтира съгласно съответния график за обслужване по точка 4. към приложение 7.

| 4.2 | Стойностите на емисиите, определени чрез ESC, ЕТС и ELR изпитвания, се представят с толкова знака след десетичната запетая, колкото са в граничната стойност за този замърсител в таблиците в точка 5.2.1 към настоящото правило, плюс един допълнителен знак. |
| --- | --- |

4.2

Стойностите на емисиите, определени чрез ESC, ЕТС и ELR изпитвания, се представят с толкова знака след десетичната запетая, колкото са в граничната стойност за този замърсител в таблиците в точка 5.2.1 към настоящото правило, плюс един допълнителен знак.

5.   ПОТВЪРЖДАВАЩО ИЗПИТВАНЕ

| 5.1 | Потвърждаващото изпитване се прави с цел потвърждаване на емисионната функционалност на семейство двигатели в експлоатация. |
| --- | --- |

5.1

Потвърждаващото изпитване се прави с цел потвърждаване на емисионната функционалност на семейство двигатели в експлоатация.

| 5.1.1. | Ако органът за типово одобрение не е удовлетворен от ДНЕ на производителите съгласно точка 3.4. или при регистрирано доказателство за неудовлетворително съответствие, например съгласно точка 3.5., то той може да нареди на производителя да проведе изпитване с цел потвърждаване. Органът за типово одобрение преглежда протокола от потвърждаващото изпитване, предоставен от производителя. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ако органът за типово одобрение не е удовлетворен от ДНЕ на производителите съгласно точка 3.4. или при регистрирано доказателство за неудовлетворително съответствие, например съгласно точка 3.5., то той може да нареди на производителя да проведе изпитване с цел потвърждаване. Органът за типово одобрение преглежда протокола от потвърждаващото изпитване, предоставен от производителя.

| 5.1.2. | Органът за типово одобрение може да проведе потвърждаващо изпитване. |
| --- | --- |

5.1.2.

Органът за типово одобрение може да проведе потвърждаващо изпитване.

| 5.2 | Потвърждаващото изпитване трябва да бъде приложимо за ESC, ЕТС и ELR изпитвания, както е посочено в точка 4 Представителните двигатели, които ще бъдат изпитвани, се демонтират от превозните средства, използвани при нормални условия и се изпитват. Алтернативно, след предварителна спогодба с органа за типово одобрение, производителят може да изпитва компоненти за регулиране на емисиите от превозни средства в експлоатация, след като са демонтирани, прехвърлени и монтирани на правилно използван и представителен двигател/и. За всяка серия изпитвания се избира един и същи пакет компоненти за регулиране на емисиите. Посочва се причината за направения избор. |
| --- | --- |

5.2

Потвърждаващото изпитване трябва да бъде приложимо за ESC, ЕТС и ELR изпитвания, както е посочено в точка 4 Представителните двигатели, които ще бъдат изпитвани, се демонтират от превозните средства, използвани при нормални условия и се изпитват. Алтернативно, след предварителна спогодба с органа за типово одобрение, производителят може да изпитва компоненти за регулиране на емисиите от превозни средства в експлоатация, след като са демонтирани, прехвърлени и монтирани на правилно използван и представителен двигател/и. За всяка серия изпитвания се избира един и същи пакет компоненти за регулиране на емисиите. Посочва се причината за направения избор.

| 5.3 | Резултатът от изпитването може да се счита за неудовлетворителен, когато при изпитвания на два или повече двигателя от една семейство двигатели, за кой да е регулиран замърсител, граничната стойност от точка 5.2.1 от настоящото правило е превишена значително. |
| --- | --- |

5.3

Резултатът от изпитването може да се счита за неудовлетворителен, когато при изпитвания на два или повече двигателя от една семейство двигатели, за кой да е регулиран замърсител, граничната стойност от точка 5.2.1 от настоящото правило е превишена значително.

6.   ДЕЙСТВИЯ, КОИТО ТРЯБВА ДА СЕ ПРЕДПРИЕМАТ

| 6.1 | Когато органът за типово одобрение не е доволен от информационните или изпитвателните данни, предоставени от производителя, и след като е проведено потвърждаващо изпитване според точка 5., или на основа потвърждаващо изпитване, проведено от страна по спогодбата (точка 5.3.), става ясно, че даден тип двигател не е в съответствие с изискванията на горните разпоредби, органът за типово одобрение трябва да изиска от производителя да представи план с мерки за подобрения с цел отстраняване на несъответствието. |
| --- | --- |

6.1

Когато органът за типово одобрение не е доволен от информационните или изпитвателните данни, предоставени от производителя, и след като е проведено потвърждаващо изпитване според точка 5., или на основа потвърждаващо изпитване, проведено от страна по спогодбата (точка 5.3.), става ясно, че даден тип двигател не е в съответствие с изискванията на горните разпоредби, органът за типово одобрение трябва да изиска от производителя да представи план с мерки за подобрения с цел отстраняване на несъответствието.

| 6.2 | В този случай мерките за подобрения, посочени в допълнение 2 към Спогодбата от 1958 г. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) се разширяват и за двигатели в експлоатация, принадлежащи към същия тип превозно средство, за които съществува вероятност да получат същите дефекти, в съответствие с точка 8.
  Органът за типово одобрение трябва да утвърди плана с мерки за подобрения, представен от производителя, за да бъде валиден. Производителят носи отговорност за изпълнението на одобрения план за подобрения.
  Органът, който издава типови одобрения, трябва в срок от 30 дни да уведоми всички страни по спогодбата за своето решение. Страните по спогодбата могат да изискат същия план за подобрения да бъде приложен към всички двигатели от същия тип, регистрирани на тяхната територия. |
| --- | --- |

6.2

В този случай мерките за подобрения, посочени в допълнение 2 към Спогодбата от 1958 г. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) се разширяват и за двигатели в експлоатация, принадлежащи към същия тип превозно средство, за които съществува вероятност да получат същите дефекти, в съответствие с точка 8.

Органът за типово одобрение трябва да утвърди плана с мерки за подобрения, представен от производителя, за да бъде валиден. Производителят носи отговорност за изпълнението на одобрения план за подобрения.

Органът, който издава типови одобрения, трябва в срок от 30 дни да уведоми всички страни по спогодбата за своето решение. Страните по спогодбата могат да изискат същия план за подобрения да бъде приложен към всички двигатели от същия тип, регистрирани на тяхната територия.

| 6.3 | Ако страна по спогодбата установи, че даден тип двигател не съответства на приложимите изисквания на настоящото приложение, тя трябва да уведоми незабавно страната по спогодбата, която е издала оригиналното типово одобрение, в съответствие с изискванията на спогодбата.
  След това, в съответствие с разпоредбите на спогодбата, компетентният орган на страната по спогодбата, която е издала първоначалното типово одобрение, уведомява производителя, че тип превозно средство не отговаря на изискванията на тези разпоредби, и че от производителя се очаква да приеме определени мерки. Производителят предоставя на органа, в срок от два месеца след това уведомяване, план за мерки за отстраняване дефектите, който по същество отговаря на изискванията на точка 7. В срок от два месеца компетентният орган, който е издал първоначалното типово одобрение, провежда консултации с производителя за съгласуване на плана за мерки и за неговото изпълнение. Ако компетентният орган, издал оригиналното типово одобрение, установи, че не е възможно да се постигне такова споразумение, се открива съответната процедура по спогодбата. |
| --- | --- |

6.3

Ако страна по спогодбата установи, че даден тип двигател не съответства на приложимите изисквания на настоящото приложение, тя трябва да уведоми незабавно страната по спогодбата, която е издала оригиналното типово одобрение, в съответствие с изискванията на спогодбата.

След това, в съответствие с разпоредбите на спогодбата, компетентният орган на страната по спогодбата, която е издала първоначалното типово одобрение, уведомява производителя, че тип превозно средство не отговаря на изискванията на тези разпоредби, и че от производителя се очаква да приеме определени мерки. Производителят предоставя на органа, в срок от два месеца след това уведомяване, план за мерки за отстраняване дефектите, който по същество отговаря на изискванията на точка 7. В срок от два месеца компетентният орган, който е издал първоначалното типово одобрение, провежда консултации с производителя за съгласуване на плана за мерки и за неговото изпълнение. Ако компетентният орган, издал оригиналното типово одобрение, установи, че не е възможно да се постигне такова споразумение, се открива съответната процедура по спогодбата.

7.   ПЛАН С МЕРКИ ЗА ПОДОБРЕНИЯ

| 7.1. | Планът с мерки за подобрения, изискван според точка 6.1., трябва да се предаде на органа за типово одобрение не по-късно от 60 работни дни от датата на уведомяването по точка 6.1. Органът за типово одобрени обявява, че одобрява или не одобрява плана с мерки за подобрения в срок от 30 работни дни. Въпреки това, когато производителят докаже пред компетентния орган, който издава типови одобрения, че е необходимо допълнително време за проучване на несъответствието с цел да представи план с мерки за подобрения, срокът се продължава. |
| --- | --- |

7.1.

Планът с мерки за подобрения, изискван според точка 6.1., трябва да се предаде на органа за типово одобрение не по-късно от 60 работни дни от датата на уведомяването по точка 6.1. Органът за типово одобрени обявява, че одобрява или не одобрява плана с мерки за подобрения в срок от 30 работни дни. Въпреки това, когато производителят докаже пред компетентния орган, който издава типови одобрения, че е необходимо допълнително време за проучване на несъответствието с цел да представи план с мерки за подобрения, срокът се продължава.

| 7.2. | Планът с мерки за подобрения трябва да важи за всички превозни средства, които има вероятност да бъдат засегнати от същия дефект. Необходимо е да се прецени нуждата от промяна на документите за типово одобрение. |
| --- | --- |

7.2.

Планът с мерки за подобрения трябва да важи за всички превозни средства, които има вероятност да бъдат засегнати от същия дефект. Необходимо е да се прецени нуждата от промяна на документите за типово одобрение.

| 7.3. | Производителят трябва да представи екземпляр от всички уведомления, които се отнасят за план с мерки за подобрения, трябва също да води отчет за кампаниите за подмяна на фабрично дефектни части и редовно да представя отчети за състоянието на органа за типови одобрения.. |
| --- | --- |

7.3.

Производителят трябва да представи екземпляр от всички уведомления, които се отнасят за план с мерки за подобрения, трябва също да води отчет за кампаниите за подмяна на фабрично дефектни части и редовно да представя отчети за състоянието на органа за типови одобрения..

| 7.4. | Планът с мерки за подобрения включва изискванията, определени в точки 7.4.1. до 7.4.11. Производителят трябва да даде уникален идентификационен номер или наименование на плана с мерки за подобрения. |
| --- | --- |

7.4.

Планът с мерки за подобрения включва изискванията, определени в точки 7.4.1. до 7.4.11. Производителят трябва да даде уникален идентификационен номер или наименование на плана с мерки за подобрения.

| 7.4.1. | Описание на всеки тип превозно средство, включен в план с мерки за подобрения. |
| --- | --- |

7.4.1.

Описание на всеки тип превозно средство, включен в план с мерки за подобрения.

| 7.4.2. | Описание на конкретните модификации, изменения, ремонти, корекции, настройки или други промени, които трябва да се извършат с цел привеждане в съответствие на превозните средства, включително кратко описание на данните и на техническите проучвания в подкрепа на решението на производителя да предприеме определени мерки за отстраняване на несъответствията. |
| --- | --- |

7.4.2.

Описание на конкретните модификации, изменения, ремонти, корекции, настройки или други промени, които трябва да се извършат с цел привеждане в съответствие на превозните средства, включително кратко описание на данните и на техническите проучвания в подкрепа на решението на производителя да предприеме определени мерки за отстраняване на несъответствията.

| 7.4.3. | Описание на метода, чрез който производителят осведомява собствениците на двигателя или превозното средство относно мерките за подобрения. |
| --- | --- |

7.4.3.

Описание на метода, чрез който производителят осведомява собствениците на двигателя или превозното средство относно мерките за подобрения.

| 7.4.4. | Описание на правилната поддръжка или експлоатация, които според производителя, ако е необходимо, обуславят правото на ремонт съгласно план с мерки за подобрения, и обяснение на мотивите на производителя да наложи тези условия. Не могат да се налагат изисквания за поддръжка или за експлоатация, ако не се посочи връзката между несъответствието и мерките за подобрения. |
| --- | --- |

7.4.4.

Описание на правилната поддръжка или експлоатация, които според производителя, ако е необходимо, обуславят правото на ремонт съгласно план с мерки за подобрения, и обяснение на мотивите на производителя да наложи тези условия. Не могат да се налагат изисквания за поддръжка или за експлоатация, ако не се посочи връзката между несъответствието и мерките за подобрения.

| 7.4.5. | Описание на процедурата, която собствениците на превозни средства трябва да спазват за отстраняване на несъответствието. То трябва да включва датата, считано от която могат да се предприемат мерки за подобрения, приблизителния срок за извършване на ремонта и мястото, където той може да се извърши. Ремонтът трябва да се направи целесъобразно, в разумен срок след доставка на превозното средство. |
| --- | --- |

7.4.5.

Описание на процедурата, която собствениците на превозни средства трябва да спазват за отстраняване на несъответствието. То трябва да включва датата, считано от която могат да се предприемат мерки за подобрения, приблизителния срок за извършване на ремонта и мястото, където той може да се извърши. Ремонтът трябва да се направи целесъобразно, в разумен срок след доставка на превозното средство.

| 7.4.6. | Екземпляр от информацията, изпратена на собственика на превозното средство. |
| --- | --- |

7.4.6.

Екземпляр от информацията, изпратена на собственика на превозното средство.

| 7.4.7. | Кратко описание на използваната от производителя система за осигуряване на необходимата доставка на компоненти или системи за изпълнение на ремонтната дейност. Трябва да се посочи датата на доставка на необходимите компоненти или системи за започване на кампанията. |
| --- | --- |

7.4.7.

Кратко описание на използваната от производителя система за осигуряване на необходимата доставка на компоненти или системи за изпълнение на ремонтната дейност. Трябва да се посочи датата на доставка на необходимите компоненти или системи за започване на кампанията.

| 7.4.8. | Екземпляр от всички инструкции, които следва да се изпратят на лицата, които ще извършват ремонта. |
| --- | --- |

7.4.8.

Екземпляр от всички инструкции, които следва да се изпратят на лицата, които ще извършват ремонта.

| 7.4.9. | Описание на въздействието на предлаганите мерки за подобрения върху емисиите, разхода на горивото, движението и безопасността на всеки тип двигател, включен в план с мерки за подобрения, заедно с данните, техническите изследвания и т.н., които подкрепят тези заключения. |
| --- | --- |

7.4.9.

Описание на въздействието на предлаганите мерки за подобрения върху емисиите, разхода на горивото, движението и безопасността на всеки тип двигател, включен в план с мерки за подобрения, заедно с данните, техническите изследвания и т.н., които подкрепят тези заключения.

| 7.4.10. | Всяка друга информация, отчети или данни, които органът, който издава типови одобрения, може основателно да определи като необходими за оценката на плана с мерки за подобрения. |
| --- | --- |

7.4.10.

Всяка друга информация, отчети или данни, които органът, който издава типови одобрения, може основателно да определи като необходими за оценката на плана с мерки за подобрения.

| 7.4.11. | Когато планът с мерки за подобрения включва подмяна на фабрично дефектни части, на органа, който издава типови одобрения, се представя описание на метода за отчитане на ремонта. Ако се използва етикет, трябва също и мостра от него. |
| --- | --- |

7.4.11.

Когато планът с мерки за подобрения включва подмяна на фабрично дефектни части, на органа, който издава типови одобрения, се представя описание на метода за отчитане на ремонта. Ако се използва етикет, трябва също и мостра от него.

| 7.5. | От производителя може да се изиска да проведе рационално разработени и необходими изпитвания на компоненти и двигатели, включващи предложената промяна, поправка или модификация, с цел демонстриране ефективността на промяната, ремонта, или модификацията. |
| --- | --- |

7.5.

От производителя може да се изиска да проведе рационално разработени и необходими изпитвания на компоненти и двигатели, включващи предложената промяна, поправка или модификация, с цел демонстриране ефективността на промяната, ремонта, или модификацията.

| 7.6. | Производителят е отговорен за водене на отчет на всеки двигател или превозно средство, изискано и поправено в работилницата, която изпълнява ремонта. Органът за типово одобрение трябва да има достъп до отчета при поискване, за период от 5 години от изпълнението на плана за мерки за подобрения. |
| --- | --- |

7.6.

Производителят е отговорен за водене на отчет на всеки двигател или превозно средство, изискано и поправено в работилницата, която изпълнява ремонта. Органът за типово одобрение трябва да има достъп до отчета при поискване, за период от 5 години от изпълнението на плана за мерки за подобрения.

| 7.7. | Ремонтът и/или модификацията или прибавянето на ново оборудване се записват в сертификат, който производителят предава на собственика на двигателя. |
| --- | --- |

7.7.

Ремонтът и/или модификацията или прибавянето на ново оборудване се записват в сертификат, който производителят предава на собственика на двигателя.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 9A

Системи за бордова диагностика (СБД)

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

Настоящото приложение описва разпоредбите, специфични за системата за бордова диагностика (СБД) на системите за контрол на емисиите на моторни превозни средства.

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

За целите на настоящото приложение освен определенията, съдържащи се в точка 2 от настоящото правило, се прилагат следните определения:

„Цикъл на загряване“ означава достатъчна работа на двигателя, осигуряваща повишаване на температурата на охладителя поне с 22 К от тази при пускането на двигателя и достигане на минимална температура от 333 К (60 oС/140 oF).

„Достъп“ означава наличност на всички данни, свързани с емисии, на СБД, включително всички кодове за грешки, изисквани за прегледа, диагностиката, експлоатацията или ремонта на частите на превозното средство, свързани с емисиите, чрез серийния интерфейс за стандартния съединител за диагностика.

„Недостатък“ от гледна точка на СБД означава, че до два отделни следени компонента или системи съдържат временни или постоянни работни характеристики, които понижават ефективността на следенето, осъществявано от БД или не отговарят на всички други подробни изисквания относно БД. Двигатели или превозни средства по отношение на двигателя им, могат да бъдат одобрени, регистрирани и продавани с такива недостатъци в съответствие с разпоредбите на точка 4.3. от настоящото приложение.

„Влошен компонент/система“ означава двигател или компонент на системата за последваща обработка на отработили газове, който е бил преднамерено влошен по контролиран начин от производителя, с цел провеждане на изпитване на СБД за типово одобрение.

„СБД изпитвателен цикъл“ означава двигателен цикъл, който е версия на изпитвателен цикъл ESC, със същия ред на задействане на 13-те индивидуални режима, описани в точка 2.7.1. от допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило, но тук продължителността на всеки режим е намалена до 60 секунди.

„Работна последователност“ означава последователността, използвана за определяне условията за изключване на ИН. Тя се състои от пускане на двигател, работен период, спиране на двигател и времето до следващото пускане, като при това БД работи и ако има неизправност, тя ще я открие.

„Цикъл на подготовка“ означава провеждането на поне три последователни СБД изпитвателни цикъла или емисионни изпитвателни цикли, с цел постигане стабилност на работата на двигателя, системата за контрол на емисии и готовността за контрол на БД.

„Информация за ремонт“ означава цялата информация, необходима за диагностика, обслужване, проверка, периодично наблюдение или ремонт на двигателя и която производителите предоставят на своите упълномощени търговци/сервизи. Когато е необходимо, тази информация включва каталози, технически наръчници, диагностична информация (напр. минимални и максимални теоретични стойности за измерванията), схеми на електрическата инсталация, идентификационния номер на софтуера за калибриране, приложим за типа двигател, информация за осъвременяване на софтуерните и електронни системи съгласно спецификациите на производителя на превозното средство, инструкции за индивидуални и специални случаи, информация относно инструментите и оборудването, информация за база данни и двупосочни данни за следене и изпитване. Производителят не е задължен да предоставя информация, представляваща интелектуална собственост или специфично нос-хау на производителите и/или ОЕМ доставчиците; в този случай необходимата техническа информация не може да се задържа неправомерно.

„Стандартизиран“ означава, че цялата информация за потока от данни на БД (т.е. поток от данни в случай на използване на четящо устройство) относно емисиите, включително всички използвани кодове за повреда, се получава само в съответствие с промишлените стандарти, които поради факта, че форматът и разрешените им възможности са ясно определени, обезпечават максимална степен на хармонизация в автомобилната промишленост, и чиято употреба е изрично разрешена от настоящото правило.

„Неограничен“ означава:

| a) | достъп, който не зависи от код за достъп, предоставян единствено от производителя, или от друго подобно устройство; или |
| --- | --- |

a)

достъп, който не зависи от код за достъп, предоставян единствено от производителя, или от друго подобно устройство; или

| б) | достъп, който дава възможност за оценка на данните, без да е необходима уникална декодираща информация, освен ако самата тази информация е стандартизирана. |
| --- | --- |

б)

достъп, който дава възможност за оценка на данните, без да е необходима уникална декодираща информация, освен ако самата тази информация е стандартизирана.

3.   ИЗИСКВАНИЯ И ИЗПИТВАНИЯ

3.1.   Общи изисквания

| 3.1.1. | СБД трябва да бъде така проектирана, конструирана и инсталирана в превозното средство, че то да може да идентифицира типовете неизправности за целия период на експлоатация на двигателя. За постигане на тази цел органът за типово одобрение трябва да приеме, че превозни средства с пробег, превишаващ срока на износоустойчивост, посочен в член 5.3. от настоящото правило, могат да покажат такова влошаване на поведението на СБД, че пределните стойности на БД, дадени в таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило, могат да бъдат превишени, преди БД да е сигнализирала на водача за повреда в превозното средство. |
| --- | --- |

3.1.1.

СБД трябва да бъде така проектирана, конструирана и инсталирана в превозното средство, че то да може да идентифицира типовете неизправности за целия период на експлоатация на двигателя. За постигане на тази цел органът за типово одобрение трябва да приеме, че превозни средства с пробег, превишаващ срока на износоустойчивост, посочен в член 5.3. от настоящото правило, могат да покажат такова влошаване на поведението на СБД, че пределните стойности на БД, дадени в таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило, могат да бъдат превишени, преди БД да е сигнализирала на водача за повреда в превозното средство.

| 3.1.2. | При всяко пускане на двигателя се започва последователност от диагностични проверки и те се извършват поне веднъж, при условие че са налице правилните изпитвателни условия. Изпитвателните условия трябва да се избират така, че всички те да се срещат при условията на кормуване, както е представено чрез изпитването, определено в точка 2. от допълнение 1 към настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.1.2.

При всяко пускане на двигателя се започва последователност от диагностични проверки и те се извършват поне веднъж, при условие че са налице правилните изпитвателни условия. Изпитвателните условия трябва да се избират така, че всички те да се срещат при условията на кормуване, както е представено чрез изпитването, определено в точка 2. от допълнение 1 към настоящото приложение.

| 3.1.2.1. | Не се изисква от производителите да задействат компонент/система изключително за целите на функционалното следене на БД при работни условия на превозното средство, когато тя нормално не би била в действие (напр. задействане на нагревателя на резервоара за реагента на deNOx системата или комбинирания филтър за deNOx и частици, когато такава система нормално не е в действие). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Не се изисква от производителите да задействат компонент/система изключително за целите на функционалното следене на БД при работни условия на превозното средство, когато тя нормално не би била в действие (напр. задействане на нагревателя на резервоара за реагента на deNOx системата или комбинирания филтър за deNOx и частици, когато такава система нормално не е в действие).

| 3.1.3. | БД може да включва устройства, които измерват, улавят или реагират на променливи величини (напр. скорост на превозното средство, честота на въртене на двигателя, използвана трансмисионната предавка, температура, нагнетателно налягане или кой да е друг параметър), с цел откриване на неизправности и намаляване на риска от индикация на несъществуваща неизправност. Тези устройства не са защитни устройства. |
| --- | --- |

3.1.3.

БД може да включва устройства, които измерват, улавят или реагират на променливи величини (напр. скорост на превозното средство, честота на въртене на двигателя, използвана трансмисионната предавка, температура, нагнетателно налягане или кой да е друг параметър), с цел откриване на неизправности и намаляване на риска от индикация на несъществуваща неизправност. Тези устройства не са защитни устройства.

| 3.1.4. | Достъпът до СБД, който е необходим за проверка, диагностика, поддръжка или ремонт на двигателя, трябва да е неограничен и стандартизиран. Всички кодове за грешки, свързани с емисиите, трябва да бъдат съвместими с описаните в точка 6.8.5 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.1.4.

Достъпът до СБД, който е необходим за проверка, диагностика, поддръжка или ремонт на двигателя, трябва да е неограничен и стандартизиран. Всички кодове за грешки, свързани с емисиите, трябва да бъдат съвместими с описаните в точка 6.8.5 от настоящото приложение.

3.2.   Изисквания на БД — етап 1

| 3.2.1. | От датите, дадени в точка 5.4.1. от настоящото правило, СБД на всички дизелови двигатели и на превозни средства, оборудвани с дизелов двигател, трябва да индикират за повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над съответните пределни стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило. |
| --- | --- |

3.2.1.

От датите, дадени в точка 5.4.1. от настоящото правило, СБД на всички дизелови двигатели и на превозни средства, оборудвани с дизелов двигател, трябва да индикират за повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над съответните пределни стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

| 3.2.2. | За да се отговори на изискванията на етап 1, СБД следи за: |
| --- | --- |

3.2.2.

За да се отговори на изискванията на етап 1, СБД следи за:

| 3.2.2.1. | пълното отстраняване на катализатор, когато е поставен в отделен корпус, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

пълното отстраняване на катализатор, когато е поставен в отделен корпус, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици;

| 3.2.2.2. | намаление ефективността на deNOx системата, когато такава е монтирана, единствено по отношение на NOx емисиите; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

намаление ефективността на deNOx системата, когато такава е монтирана, единствено по отношение на NOx емисиите;

| 3.2.2.3. | намаление ефективността на филтъра за прахови частици, когато такъв е монтиран, единствено по отношение на емисиите от прахови частици; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

намаление ефективността на филтъра за прахови частици, когато такъв е монтиран, единствено по отношение на емисиите от прахови частици;

| 3.2.2.4. | намаление ефективността на комбинирания филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтиран, по отношение на емисиите NOx и прахови частици; |
| --- | --- |

3.2.2.4.

намаление ефективността на комбинирания филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтиран, по отношение на емисиите NOx и прахови частици;

| 3.2.3. | Главна функционална повреда |
| --- | --- |

3.2.3.

Главна функционална повреда

| 3.2.3.1. | Като алтернатива за следене спрямо съответните пределни стойности на БД във връзка с точки 3.2.2.1. до 3.2.2.4., СБД на дизелови двигатели могат, в съответствие с точка 5.4.1.1. от настоящото правило, да следят за главна функционална повреда на следните компоненти:






  a) | катализатор, когато е монтиран като отделен възел, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

Като алтернатива за следене спрямо съответните пределни стойности на БД във връзка с точки 3.2.2.1. до 3.2.2.4., СБД на дизелови двигатели могат, в съответствие с точка 5.4.1.1. от настоящото правило, да следят за главна функционална повреда на следните компоненти:

a)

катализатор, когато е монтиран като отделен възел, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици;

| б) | системата deNOx, когато е монтирана; |
| --- | --- |

б)

системата deNOx, когато е монтирана;

| в) | филтър за прахови частици, когато е монтиран; |
| --- | --- |

в)

филтър за прахови частици, когато е монтиран;

| г) | комбиниран филтър за deNOx — прахови частици. |
| --- | --- |

г)

комбиниран филтър за deNOx — прахови частици.

| 3.2.3.2. | В случая на двигател, оборудван с deNOx система, примери за следене за главна функционална повреда са при пълно отстраняване на система или замяна на система от фалшива такава (и двете са преднамерени главни функционални повреди), липса на необходимия реагент за deNOx системата, повреда на кой да е SCR електрически компонент, всяка електрическа повреда на компонент (напр. датчици и задействащи устройства, дозиращ контролен блок) на deNOx системата, включително, когато е приложимо, загряващата система за реагента, повреда на дозиращата система на реагента (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозиращата помпа). |
| --- | --- |

3.2.3.2.

В случая на двигател, оборудван с deNOx система, примери за следене за главна функционална повреда са при пълно отстраняване на система или замяна на система от фалшива такава (и двете са преднамерени главни функционални повреди), липса на необходимия реагент за deNOx системата, повреда на кой да е SCR електрически компонент, всяка електрическа повреда на компонент (напр. датчици и задействащи устройства, дозиращ контролен блок) на deNOx системата, включително, когато е приложимо, загряващата система за реагента, повреда на дозиращата система на реагента (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозиращата помпа).

| 3.2.3.3. | В случая на двигател, оборудван с филтър за прахови частици, примери за следене за главна функционална повреда са при значително стопяване на материала на уловителя или задръстен уловител, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя, всяка електрическа повреда на компонент (напр. датчици и задействащи устройства, дозиращ контролен блок) на филтъра за частици, всяка повреда, когато е приложимо, в дозиращата система на реагента (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозиращата помпа). |
| --- | --- |

3.2.3.3.

В случая на двигател, оборудван с филтър за прахови частици, примери за следене за главна функционална повреда са при значително стопяване на материала на уловителя или задръстен уловител, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя, всяка електрическа повреда на компонент (напр. датчици и задействащи устройства, дозиращ контролен блок) на филтъра за частици, всяка повреда, когато е приложимо, в дозиращата система на реагента (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозиращата помпа).

| 3.2.4. | Производителите могат да докажат на органа за типово одобрение, че някои компоненти или системи не се нуждаят от следене, ако в случай на обща повреда или отстраняване, емисиите не превишават съответните пределни стойности за БД етап 1, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, когато са измерени по време на циклите, показани в точка 1.1. от допълнение 1 към настоящото приложение. Настоящата разпоредба не се отнася за устройство за рециркулация на отработили газове (EGR), deNOx система, филтър за прахови частици или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, нито се отнася за компонент или система, която се следи за главна функционална повреда. |
| --- | --- |

3.2.4.

Производителите могат да докажат на органа за типово одобрение, че някои компоненти или системи не се нуждаят от следене, ако в случай на обща повреда или отстраняване, емисиите не превишават съответните пределни стойности за БД етап 1, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, когато са измерени по време на циклите, показани в точка 1.1. от допълнение 1 към настоящото приложение. Настоящата разпоредба не се отнася за устройство за рециркулация на отработили газове (EGR), deNOx система, филтър за прахови частици или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, нито се отнася за компонент или система, която се следи за главна функционална повреда.

3.3.   Изисквания към БД — етап 2

| 3.3.1. | От датите, дадени в точка 5.4.2. от настоящото правило, СБД на всички дизелови или газови двигатели и на превозни средства, оборудвани с дизелов или газов двигател, трябва да индикира за повреда на компонент или система от системата на двигателя, свързана с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над съответните пределни стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.
  СБД трябва да отчита комуникационния интерфейс (хардуер и съобщения) между модула за електронно управление/модулите (EECU) на двигателя и всяко друго силово предаване или модул за управление на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на контрола върху емисиите. СБД трябва да поставя диагноза за целостта на връзката между EECU и средата, да осигурява връзката с другите компоненти на превозното средство (напр. комуникационната шина). |
| --- | --- |

3.3.1.

От датите, дадени в точка 5.4.2. от настоящото правило, СБД на всички дизелови или газови двигатели и на превозни средства, оборудвани с дизелов или газов двигател, трябва да индикира за повреда на компонент или система от системата на двигателя, свързана с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над съответните пределни стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

СБД трябва да отчита комуникационния интерфейс (хардуер и съобщения) между модула за електронно управление/модулите (EECU) на двигателя и всяко друго силово предаване или модул за управление на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на контрола върху емисиите. СБД трябва да поставя диагноза за целостта на връзката между EECU и средата, да осигурява връзката с другите компоненти на превозното средство (напр. комуникационната шина).

| 3.3.2. | За да отговори на изискванията на етап 2, СБД следи за: |
| --- | --- |

3.3.2.

За да отговори на изискванията на етап 2, СБД следи за:

| 3.3.2.1. | намаление ефективността на катализатора, когато е поставен в отделен корпус, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

3.3.2.1.

намаление ефективността на катализатора, когато е поставен в отделен корпус, който може да бъде или не част от deNOx системата или филтъра за прахови частици;

| 3.3.2.2. | намаление ефективността на deNOx системата, когато такава е монтирана, единствено по отношение на NOx емисиите; |
| --- | --- |

3.3.2.2.

намаление ефективността на deNOx системата, когато такава е монтирана, единствено по отношение на NOx емисиите;

| 3.3.2.3. | намаление ефективността на филтъра за прахови частици, когато такъв е монтиран, единствено по отношение на емисиите от частици; |
| --- | --- |

3.3.2.3.

намаление ефективността на филтъра за прахови частици, когато такъв е монтиран, единствено по отношение на емисиите от частици;

| 3.3.2.4. | намаление ефективността на комбинирания филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтиран, по отношение на емисиите NOx и прахови частици; |
| --- | --- |

3.3.2.4.

намаление ефективността на комбинирания филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтиран, по отношение на емисиите NOx и прахови частици;

| 3.3.2.5. | интерфейса между модула за електронно управление(EECU) на двигателя и всяко друго силово предаване или всяка друга електрическа или електронна система на превозното средство (напр. модул за управление на предавателния механизъм (TECU) за електрическо прекъсване.) |
| --- | --- |

3.3.2.5.

интерфейса между модула за електронно управление(EECU) на двигателя и всяко друго силово предаване или всяка друга електрическа или електронна система на превозното средство (напр. модул за управление на предавателния механизъм (TECU) за електрическо прекъсване.)

| 3.3.3. | Производителите могат да докажат на органа за типово одобрение, че някои компоненти или системи не се нуждаят от следене, ако в случай на обща повреда или отстраняване, емисиите не превишават съответните пределни стойности за БД етап 2, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, когато са измерени по време на циклите, показани в точка 1.1. от допълнение 1 към настоящото приложение. Настоящата разпоредба не се отнася за устройство за рециркулация на отработили газове (EGR), deNOx система, филтър за прахови частици или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици. |
| --- | --- |

3.3.3.

Производителите могат да докажат на органа за типово одобрение, че някои компоненти или системи не се нуждаят от следене, ако в случай на обща повреда или отстраняване, емисиите не превишават съответните пределни стойности за БД етап 2, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, когато са измерени по време на циклите, показани в точка 1.1. от допълнение 1 към настоящото приложение. Настоящата разпоредба не се отнася за устройство за рециркулация на отработили газове (EGR), deNOx система, филтър за прахови частици или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици.

3.4.   Изисквания към етап 1 и етап 2

| 3.4.1. | За да удовлетвори изискванията на етап 1 и етап 2, СБД следи за: |
| --- | --- |

3.4.1.

За да удовлетвори изискванията на етап 1 и етап 2, СБД следи за:

| 3.4.1.1. | непрекъснатостта на електрическата верига (напр. отворена верига или късо съединение) и обща функционална повреда на електронния изпълнителен механизъм или механизми за дозиране и подаване на горивото на системата за инжекционно впръскване на гориво; |
| --- | --- |

3.4.1.1.

непрекъснатостта на електрическата верига (напр. отворена верига или късо съединение) и обща функционална повреда на електронния изпълнителен механизъм или механизми за дозиране и подаване на горивото на системата за инжекционно впръскване на гориво;

| 3.4.1.2. | всички други компоненти или системи на двигателя или системата за последваща обработка на отработили газове, свързани с емисии, които са свързани към компютър, повредата на който би довела до емисии в изпускателната тръба, превишаващи пределните стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило. Като минимум примерите за това включват системата за рециркулация на отработили газове (EGR), системи или компоненти за следене и контрол на въздушния масов поток, въздушния обемен поток (и температура), допълнителното налягане и налягането на смукателния колектор (и съответните датчици, за да може да се изпълнят тези функции), датчици и изпълнителни механизми на deNOx система, датчици и изпълнителни механизми на електронно задействан активен филтър за прахови частици; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

всички други компоненти или системи на двигателя или системата за последваща обработка на отработили газове, свързани с емисии, които са свързани към компютър, повредата на който би довела до емисии в изпускателната тръба, превишаващи пределните стойности на БД, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило. Като минимум примерите за това включват системата за рециркулация на отработили газове (EGR), системи или компоненти за следене и контрол на въздушния масов поток, въздушния обемен поток (и температура), допълнителното налягане и налягането на смукателния колектор (и съответните датчици, за да може да се изпълнят тези функции), датчици и изпълнителни механизми на deNOx система, датчици и изпълнителни механизми на електронно задействан активен филтър за прахови частици;

| 3.4.1.3. | всички други компоненти или системи на двигателя или системата за последваща обработка на отработили газове, свързани с емисиите, които са свързани към модул за електронно управление, се следят за непрекъснатост на веригата, освен ако това не се следи от други системи. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

всички други компоненти или системи на двигателя или системата за последваща обработка на отработили газове, свързани с емисиите, които са свързани към модул за електронно управление, се следят за непрекъснатост на веригата, освен ако това не се следи от други системи.

| 3.4.1.4. | При двигатели със система за последваща обработка на обработилите газове, използваща реагент, СБД следи за:






  a) | липсата на необходимия реагент; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4.

При двигатели със система за последваща обработка на обработилите газове, използваща реагент, СБД следи за:

a)

липсата на необходимия реагент;

| б) | качеството на необходимия реагент да бъде съгласно спецификацията, обявена от производителя в приложение 1 към настоящото правило; |
| --- | --- |

б)

качеството на необходимия реагент да бъде съгласно спецификацията, обявена от производителя в приложение 1 към настоящото правило;

| в) | разход на реагент и дозираща дейност; |
| --- | --- |

в)

разход на реагент и дозираща дейност;

съгласно точка 5.5.4. от настоящото правило.

3.5.   Действие на БД и временно изключване на някои възможности на БД за следене

| 3.5.1. | СБД трябва да е проектирана, конструирана и инсталирана на превозното средство по такъв начин, че превозното средство да отговаря на изискванията на настоящото приложение при условия на експлоатация, определени в точка 5.1.5.4. от настоящото правило.
  Извън тези нормални работни условия, в системата за контрол на емисиите може да се наблюдава влошено функциониране на СБД, при които да се превишат пределните стойности, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, преди СБД системата да е подала сигнал за повреда към водача на превозното средство.
  Съответната СБД не трябва да се деактивира освен при появяване на едно или повече от следните условия за деактивация: |
| --- | --- |

3.5.1.

СБД трябва да е проектирана, конструирана и инсталирана на превозното средство по такъв начин, че превозното средство да отговаря на изискванията на настоящото приложение при условия на експлоатация, определени в точка 5.1.5.4. от настоящото правило.

Извън тези нормални работни условия, в системата за контрол на емисиите може да се наблюдава влошено функциониране на СБД, при които да се превишат пределните стойности, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило, преди СБД системата да е подала сигнал за повреда към водача на превозното средство.

Съответната СБД не трябва да се деактивира освен при появяване на едно или повече от следните условия за деактивация:

| 3.5.1.1. | съответната СБД за следене може да се изключва, ако нейните възможности за следене са засегнати от ниски нива на горивото в резервоара. По тази причина изключването е разрешено, когато нивото на гориво в резервоара падне под 20 % от номиналния капацитет на резервоара; |
| --- | --- |

3.5.1.1.

съответната СБД за следене може да се изключва, ако нейните възможности за следене са засегнати от ниски нива на горивото в резервоара. По тази причина изключването е разрешено, когато нивото на гориво в резервоара падне под 20 % от номиналния капацитет на резервоара;

| 3.5.1.2. | съответната СБД система за следене може временно да се изключва по време на действието на допълнителната технология за контрол на емисиите, както е описано в точка 5.1.5.1. от настоящото правило; |
| --- | --- |

3.5.1.2.

съответната СБД система за следене може временно да се изключва по време на действието на допълнителната технология за контрол на емисиите, както е описано в точка 5.1.5.1. от настоящото правило;

| 3.5.1.3. | съответната СБД система за наблюдение може временно да се изключва, когато се задействат функционалната безопасност или технология за функциониране в режим на неизправност; |
| --- | --- |

3.5.1.3.

съответната СБД система за наблюдение може временно да се изключва, когато се задействат функционалната безопасност или технология за функциониране в режим на неизправност;

| 3.5.1.4. | за превозни средства, проектирани с възможност за монтиране консумиращи мощност звена, изключването на системите за следене е разрешено, но при условие че изключването стане, когато консумиращото мощност звено е в действие и превозното средство не се управлява; |
| --- | --- |

3.5.1.4.

за превозни средства, проектирани с възможност за монтиране консумиращи мощност звена, изключването на системите за следене е разрешено, но при условие че изключването стане, когато консумиращото мощност звено е в действие и превозното средство не се управлява;

| 3.5.1.5. | съответната СБД за следене може временно да се изключва при периодичната регенерация на системата за контрол на емисиите след двигателя (т.е. филтър за прахови частици, deNOx система или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

съответната СБД за следене може временно да се изключва при периодичната регенерация на системата за контрол на емисиите след двигателя (т.е. филтър за прахови частици, deNOx система или комбиниран филтър за deNOx и прахови частици).

| 3.5.1.6. | съответната СБД за следене може временно да се изключва извън условията за употреба, определени в точка 5.1.5.4. от настоящото правило, когато това изключване може да се обоснове чрез ограничение на възможностите на БД за следене (включително за моделиране). |
| --- | --- |

3.5.1.6.

съответната СБД за следене може временно да се изключва извън условията за употреба, определени в точка 5.1.5.4. от настоящото правило, когато това изключване може да се обоснове чрез ограничение на възможностите на БД за следене (включително за моделиране).

| 3.5.2. | От СБД за следене не се изисква да оценява компоненти при неизправност, ако такава оценка би довела до риск за безопасността или повреда на компонент. |
| --- | --- |

3.5.2.

От СБД за следене не се изисква да оценява компоненти при неизправност, ако такава оценка би довела до риск за безопасността или повреда на компонент.

3.6.   Задействане на индикатора за неизправност (ИН)

| 3.6.1. | СБД трябва да включва индикатор за неизправност, който да е лесен за възприемане от водача на превозното средство. Освен в случая на точка 3.6.3 от настоящото приложение, индикаторът за неизправност (напр. лампа или символ) не се използва за каквато и да е друга цел извън неизправност, свързана с емисиите, освен да сигнализира на водача за аварийно пускане в ход на двигателя или отклонение от установен режим. На съобщения, свързани с безопасността, се дава най-високият приоритет. Индикаторът за неизправност трябва да е видим при всички нормални условия на осветеност. Когато е задействан, той трябва да показва символ в съответствие с ISO 2575 (1) (като лампа на таблото или символ на дисплея на таблото). Превозното средство не трябва да е оборудвано с повече от един ИН с общо предназначение за проблеми, свързани с емисиите. Разрешени са отделни предупредителни информационни съобщения (напр. информация за спирачна система, закопчаване на предпазните колани, налягане на маслото, изисквания по обслужване, или индикация за липса на необходимия реагент за deNOx системата). Използването на червена светлина за ИН е забранено. |
| --- | --- |

3.6.1.

СБД трябва да включва индикатор за неизправност, който да е лесен за възприемане от водача на превозното средство. Освен в случая на точка 3.6.3 от настоящото приложение, индикаторът за неизправност (напр. лампа или символ) не се използва за каквато и да е друга цел извън неизправност, свързана с емисиите, освен да сигнализира на водача за аварийно пускане в ход на двигателя или отклонение от установен режим. На съобщения, свързани с безопасността, се дава най-високият приоритет. Индикаторът за неизправност трябва да е видим при всички нормални условия на осветеност. Когато е задействан, той трябва да показва символ в съответствие с ISO 2575 (1) (като лампа на таблото или символ на дисплея на таблото). Превозното средство не трябва да е оборудвано с повече от един ИН с общо предназначение за проблеми, свързани с емисиите. Разрешени са отделни предупредителни информационни съобщения (напр. информация за спирачна система, закопчаване на предпазните колани, налягане на маслото, изисквания по обслужване, или индикация за липса на необходимия реагент за deNOx системата). Използването на червена светлина за ИН е забранено.

| 3.6.2. | ИН може да се използва за сигнализация на водача, когато трябва да се изпълни спешно обслужване. Тази сигнализация може също така да бъде придружена от съответното съобщение на дисплея на таблото, което да сигнализира за спешно обслужване. |
| --- | --- |

3.6.2.

ИН може да се използва за сигнализация на водача, когато трябва да се изпълни спешно обслужване. Тази сигнализация може също така да бъде придружена от съответното съобщение на дисплея на таблото, което да сигнализира за спешно обслужване.

| 3.6.3. | За технологии, изискващи не само подготвителен цикъл за задействане на ИН, производителят трябва да осигури данни и/или техническа оценка, която съответно да демонстрира, че следящата система е еднакво ефективна и действа своевременно при откриването на влошаване на компонент. Не са приемливи технологии, изискващи средно повече от десет СБД или емисионни изпитвателни цикли за задействане на ИН. |
| --- | --- |

3.6.3.

За технологии, изискващи не само подготвителен цикъл за задействане на ИН, производителят трябва да осигури данни и/или техническа оценка, която съответно да демонстрира, че следящата система е еднакво ефективна и действа своевременно при откриването на влошаване на компонент. Не са приемливи технологии, изискващи средно повече от десет СБД или емисионни изпитвателни цикли за задействане на ИН.

| 3.6.4. | ИН трябва също да се задейства, когато регулаторът на двигателя влезе в режим на действие по подразбиране по отношение на емисиите. ИН трябва също да се задейства и ако СБД не е в състояние да изпълнява основните изисквания за следене, определени в настоящото правило. |
| --- | --- |

3.6.4.

ИН трябва също да се задейства, когато регулаторът на двигателя влезе в режим на действие по подразбиране по отношение на емисиите. ИН трябва също да се задейства и ако СБД не е в състояние да изпълнява основните изисквания за следене, определени в настоящото правило.

| 3.6.5. | Когато има позоваване от настоящата точка, ИН трябва да се задейства и, освен него, трябва да се задейства ясен предупреждаващ режим, напр. мигаща светлина или задействане на символ съобразно ISO 2575 (2) /в допълнение към задействането на ИН. |
| --- | --- |

3.6.5.

Когато има позоваване от настоящата точка, ИН трябва да се задейства и, освен него, трябва да се задейства ясен предупреждаващ режим, напр. мигаща светлина или задействане на символ съобразно ISO 2575 (2) /в допълнение към задействането на ИН.

| 3.6.6. | ИН трябва да се задейства, когато запалването на двигателя е в положение „включено“, преди пускането на двигателя или развъртането му със стартер и се изключва след пускане на двигателя, ако преди това не е установена някаква неизправност. |
| --- | --- |

3.6.6.

ИН трябва да се задейства, когато запалването на двигателя е в положение „включено“, преди пускането на двигателя или развъртането му със стартер и се изключва след пускане на двигателя, ако преди това не е установена някаква неизправност.

3.7.   Съхраняване на кода за повреда

СБД трябва да записва кода или кодовете за грешки, показващи статуса на системата за контрол на емисиите. Код за повреда трябва да се съхранява за всяка открита и потвърдена неизправност, която задейства ИН и която трябва да посочи неизправната система или компонент възможно най-еднозначно. Съхранява се и отделен код, показващ очаквания статус на задействания ИН (напр. ИН получи команда „ВКЛ“, ИН получи команда „ИЗКЛ“).

Трябва да се използват различни кодове за статус за обозначаване на правилно функциониращите системи за контрол на емисиите и тези, за оценката на които е необходимо двигателят да продължава да работи. Ако ИН се задейства поради неизправност или влизане в режим на действие по подразбиране по отношение на емисиите, трябва да се съхрани код за повреда, обозначаващ областта на неизправност. Код за повреда трябва също да се регистрира в случаите, посочени в точки 3.4.1.1 и 3.4.1.3 от настоящото приложение.

| 3.7.1. | Ако следенето е било изключвано за 10 цикъла поради непрекъснатата работа на превозното средство при условия, които съответства т на тези в точка 3.5.1.2. от настоящото приложение, готовността за следене на система може да се постави в статус „готов“, без да е завършено следенето. |
| --- | --- |

3.7.1.

Ако следенето е било изключвано за 10 цикъла поради непрекъснатата работа на превозното средство при условия, които съответства т на тези в точка 3.5.1.2. от настоящото приложение, готовността за следене на система може да се постави в статус „готов“, без да е завършено следенето.

| 3.7.2. | Часовете, през които двигателят е работил с задействан ИН, трябва във всеки момент да са достъпни при поискване чрез серийния порт на стандартния конектор за връзка, съгласно спецификацията, дадена в точка 6.8. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.7.2.

Часовете, през които двигателят е работил с задействан ИН, трябва във всеки момент да са достъпни при поискване чрез серийния порт на стандартния конектор за връзка, съгласно спецификацията, дадена в точка 6.8. от настоящото приложение.

3.8.   Изгасване на ИН

| 3.8.1. | ИН може да се деактивира след три последователни работни последователности или 24 работни часа на двигателя, през които следящата система, отговорна за задействането на ИН, е престанала да открива неизправност, и ако не е открита друга неизправност, която независимо да задейства ИН. |
| --- | --- |

3.8.1.

ИН може да се деактивира след три последователни работни последователности или 24 работни часа на двигателя, през които следящата система, отговорна за задействането на ИН, е престанала да открива неизправност, и ако не е открита друга неизправност, която независимо да задейства ИН.

| 3.8.2. | При задействане на ИН поради липса на реагент за deNOx системата или комбинирания филтър за deNOx –прахови частици, или употреба на реагент извън спецификацията, обявена от производителя, ИН може да се превключи към предишния задействан статус след напълване или замяна на съда за съхранение с реагент с необходимите характеристики. |
| --- | --- |

3.8.2.

При задействане на ИН поради липса на реагент за deNOx системата или комбинирания филтър за deNOx –прахови частици, или употреба на реагент извън спецификацията, обявена от производителя, ИН може да се превключи към предишния задействан статус след напълване или замяна на съда за съхранение с реагент с необходимите характеристики.

| 3.8.3. | В случай на задействане на ИН поради неправилното действие на системата на двигателя по отношение контрола на NOx емисиите или неправилен разход на реагент и дозираща активност, ИН може да се превключи към предишния задействан статус, ако повече не се прилагат условията, дадени в точки 5.5.3., 5.5.4. и 5.5.7. от настоящото правило. |
| --- | --- |

3.8.3.

В случай на задействане на ИН поради неправилното действие на системата на двигателя по отношение контрола на NOx емисиите или неправилен разход на реагент и дозираща активност, ИН може да се превключи към предишния задействан статус, ако повече не се прилагат условията, дадени в точки 5.5.3., 5.5.4. и 5.5.7. от настоящото правило.

3.9.   Изтриване на код за повреда

| 3.9.1 | СБД може да изтрие код за повреда и работните часове на двигателя, както и информация за състоянието на двигателя към даден момент, ако същата повреда не е регистрирана повторно в рамките на поне 40 загряващи цикъла или 100 работни часа на двигателя, което се случи първо, с изключение на случаите по точка 3.9.2. |
| --- | --- |

3.9.1

СБД може да изтрие код за повреда и работните часове на двигателя, както и информация за състоянието на двигателя към даден момент, ако същата повреда не е регистрирана повторно в рамките на поне 40 загряващи цикъла или 100 работни часа на двигателя, което се случи първо, с изключение на случаите по точка 3.9.2.

| 3.9.2 | От 9 ноември 2006 г. за нови типови одобрения и от 1 октомври 2007 г. за всички регистрации, ако се генерира неизтриваем код за повреда съгласно точки 5.5.3. или 5.5.4. от настоящото правило, СБД съхранява запис на кода за повреда и часовете, през които двигателят е работил по време на задействан ИН, за поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя.
  Всеки такъв код за повреда и съответните работни часове на двигателя по време на задействан ИН, трябва да не се изтриват при употреба на какъв да е външен диагностичен или друг уред, съгласно точка 6.8.3. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.9.2

От 9 ноември 2006 г. за нови типови одобрения и от 1 октомври 2007 г. за всички регистрации, ако се генерира неизтриваем код за повреда съгласно точки 5.5.3. или 5.5.4. от настоящото правило, СБД съхранява запис на кода за повреда и часовете, през които двигателят е работил по време на задействан ИН, за поне 400 дни или 9 600 часа работа на двигателя.

Всеки такъв код за повреда и съответните работни часове на двигателя по време на задействан ИН, трябва да не се изтриват при употреба на какъв да е външен диагностичен или друг уред, съгласно точка 6.8.3. от настоящото приложение.

4.   ИЗИСКВАНИЯ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ НА СБД

| 4.1. | За целите на типовото одобрение, СБД се изпитва съгласно процедурите, дадени в допълнение 1 към настоящото приложение.
  Представителен двигател от семейство двигатели (вж. точка 7. от настоящото правило) се използва за демонстрационни изпитвания на СБД или се представя изпитвателният протокол на базовата СБД на СБД семейството двигатели пред органа за типово одобрение, като алтернатива за провеждане на демонстрационно изпитване на СБД. |
| --- | --- |

4.1.

За целите на типовото одобрение, СБД се изпитва съгласно процедурите, дадени в допълнение 1 към настоящото приложение.

Представителен двигател от семейство двигатели (вж. точка 7. от настоящото правило) се използва за демонстрационни изпитвания на СБД или се представя изпитвателният протокол на базовата СБД на СБД семейството двигатели пред органа за типово одобрение, като алтернатива за провеждане на демонстрационно изпитване на СБД.

| 4.1.1. | В случая на СБД етап 1, посочена в точка 3.2., СБД трябва да: |
| --- | --- |

4.1.1.

В случая на СБД етап 1, посочена в точка 3.2., СБД трябва да:

| 4.1.1.1. | да индикира повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над пределните стойности на СБД от таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило; или |
| --- | --- |

4.1.1.1.

да индикира повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над пределните стойности на СБД от таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило; или

| 4.1.1.2. | когато е необходимо, индикира всяка една главна функционална повреда на система за последваща обработка на отработили газове. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

когато е необходимо, индикира всяка една главна функционална повреда на система за последваща обработка на отработили газове.

| 4.1.2. | В случая на СБД етап 2 по точка 3.3, СБД трябва да индикира повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над пределните стойности на СБД от таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило. |
| --- | --- |

4.1.2.

В случая на СБД етап 2 по точка 3.3, СБД трябва да индикира повреда на компонент или система, свързани с емисиите, когато тази повреда води до увеличение на емисиите над пределните стойности на СБД от таблицата в член 5.4.4. от настоящото правило.

| 4.1.3. | В случая на СБД 1 и СБД 2, СБД трябва да индикира липсата на реагент, необходим за работата на системата за последваща обработка на отработили газове. |
| --- | --- |

4.1.3.

В случая на СБД 1 и СБД 2, СБД трябва да индикира липсата на реагент, необходим за работата на системата за последваща обработка на отработили газове.

4.2.   Изисквания за монтаж

| 4.2.1. | Монтажът върху превозно средство на двигател, оборудван със СБД, съответства на следните разпоредби на настоящото приложение по отношение на оборудването на превозното средство:






  a) | разпоредбите на точки 3.6.1, 3.6.2. и 3.6.5 относно ИН и, когато е необходимо, допълнителни предупреждаващи режими; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Монтажът върху превозно средство на двигател, оборудван със СБД, съответства на следните разпоредби на настоящото приложение по отношение на оборудването на превозното средство:

a)

разпоредбите на точки 3.6.1, 3.6.2. и 3.6.5 относно ИН и, когато е необходимо, допълнителни предупреждаващи режими;

| б) | когато е приложимо, разпоредбите на точка 6.8.3.1 относно използването на устройство за бордова диагностика; |
| --- | --- |

б)

когато е приложимо, разпоредбите на точка 6.8.3.1 относно използването на устройство за бордова диагностика;

| в) | разпоредбите на точка 6.8.6. относно свързващия интерфейс. |
| --- | --- |

в)

разпоредбите на точка 6.8.6. относно свързващия интерфейс.

4.3.   Типово одобрение на СБД, съдържаща недостатъци

| 4.3.1. | Производител може да подаде заявление до компетентния орган за типово одобрение на СБД, показваща един или повече недостатъци, които не ѝ позволяват да отговори на специалните изисквания на настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.3.1.

Производител може да подаде заявление до компетентния орган за типово одобрение на СБД, показваща един или повече недостатъци, които не ѝ позволяват да отговори на специалните изисквания на настоящото приложение.

| 4.3.2. | При разглеждане на заявлението компетентният орган решава дали спазването на изискванията на настоящото приложение е изпълнимо или е неразумно това да се очаква.
  Компетентният орган взема под внимание данни на производителя, които подробно описват фактори като (но не без да се ограничават до) техническа изпълнимост, време за осъществяване и производствени цикли, включително постепенното въвеждане и изтегляне на модели на двигатели и програмирани модернизации на компютри до степен, при която получената СБД ще бъде ефективна и ще съответства на изискванията от настоящото правило и че производителят е демонстрирал приемливо равнище на усилия спрямо изискванията на настоящото правило. |
| --- | --- |

4.3.2.

При разглеждане на заявлението компетентният орган решава дали спазването на изискванията на настоящото приложение е изпълнимо или е неразумно това да се очаква.

Компетентният орган взема под внимание данни на производителя, които подробно описват фактори като (но не без да се ограничават до) техническа изпълнимост, време за осъществяване и производствени цикли, включително постепенното въвеждане и изтегляне на модели на двигатели и програмирани модернизации на компютри до степен, при която получената СБД ще бъде ефективна и ще съответства на изискванията от настоящото правило и че производителят е демонстрирал приемливо равнище на усилия спрямо изискванията на настоящото правило.

| 4.3.3. | Компетентният органът не може да приеме заявление за типово одобрение на система, съдържащо недостатъци, ако в нея напълно липсва изискваната диагностична система за следене. |
| --- | --- |

4.3.3.

Компетентният органът не може да приеме заявление за типово одобрение на система, съдържащо недостатъци, ако в нея напълно липсва изискваната диагностична система за следене.

| 4.3.4. | Компетентният органът не може да приеме заявление за типово одобрение на система, съдържаща недостатъци, ако тя не спазва пределните стойности на СБД , дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило. |
| --- | --- |

4.3.4.

Компетентният органът не може да приеме заявление за типово одобрение на система, съдържаща недостатъци, ако тя не спазва пределните стойности на СБД , дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

| 4.3.5. | При определяне реда на недостатъците първо ще се разглеждат недостатъци, отнасящи се до СБД етап 1 във връзка с точки 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 и 3.4.1.1 и до СБД етап 2 във връзка с точки 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 и 3.4.1.1 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.3.5.

При определяне реда на недостатъците първо ще се разглеждат недостатъци, отнасящи се до СБД етап 1 във връзка с точки 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4 и 3.4.1.1 и до СБД етап 2 във връзка с точки 3.3.2.1, 3.3.2.2, 3.3.2.3, 3.3.2.4 и 3.4.1.1 от настоящото приложение.

| 4.3.6. | Преди или по време на одобряване на типа не могат да се одобряват никакви недостатъци във връзка с изискванията на точка 3.2.3. и точка 6, освен подточка 6.8.5. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.3.6.

Преди или по време на одобряване на типа не могат да се одобряват никакви недостатъци във връзка с изискванията на точка 3.2.3. и точка 6, освен подточка 6.8.5. от настоящото приложение.

| 4.3.7. | Период на допустимост на недостатъците |
| --- | --- |

4.3.7.

Период на допустимост на недостатъците

| 4.3.7.1. | Недостатъкът може да се допуска за период от две години след датата на типово одобрение на двигател или превозно средство относно неговия тип двигател, освен ако не се докаже, че за коригиране на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, превишаващ две години. В този случай недостатъкът се допуска за период от не повече от три години. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Недостатъкът може да се допуска за период от две години след датата на типово одобрение на двигател или превозно средство относно неговия тип двигател, освен ако не се докаже, че за коригиране на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, превишаващ две години. В този случай недостатъкът се допуска за период от не повече от три години.

| 4.3.7.2. | Производител може да поиска органът, извършил първоначалното типово одобрение, да приеме впоследствие наличието на недостатък, когато той е открит след първоначалното типово одобрение. В този случай недостатъкът може да се допусне за период от две години след датата на уведомяване на органа за типово одобрение, освен ако не се докаже, че за коригиране на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, превишаващ две години. В този случай недостатъкът се допуска за период от не повече от три години. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

Производител може да поиска органът, извършил първоначалното типово одобрение, да приеме впоследствие наличието на недостатък, когато той е открит след първоначалното типово одобрение. В този случай недостатъкът може да се допусне за период от две години след датата на уведомяване на органа за типово одобрение, освен ако не се докаже, че за коригиране на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, превишаващ две години. В този случай недостатъкът се допуска за период от не повече от три години.

| 4.3.7.3. | Компетентният орган уведомява за своето решение относно заявлението всички компетентни органи на другите държави-членки. |
| --- | --- |

4.3.7.3.

Компетентният орган уведомява за своето решение относно заявлението всички компетентни органи на другите държави-членки.

5.   ДОСТЪП ДО ИНФОРМАЦИЯ ЗА БД

5.1.   Части за подмяна, диагностични инструменти и изпитвателно оборудване

| 5.1.1. | Заявления за типово одобрение или изменение на одобрение се придружават от съответната информация относно СБД. Тези сведения позволяват на производителите на резервни или усъвършенствани компоненти да проектират части, съвместими със СБД, с оглед да се осигури безаварийно действие на системата, подсигуряваща потребителя срещу неизправности. По подобен начин тази информация позволява на производителите на диагностични уреди и изпитвателно оборудване да произведат уреди и оборудване, осигуряващи ефективна и точна диагностика на системите за контрол на емисиите. |
| --- | --- |

5.1.1.

Заявления за типово одобрение или изменение на одобрение се придружават от съответната информация относно СБД. Тези сведения позволяват на производителите на резервни или усъвършенствани компоненти да проектират части, съвместими със СБД, с оглед да се осигури безаварийно действие на системата, подсигуряваща потребителя срещу неизправности. По подобен начин тази информация позволява на производителите на диагностични уреди и изпитвателно оборудване да произведат уреди и оборудване, осигуряващи ефективна и точна диагностика на системите за контрол на емисиите.

| 5.1.2. | При поискване компетентните органи за типово одобрение предоставят допълнение 1 към сертификата за типово одобрение, съдържащо съответната информация за СБД, определена в допълнение 2 към приложение 6 към настоящото правило на разположение на всеки заинтересуван производител на части, уреди за диагностика или изпитвателно оборудване, при равни условия. |
| --- | --- |

5.1.2.

При поискване компетентните органи за типово одобрение предоставят допълнение 1 към сертификата за типово одобрение, съдържащо съответната информация за СБД, определена в допълнение 2 към приложение 6 към настоящото правило на разположение на всеки заинтересуван производител на части, уреди за диагностика или изпитвателно оборудване, при равни условия.

| 5.1.2.1. | В случая на резервни или ремонтни части информация може да се иска само за части, които са предмет на типово одобрение, или за части, които са част от система, предмет на типово одобрение. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

В случая на резервни или ремонтни части информация може да се иска само за части, които са предмет на типово одобрение, или за части, които са част от система, предмет на типово одобрение.

| 5.1.2.2. | Заявлението за информация трябва да определя точната спецификация на типа на двигателя от семейството двигатели, за който се иска информация. Тя трябва да потвърди, че исканата информация ще послужи за проектирането на резервни или усъвършенствани части или компоненти, на уреди за диагностика или на оборудване за изпитване. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Заявлението за информация трябва да определя точната спецификация на типа на двигателя от семейството двигатели, за който се иска информация. Тя трябва да потвърди, че исканата информация ще послужи за проектирането на резервни или усъвършенствани части или компоненти, на уреди за диагностика или на оборудване за изпитване.

5.2   Информация за ремонт

| 5.2.1. | Не по-късно от три месеца, след като производителят е предоставил на всеки упълномощен търговец или сервиз в рамките на страните по Спогодбата информация за ремонт, производителят предоставя тази информация на разположение на всички (включително всички последващи изменения и приложения) срещу достъпна и разумна цена, при равни условия. |
| --- | --- |

5.2.1.

Не по-късно от три месеца, след като производителят е предоставил на всеки упълномощен търговец или сервиз в рамките на страните по Спогодбата информация за ремонт, производителят предоставя тази информация на разположение на всички (включително всички последващи изменения и приложения) срещу достъпна и разумна цена, при равни условия.

| 5.2.2. | Производителят предоставя също така на разположение, когато е необходимо срещу заплащане, техническата информация, необходима за ремонта или обслужването на моторните превозни средства, освен ако тази информацията не е предмет на авторско право или представлява съществено, тайно ноу-хау, което е определено в подходяща форма; в този случай необходимата техническа информация не трябва да се отказва неправомерно.
  Право на такава информация има всяко лице, заето с обслужване или ремонт, пътна помощ, проверка или изпитване на превозни средства, или в производството или продажба на резервни или усъвършенствани части, на уреди за диагностика и на изпитвателно оборудване. |
| --- | --- |

5.2.2.

Производителят предоставя също така на разположение, когато е необходимо срещу заплащане, техническата информация, необходима за ремонта или обслужването на моторните превозни средства, освен ако тази информацията не е предмет на авторско право или представлява съществено, тайно ноу-хау, което е определено в подходяща форма; в този случай необходимата техническа информация не трябва да се отказва неправомерно.

Право на такава информация има всяко лице, заето с обслужване или ремонт, пътна помощ, проверка или изпитване на превозни средства, или в производството или продажба на резервни или усъвършенствани части, на уреди за диагностика и на изпитвателно оборудване.

| 5.2.3. | При неспазване на настоящата разпоредба органът за типово одобрение взема необходимите мерки в съответствие с предвидената процедура за типово одобрение и експлоатационен контрол, за да осигури наличието на информация за извършване на ремонт. |
| --- | --- |

5.2.3.

При неспазване на настоящата разпоредба органът за типово одобрение взема необходимите мерки в съответствие с предвидената процедура за типово одобрение и експлоатационен контрол, за да осигури наличието на информация за извършване на ремонт.

6.   ДИАГНОСТИЧНИ СИГНАЛИ

| 6.1. | При установяване на първата неизправност на компонент или на система, наличните данни за състоянието на двигателя „към дадения момент“ трябва да се въведат в компютърната памет. Съхранените условия за двигателя трябва да включват, но да не се ограничават до, изчислената стойност за натоварване, честотата на въртене на двигателя, температурата на охлаждащата течност, налягането във смукателния колектор (ако е налично) и кода за повреда, който е предизвикал съхранението на данните. При въвеждане в компютърната памет на данни за състоянието на двигателя „към дадения момент“, производителят трябва да избере най-подходящата комбинация от условия, която благоприятства извършването на ефективен ремонт. |
| --- | --- |

6.1.

При установяване на първата неизправност на компонент или на система, наличните данни за състоянието на двигателя „към дадения момент“ трябва да се въведат в компютърната памет. Съхранените условия за двигателя трябва да включват, но да не се ограничават до, изчислената стойност за натоварване, честотата на въртене на двигателя, температурата на охлаждащата течност, налягането във смукателния колектор (ако е налично) и кода за повреда, който е предизвикал съхранението на данните. При въвеждане в компютърната памет на данни за състоянието на двигателя „към дадения момент“, производителят трябва да избере най-подходящата комбинация от условия, която благоприятства извършването на ефективен ремонт.

| 6.2. | Необходими са данните само за едно състояние. Производителят може да реши да въвежда допълнителни състояния при условие, че поне необходимото състояние може да се чете от генерично четящо устройство, което отговаря на изискванията по точки 6.8.3. и 6.8.4. Ако се изтрие кодът за повреда, предизвиквал съхраняване на условията, в съответствие с изискванията по точка 3.9. от настоящото приложение, съхранените условия за двигателя също могат да се изтрият. |
| --- | --- |

6.2.

Необходими са данните само за едно състояние. Производителят може да реши да въвежда допълнителни състояния при условие, че поне необходимото състояние може да се чете от генерично четящо устройство, което отговаря на изискванията по точки 6.8.3. и 6.8.4. Ако се изтрие кодът за повреда, предизвиквал съхраняване на условията, в съответствие с изискванията по точка 3.9. от настоящото приложение, съхранените условия за двигателя също могат да се изтрият.

| 6.3. | При поискване трябва да се подават следните допълнителни сигнали, освен изискваните данни за състоянието към даден момент, с помощта на серийния порт на стандартизирания съединителен конектор за данни, при условие че тези са налице в бордовия компютър или могат да се определят въз основа на наличната информация: диагностични кодове за проблеми, температура на охлаждащата течност за двигателя, синхронизиране на системата за впръскване, температура на входящия въздух, налягане в смукателния колектор, дебит на въздух, честота на въртене на двигателя, стойност от датчика за положението на дроселната клапа, изчислена стойност за натоварването, скорост на превозното средство и налягане на горивото;
  Сигналите трябва да бъдат в стандартни единици на основа спецификацията, дадена в точка 6.8. Действителните сигнали трябва да са ясно определени, отделно от стойностите по подразбиране или от сигналите при функциониране в режим на неизправност. |
| --- | --- |

6.3.

При поискване трябва да се подават следните допълнителни сигнали, освен изискваните данни за състоянието към даден момент, с помощта на серийния порт на стандартизирания съединителен конектор за данни, при условие че тези са налице в бордовия компютър или могат да се определят въз основа на наличната информация: диагностични кодове за проблеми, температура на охлаждащата течност за двигателя, синхронизиране на системата за впръскване, температура на входящия въздух, налягане в смукателния колектор, дебит на въздух, честота на въртене на двигателя, стойност от датчика за положението на дроселната клапа, изчислена стойност за натоварването, скорост на превозното средство и налягане на горивото;

Сигналите трябва да бъдат в стандартни единици на основа спецификацията, дадена в точка 6.8. Действителните сигнали трябва да са ясно определени, отделно от стойностите по подразбиране или от сигналите при функциониране в режим на неизправност.

| 6.4. | За всички системи за контрол на емисиите, за които са проведени отделни бордови проверки за оценка, отделните кодове за състояния или готовност трябва да се съхранят в компютърната памет, за да се определят правилно функциониращите системи за контрол на емисии и тези системи контрол на емисии, които изискват по-нататъшна работа на превозното средство за извършване на правилна диагностична оценка. Кодът за готовността не се съхранява за онези уреди за следене, които могат да се считат за постоянно работещи. Кодовете за готовност никога не се задават на статус „неготов“ при „ключ — вкл“ или „ключ — изкл“. Преднамереното задаване на кодовете за готовност на статус „неготов“ по време на обслужващи процедури трябва да се прилага към всички такива кодове вместо само към индивидуални кодове. |
| --- | --- |

6.4.

За всички системи за контрол на емисиите, за които са проведени отделни бордови проверки за оценка, отделните кодове за състояния или готовност трябва да се съхранят в компютърната памет, за да се определят правилно функциониращите системи за контрол на емисии и тези системи контрол на емисии, които изискват по-нататъшна работа на превозното средство за извършване на правилна диагностична оценка. Кодът за готовността не се съхранява за онези уреди за следене, които могат да се считат за постоянно работещи. Кодовете за готовност никога не се задават на статус „неготов“ при „ключ — вкл“ или „ключ — изкл“. Преднамереното задаване на кодовете за готовност на статус „неготов“ по време на обслужващи процедури трябва да се прилага към всички такива кодове вместо само към индивидуални кодове.

| 6.5. | Изискванията за БД, спрямо които е сертифицирано превозното средство (т.е. етап 1 БД или етап 2 БД) и главните системи за контрол на емисиите, следени от СБД, съгласно точка 6.8.4, трябва да са достъпни през серийния порт за данни на стандартизирания конектор за данни съгласно спецификациите, дадени в точка 6.8. |
| --- | --- |

6.5.

Изискванията за БД, спрямо които е сертифицирано превозното средство (т.е. етап 1 БД или етап 2 БД) и главните системи за контрол на емисиите, следени от СБД, съгласно точка 6.8.4, трябва да са достъпни през серийния порт за данни на стандартизирания конектор за данни съгласно спецификациите, дадени в точка 6.8.

| 6.6. | Софтуерният калибровъчен идентификационен номер, указан в приложения 1 и 2А към настоящото правило, трябва да е достъпен чрез серийния порт на стандартизирания съединител за диагностика. Софтуерният калибровъчен идентификационен номер се дава в стандартизиран формат. |
| --- | --- |

6.6.

Софтуерният калибровъчен идентификационен номер, указан в приложения 1 и 2А към настоящото правило, трябва да е достъпен чрез серийния порт на стандартизирания съединител за диагностика. Софтуерният калибровъчен идентификационен номер се дава в стандартизиран формат.

| 6.7. | Идентификационният номер на превозното средство (VIN) се предоставя чрез серийния порт на стандартизирания съединител за диагностика. VIN номерът се дава в стандартизиран формат. |
| --- | --- |

6.7.

Идентификационният номер на превозното средство (VIN) се предоставя чрез серийния порт на стандартизирания съединител за диагностика. VIN номерът се дава в стандартизиран формат.

| 6.8. | Системата за диагностика за контрол на емисиите осигурява стандартизиран или неограничен достъп и съответства на ISO 15765 или SAE J1939, както е определено в следните точки (3). |
| --- | --- |

6.8.

Системата за диагностика за контрол на емисиите осигурява стандартизиран или неограничен достъп и съответства на ISO 15765 или SAE J1939, както е определено в следните точки (3).

| 6.8.1. | Избраният стандарт ISO 15765 или SAE J1939 се използва последователно във всяка от точки 6.8.2. до 6.8.5. |
| --- | --- |

6.8.1.

Избраният стандарт ISO 15765 или SAE J1939 се използва последователно във всяка от точки 6.8.2. до 6.8.5.

| 6.8.2. | Комуникационната бордова — извънбордова връзка трябва да съответства на ISO 15765-4 или на аналогичните клаузи на серията стандарти SAE J1939. |
| --- | --- |

6.8.2.

Комуникационната бордова — извънбордова връзка трябва да съответства на ISO 15765-4 или на аналогичните клаузи на серията стандарти SAE J1939.

| 6.8.3. | Изпитвателното оборудване и уредите за диагностика, които трябва да комуникират със СБД, трябва да отговарят или да превишават спецификацията, дадена в ISO 15031-4 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1. |
| --- | --- |

6.8.3.

Изпитвателното оборудване и уредите за диагностика, които трябва да комуникират със СБД, трябва да отговарят или да превишават спецификацията, дадена в ISO 15031-4 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1.

| 6.8.3.1. | Използването на бордово диагностично устройство, като например видеодисплей върху таблото, за улесняване достъпа до информация от БД, е разрешено, но то е в допълнение към включване на достъп до информация от БД чрез стандартния съединител за диагностика. |
| --- | --- |

6.8.3.1.

Използването на бордово диагностично устройство, като например видеодисплей върху таблото, за улесняване достъпа до информация от БД, е разрешено, но то е в допълнение към включване на достъп до информация от БД чрез стандартния съединител за диагностика.

| 6.8.4. | Диагностичните данни (както са посочени в настоящата точка) и двупосочната контролна информация трябва да се дават във формата и единиците, описани в ISO 15031-5 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1 и трябва да са достъпни чрез уред за диагностика, който отговаря на изискванията на ISO 15031-4 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1.
  Производителят предоставя на националния орган за стандартизация диагностични данни, свързани с емисии, напр. данни за идентификация на параметър (PID), данни за идентификация на уреда за следене на СБД, данни за идентификация на изпитване, които не са посочени в ISO 150315, но са свързани с настоящото правило. |
| --- | --- |

6.8.4.

Диагностичните данни (както са посочени в настоящата точка) и двупосочната контролна информация трябва да се дават във формата и единиците, описани в ISO 15031-5 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1 и трябва да са достъпни чрез уред за диагностика, който отговаря на изискванията на ISO 15031-4 или SAE J1939-73, точка 5.2.2.1.

Производителят предоставя на националния орган за стандартизация диагностични данни, свързани с емисии, напр. данни за идентификация на параметър (PID), данни за идентификация на уреда за следене на СБД, данни за идентификация на изпитване, които не са посочени в ISO 150315, но са свързани с настоящото правило.

| 6.8.5. | Когато е регистрирана повреда, производителят трябва да определи повредата чрез най-подходящия код за повреда, съответстващ на дадените в точка 6.3. от ISO 15031-6, която се отнася до диагностични кодове за повреда на системата, свързана с емисии. Ако това е невъзможно, производителят може да използва диагностичните кодове за неизправности, посочени в точки 5.3 и 5.6. на стандарта ISO DIS 15031-6. Достъпът до кодовете за повреда трябва да е възможен с помощта на стандартно диагностично оборудване, което отговаря на изискванията по точка 6.5.3.2. настоящото приложение.
  Производителят предоставя на националния орган за стандартизация диагностични данни, свързани с емисии, напр. данни за идентификация на параметър (PID), данни за идентификация на уреда за следене на СБД, данни за идентификация на изпитване, които не са посочени в ISO 15031-5, но са свързани с настоящото правило.
  Като алтернатива производителят може да идентифицира повредата, като използва най-подходящия код за повреда в съответствие с тези, дадени в SAE J2012 или в SAE J1939-73. |
| --- | --- |

6.8.5.

Когато е регистрирана повреда, производителят трябва да определи повредата чрез най-подходящия код за повреда, съответстващ на дадените в точка 6.3. от ISO 15031-6, която се отнася до диагностични кодове за повреда на системата, свързана с емисии. Ако това е невъзможно, производителят може да използва диагностичните кодове за неизправности, посочени в точки 5.3 и 5.6. на стандарта ISO DIS 15031-6. Достъпът до кодовете за повреда трябва да е възможен с помощта на стандартно диагностично оборудване, което отговаря на изискванията по точка 6.5.3.2. настоящото приложение.

Производителят предоставя на националния орган за стандартизация диагностични данни, свързани с емисии, напр. данни за идентификация на параметър (PID), данни за идентификация на уреда за следене на СБД, данни за идентификация на изпитване, които не са посочени в ISO 15031-5, но са свързани с настоящото правило.

Като алтернатива производителят може да идентифицира повредата, като използва най-подходящия код за повреда в съответствие с тези, дадени в SAE J2012 или в SAE J1939-73.

| 6.8.6. | Интерфейсът за връзка между превозното средство и диагностичния стенд трябва да е стандартизиран и да отговаря на всички изисквания на ISO 150313 или SAE J1939-13.
  В случая на превозни средства категория N2, N3, M2, и M3 като алтернатива на местоположението на конектора, описано в горните стандарти и при условие, че са спазени всички други изисквания на ISO 15031-3, конекторът може да се разположи в подходяща позиция отстрани до мястото на водача, включително на пода на купето. В този случай конекторът трябва да е достъпен за човек, застанал отвън на превозното средство и да не ограничава достъпа до мястото на водача.
  Мястото за монтаж трябва да е одобрено от органа за типово одобрение: то трябва да е леснодостъпно за обслужващия персонал, но трябва да е защитено срещу случайни повреди, възникващи при нормални условия на работа. |
| --- | --- |

6.8.6.

Интерфейсът за връзка между превозното средство и диагностичния стенд трябва да е стандартизиран и да отговаря на всички изисквания на ISO 150313 или SAE J1939-13.

В случая на превозни средства категория N2, N3, M2, и M3 като алтернатива на местоположението на конектора, описано в горните стандарти и при условие, че са спазени всички други изисквания на ISO 15031-3, конекторът може да се разположи в подходяща позиция отстрани до мястото на водача, включително на пода на купето. В този случай конекторът трябва да е достъпен за човек, застанал отвън на превозното средство и да не ограничава достъпа до мястото на водача.

Мястото за монтаж трябва да е одобрено от органа за типово одобрение: то трябва да е леснодостъпно за обслужващия персонал, но трябва да е защитено срещу случайни повреди, възникващи при нормални условия на работа.

---

(1)  Номер на символа: F01 or F22.

(2)  Номер на символа: F24.

(3)  Използването на бъдещия ISO единичен протоколен стандарт (ISO/PAS 27145), разработен за световно техническо регулиране на СБД за тежък режим на работа, следва да се счита, като удовлетворяващо съответните изисквания от точка 6.

Допълнение 1

Изпитвания за одобрение на система за бордова диагностика (СБД)

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

Настоящото допълнение описва процедурата за проверка на функционирането на системата за бордова диагностика (СБД), монтирана на двигателя, чрез симулиране на повреда на съответни системи, свързани с емисии, в управлението на двигателя или системата за контрол на емисиите. Настоящото допълнение описва също процедурите за определяне на износоустойчивостта на системите за бордова диагностика.

1.1.   Влошени компоненти/системи

За да се демонстрира ефективното следене на система или компонент за контрол на емисиите, повредата в които може да доведе до емисии в изпускателна тръба, които превишават пределните стойности на БД за емисии, производителят трябва да предостави на разположение влошените компоненти и/или електрически устройства, които да се използват за симулиране на повреди.

Такива влошени компоненти или устройства не трябва да пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата на точка 5.4.4. от настоящото правило, с повече от 20 %.

В случая на типово одобрение на СБД, в съответствие с точка 5.4.1. от настоящото правило, емисиите се измерват чрез ESC изпитвателен цикъл (вж. допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило). В случая на типово одобрение на СБД съгласно точка 5.4.2. от настоящото правило, емисиите се измерват чрез ETC изпитвателен цикъл (вж. допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило).

| 1.1.1. | Ако е установено, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че не е възможно сравнение с пределните стойности на БД за емисии(напр. тъй като не са спазени статистическите условия за обявяване на ЕТС изпитването за действително), повредата на този компонент или устройство може да се счита за квалифицирана съгласно спогодбата с органа за типово одобрение, на основа техническа аргументация, осигурена от производителя. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ако е установено, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че не е възможно сравнение с пределните стойности на БД за емисии(напр. тъй като не са спазени статистическите условия за обявяване на ЕТС изпитването за действително), повредата на този компонент или устройство може да се счита за квалифицирана съгласно спогодбата с органа за типово одобрение, на основа техническа аргументация, осигурена от производителя.

| 1.1.2. | В случай, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че кривата на пълното натоварване (както е определена при правилно работещ двигател) не може (дори частично) да бъде достигната при изпитването, влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани съгласно спогодбата с органа за типово одобрение, на основа техническа аргументация, осигурена от производителя. |
| --- | --- |

1.1.2.

В случай, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че кривата на пълното натоварване (както е определена при правилно работещ двигател) не може (дори частично) да бъде достигната при изпитването, влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани съгласно спогодбата с органа за типово одобрение, на основа техническа аргументация, осигурена от производителя.

| 1.1.3. | Използването на влошени компоненти или устройства, които пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило с не повече от 20 %, може да не се изисква в някои много специфични случаи (напр., ако се задейства режим на неизправност, ако двигателят не може да направи никакво изпитване, или при EGR изпитване, ако блокират клапани, и т.н.). Това изключение се документира от производителя. То предмет на съгласие, дадено от техническата служба. |
| --- | --- |

1.1.3.

Използването на влошени компоненти или устройства, които пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило с не повече от 20 %, може да не се изисква в някои много специфични случаи (напр., ако се задейства режим на неизправност, ако двигателят не може да направи никакво изпитване, или при EGR изпитване, ако блокират клапани, и т.н.). Това изключение се документира от производителя. То предмет на съгласие, дадено от техническата служба.

1.2.   Принцип на изпитване

Когато двигателят се изпитва с монтиран влошен компонент или устройство, СБД се одобрява, ако ИН се задейства. СБД системата също така се одобрява, ако ИН се задейства под пределните стойности на БД.

Използването на влошени компоненти или устройства, които пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило с не повече от 20 %, не се изисква в специфични случаи на повреда, описани в точки 6.3.1.6. и 6.3.1.7 на настоящото приложение, и също така при следенето за главна функционална повреда.

| 1.2.1. | Използването на влошени компоненти или устройства, които пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило с не повече от 20 %, може да не се изисква в някои много специфични случаи (напр., ако се задейства режим на работа при неизправност, ако двигателят не може да направи никакво изпитване, или при EGR , ако блокират клапани, и т.н.). Това изключение се документира от производителя. То е предмет на съгласие, дадено от техническата служба. |
| --- | --- |

1.2.1.

Използването на влошени компоненти или устройства, които пораждат емисии, превишаващи пределните стойности на БД за емисии, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило с не повече от 20 %, може да не се изисква в някои много специфични случаи (напр., ако се задейства режим на работа при неизправност, ако двигателят не може да направи никакво изпитване, или при EGR , ако блокират клапани, и т.н.). Това изключение се документира от производителя. То е предмет на съгласие, дадено от техническата служба.

2.   ОПИСАНИЕ НА ИЗПИТВАНЕТО

| 2.1. | Изпитването на системи за бордова диагностика се състои от следните етапи:






  a) | симулиране на неизправност на компонент от управлението на двигателя или на системата за контрол на емисии, както е описано в точка 1.1. от настоящото допълнение; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Изпитването на системи за бордова диагностика се състои от следните етапи:

a)

симулиране на неизправност на компонент от управлението на двигателя или на системата за контрол на емисии, както е описано в точка 1.1. от настоящото допълнение;

| б) | подготовка на СБД със симулиране на неизправност по време на подготвителния цикъл, определен в точка 6.2.; |
| --- | --- |

б)

подготовка на СБД със симулиране на неизправност по време на подготвителния цикъл, определен в точка 6.2.;

| в) | задействане на двигателя със симулиране на неизправност по време на изпитвателния цикъл на БД, посочен в точка 6.1.; |
| --- | --- |

в)

задействане на двигателя със симулиране на неизправност по време на изпитвателния цикъл на БД, посочен в точка 6.1.;

| г) | определяне дали СБД реагира на симулираната неизправност и дали дава индикация за неизправността по подходящ начин. |
| --- | --- |

г)

определяне дали СБД реагира на симулираната неизправност и дали дава индикация за неизправността по подходящ начин.

| 2.1.1. | Ако работата (напр. кривата на мощността) на двигателя се повлияе от неизправността, изпитвателният цикъл на БД остава съкратена версия на ESC изпитвателния цикъл, използван за оценка на емисиите отработили газове от двигателя без тази неизправност. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ако работата (напр. кривата на мощността) на двигателя се повлияе от неизправността, изпитвателният цикъл на БД остава съкратена версия на ESC изпитвателния цикъл, използван за оценка на емисиите отработили газове от двигателя без тази неизправност.

| 2.2. | Алтернативно, по искане на производителя може да се направи електронна симулация на неизправност в един или повече компоненти съгласно изискванията на точка 6 от настоящото допълнение. |
| --- | --- |

2.2.

Алтернативно, по искане на производителя може да се направи електронна симулация на неизправност в един или повече компоненти съгласно изискванията на точка 6 от настоящото допълнение.

| 2.3. | Производителите могат да поискат това следене да се извърши извън изпитвателния цикъл на БД, посочен в точка 6.1., ако могат да демонстрират на компетентния орган, че следенето по време на условията, срещащи се при изпитвателния цикъл на БД, налага ограничени условия на следене, когато превозното средство е в експлоатация. |
| --- | --- |

2.3.

Производителите могат да поискат това следене да се извърши извън изпитвателния цикъл на БД, посочен в точка 6.1., ако могат да демонстрират на компетентния орган, че следенето по време на условията, срещащи се при изпитвателния цикъл на БД, налага ограничени условия на следене, когато превозното средство е в експлоатация.

3.   ИЗПИТВАН ДВИГАТЕЛ И ГОРИВО

3.1.   Двигател

Изпитваният двигател трябва да съответства на спецификацията, залегнала в приложение 1 към настоящото правило.

3.2.   Гориво

За изпитване се използва подходящо еталонно гориво, описано в приложение 5 към настоящото правило.

4.   УСЛОВИЯ НА ИЗПИТВАНЕТО

Изпитвателните условия трябва да отговарят на изискванията за изпитване на емисии, описани в настоящото правило.

5.   ИЗПИТВАТЕЛНО ОБОРУДВАНЕ

Динамометричният стенд за изпитване на двигателя трябва да отговаря на изискванията на приложение 4А към настоящото правило.

6.   ИЗПИТВАТЕЛЕН ЦИКЪЛ НА БД

| 6.1. | Изпитвателният цикъл на БД е единичен съкратен ESC изпитвателен цикъл. Индивидуалните режими се изпълняват в същата последователност, както при ESC цикъла, определен в точка 2.7.1 от допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило.
  Двигателят трябва да работи не повече от 60 секунди при всеки режим, като завърши промените в честотата на въртене и натоварването през първите 20 секунди. Определената честота на въртене се поддържа в рамките на ± 50 min-1 и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при всяка честота на въртене.
  Не се изисква измерване на емисиите отработили газове по време на изпитателния цикъл на БД. |
| --- | --- |

6.1.

Изпитвателният цикъл на БД е единичен съкратен ESC изпитвателен цикъл. Индивидуалните режими се изпълняват в същата последователност, както при ESC цикъла, определен в точка 2.7.1 от допълнение 1 към приложение 4А към настоящото правило.

Двигателят трябва да работи не повече от 60 секунди при всеки режим, като завърши промените в честотата на въртене и натоварването през първите 20 секунди. Определената честота на въртене се поддържа в рамките на ± 50 min-1 и определеният въртящ момент се поддържа в рамките на ± 2 % от максималния въртящ момент при всяка честота на въртене.

Не се изисква измерване на емисиите отработили газове по време на изпитателния цикъл на БД.

6.2.   Подготвителен цикъл

| 6.2.1. | След въвеждане на един от режимите за повреда, дадени в точка 6.3. двигателят и неговата СБД се подготвят чрез подготвителния цикъл. |
| --- | --- |

6.2.1.

След въвеждане на един от режимите за повреда, дадени в точка 6.3. двигателят и неговата СБД се подготвят чрез подготвителния цикъл.

| 6.2.2. | По искане на производителя и със съгласието на органа за типово одобрение може да се използват алтернативен брой последователни изпитвателни цикли на БД, но не повече от девет. |
| --- | --- |

6.2.2.

По искане на производителя и със съгласието на органа за типово одобрение може да се използват алтернативен брой последователни изпитвателни цикли на БД, но не повече от девет.

6.3.   Изпитване на СБД

| 6.3.1. | Дизелови двигатели и превозни средства, оборудвани с дизелов двигател |
| --- | --- |

6.3.1.

Дизелови двигатели и превозни средства, оборудвани с дизелов двигател

| 6.3.1.1. | След подготовка, съгласно точка 6.2., изпитваният двигател се пуска да работи в изпитвателен цикъл на БД, описан в точка 6.1. от настоящото допълнение. ИН трябва да се задейства преди края на това изпитване при всяко от условията, дадени в точки 6.3.1.2 до 6.3.1.7. Техническата служба може да замени тези изисквания с други в съответствие с точка 6.3.1.7. За целите на типово одобрение общият брой повреди, предмет на изпитването, в случай на различни системи или компоненти не трябва да превишава четири.
  Ако изпитването се извършва с цел типово одобрение на СБД семейство двигатели, състояща се от двигатели, които не принадлежат на същото семейство, органът за типово одобрение увеличава броя на повредите, предмет на изпитвания, до най-много четири пъти броя на семействата двигатели, които участват в СБД семейството. Органът за типово одобрение може да реши да съкрати изпитването по всяко време преди достигане на този максимален брой изпитвания за повреда. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

След подготовка, съгласно точка 6.2., изпитваният двигател се пуска да работи в изпитвателен цикъл на БД, описан в точка 6.1. от настоящото допълнение. ИН трябва да се задейства преди края на това изпитване при всяко от условията, дадени в точки 6.3.1.2 до 6.3.1.7. Техническата служба може да замени тези изисквания с други в съответствие с точка 6.3.1.7. За целите на типово одобрение общият брой повреди, предмет на изпитването, в случай на различни системи или компоненти не трябва да превишава четири.

Ако изпитването се извършва с цел типово одобрение на СБД семейство двигатели, състояща се от двигатели, които не принадлежат на същото семейство, органът за типово одобрение увеличава броя на повредите, предмет на изпитвания, до най-много четири пъти броя на семействата двигатели, които участват в СБД семейството. Органът за типово одобрение може да реши да съкрати изпитването по всяко време преди достигане на този максимален брой изпитвания за повреда.

| 6.3.1.2. | При замяна на който и да било катализатор с влошен или дефектен катализатор или електронно симулиране на такава повреда, когато катализаторът е монтиран в отделен корпус, който може да е или да не е част от deNOx системата или филтъра за прахови частици за дизелов двигател. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

При замяна на който и да било катализатор с влошен или дефектен катализатор или електронно симулиране на такава повреда, когато катализаторът е монтиран в отделен корпус, който може да е или да не е част от deNOx системата или филтъра за прахови частици за дизелов двигател.

| 6.3.1.3. | При замяна на deNOx система, когато е монтирана, (включително датчици, които са неразделна част на системата) с влошена или дефектна deNOx система или електронно симулиране на влошена или дефектна deNOx система, която води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за Nox, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.
  В случай, че двигателят се одобрява съгласно точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на deNOx системата определя ИН да светне при кое да е от следните условия:






  a) | пълно отстраняване на системата или замяната на системата с фалшива система; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.

При замяна на deNOx система, когато е монтирана, (включително датчици, които са неразделна част на системата) с влошена или дефектна deNOx система или електронно симулиране на влошена или дефектна deNOx система, която води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за Nox, посочени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

В случай, че двигателят се одобрява съгласно точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на deNOx системата определя ИН да светне при кое да е от следните условия:

a)

пълно отстраняване на системата или замяната на системата с фалшива система;

| б) | липса на необходим реагент за deNOx система; |
| --- | --- |

б)

липса на необходим реагент за deNOx система;

| в) | електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на deNOx системата, включително, когато е приложимо, системата за нагряване на реагента; |
| --- | --- |

в)

електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на deNOx системата, включително, когато е приложимо, системата за нагряване на реагента;

| г) | повреда на дозиращата система за реагент (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на deNOx системата; |
| --- | --- |

г)

повреда на дозиращата система за реагент (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на deNOx системата;

| д) | главна авария на системата. |
| --- | --- |

д)

главна авария на системата.

| 6.3.1.4. | При пълно отстраняване на филтъра за прахови частици, когато такъв филтър е монтиран, или замяна на филтъра за прахови частици с дефектен филтър за прахови частици, което води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за прахови частици, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.
  В случай, че двигателят се одобрява съгласно точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на филтъра за прахови частици определя ИН да светне при кое да е от следните условия:






  a) | пълно отстраняване на филтъра за прахови частици или замяната на системата с фалшива система; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4.

При пълно отстраняване на филтъра за прахови частици, когато такъв филтър е монтиран, или замяна на филтъра за прахови частици с дефектен филтър за прахови частици, което води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за прахови частици, дадени в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

В случай, че двигателят се одобрява съгласно точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на филтъра за прахови частици определя ИН да светне при кое да е от следните условия:

a)

пълно отстраняване на филтъра за прахови частици или замяната на системата с фалшива система;

| б) | значително стопяване на веществото на филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

б)

значително стопяване на веществото на филтъра за прахови частици;

| в) | значително напукване на веществото на филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

в)

значително напукване на веществото на филтъра за прахови частици;

| г) | електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

г)

електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на филтъра за прахови частици;

| д) | повреда, когато е приложимо, на дозиращата система за реагент (напр. задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на филтъра за прахови частици; |
| --- | --- |

д)

повреда, когато е приложимо, на дозиращата система за реагент (напр. задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на филтъра за прахови частици;

| е) | задръстен филтър за прахови частици, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя. |
| --- | --- |

е)

задръстен филтър за прахови частици, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя.

| 6.3.1.5. | Замяна на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтирана, (включително всички датчици, които са неразделна част от устройството) с влошена или дефектна система или електронно симулиране на влошена или дефектна система, което води до емисии, превишаващи пределните стойности на БД за NOx и прахови частици в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.
  В случай, че двигателят се одобрява в съответствие с точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици определя ИН светва при кое да е от следните условия:






  a) | пълно отстраняване на системата или замяната на системата с фалшива система; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5.

Замяна на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, когато е монтирана, (включително всички датчици, които са неразделна част от устройството) с влошена или дефектна система или електронно симулиране на влошена или дефектна система, което води до емисии, превишаващи пределните стойности на БД за NOx и прахови частици в таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

В случай, че двигателят се одобрява в съответствие с точка 5.4.1. от настоящото правило във връзка със следене за главна функционална повреда, изпитването на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици определя ИН светва при кое да е от следните условия:

a)

пълно отстраняване на системата или замяната на системата с фалшива система;

| б) | липса на необходим реагент за системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици; |
| --- | --- |

б)

липса на необходим реагент за системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици;

| в) | електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, включително, когато е приложимо, системата за нагряване на реагента; |
| --- | --- |

в)

електрическа повреда на компонент (напр. датчици и изпълнителни механизми, дозиращ контролен блок) на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици, включително, когато е приложимо, системата за нагряване на реагента;

| г) | повреда на дозиращата система за реагент (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици; |
| --- | --- |

г)

повреда на дозиращата система за реагент (напр. липса на подаване на въздух, задръстена дюза, повреда на дозираща помпа) на системата комбиниран филтър за deNOx и прахови частици;

| д) | главна авария на NOx филтърната система; |
| --- | --- |

д)

главна авария на NOx филтърната система;

| е) | значително стопяване на веществото на филтъра за частици; |
| --- | --- |

е)

значително стопяване на веществото на филтъра за частици;

| ж) | значително напукване на веществото на филтъра за частици; |
| --- | --- |

ж)

значително напукване на веществото на филтъра за частици;

| з) | задръстен филтър за частици, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя. |
| --- | --- |

з)

задръстен филтър за частици, което води до диференциално налягане извън диапазона, обявен от производителя.

| 6.3.1.6. | Електрическо прекъсване на изпълнителния елемент за електронно дозиране на горивото и момента на впръскване на всяка система за подаване на горивото, което води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за емисии, посочени в таблицата, дадена в точка 5.4.4. от настоящото правило. |
| --- | --- |

6.3.1.6.

Електрическо прекъсване на изпълнителния елемент за електронно дозиране на горивото и момента на впръскване на всяка система за подаване на горивото, което води до емисии, превишаващи праговите стойности на БД за емисии, посочени в таблицата, дадена в точка 5.4.4. от настоящото правило.

| 6.3.1.7. | Електрическо прекъсване на кой да е друг компонент на двигателя, отнасящ се до емисиите, свързан към компютър, което води до емисии, превишаващи кои да е пределни стойности по таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило. |
| --- | --- |

6.3.1.7.

Електрическо прекъсване на кой да е друг компонент на двигателя, отнасящ се до емисиите, свързан към компютър, което води до емисии, превишаващи кои да е пределни стойности по таблицата в точка 5.4.4. от настоящото правило.

| 6.3.1.8. | За да удостовери съответствие с изискванията на точки 6.3.1.6 и 6.3.1.7. и със съгласието на органа за типово одобрение, производителят може да предприеме съответните стъпки, за да демонстрира, че СБД ще индикира неизправност, когато се настъпи прекъсване. |
| --- | --- |

6.3.1.8.

За да удостовери съответствие с изискванията на точки 6.3.1.6 и 6.3.1.7. и със съгласието на органа за типово одобрение, производителят може да предприеме съответните стъпки, за да демонстрира, че СБД ще индикира неизправност, когато се настъпи прекъсване.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 9Б

Tехнически изисквания за системи за бордова диагностика (СБД) за дизелови двигатели на пътни превозни средства (WWH-OBD, gtr No 5)

1.   ПРИЛОЖЕНИЕ:

Към момента това приложение не се прилага за целите на типовото одобрение съгласно настоящото правило. Ще се прилага в бъдеще.

| 2. | Запазено (1). |
| --- | --- |

2.

Запазено (1).

3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

| 3.1. | „Система за бързо сигнализиране“ означава бордова система на превозното средство, която информира водача или друга заинтересована страна, че СБД е открила неизправност. |
| --- | --- |

3.1.

„Система за бързо сигнализиране“ означава бордова система на превозното средство, която информира водача или друга заинтересована страна, че СБД е открила неизправност.

| 3.2. | „Орган за типово одобрение“ означава органът, който издава одобрението за съответствие на СБД, разглеждана от настоящото приложение. В разширен вид това също означава техническата служба, която е акредитирана да оценява техническото съответствие на СБД. |
| --- | --- |

3.2.

„Орган за типово одобрение“ означава органът, който издава одобрението за съответствие на СБД, разглеждана от настоящото приложение. В разширен вид това също означава техническата служба, която е акредитирана да оценява техническото съответствие на СБД.

| 3.3. | „Потвърждаващо калибрирането число“ означава число, което е изчислено и докладвано от системата на двигателя за потвърждаване на целостността на калибрирането и софтуера. |
| --- | --- |

3.3.

„Потвърждаващо калибрирането число“ означава число, което е изчислено и докладвано от системата на двигателя за потвърждаване на целостността на калибрирането и софтуера.

| 3.4. | „Следене на компоненти“ означава следенето на входящи компоненти за аварии на електрическите вериги и нелогични сигнали, както и следенето на изходящи компоненти за аварии на електрическите вериги и функционални повреди. То се отнася до компоненти, които са електрически свързани с регулатора/регулаторите на системата на двигателя. |
| --- | --- |

3.4.

„Следене на компоненти“ означава следенето на входящи компоненти за аварии на електрическите вериги и нелогични сигнали, както и следенето на изходящи компоненти за аварии на електрическите вериги и функционални повреди. То се отнася до компоненти, които са електрически свързани с регулатора/регулаторите на системата на двигателя.

| 3.5. | „Потвърден и активен DTC“ означава DTC, който е съхранен по времето, когато СБД прави заключение за съществуването на неизправност. |
| --- | --- |

3.5.

„Потвърден и активен DTC“ означава DTC, който е съхранен по времето, когато СБД прави заключение за съществуването на неизправност.

| 3.6. | „Постоянен индикатор за неизправност (ИН)“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация през цялото време, докато ключът е в положение контакт (вкл.) с работещ двигател (вкл. запалване — работещ двигател). |
| --- | --- |

3.6.

„Постоянен индикатор за неизправност (ИН)“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация през цялото време, докато ключът е в положение контакт (вкл.) с работещ двигател (вкл. запалване — работещ двигател).

| 3.7. | „Недостатък“ означава технология на СБД за следене или друга характеристика на СБД, която не отговаря на подробните изисквания на настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.7.

„Недостатък“ означава технология на СБД за следене или друга характеристика на СБД, която не отговаря на подробните изисквания на настоящото приложение.

| 3.8. | „Диагностичен код за повреда (DTC)“ означава цифрен или буквено-цифрен идентификатор, който идентифицира или обозначава неизправност. |
| --- | --- |

3.8.

„Диагностичен код за повреда (DTC)“ означава цифрен или буквено-цифрен идентификатор, който идентифицира или обозначава неизправност.

| 3.9. | „Повреда в електрическата верига“ означава неизправност (напр. отворена верига или късо съединение), която води до излизане на измервателния сигнал (т.е.напрежения, токове, честоти и т.н.) извън обхвата, в който предавателната функция на датчика е проектирана да работи. |
| --- | --- |

3.9.

„Повреда в електрическата верига“ означава неизправност (напр. отворена верига или късо съединение), която води до излизане на измервателния сигнал (т.е.напрежения, токове, честоти и т.н.) извън обхвата, в който предавателната функция на датчика е проектирана да работи.

| 3.10. | „Семейство СБД по емисии“ означава групирането от производителя на системи двигатели, които имат общи методи на следене/диагностициране на неизправностите, свързани с емисиите. |
| --- | --- |

3.10.

„Семейство СБД по емисии“ означава групирането от производителя на системи двигатели, които имат общи методи на следене/диагностициране на неизправностите, свързани с емисиите.

| 3.11. | „Следене на праговите стойности на емисиите“ означава следене за неизправност, която води до надвишаване на праговите стойности на БД за емисиите. То се състои от:






  а) | измерване на преките емисии с помощта на датчика/датчиците за емисии в изпускателна тръба и модел за корелация на преките емисии към специфичните емисии от изпитвателен цикъл; и/или |
| --- | --- | --- |

3.11.

„Следене на праговите стойности на емисиите“ означава следене за неизправност, която води до надвишаване на праговите стойности на БД за емисиите. То се състои от:

а)

измерване на преките емисии с помощта на датчика/датчиците за емисии в изпускателна тръба и модел за корелация на преките емисии към специфичните емисии от изпитвателен цикъл; и/или

| б) | показание за увеличаване на емисиите посредством взаимовръзка на входящата/изходящата информация от компютъра към специфичните емисии от изпитвателен цикъл. |
| --- | --- |

б)

показание за увеличаване на емисиите посредством взаимовръзка на входящата/изходящата информация от компютъра към специфичните емисии от изпитвателен цикъл.

| 3.12. | „Система на двигателя“ означава двигателят, както би бил конфигуриран, при изпитването му за емисии на отработили газове на изпитвателния стенд за одобряване, включително:






  a) | контролер/и за електронно управление на двигателя; |
| --- | --- | --- |

3.12.

„Система на двигателя“ означава двигателят, както би бил конфигуриран, при изпитването му за емисии на отработили газове на изпитвателния стенд за одобряване, включително:

a)

контролер/и за електронно управление на двигателя;

| б) | система(и) за последваща обработка на отработилите газове; |
| --- | --- |

б)

система(и) за последваща обработка на отработилите газове;

| в) | всеки, свързан с емисиите, компонент на системата на двигателя или изпускателната система, който осигурява входни данни за контролера/ите за електронно управление на двигателя или получава изходни данни от него; както и |
| --- | --- |

в)

всеки, свързан с емисиите, компонент на системата на двигателя или изпускателната система, който осигурява входни данни за контролера/ите за електронно управление на двигателя или получава изходни данни от него; както и

| г) | комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между контролер/и за електронно управление на двигателя и всяко друго силово предаване или регулиращо звено на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на контрола върху емисиите. |
| --- | --- |

г)

комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между контролер/и за електронно управление на двигателя и всяко друго силово предаване или регулиращо звено на превозното средство, когато разменената информация има влияние върху правилното функциониране на контрола върху емисиите.

| 3.13. | „Функционална повреда“ означава неизправност, при която изходящ компонент не отговаря на командата на компютъра по очаквания начин. |
| --- | --- |

3.13.

„Функционална повреда“ означава неизправност, при която изходящ компонент не отговаря на командата на компютъра по очаквания начин.

| 3.14. | „Технология при неизправност на контрола на емисиите (MECS)“ означава технология в рамките на системата на двигателя, която се задейства в резултат на свързана с емисиите неизправност. |
| --- | --- |

3.14.

„Технология при неизправност на контрола на емисиите (MECS)“ означава технология в рамките на системата на двигателя, която се задейства в резултат на свързана с емисиите неизправност.

| 3.15. | „Индикатор за неизправност (ИН)“ означава индикатор, който ясно осведомява водача на превозното средство в случая на неизправност. ИН е част от системата за бързо сигнализиране (вж. „постоянен ИН“, „ИН при поискване“ и „кратък ИН“). |
| --- | --- |

3.15.

„Индикатор за неизправност (ИН)“ означава индикатор, който ясно осведомява водача на превозното средство в случая на неизправност. ИН е част от системата за бързо сигнализиране (вж. „постоянен ИН“, „ИН при поискване“ и „кратък ИН“).

| 3.16. | „Неизправност“ означава повреда или влошаване на системата на двигателя, включително СБД, която може да доведе или до увеличаване на някой от регулираните замърсители, изпускани от системата на двигателя, или до намаление на ефективността на СБД. |
| --- | --- |

3.16.

„Неизправност“ означава повреда или влошаване на системата на двигателя, включително СБД, която може да доведе или до увеличаване на някой от регулираните замърсители, изпускани от системата на двигателя, или до намаление на ефективността на СБД.

| 3.17. | „ИН статус“ означава положението на команда на ИН, като постоянен ИН, ИН при поискване и кратък ИН, или изключеното му положение. |
| --- | --- |

3.17.

„ИН статус“ означава положението на команда на ИН, като постоянен ИН, ИН при поискване и кратък ИН, или изключеното му положение.

| 3.18. | „Следене“ (вж.„следене на праговите стойности на емисиите“, „следене на работата“ или „следене за главна функционална повреда“). |
| --- | --- |

3.18.

„Следене“ (вж.„следене на праговите стойности на емисиите“, „следене на работата“ или „следене за главна функционална повреда“).

| 3.19. | „Изпитвателен цикъл на БД“ означава цикъл, по времето на който система на двигател работи на изпитвателен стенд на двигател, за да се оцени реакцията на СБД на наличието на квалифициран влошен компонент. |
| --- | --- |

3.19.

„Изпитвателен цикъл на БД“ означава цикъл, по времето на който система на двигател работи на изпитвателен стенд на двигател, за да се оцени реакцията на СБД на наличието на квалифициран влошен компонент.

| 3.20. | „Базов двигател на СБД“ означава система на двигател, която е била избрана от семейство БД по емисии и на която болшинството от конструктивните елементи на БД са предствителни за това семейство. |
| --- | --- |

3.20.

„Базов двигател на СБД“ означава система на двигател, която е била избрана от семейство БД по емисии и на която болшинството от конструктивните елементи на БД са предствителни за това семейство.

| 3.21. | „Система за бордова диагностика (СБД)“ означава система за бордова диагностика, качена на превозно средство или двигател, която е в състояние да:






  a) | открива неизправностите, засягащи работата по емисиите на системата на двигателя; |
| --- | --- | --- |

3.21.

„Система за бордова диагностика (СБД)“ означава система за бордова диагностика, качена на превозно средство или двигател, която е в състояние да:

a)

открива неизправностите, засягащи работата по емисиите на системата на двигателя;

| б) | указва появата на неизправности посредством системата за бърза сигнализация; |
| --- | --- |

б)

указва появата на неизправности посредством системата за бърза сигнализация;

| в) | идентифицира вероятната област на неизправност посредством информацията, съхранявана в компютърната памет и/или съобщава тази информация извън превозното средство. |
| --- | --- |

в)

идентифицира вероятната област на неизправност посредством информацията, съхранявана в компютърната памет и/или съобщава тази информация извън превозното средство.

| 3.22. | „Индикатор за неизправност (ИН)при поискване“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация в отговор на поискване, направено с ръка от мястото на водача, докато ключът е в положение контакт (вкл.) с работещ двигател (вкл. запалване — загасен двигател). |
| --- | --- |

3.22.

„Индикатор за неизправност (ИН)при поискване“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация в отговор на поискване, направено с ръка от мястото на водача, докато ключът е в положение контакт (вкл.) с работещ двигател (вкл. запалване — загасен двигател).

| 3.23. | „Работна последователност“ означава пускане на двигател, работен период, спиране на двигател и времето до следващото пускане, при които специфичен датчик за БД работи през целия период и ако има неизправност,ще я открие; |
| --- | --- |

3.23.

„Работна последователност“ означава пускане на двигател, работен период, спиране на двигател и времето до следващото пускане, при които специфичен датчик за БД работи през целия период и ако има неизправност,ще я открие;

| 3.24. | „Непотвърден диагностичен код за повреда“ означава DTC, което се съхранява от СБД, защото уред за следене е открил ситуация, в която може да е налице неизправност по време на текущата или последно приключилата работна последователност. |
| --- | --- |

3.24.

„Непотвърден диагностичен код за повреда“ означава DTC, което се съхранява от СБД, защото уред за следене е открил ситуация, в която може да е налице неизправност по време на текущата или последно приключилата работна последователност.

| 3.25. | „Следене на работата“ означава следене за повреди, което се състои от проверки на функционирането и следене на параметри, които не са свързани с праговите стойности на емисиите. Такова следене типично се извършва на компоненти или системи, за да се потвърди, че те работят в рамките на точния обхват (напр. диференциалното налягане в случая на DPF) |
| --- | --- |

3.25.

„Следене на работата“ означава следене за повреди, което се състои от проверки на функционирането и следене на параметри, които не са свързани с праговите стойности на емисиите. Такова следене типично се извършва на компоненти или системи, за да се потвърди, че те работят в рамките на точния обхват (напр. диференциалното налягане в случая на DPF)

| 3.26. | „Потенциален DTC“ означава DTC, което се съхранява от СБД, защото уред за следене е открил ситуация, в която може да е налице повреда, но се изисква допълнителна оценка за потвърждение. Потенциален DTC е непотвърден DTC, който не е бил потвърден и задействан. |
| --- | --- |

3.26.

„Потенциален DTC“ означава DTC, което се съхранява от СБД, защото уред за следене е открил ситуация, в която може да е налице повреда, но се изисква допълнителна оценка за потвърждение. Потенциален DTC е непотвърден DTC, който не е бил потвърден и задействан.

| 3.27. | „Действал диагностичен код за повреда“ означава вече потвърден и задействан DTC, който остава съхранен след като СБД е заключила, че неизправността, която е източник на DTC е престанала да е налице. |
| --- | --- |

3.27.

„Действал диагностичен код за повреда“ означава вече потвърден и задействан DTC, който остава съхранен след като СБД е заключила, че неизправността, която е източник на DTC е престанала да е налице.

| 3.28. | „Квалифициран компонент/система с влошени характеристики“ означава двигател или компонент, който е бил преднамерено влошен (напр. ускорено износване) и/или подложен на контролирана намеса и който е бил приет от органите, съгласно разпоредбите, заложени в настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.28.

„Квалифициран компонент/система с влошени характеристики“ означава двигател или компонент, който е бил преднамерено влошен (напр. ускорено износване) и/или подложен на контролирана намеса и който е бил приет от органите, съгласно разпоредбите, заложени в настоящото приложение.

| 3.29. | „Нелогичен сигнал“ означава неизправност, представляваща сигнал от отделен датчик или компонент, който се различава от очаквания, при преценяването му спрямо сигналите, подадени от останалите датчици или компоненти на контролната система. Нелогични сигнали включват неизправности, които водят до излизане на измервателния сигнал (т.е. напрежения, токове, честоти и др.) извън обхвата, в който предавателната функция на датчика е проектирана да действа. |
| --- | --- |

3.29.

„Нелогичен сигнал“ означава неизправност, представляваща сигнал от отделен датчик или компонент, който се различава от очаквания, при преценяването му спрямо сигналите, подадени от останалите датчици или компоненти на контролната система. Нелогични сигнали включват неизправности, които водят до излизане на измервателния сигнал (т.е. напрежения, токове, честоти и др.) извън обхвата, в който предавателната функция на датчика е проектирана да действа.

| 3.30. | „Готовност“ означава статус, указващ дали уред за следене или група от уреди за следене са работили от времето на последното изтриване, извършено по задание на външно четящо устройство на БД. |
| --- | --- |

3.30.

„Готовност“ означава статус, указващ дали уред за следене или група от уреди за следене са работили от времето на последното изтриване, извършено по задание на външно четящо устройство на БД.

| 3.31. | „Четящо устройство“ означава външно оборудване за изпитване, използвано за извънбордова връзка със СБД в съответствие с изискванията на настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.31.

„Четящо устройство“ означава външно оборудване за изпитване, използвано за извънбордова връзка със СБД в съответствие с изискванията на настоящото приложение.

| 3.32. | „Кратък индикатор за неизправност“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация от момента, в който ключът е завъртян в положение контакт (работещ) и двигателят е запален (работещо запалване – работещ двигател) и който изгасва след 15 секунди или когато ключът е завъртян в изключено положение, което от двете събития настъпи първо. |
| --- | --- |

3.32.

„Кратък индикатор за неизправност“ означава индикатор за неизправност, който дава постоянна индикация от момента, в който ключът е завъртян в положение контакт (работещ) и двигателят е запален (работещо запалване – работещ двигател) и който изгасва след 15 секунди или когато ключът е завъртян в изключено положение, което от двете събития настъпи първо.

| 3.33. | „Идентификация на калибрирането на софтуера“ означава серия от буквено-цифрени знаци, която идентифицира свързаната с емисиите калибровка/софтуерна версия(и), инсталирани на системата на двигателя. |
| --- | --- |

3.33.

„Идентификация на калибрирането на софтуера“ означава серия от буквено-цифрени знаци, която идентифицира свързаната с емисиите калибровка/софтуерна версия(и), инсталирани на системата на двигателя.

| 3.34. | „Следене за главна функционална повреда“ означава следене за неизправност, която води до пълна загуба на желаното функциониране на системата. |
| --- | --- |

3.34.

„Следене за главна функционална повреда“ означава следене за неизправност, която води до пълна загуба на желаното функциониране на системата.

| 3.35. | „Цикъл на загряване“ означава достатъчна работа на двигателя, така че температурата на охладителя да се е повишила от пускането на двигателя най-малко с 22 K (22 oC/40 oF) и достига минимална температура 333 K (60 oC/140 oF) (2). |
| --- | --- |

3.35.

„Цикъл на загряване“ означава достатъчна работа на двигателя, така че температурата на охладителя да се е повишила от пускането на двигателя най-малко с 22 K (22 oC/40 oF) и достига минимална температура 333 K (60 oC/140 oF) (2).

| 3.36. | Съкращения






  CV | Вентилация на картера |
| --- | --- | --- |
| DOC | Окисляващ катализатор за дизел |
| DPF | Филтър или уловител за прахови частици от дизел, включително филтър за прахови частици от дизел с катализатор и уловители с постоянно регенериране (CRT) |
| DTC | Диагностични кодове за повреда |
| EGR | Рециркулация на отработилите газове |
| HC | Въглеводороди |
| LNT | Уловител заNOx от бедни смеси (или NOx абсорбер) |
| MECS | Технология за неизправности в контрола на емисии |
| NOx | Азотни окиси |
| OTL | Прагови стойности на БД |
| РМ | Прахови частици |
| SCR | Селективна каталитична редукция |
| TFF | Следене за главна функционална повреда |
| VGT | Турбина с променлива геометрия |
| VVT | Променливо газоразпределение |

3.36.

CV

Вентилация на картера

DOC

Окисляващ катализатор за дизел

DPF

Филтър или уловител за прахови частици от дизел, включително филтър за прахови частици от дизел с катализатор и уловители с постоянно регенериране (CRT)

DTC

Диагностични кодове за повреда

EGR

Рециркулация на отработилите газове

HC

Въглеводороди

LNT

Уловител заNOx от бедни смеси (или NOx абсорбер)

MECS

Технология за неизправности в контрола на емисии

NOx

Азотни окиси

OTL

Прагови стойности на БД

РМ

Прахови частици

SCR

Селективна каталитична редукция

TFF

Следене за главна функционална повреда

VGT

Турбина с променлива геометрия

VVT

Променливо газоразпределение

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ

В контекста на настоящото приложение, система за бордова диагностика за контрол на емисии трябва да има способността да открива неизправности или да указва тяхното настъпване посредством индикатор за неизправност, да идентифицира вероятната област на неизправност чрез информация, съхранена в компютърната памет и да предава тази информация извън двигателя.

СБД трябва да бъде така проектирана, конструирана и инсталирана в превозното средство, че да може да идентифицира типовете неизправности за целия срок на експлоатация на двигателя. За постигане на тази цел административният отдел приема, че двигатели, които са използвани по-дълго от предписания срок на експлоатация, могат да покажат признаци на влошаване на работните характеристики и чувствителността на СБД, при което праговите стойности на БД за емисиите могат да бъдат превишени, преди СБД да сигнализира на водача на превозното средство за неизправност.

Горният параграф не удължава отговорността на производителя на двигателя за съответствие на двигателя отвъд предписания срок на експлоатацията (т.е. периода от време или разстоянието, за които стандартите за емисиите и пределните стойности на емисиите продължават да се прилагат).

4.1.   Заявление за типово одобрение на СБД.

| 4.1.1. | Първично одобрение
  Производителят на система на двигател може да подаде заявление за одобрение на СБД по един от следните три начина:






  a) | Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на отделна СБД, като демонстрира че СБД е в съответствие с всички разпоредби на настоящото приложение; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Първично одобрение

Производителят на система на двигател може да подаде заявление за одобрение на СБД по един от следните три начина:

a)

Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на отделна СБД, като демонстрира че СБД е в съответствие с всички разпоредби на настоящото приложение;

| б) | Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на семейство от СБД на емисии като демонстрира, че базовата система на двигател със СБД от семейството е в съответствие с всички разпоредби на настоящото приложение. |
| --- | --- |

б)

Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на семейство от СБД на емисии като демонстрира, че базовата система на двигател със СБД от семейството е в съответствие с всички разпоредби на настоящото приложение.

| в) | Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на СБД, като демонстрира, че СБД отговаря на критериите за принадлежност към семейство за СБД на емисии, което вече има сертфикат. |
| --- | --- |

в)

Производителят на система на двигател подава заявление за одобрение на СБД, като демонстрира, че СБД отговаря на критериите за принадлежност към семейство за СБД на емисии, което вече има сертфикат.

| 4.1.2. | Разширяване/Промяна на съществуващ сертфикат |
| --- | --- |

4.1.2.

Разширяване/Промяна на съществуващ сертфикат

| 4.1.2.1. | Разширяване за включване на нова система на двигател е семейство от СБД на емисии
  По искане на производителя и с одобрението на административния отдел нова система на двигател може да бъде включена като член на сертифицирано семейство от СБД на емисии, ако всички системи на двигател в така разширеното семейство за СБД на емисии все още имат общи методи за следене/диагностициране на свързани с емисиите неизправности.
  Ако всички конструктивни елементи на СБД на базовата система на двигател със СБД са представителни за тези на новата система на двигател, то базовата система на двигател със СБД остава непроменена и производителят променя пакета от документация съгласно точка 8. от настоящото приложение.
  Ако новата система на двигател съдържа конструктивни елементи, които не са представени в базовата система на двигател със СБД, но самата тя може да представлява цялото семейство, то новата система на двигател става нова базова система на двигател със СБД. В такъв случай се демонстрира, че новите конструктивни елементи на СБД съответстват на разпоредбите от настоящото приложение и комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Разширяване за включване на нова система на двигател е семейство от СБД на емисии

По искане на производителя и с одобрението на административния отдел нова система на двигател може да бъде включена като член на сертифицирано семейство от СБД на емисии, ако всички системи на двигател в така разширеното семейство за СБД на емисии все още имат общи методи за следене/диагностициране на свързани с емисиите неизправности.

Ако всички конструктивни елементи на СБД на базовата система на двигател със СБД са представителни за тези на новата система на двигател, то базовата система на двигател със СБД остава непроменена и производителят променя пакета от документация съгласно точка 8. от настоящото приложение.

Ако новата система на двигател съдържа конструктивни елементи, които не са представени в базовата система на двигател със СБД, но самата тя може да представлява цялото семейство, то новата система на двигател става нова базова система на двигател със СБД. В такъв случай се демонстрира, че новите конструктивни елементи на СБД съответстват на разпоредбите от настоящото приложение и комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение.

| 4.1.2.2. | Разширяване, което урежда конструктивна промяна, засягаща СБД
  По искане на производителя и с одобрението на административния отдел може да бъде издадено разширение на съществуващия сертификат в случай на конструктивна промяна на СБД, ако производителят докаже, че конструктивните промени съответстват на разпоредбите от настоящото приложение.
  Комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение.
  Ако съществуващият сертификат се отнася до семейство за СБД на емисии, производителят представя на административния отдел доказателства, че методите на следене/диагностициране на свързаните с емисиите неизправности все още са общи за семейството и че базовата система на двигател със СБД все още е представителна за семейството. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Разширяване, което урежда конструктивна промяна, засягаща СБД

По искане на производителя и с одобрението на административния отдел може да бъде издадено разширение на съществуващия сертификат в случай на конструктивна промяна на СБД, ако производителят докаже, че конструктивните промени съответстват на разпоредбите от настоящото приложение.

Комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение.

Ако съществуващият сертификат се отнася до семейство за СБД на емисии, производителят представя на административния отдел доказателства, че методите на следене/диагностициране на свързаните с емисиите неизправности все още са общи за семейството и че базовата система на двигател със СБД все още е представителна за семейството.

| 4.1.2.3. | Промяна на сертификата, която да отразява рекласификация на неизправностите
  Настоящата точка се прилага, когато вследствие искане на органа, издал одобрението, или по собствена инициатива, производителят подава заявление за промяна на съществуващ сертификат, с цел рекласификация на една или повече неизправности.
  Съответствието на новата класификация се демонстрира съгласно разпоредбите на настоящото приложение и комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Промяна на сертификата, която да отразява рекласификация на неизправностите

Настоящата точка се прилага, когато вследствие искане на органа, издал одобрението, или по собствена инициатива, производителят подава заявление за промяна на съществуващ сертификат, с цел рекласификация на една или повече неизправности.

Съответствието на новата класификация се демонстрира съгласно разпоредбите на настоящото приложение и комплектът документи се променя съгласно точка 8. от настоящото приложение.

4.2.   Изисквания за следене

Всички свързани с емисиите компоненти и системи, включени в система на двигател, се следят от СБД в съответствие с изискванията, определени в допълнение 3. Не се изисква обаче СБД да използва отделен уред за следене за откриване на всяка неизправност, посочена в допълнение 3.

СБД следи също собствените си компоненти.

Точките от списъка в допълнение 3 изброяват системите или компонентите, които да бъдат следени от СБД и описват видовете следене, което се очаква за всеки един от тези компоненти или системи (т.е. следене на праговите стойности на емисиите, следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти).

Производителят може да реши да бъдат следени допълнителни системи и компоненти.

| 4.2.1. | Избор на техниката на следене
  Органите за типово одобрение може да одобрят използването от страна на производителя на тип техника за следене, различен от споменатия в допълнение 3. Производителят демонстрира, че избраният тип следене е устойчив, навременен и ефикасен (т.е. чрез технически аргументи, резултати от изпитвания, предишни споразумения и т.н.).
  В случай на система и/или компонент, които не са обхванати в допълнение 3., производителят предоставя за одобрение на административния отдел подход на следене. Административната служба одобрява избрания тип следене и техниката на следене (т.е.следене на праговите стойности на емисиите, следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти), ако производителят е демонстрирал, спрямо изброените в допълнение 3, че избраният тип следене е устойчив, навременен и ефикасен (т.е. чрез технически аргументи, резултати от изпитвания, предишни споразумения и т.н.). |
| --- | --- |

4.2.1.

Избор на техниката на следене

Органите за типово одобрение може да одобрят използването от страна на производителя на тип техника за следене, различен от споменатия в допълнение 3. Производителят демонстрира, че избраният тип следене е устойчив, навременен и ефикасен (т.е. чрез технически аргументи, резултати от изпитвания, предишни споразумения и т.н.).

В случай на система и/или компонент, които не са обхванати в допълнение 3., производителят предоставя за одобрение на административния отдел подход на следене. Административната служба одобрява избрания тип следене и техниката на следене (т.е.следене на праговите стойности на емисиите, следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти), ако производителят е демонстрирал, спрямо изброените в допълнение 3, че избраният тип следене е устойчив, навременен и ефикасен (т.е. чрез технически аргументи, резултати от изпитвания, предишни споразумения и т.н.).

| 4.2.1.1. | Взаимовръзка с действителни емисии
  В случая на следене на прагови стойности на емисии се изисква изясняване на взаимовръзката им със специфични емисии на изпитвателен цикъл. Тази взаимовръзка типично се демонстрира на изпитвателен двигател в лабораторна обстановка.
  Във всички други случаи на следене (т.е. следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти) не е необходимо установяване на взаимовръзка с действителните емисии. Административният отдел обаче може да изиска данни от изпитванията, за да утвърди класификацията на ефектите от неизправностите, както е описано в точка 6.2. от настоящото приложение.
  Примери:
  Електрическа неизправност може да не изисква установяване на взаимовръзка, защото тя е да/не неизправност. Неизправност на филтъра за прахови частици на дизелов двигател, следена посредством спада на налягането, може да не изисква установяване на взаимовръзка понеже предшества неизправност.
  Ако производителят докаже, съгласно изискванията за доказателство от настоящото приложение, че при пълна повреда или отстраняване на компонент или система емисиите не биха превишили праговите стойности на СБД, се приема следене на работата на този компонент или система.
  Когато се използва датчик на емисиите в изпускателна тръба за следене на емисиите на специфичен замърсител, всички останали уреди за следене могат да бъдат освободени от по-нататъшно съотнасяне към действителните емисии на този замърсител. Независимо от това, такова освобождаване не изключва нуждата от включване на тези уреди за следене, при използване на друга техника на следене, като част на СБД, тъй като уредите за следене все още са необходими с цел изолиране на неизправността.
  Всяка неизправност неизменно се класифицира съгласно точка 4.5. въз основа на въздействието ѝ върху емисиите, независимо от типа следене, използвано за откриването на неизправността. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Взаимовръзка с действителни емисии

В случая на следене на прагови стойности на емисии се изисква изясняване на взаимовръзката им със специфични емисии на изпитвателен цикъл. Тази взаимовръзка типично се демонстрира на изпитвателен двигател в лабораторна обстановка.

Във всички други случаи на следене (т.е. следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти) не е необходимо установяване на взаимовръзка с действителните емисии. Административният отдел обаче може да изиска данни от изпитванията, за да утвърди класификацията на ефектите от неизправностите, както е описано в точка 6.2. от настоящото приложение.

Примери:

Електрическа неизправност може да не изисква установяване на взаимовръзка, защото тя е да/не неизправност. Неизправност на филтъра за прахови частици на дизелов двигател, следена посредством спада на налягането, може да не изисква установяване на взаимовръзка понеже предшества неизправност.

Ако производителят докаже, съгласно изискванията за доказателство от настоящото приложение, че при пълна повреда или отстраняване на компонент или система емисиите не биха превишили праговите стойности на СБД, се приема следене на работата на този компонент или система.

Когато се използва датчик на емисиите в изпускателна тръба за следене на емисиите на специфичен замърсител, всички останали уреди за следене могат да бъдат освободени от по-нататъшно съотнасяне към действителните емисии на този замърсител. Независимо от това, такова освобождаване не изключва нуждата от включване на тези уреди за следене, при използване на друга техника на следене, като част на СБД, тъй като уредите за следене все още са необходими с цел изолиране на неизправността.

Всяка неизправност неизменно се класифицира съгласно точка 4.5. въз основа на въздействието ѝ върху емисиите, независимо от типа следене, използвано за откриването на неизправността.

| 4.2.2. | Следене на компоненти (вътрешни/външни компоненти/системи)
  В случай на вътрешни компоненти, които са част от системата на двигателя, СБД открива като минимум повреди на електрическата верига и, където е осъществимо, нелогични сигнали.
  След това диагностиката на нелогични сигнали установява дали количеството изходящи показания на датчика е нецелесъобразно високо или нецелесъобразно ниско (т.е. налице е „двустранна“ диагностика).
  Доколкото е осъществимо, и със съгласието на административния отдел, СБД открива поотделно нелогични сигнали (напр. стойности, нецелесъобразно високи или нецелесъобразно ниски) и повреди на електрическата верига (напр. стойности, по-високи от обхвата и по-ниски от обхвата). Освен това се съхраняват уникални диагностични кодове за повреди за всяка различна неизправност (напр. стойности, по-високи от обхвата, по-ниски от обхвата и нелогичен сигнал).
  В случай на външни компоненти, които са част от системата на двигателя, СБД открива като минимум повреди на електрическата верига и, където е осъществимо, дали липсва съответна функционална реакция на компютърните команди.
  Доколкото е осъществимо, и със съгласието на административния отдел, СБД открива поотделно нелогични сигнали(напр. стойности, нецелесъобразно високи или нецелесъобразно ниски) и повреди на електрическата верига (напр. по-високо от обхвата и по-ниско от обхвата) и съхранява уникални диагностични кодове за повреда за всяка различна неизправност (напр. стойности, по-високи от обхвата, по-ниски от обхвата, функционална повреда)
  СБД извършва също следене на логичността на информация, която идва от или се предоставя на компоненти, които не принадлежат към системата на двигателя, когато тази информация представлява риск за надлежното функциониране на системата за контрол на емисиите и/или системата на двигателя. |
| --- | --- |

4.2.2.

Следене на компоненти (вътрешни/външни компоненти/системи)

В случай на вътрешни компоненти, които са част от системата на двигателя, СБД открива като минимум повреди на електрическата верига и, където е осъществимо, нелогични сигнали.

След това диагностиката на нелогични сигнали установява дали количеството изходящи показания на датчика е нецелесъобразно високо или нецелесъобразно ниско (т.е. налице е „двустранна“ диагностика).

Доколкото е осъществимо, и със съгласието на административния отдел, СБД открива поотделно нелогични сигнали (напр. стойности, нецелесъобразно високи или нецелесъобразно ниски) и повреди на електрическата верига (напр. стойности, по-високи от обхвата и по-ниски от обхвата). Освен това се съхраняват уникални диагностични кодове за повреди за всяка различна неизправност (напр. стойности, по-високи от обхвата, по-ниски от обхвата и нелогичен сигнал).

В случай на външни компоненти, които са част от системата на двигателя, СБД открива като минимум повреди на електрическата верига и, където е осъществимо, дали липсва съответна функционална реакция на компютърните команди.

Доколкото е осъществимо, и със съгласието на административния отдел, СБД открива поотделно нелогични сигнали(напр. стойности, нецелесъобразно високи или нецелесъобразно ниски) и повреди на електрическата верига (напр. по-високо от обхвата и по-ниско от обхвата) и съхранява уникални диагностични кодове за повреда за всяка различна неизправност (напр. стойности, по-високи от обхвата, по-ниски от обхвата, функционална повреда)

СБД извършва също следене на логичността на информация, която идва от или се предоставя на компоненти, които не принадлежат към системата на двигателя, когато тази информация представлява риск за надлежното функциониране на системата за контрол на емисиите и/или системата на двигателя.

| 4.2.2.1. | Изключения при следене на компонентите
  Следене за повреди на електрическата верига и, доколкото е осъществимо, функционалността и нелогични на системата на двигателя не се изисква, ако са изпълнени следните условия:






  a) | повредата има за резултат увеличаване на емисиите на който и да е замърсител с по-малко от 50 % от регулираните пределни стойности на емисиите, и; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Изключения при следене на компонентите

Следене за повреди на електрическата верига и, доколкото е осъществимо, функционалността и нелогични на системата на двигателя не се изисква, ако са изпълнени следните условия:

a)

повредата има за резултат увеличаване на емисиите на който и да е замърсител с по-малко от 50 % от регулираните пределни стойности на емисиите, и;

| б) | повредата не е причина за които и да е емисии да превишат регулираните пределни стойности на емисиите, (3) и; |
| --- | --- |

б)

повредата не е причина за които и да е емисии да превишат регулираните пределни стойности на емисиите, (3) и;

| в) | повредата не оказва въздействие на компонент или система, които правят възможна надлежната работа на СБД. |
| --- | --- |

в)

повредата не оказва въздействие на компонент или система, които правят възможна надлежната работа на СБД.

Определянето на въздействието върху емисиите се извършва на стабилизирана система на двигател в изпитвателна камера на динамометричен стенд на двигател съгласно процедурите за демонстрация от настоящото приложение.

| 4.2.3. | Честота на следене
  Уредите за следене работят непрекъснато, по всяко време, когато са изпълнени условията за следене или веднъж по време на работна последователност (напр. за уреди за следене, които водят до увеличаване на емисиите, когато работят).
  Когато даден уред за следене не работи непрекъснато, производителят дава ясна информация за това на административния отдел и описва условията, при които уредът за следене работи.
  Уредите за следене работят по време на приложимия изпитвателен цикъл за СБД, посочен в точка 7.2.2.
  Счита се, че уредът за следене работи непрекъснато, ако той работи при честота, не по-малка от един път в секундата. Ако от външен или вътрешен компонент на компютъра се взема проба по-рядко от един път на секунда за целите на контрола на двигателя, уредът за следене се счита също, че работи непрекъснато, ако сигналът от компонента се оценява всеки път, когато се взема проба.
  За компоненти и системи, които работят непрекъснато, не е необходимо да се задейства външен компонент/система с единствена цел следенето на този външен компонент/система. |
| --- | --- |

4.2.3.

Честота на следене

Уредите за следене работят непрекъснато, по всяко време, когато са изпълнени условията за следене или веднъж по време на работна последователност (напр. за уреди за следене, които водят до увеличаване на емисиите, когато работят).

Когато даден уред за следене не работи непрекъснато, производителят дава ясна информация за това на административния отдел и описва условията, при които уредът за следене работи.

Уредите за следене работят по време на приложимия изпитвателен цикъл за СБД, посочен в точка 7.2.2.

Счита се, че уредът за следене работи непрекъснато, ако той работи при честота, не по-малка от един път в секундата. Ако от външен или вътрешен компонент на компютъра се взема проба по-рядко от един път на секунда за целите на контрола на двигателя, уредът за следене се счита също, че работи непрекъснато, ако сигналът от компонента се оценява всеки път, когато се взема проба.

За компоненти и системи, които работят непрекъснато, не е необходимо да се задейства външен компонент/система с единствена цел следенето на този външен компонент/система.

4.3.   Изисквания за записване на информацията на БД

Когато е открита неизправност, но все още не е потвърдена, възможната неизправност се разглежда като „потенциален диагностичен кода за повреда“ и съответно се записва статус „непотвърден DTC“. „Потенциален DTC“ не води до задействане на системата за бърза сигнализация съгласно точка 4.6.

В рамките на първата работна последователност дадена неизправност може да бъде непосредствено разглеждана като „потвърдена и активна“, без да бъде считана за „потенциален DTC“. На такава неизправност се дава статус „потенциален DTC“ и „потвърден и действащ DTC“ .

В случай на неизправност, при която има нова поява на предишен активен статус, на тази неизправност по избор на производителя може директно да бъде даден статус „потенциален DTC“ и „потвърден и действащ DTC“, без да ѝ бъде даван статус „потенциален DTC“ . Ако на тази неизправност е даден потенциален статус, тя запазва също и предишния активен статус, докато все още не е потвърдена или активна.

Системата за следене заключава дали е налице неизправност преди края на първата работна последователност след първото откриване на неизправността. Тогава „потвърден и действащ DTC“ се запазва в паметта и се задейства системата за бърза сигнализация съгласно точка 4.6.

В случай на възстановяващ се MECS (т.е. работата автоматично се завръща към нормално протичане и MECS е деактивиран при следващото пускане на двигателя) не необходимо да се запазва в паметта „потвърден и действащ DTC“, освен когато MECS е наново задействан преди края на следващата работна последователност. В случай на невъзстановяващ се MECS, „потвърден и действащ DTC“ се запазва в паметта, веднага щом е задействан MECS.

В някои специфични случаи, когато уредите за следене имат нужда от повече от две работни последователности, за да точното откриване и потвърждаване на неизправност (напр. уреди за следене, които използват статистически модели или по отношение на потреблението на флуиди от превозното средство) административният отдел може да позволи използването на повече от две работни последователности за следене, при условие че производителят обоснове необходимостта от по-дълъг период за следене (напр. чрез технически доводи, опитни резултати, производствен опит и т.н.).

Когато потвърдена и активна неизправност вече не се открива от системата през пълна работна последователност, при началото на следващата работна последователност на тази неизправност се дава предишния активен статус, който се запазва докато неизправността не е изтрита с четящо устройство или е изтрита от компютърната памет съгласно точка 4.4.

| Бележка | : | Изискванията, предписани в настоящата точка, са илюстрирани в допълнение 2. |
| --- | --- | --- |

Бележка

:

Изискванията, предписани в настоящата точка, са илюстрирани в допълнение 2.

4.4.   Изисквания за изтриване на информацията на БД

Самата СБД не изтрива диагностичния код за повреда и приложимата информация (включително свързаната информация за моментното състояние) от паметта на компютъра, преди DTC да е бил в статус „действал преди“ за най-малко 40 цикъла на загряване или 200 часа работа на двигателя, което събитие настъпи първо. СБД изтрива всички DTC и цялата приложима информация (включително свързаната информация за моментното състояние) при поискване от четящо устройство или уреда за поддръжка.

4.5.   Изисквания за класификация на неизправностите

Класификацията на неизправностите определя класа, към който е причислена неизправност, когато такава неизправност е открита, съгласно изискванията от точка 4.2. от настоящото приложение.

Дадена неизправност се причислява към един клас за периода на експлоатация на превозно средство, освен ако органът, издал сертификата, или производителят определи, че е необходима нова класификация на неизправността.

Ако дадена неизправност попада в различни класове за различни регулирани емисии замърсители или за въздействието ѝ върху други възможности за следене, неизправността се причислява към класа, който има предимство в технологията за селективно представяне.

Ако вследствие на откриване на неизправност е задействан MECS, тази неизправност се класифицира въз основа на въздействието на задействания MECS върху емисиите или въздействието му върху други възможности за следене. Тогава неизправността се причислява към клас, който има предимство в технологията за селективно представяне.

| 4.5.1. | Клас „А“ неизправност
  Дадена неизправност се обозначава като клас „А“ неизправност, когато се приема,че съответните прагови стойности на БД (ПСБ) са превишени.
  Приема се, че емисиите трябва да не превишават ПСБ, когато се появява този клас неизправност. |
| --- | --- |

4.5.1.

Клас „А“ неизправност

Дадена неизправност се обозначава като клас „А“ неизправност, когато се приема,че съответните прагови стойности на БД (ПСБ) са превишени.

Приема се, че емисиите трябва да не превишават ПСБ, когато се появява този клас неизправност.

| 4.5.2. | Клас „Б1“ неизправност
  Дадена неизправност се обозначава като клас Б1, когато съществуват обстоятелства, които потенциално водят до емисии, които превишават ПСБ, но чието точното въздействие върху емисиите не може да бъде преценено и по този начин действителните емисии според обстоятелствата могат да бъдат над или под ПСБ.
  Примери за неизправности клас Б1 могат да включват неизправности, открити от уреди за следене, които правят заключения за емисии въз основа на показания на датчици или ограничени възможности за наблюдение.
  Неизправностите клас Б1 включват неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас А или клас Б1. |
| --- | --- |

4.5.2.

Клас „Б1“ неизправност

Дадена неизправност се обозначава като клас Б1, когато съществуват обстоятелства, които потенциално водят до емисии, които превишават ПСБ, но чието точното въздействие върху емисиите не може да бъде преценено и по този начин действителните емисии според обстоятелствата могат да бъдат над или под ПСБ.

Примери за неизправности клас Б1 могат да включват неизправности, открити от уреди за следене, които правят заключения за емисии въз основа на показания на датчици или ограничени възможности за наблюдение.

Неизправностите клас Б1 включват неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас А или клас Б1.

| 4.5.3. | Клас „Б2“ неизправност:
  Неизправност се обозначава като клас Б2, когато се приема, че съществуват обстоятелства, които влияят на емисиите, но не до ниво, което превишава ПСБ.
  Неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас Б2 се класифицират като клас Б1 или Б2. |
| --- | --- |

4.5.3.

Клас „Б2“ неизправност:

Неизправност се обозначава като клас Б2, когато се приема, че съществуват обстоятелства, които влияят на емисиите, но не до ниво, което превишава ПСБ.

Неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас Б2 се класифицират като клас Б1 или Б2.

| 4.5.4. | Клас „В“ неизправност
  Неизправност се обозначава като клас В, когато съществуват обстоятелства, които, ако бъдат следени, се приема, че влияят на емисиите, но до ниво, което не превишава регулираните крайни стойности емисиите.
  Неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас В се класифицират като клас Б1 или Б2. |
| --- | --- |

4.5.4.

Клас „В“ неизправност

Неизправност се обозначава като клас В, когато съществуват обстоятелства, които, ако бъдат следени, се приема, че влияят на емисиите, но до ниво, което не превишава регулираните крайни стойности емисиите.

Неизправности, които ограничават способността на СБД да извършва следене на неизправности клас В се класифицират като клас Б1 или Б2.

4.6.   Система за бърза сигнализация

Повредата на компонент от системата за бърза сигнализация не трябва да причинява спирането на функционирането на СБД.

| 4.6.1. | Спецификация на индикатора за неизправност
  Индикаторът за неизправност трябва да е видим за водача, седнал на мястото на водача, при всякакви условия на осветление. Индикаторът за неизправност включва жълт (както е определено в приложение 5 към Правило No 7 на ИКЕ на ООН) или кехлибарен (както е определено в приложение 5 към Правило No 6 на ИКЕ на ООН) предупредителен сигнал, обозначен със символ F01 в съответствие с ISO Standard 2575:2004. |
| --- | --- |

4.6.1.

Спецификация на индикатора за неизправност

Индикаторът за неизправност трябва да е видим за водача, седнал на мястото на водача, при всякакви условия на осветление. Индикаторът за неизправност включва жълт (както е определено в приложение 5 към Правило No 7 на ИКЕ на ООН) или кехлибарен (както е определено в приложение 5 към Правило No 6 на ИКЕ на ООН) предупредителен сигнал, обозначен със символ F01 в съответствие с ISO Standard 2575:2004.

| 4.6.2. | Схеми на осветяване на ИН
  В зависимост от откритата(откритите) от СБД неизправност/и, ИН се осветява съгласно един от режимите на задействане, описани в таблицата, която следва: | Режим на задействане 1 | Режим на задействане 2 | Режим на задействане 3 | Режим на задействане 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Условия за задействане | Липса на неизправност | Клас В неизправност | Броячи на клас Б и Б1 неизправност < 200 h | Броячна клас А или Б1 неизправност > 200 h |
| Ключ в положение контакт/работещ двигател | Няма представяне на екран | Технология за селективно представяне | Технология за селективно представяне | Технология за селективно представяне |
| Ключ в положение контакт/загасен двигател | Хармонизирана технологията за представяне | Хармонизирана технологията за представяне | Хармонизирана технологията за представяне | Хармонизирана технологията за представяне |

4.6.2.

Схеми на осветяване на ИН

В зависимост от откритата(откритите) от СБД неизправност/и, ИН се осветява съгласно един от режимите на задействане, описани в таблицата, която следва:

Режим на задействане 1

Режим на задействане 2

Режим на задействане 3

Режим на задействане 4

Условия за задействане

Липса на неизправност

Клас В неизправност

Броячи на клас Б и Б1 неизправност < 200 h

Броячна клас А или Б1 неизправност > 200 h

Ключ в положение контакт/работещ двигател

Няма представяне на екран

Технология за селективно представяне

Технология за селективно представяне

Технология за селективно представяне

Ключ в положение контакт/загасен двигател

Хармонизирана технологията за представяне

Хармонизирана технологията за представяне

Хармонизирана технологията за представяне

Хармонизирана технологията за представяне

Технологията за представяне изисква ИН да бъде задействан съгласно класа, в който неизправността е била класифицирана. Тази технология се заключва със софтуерен код, който при обикновени условия не трябва да е достъпен посредством четящото устройство.

Технологията за задействане на ИН при ключ в положение контакт, загасен двигател е описана в точка 4.6.4.

Фиг. Б1 и фиг. Б2 илюстрират предписаните технологии за ключ в положение контакт, загасен/работещ двигател.

Фиг. Б1

Изпитване на крушката и показание за готовност

Image

Фиг. Б2:

Технология за представяне на неизправности: приложима е единствено селективна технология

Image

| 4.6.3. | Задействане на ИН при работещ двигател
  Когато ключът е поставен в положение контакт и двигателят е стартиран (работещ двигател), ИН получава команда „ИЗКЛ“, освен когато са изпълнени разпоредбите на точка 4.6.3.1. и/или точка 4.6.3.2. |
| --- | --- |

4.6.3.

Задействане на ИН при работещ двигател

Когато ключът е поставен в положение контакт и двигателят е стартиран (работещ двигател), ИН получава команда „ИЗКЛ“, освен когато са изпълнени разпоредбите на точка 4.6.3.1. и/или точка 4.6.3.2.

| 4.6.3.1. | Технология на ИН за представяне
  За целта на задействане на ИН, непрекъснатият ИН има предимство пред краткия ИН и ИН при поискване. За целта на задействане на ИН, краткият ИН има предимство пред ИН при поискване. |
| --- | --- |

4.6.3.1.

Технология на ИН за представяне

За целта на задействане на ИН, непрекъснатият ИН има предимство пред краткия ИН и ИН при поискване. За целта на задействане на ИН, краткият ИН има предимство пред ИН при поискване.

| 4.6.3.1.1. | Клас А неизправности
  СБД дава команда за постоянен ИН при съхраняване на потвърден диагностичен код за повреда, свързан с неизправност клас А. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

Клас А неизправности

СБД дава команда за постоянен ИН при съхраняване на потвърден диагностичен код за повреда, свързан с неизправност клас А.

| 4.6.3.1.2. | Клас Б неизправности
  СБД дава команда за кратък ИН при последващо поставяне на ключа в положение контакт след съхраняване на потвърден диагностичен код за повреда, свързан с неизправност клас Б.
  Всеки път, когато броячът на Б1 достигне 200 часа, СБД дава команда за непрекъснат ИН. |
| --- | --- |

4.6.3.1.2.

Клас Б неизправности

СБД дава команда за кратък ИН при последващо поставяне на ключа в положение контакт след съхраняване на потвърден диагностичен код за повреда, свързан с неизправност клас Б.

Всеки път, когато броячът на Б1 достигне 200 часа, СБД дава команда за непрекъснат ИН.

| 4.6.3.1.3. | Клас В неизправности
  Производителят може да предостави информацията за неизправности клас В, чрез използването на ИН при поискване, който е наличен до стартирането на двигателя. |
| --- | --- |

4.6.3.1.3.

Клас В неизправности

Производителят може да предостави информацията за неизправности клас В, чрез използването на ИН при поискване, който е наличен до стартирането на двигателя.

| 4.6.3.1.4. | Схема за дезактивиране на ИН
  Непрекъснатият ИН превключва в кратък ИН, ако настъпи единично следено събитие и неизправността, която първоначално е задействала непрекъснат ИН, не е открита по време на текущата работна последователност и непрекъснатият ИН не е задействан вследствие от друга неизправност.
  Краткият ИН се изключва, ако неизправността не е открита в продължение на три последователни работни последователности и ИН не е задействан вследствие на друга неизправност клас А или клас Б. |
| --- | --- |

4.6.3.1.4.

Схема за дезактивиране на ИН

Непрекъснатият ИН превключва в кратък ИН, ако настъпи единично следено събитие и неизправността, която първоначално е задействала непрекъснат ИН, не е открита по време на текущата работна последователност и непрекъснатият ИН не е задействан вследствие от друга неизправност.

Краткият ИН се изключва, ако неизправността не е открита в продължение на три последователни работни последователности и ИН не е задействан вследствие на друга неизправност клас А или клас Б.

| 4.6.4. | Задействане на ИН при ключ в положение контакт/неработещ двигател
  Задействането на ИН при ключ в положение контакт/неработещ двигател се състои от две последователности, разделени от 5 секунди с изключен ИН:






  a) | първата последователност е проектирана да осигури показание за функционалността на ИН и готовността на следените компоненти; |
| --- | --- | --- |

4.6.4.

Задействане на ИН при ключ в положение контакт/неработещ двигател

Задействането на ИН при ключ в положение контакт/неработещ двигател се състои от две последователности, разделени от 5 секунди с изключен ИН:

a)

първата последователност е проектирана да осигури показание за функционалността на ИН и готовността на следените компоненти;

| б) | втората последователност е проектирана да осигури показание за наличие на неизправност. |
| --- | --- |

б)

втората последователност е проектирана да осигури показание за наличие на неизправност.

Втората последователност се повтаря, докато двигателят не се стартира (работещ двигател) или ключът е поставен в изключено положение.

| 4.6.4.1. | Функционалност/готовност на ИН
  ИН показва постоянно показание за 5 секунди, за да покаже, че ИН функционира.
  ИН остава в изключено положение за 10 секунди.
  След това ИН остава във включено положение за 5 секунди, за да индикира, че готовността на всички следени компоненти е пълна.
  ИН примигва веднъж в секундата за 5 секунди, за да индикира, че готовността на един или повече от следените компоненти не е пълна.
  След това ИН остава в изключено положение за 5 секунди. |
| --- | --- |

4.6.4.1.

Функционалност/готовност на ИН

ИН показва постоянно показание за 5 секунди, за да покаже, че ИН функционира.

ИН остава в изключено положение за 10 секунди.

След това ИН остава във включено положение за 5 секунди, за да индикира, че готовността на всички следени компоненти е пълна.

ИН примигва веднъж в секундата за 5 секунди, за да индикира, че готовността на един или повече от следените компоненти не е пълна.

След това ИН остава в изключено положение за 5 секунди.

| 4.6.4.2. | Наличие/отсъствие на неизправност
  След последователността описана в точка 4.6.4.1. ИН индикира наличието на неизправност със серия просветвания или постоянно осветление, в зависимост от приложимия режим на задействане, както е описано в последващите точки, или индикира липсата на неизправност със серия от единични просветвания. Когато е приложимо, всяко мигане се състои от 1s включен ИН, последван от 1s изключен ИН, а сериите от мигания са последвани от период от 5s с изключен ИН.
  Разглеждат се четири режима на задействане, като режим на задействане 4 има предимство пред режими на задействане 1,2 и 3, режим на задействане 3 има предимство пред режими за задействане 1 и 2, режим на задействане 2 има предимство пред режим за задействане 1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.

Наличие/отсъствие на неизправност

След последователността описана в точка 4.6.4.1. ИН индикира наличието на неизправност със серия просветвания или постоянно осветление, в зависимост от приложимия режим на задействане, както е описано в последващите точки, или индикира липсата на неизправност със серия от единични просветвания. Когато е приложимо, всяко мигане се състои от 1s включен ИН, последван от 1s изключен ИН, а сериите от мигания са последвани от период от 5s с изключен ИН.

Разглеждат се четири режима на задействане, като режим на задействане 4 има предимство пред режими на задействане 1,2 и 3, режим на задействане 3 има предимство пред режими за задействане 1 и 2, режим на задействане 2 има предимство пред режим за задействане 1.

| 4.6.4.2.1. | Режим на задействане 1 — отсъствие на неизправност
  ИН мигва еднократно. |
| --- | --- |

4.6.4.2.1.

Режим на задействане 1 — отсъствие на неизправност

ИН мигва еднократно.

| 4.6.4.2.2. | Режим 2 — по команда, ИН при поискване
  ИН мига двукратно, ако СБД евентуално даде команда за ИН при поискване съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.2.

Режим 2 — по команда, ИН при поискване

ИН мига двукратно, ако СБД евентуално даде команда за ИН при поискване съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.3. | Режим 3 — кратък ИН
  ИН мига трикратно, ако СБД евентуално даде команда за кратък ИН съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.3.

Режим 3 — кратък ИН

ИН мига трикратно, ако СБД евентуално даде команда за кратък ИН съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1.

| 4.6.4.2.4. | Режим 4 — постоянен ИН
  ИН остава непрекъснато включен (непрекъснат ИН), ако СБД евентуално даде команда за постоянен ИН съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1. |
| --- | --- |

4.6.4.2.4.

Режим 4 — постоянен ИН

ИН остава непрекъснато включен (непрекъснат ИН), ако СБД евентуално даде команда за постоянен ИН съгласно технологията за селективно представяне, описана в точка 4.6.3.1.

| 4.6.5. | Броячи, свързани с неизправностите |
| --- | --- |

4.6.5.

Броячи, свързани с неизправностите

| 4.6.5.1. | Броячи на ИН |
| --- | --- |

4.6.5.1.

Броячи на ИН

| 4.6.5.1.1. | Брояч на непрекъснат ИН
  СБД съдържа брояч на непрекъснат ИН, който да отчита броя на часовете, през които двигателят е работил със задействан непрекъснат ИН.
  Броячът на постоянен ИН брои до максималната стойност, предоставяна от двубайтов брояч със стъпка от един час и поддържа тази стойност, освен ако не са изпълнени условията, които допускат броячът да бъде върнат в нулево положение.
  Броячът на постоянен ИН работи, както следва:






  a) | ако започва от нула, броячът на непрекъснатия ИН започва броенето, веднага щом е задействан непрекъснатият ИН; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.1.

Брояч на непрекъснат ИН

СБД съдържа брояч на непрекъснат ИН, който да отчита броя на часовете, през които двигателят е работил със задействан непрекъснат ИН.

Броячът на постоянен ИН брои до максималната стойност, предоставяна от двубайтов брояч със стъпка от един час и поддържа тази стойност, освен ако не са изпълнени условията, които допускат броячът да бъде върнат в нулево положение.

Броячът на постоянен ИН работи, както следва:

a)

ако започва от нула, броячът на непрекъснатия ИН започва броенето, веднага щом е задействан непрекъснатият ИН;

| б) | непрекъснатият ИН спира броенето и задържа текущата стойност, когато непрекъснатият ИН не е вече задействан; |
| --- | --- |

б)

непрекъснатият ИН спира броенето и задържа текущата стойност, когато непрекъснатият ИН не е вече задействан;

| в) | постоянният ИН продължава броенето от точката, на която е бил задържан, ако неизправност, която има за резултат постоянен ИН, е открита в рамките на 3 работни последователности; |
| --- | --- |

в)

постоянният ИН продължава броенето от точката, на която е бил задържан, ако неизправност, която има за резултат постоянен ИН, е открита в рамките на 3 работни последователности;

| г) | постоянният ИН започва наново броенето от нула, ако неизправност, която има за резултат постянен ИН, е открита в рамките на 3 работни последователности след последното задържане на брояча; |
| --- | --- |

г)

постоянният ИН започва наново броенето от нула, ако неизправност, която има за резултат постянен ИН, е открита в рамките на 3 работни последователности след последното задържане на брояча;

| д) | броячът на постоянен ИН се връща в нулево положение, когато:






  i) | никаква неизправност, която води до постоянен ИН, не е открита по време на 40 цикъла на загряване или 200 часа работа на двигателя, от последното спиране на брояча, което събитие настъпи първо; или |
| --- | --- | --- |

д)

броячът на постоянен ИН се връща в нулево положение, когато:

i)

никаква неизправност, която води до постоянен ИН, не е открита по време на 40 цикъла на загряване или 200 часа работа на двигателя, от последното спиране на брояча, което събитие настъпи първо; или

| ii) | четящо устройство на БД дава команда на СБД да изчисти СБД информацията. |
| --- | --- |

ii)

четящо устройство на БД дава команда на СБД да изчисти СБД информацията.

Фиг. В1

Илюстрация на принципите на задействане на броячите на ИН

Image

Фиг. В2

Илюстрация на принципите на задействане на брояч Б1

Image

| 4.6.5.1.2. | Интегриращ брояч на непрекъснат ИН
  СБД съдържа интегриращ брояч на непрекъснат ИН, който да отчита общия брой на часовете, през които двигателят е работил през експлоатацията си със задействан непрекъснат ИН.
  Интегриращият брояч на постоянен ИН брои до максималната стойност, предоставяна от двубайтов брояч със стъпка от един час и поддържа тази стойност.
  Интегриращият брояч на постоянен ИН не може да бъде върнат в нулево положение от системата на двигателя, четящото устройство или разкачване на акумулатора.
  Кумулативния брояч на постоянен ИН работи, както следва:






  a) | интегриращият брояч на непрекъснатия ИН започва броенето, веднага щом е задействан непрекъснатият ИН; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.1.2.

Интегриращ брояч на непрекъснат ИН

СБД съдържа интегриращ брояч на непрекъснат ИН, който да отчита общия брой на часовете, през които двигателят е работил през експлоатацията си със задействан непрекъснат ИН.

Интегриращият брояч на постоянен ИН брои до максималната стойност, предоставяна от двубайтов брояч със стъпка от един час и поддържа тази стойност.

Интегриращият брояч на постоянен ИН не може да бъде върнат в нулево положение от системата на двигателя, четящото устройство или разкачване на акумулатора.

Кумулативния брояч на постоянен ИН работи, както следва:

a)

интегриращият брояч на непрекъснатия ИН започва броенето, веднага щом е задействан непрекъснатият ИН;

| б) | интегриращият брояч на непрекъснатия ИН спира броенето и задържа текущата стойност, когато непрекъснатият ИН не е вече задействан; |
| --- | --- |

б)

интегриращият брояч на непрекъснатия ИН спира броенето и задържа текущата стойност, когато непрекъснатият ИН не е вече задействан;

| в) | интегриращият брояч на непрекъснатия ИН продължава броенето от точката, на която е бил задържан, когато е задействан непрекъснат ИН; |
| --- | --- |

в)

интегриращият брояч на непрекъснатия ИН продължава броенето от точката, на която е бил задържан, когато е задействан непрекъснат ИН;

Фиг. В1 илюстрира принципа на интегриращия брояч на постоянен ИН и допълнение 2 съдържа примери, които илюстрират тази логика.

| 4.6.5.2. | Броячи, свързани с неизправностите от клас Б1 |
| --- | --- |

4.6.5.2.

Броячи, свързани с неизправностите от клас Б1

| 4.6.5.2.1. | Единичен Б1 брояч
  СБД съдържа Б1 брояч, който да отчита броя на часовете, през които двигателят е работил при наличие на неизправност от клас Б1.
  Броячът Б1 работи, както следва:






  a) | Б1 броячът започва броене, веднага щом е открита неизправност от клас Б1 и потвърден и действащ диагностичен код за повреда е запазен в паметта; |
| --- | --- | --- |

4.6.5.2.1.

Единичен Б1 брояч

СБД съдържа Б1 брояч, който да отчита броя на часовете, през които двигателят е работил при наличие на неизправност от клас Б1.

Броячът Б1 работи, както следва:

a)

Б1 броячът започва броене, веднага щом е открита неизправност от клас Б1 и потвърден и действащ диагностичен код за повреда е запазен в паметта;

| б) | Б1 броячът спира броенето и задържа текущата си стойност, ако няма потвърдена и действаща неизправност от клас Б1 или когато всички неизправности от клас Б1 са изтрити от четящото устройство. |
| --- | --- |

б)

Б1 броячът спира броенето и задържа текущата си стойност, ако няма потвърдена и действаща неизправност от клас Б1 или когато всички неизправности от клас Б1 са изтрити от четящото устройство.

| в) | Б1 броячът продължава броенето от точката, на която е бил задържан, ако последваща неизправност от клас Б1 е открита в рамките на 3 работни последователности. |
| --- | --- |

в)

Б1 броячът продължава броенето от точката, на която е бил задържан, ако последваща неизправност от клас Б1 е открита в рамките на 3 работни последователности.

В случай, когато Б1 броячът е надхвърлил 200 работни часа на двигателя, СБД регулира брояча на 190 работни часа, когато СБД е установила, че няма потвърдена и действаща неизправност от клас Б1 или когато всички неизправности от клас Б1 са изтрити от четящото устройство. Б1 броячът започва броенето от 190 работни часа на двигателя, ако последваща неизправност от клас Б1 е открита в рамките на 3 работни последователности;

Б1 броячът се връща на нула, когато са преминали три работни последователности, през които не са открити неизправности от клас Б1.

| Бележка | : | При наличие на единична неизправност от клас Б1, броячът Б1 не указва броя на работните часове на двигателя.
  Броячът Б1 може да събере броя на часовете на две или повече неизправности от клас Б1, без нито една от тях да е достигнала времето, показвано от индикатора.
  Броячът Б1 е предвиден единствено за определяне кога да бъде задействан непрекъснатият ИН.
  Фиг. В2 илюстрира принципа на брояча Б1, а допълнение 2 съдържа примери, които илюстрират тази логика. |
| --- | --- | --- |

Бележка

:

При наличие на единична неизправност от клас Б1, броячът Б1 не указва броя на работните часове на двигателя.

Броячът Б1 може да събере броя на часовете на две или повече неизправности от клас Б1, без нито една от тях да е достигнала времето, показвано от индикатора.

Броячът Б1 е предвиден единствено за определяне кога да бъде задействан непрекъснатият ИН.

Фиг. В2 илюстрира принципа на брояча Б1, а допълнение 2 съдържа примери, които илюстрират тази логика.

| 4.6.5.2.2. | Множество Б1 броячи
  Производителят може да използва множество Б1 броячи. В този случай системата трябва да е в състояние да определи специфичен брояч Б1 за всеки клас на Б1 неизправност.
  Регулирането на специфичните броячи Б1 следва същите правила като единичния брояч Б1, като всеки специфичен брояч Б1 започва броене при откриване на зададената му неизправност от клас Б1. |
| --- | --- |

4.6.5.2.2.

Множество Б1 броячи

Производителят може да използва множество Б1 броячи. В този случай системата трябва да е в състояние да определи специфичен брояч Б1 за всеки клас на Б1 неизправност.

Регулирането на специфичните броячи Б1 следва същите правила като единичния брояч Б1, като всеки специфичен брояч Б1 започва броене при откриване на зададената му неизправност от клас Б1.

4.7.   Информация на БД

| 4.7.1. | Записана информация
  Информацията, записвана от СБД, трябва да е на разположение при извънбордово поискване, комплектувана по следния начин:






  a) | информация относно състоянието на двигателя; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Записана информация

Информацията, записвана от СБД, трябва да е на разположение при извънбордово поискване, комплектувана по следния начин:

a)

информация относно състоянието на двигателя;

| б) | информация относно действащите свързани с емисиите неизправности; |
| --- | --- |

б)

информация относно действащите свързани с емисиите неизправности;

| в) | информация за ремонт. |
| --- | --- |

в)

информация за ремонт.

| 4.7.1.1. | Информация относно състоянието на двигателя
  Тази информация съобщава на контролната агенция (4) състоянието на ИН и свързаните данни (напр. брояч на непрекъснат ИН, готовност).
  СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническото оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и ще осигури на съответния регулатор следната информация:






  a) | технологията за селективно/неселективно представяне; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.1.

Информация относно състоянието на двигателя

Тази информация съобщава на контролната агенция (4) състоянието на ИН и свързаните данни (напр. брояч на непрекъснат ИН, готовност).

СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническото оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и ще осигури на съответния регулатор следната информация:

a)

технологията за селективно/неселективно представяне;

| б) | VIN(идентификационен номер на превозното средство); |
| --- | --- |

б)

VIN(идентификационен номер на превозното средство);

| в) | наличие на постоянен ИН; |
| --- | --- |

в)

наличие на постоянен ИН;

| г) | готовността на СБД; |
| --- | --- |

г)

готовността на СБД;

| д) | брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН). |
| --- | --- |

д)

брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН).

Тази информация трябва да бъде достъпна единствено за четене (т.е. без изтриване).

| 4.7.1.2. | Информация относно действащите неизправности, свързани с емисиите
  Тази информация осигурява на всяка инспекция (5) подгрупа от свързани с двигателя данни на СБД, включително състоянието на ИН и свързаните данни (броячи на ИН), списък на действащите/потвърдени неизправности от класовете А и Б и свързаните данни (напр. брояч Б1).
  СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническо оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и осигурява на регулатора следната информация:






  a) | номер на световния технически регламент (и ревизия), като елемент на маркировката за типово одобрение по Правило No 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.2.

Информация относно действащите неизправности, свързани с емисиите

Тази информация осигурява на всяка инспекция (5) подгрупа от свързани с двигателя данни на СБД, включително състоянието на ИН и свързаните данни (броячи на ИН), списък на действащите/потвърдени неизправности от класовете А и Б и свързаните данни (напр. брояч Б1).

СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническо оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и осигурява на регулатора следната информация:

a)

номер на световния технически регламент (и ревизия), като елемент на маркировката за типово одобрение по Правило No 49;

| б) | технология за селективно/неселективно представяне; |
| --- | --- |

б)

технология за селективно/неселективно представяне;

| в) | VIN (идентификационен номер на превозното средство); |
| --- | --- |

в)

VIN (идентификационен номер на превозното средство);

| г) | статус на индикатора за неизправност; |
| --- | --- |

г)

статус на индикатора за неизправност;

| д) | готовността на СБД; |
| --- | --- |

д)

готовността на СБД;

| е) | брой на циклите на загряване и на работните часове на двигателя, откогато записана информация на СБД е била за последно изтрита; |
| --- | --- |

е)

брой на циклите на загряване и на работните часове на двигателя, откогато записана информация на СБД е била за последно изтрита;

| ж) | брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН); |
| --- | --- |

ж)

брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН);

| з) | събраният брой на работните часове с постоянен ИН(интегриращ брояч на постоянен ИН); |
| --- | --- |

з)

събраният брой на работните часове с постоянен ИН(интегриращ брояч на постоянен ИН);

| и) | стойността на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя; |
| --- | --- |

и)

стойността на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя;

| й) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас А; |
| --- | --- |

й)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас А;

| к) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2); |
| --- | --- |

к)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2);

| л) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас Б1; |
| --- | --- |

л)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас Б1;

| м) | софтуерен калибровъчен номер/а: |
| --- | --- |

м)

софтуерен калибровъчен номер/а:

| н) | софтуерен номер/а за утвърждаване спрямо спецификациите. |
| --- | --- |

н)

софтуерен номер/а за утвърждаване спрямо спецификациите.

Тази информация трябва да бъде достъпна единствено за четене (т.е. без изтриване).

| 4.7.1.3. | Информация за ремонт
  Тази информация осигурява на техниците за ремонт всички данни на СБД, определени в настоящото приложение (напр. информация за моментното състояние).
  СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническо оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и ще осигури на техника за ремонт следната информация:






  a) | номер на световния технически регламент (и ревизия), за да бъде включен в маркировката за типово одобрение по Правило No 49; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.3.

Информация за ремонт

Тази информация осигурява на техниците за ремонт всички данни на СБД, определени в настоящото приложение (напр. информация за моментното състояние).

СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) на техническо оборудване за обработка на данни, използвано при външна пътна проверка, и ще осигури на техника за ремонт следната информация:

a)

номер на световния технически регламент (и ревизия), за да бъде включен в маркировката за типово одобрение по Правило No 49;

| б) | идентификационен номер на превозното средство (VIN); |
| --- | --- |

б)

идентификационен номер на превозното средство (VIN);

| в) | статус на ИН; |
| --- | --- |

в)

статус на ИН;

| г) | готовността на СБД; |
| --- | --- |

г)

готовността на СБД;

| д) | брой на циклите на загряване и на работните часове на двигателя, откогато записана информация на СБД е била за последно изтрита; |
| --- | --- |

д)

брой на циклите на загряване и на работните часове на двигателя, откогато записана информация на СБД е била за последно изтрита;

| е) | статус на уреда за следене (т.е. изключен за остатъка от цикъл на кормуване, завършен цикъл на кормуване, незавършен цикъл на кормуване) от момента на последното изключване на двигателя за всеки уред за следене, използван за състоянието на готовност; |
| --- | --- |

е)

статус на уреда за следене (т.е. изключен за остатъка от цикъл на кормуване, завършен цикъл на кормуване, незавършен цикъл на кормуване) от момента на последното изключване на двигателя за всеки уред за следене, използван за състоянието на готовност;

| ж) | брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН). |
| --- | --- |

ж)

брой на работните часове на двигателя, през които последно е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН).

| з) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас А; |
| --- | --- |

з)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас А;

| и) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2); |
| --- | --- |

и)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2);

| й) | събраният брой на работните часове с постоянен ИН(интегриращ брояч на постоянен ИН). |
| --- | --- |

й)

събраният брой на работните часове с постоянен ИН(интегриращ брояч на постоянен ИН).

| к) | стойността на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя; |
| --- | --- |

к)

стойността на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя;

| л) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2) и брой на работните часове на двигателя от брояча (броячите) Б1; |
| --- | --- |

л)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от класове Б (Б1 и Б2) и брой на работните часове на двигателя от брояча (броячите) Б1;

| м) | потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас В; |
| --- | --- |

м)

потвърдените и действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас В;

| н) | непотвърдени DTC и надлежения им клас; |
| --- | --- |

н)

непотвърдени DTC и надлежения им клас;

| о) | предишно действали DTC и надлежения им клас; |
| --- | --- |

о)

предишно действали DTC и надлежения им клас;

| п) | информация в реално време за OEM избрани и поддържани сигнали от датчици, вътрешни и сигнали на изхода (вж. точка 4.7.2. и допълнение 5); |
| --- | --- |

п)

информация в реално време за OEM избрани и поддържани сигнали от датчици, вътрешни и сигнали на изхода (вж. точка 4.7.2. и допълнение 5);

| р) | данни за моментното състояние, изисквани по настоящото приложение (вж. точка 4.7.1.4. и допълнение 5); |
| --- | --- |

р)

данни за моментното състояние, изисквани по настоящото приложение (вж. точка 4.7.1.4. и допълнение 5);

| с) | софтуерен калибровъчен номер/а; |
| --- | --- |

с)

софтуерен калибровъчен номер/а;

| т) | софтуерен номер/а за утвърждаване спрямо спецификациите. |
| --- | --- |

т)

софтуерен номер/а за утвърждаване спрямо спецификациите.

СБД изчиства всички записани неизправности на системата на двигателя и свързаните данни (информация за времето на работа, моментно състояние и т.н.) в съответствие с разпоредбите на настоящото приложение, когато искане за това е направено посредством външно изпитвателно ремонтно оборудване съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6.

| 4.7.1.4. | Информация за моментното състояние
  Най-малко един набор информация за моментното състояние се съхранява в момента, когато потенциален или потвърден и действащ диагностичен код за повреда се запазва в паметта по решение на производителя. Допуска се производителят да актуализира информацията за моментното състояние всеки път, когато потенциален диагностичен код за повреда е открит наново.
  Моментното състояние включва работните условия на превозното средство в момента на откриване на неизправността и диагностичният код за повреда, свързан със съхранените данни. Моментното състояние включва информацията, показана в таблица 1 в допълнение 5 към настоящото приложение. Моментното състояние включва също цялата информация от таблици 2 и 3 в допълнение 5 към настоящото приложение, които се използват за целите на следене и контрол в специфичното контролно звено, което съхранява диагностичния код за повреда.
  Съхраняването на информация за моментното състояние, свързана с неизправност от клас А има предимство пред информация за моментното състояние, свързана с неизправност от клас Б1, информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас Б1 има предимство информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас Б2 и също има предимство пред информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас В. Първата открита неизправност има предимство пред последната открита неизправност, освен когато последната открита неизправност е от по-висок клас.
  В случай на устройство, което е следено от СБД и не е обхванато от допълнение 5, информацията за моментното състояние включва елементи от информацията от датчиците и задействащи механизми на това устройство по начин, подобен на описаните в допълнение 5. Тя се предава за одобрение на административния отдел по време на одобряването. |
| --- | --- |

4.7.1.4.

Информация за моментното състояние

Най-малко един набор информация за моментното състояние се съхранява в момента, когато потенциален или потвърден и действащ диагностичен код за повреда се запазва в паметта по решение на производителя. Допуска се производителят да актуализира информацията за моментното състояние всеки път, когато потенциален диагностичен код за повреда е открит наново.

Моментното състояние включва работните условия на превозното средство в момента на откриване на неизправността и диагностичният код за повреда, свързан със съхранените данни. Моментното състояние включва информацията, показана в таблица 1 в допълнение 5 към настоящото приложение. Моментното състояние включва също цялата информация от таблици 2 и 3 в допълнение 5 към настоящото приложение, които се използват за целите на следене и контрол в специфичното контролно звено, което съхранява диагностичния код за повреда.

Съхраняването на информация за моментното състояние, свързана с неизправност от клас А има предимство пред информация за моментното състояние, свързана с неизправност от клас Б1, информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас Б1 има предимство информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас Б2 и също има предимство пред информация за моментното състояние, свързана неизправност от клас В. Първата открита неизправност има предимство пред последната открита неизправност, освен когато последната открита неизправност е от по-висок клас.

В случай на устройство, което е следено от СБД и не е обхванато от допълнение 5, информацията за моментното състояние включва елементи от информацията от датчиците и задействащи механизми на това устройство по начин, подобен на описаните в допълнение 5. Тя се предава за одобрение на административния отдел по време на одобряването.

| 4.7.1.5. | Готовност
  Готовността се поставя в положение „пълна“ , когато уред за следене или група уреди за следене, за които се отнася този статус, са работили от времето на последното изтриване, извършено по задание на външно четящо устройство на БД. Готовността се поставя в положение „непълна“ чрез изтриване на паметта за код за повреда от уред за следене или група уреди за следене, извършено по задание на външно четящо устройство.
  Нормалното изключване на двигателя не причинява промяна в готовността.
  Производителят може да поиска, с одобрението на административния отдел, статусът на готовност на уред за следене да бъде настроен да показва „готов“ без уредът да е завършил следенето, ако уредът за следене е изключен за многобройни работни последователности, поради на наличието на екстремни условия за работа (напр. ниска околна температура, високи надморски височини). Всяко такова искане трябва да посочи условията за изключване на системата за следене и броя на работните последователности, които да изтекат без завършване на следенето преди статусът на готовността да бъде указан като „готов“. |
| --- | --- |

4.7.1.5.

Готовност

Готовността се поставя в положение „пълна“ , когато уред за следене или група уреди за следене, за които се отнася този статус, са работили от времето на последното изтриване, извършено по задание на външно четящо устройство на БД. Готовността се поставя в положение „непълна“ чрез изтриване на паметта за код за повреда от уред за следене или група уреди за следене, извършено по задание на външно четящо устройство.

Нормалното изключване на двигателя не причинява промяна в готовността.

Производителят може да поиска, с одобрението на административния отдел, статусът на готовност на уред за следене да бъде настроен да показва „готов“ без уредът да е завършил следенето, ако уредът за следене е изключен за многобройни работни последователности, поради на наличието на екстремни условия за работа (напр. ниска околна температура, високи надморски височини). Всяко такова искане трябва да посочи условията за изключване на системата за следене и броя на работните последователности, които да изтекат без завършване на следенето преди статусът на готовността да бъде указан като „готов“.

| 4.7.2 | Информация за потока от данни
  СБД предоставя в реално време на четящо устройство информацията, показана в таблици 1 до 4 в допълнение 5 към настоящото приложение, при поискване (следва да се използват действителните стойности на сигналите, отколкото заместващи стойности).
  За целта на изчислението на параметрите на товара и въртящия момент, СБД докладва най-точните стойности, които са изчислени в рамките на съответното звено за електронен контрол (напр. компютър за контрол на двигателя).
  Таблица 1 в допълнение 5 дава списък на задължителната информация на СБД, свързана с товара и честотата на въртене на двигателя.
  Таблица 2 в допълнение 5 показва останалата информация на СБД, която трябва да бъде включена, ако е използвана от СБД или системата за регулиране на емисиите, за активиране или изключване на уредите за следене на СБД.
  Таблица 3 в допълнение 5 показва информацията, която се изисква да бъде включена, ако двигателят поддържа, отчита или изчислява такава. (6). По решение на производителя може да бъде включена друга информация за моментно състояние или информация за потока от данни.
  В случай на устройство, което е следено от СБД и не е обхванато от допълнение 5 (напр. SCR) , информацията за потока от данни включва елементи от информацията от датчиците и задействащи механизми на това устройство по начин, подобен на описаните в допълнение 5. Тя се предава за одобрение от административния отдел по време на одобряването. |
| --- | --- |

4.7.2

Информация за потока от данни

СБД предоставя в реално време на четящо устройство информацията, показана в таблици 1 до 4 в допълнение 5 към настоящото приложение, при поискване (следва да се използват действителните стойности на сигналите, отколкото заместващи стойности).

За целта на изчислението на параметрите на товара и въртящия момент, СБД докладва най-точните стойности, които са изчислени в рамките на съответното звено за електронен контрол (напр. компютър за контрол на двигателя).

Таблица 1 в допълнение 5 дава списък на задължителната информация на СБД, свързана с товара и честотата на въртене на двигателя.

Таблица 2 в допълнение 5 показва останалата информация на СБД, която трябва да бъде включена, ако е използвана от СБД или системата за регулиране на емисиите, за активиране или изключване на уредите за следене на СБД.

Таблица 3 в допълнение 5 показва информацията, която се изисква да бъде включена, ако двигателят поддържа, отчита или изчислява такава. (6). По решение на производителя може да бъде включена друга информация за моментно състояние или информация за потока от данни.

В случай на устройство, което е следено от СБД и не е обхванато от допълнение 5 (напр. SCR) , информацията за потока от данни включва елементи от информацията от датчиците и задействащи механизми на това устройство по начин, подобен на описаните в допълнение 5. Тя се предава за одобрение от административния отдел по време на одобряването.

| 4.7.3. | Достъп до информацията на СБД
  Достъп до информацията на СБД се осигурява единствено в съответствие със стандартите, упоменати в допълнение 6 към настоящото приложение и следващите подточки (7).
  Достъп до информация на СБД не трябва да зависи от код за достъп или друго устройство или метод, който може да бъде получен единствено от производителя или доставчиците. Тълкуването на информацията на СБД не трябва да изисква необходима уникална декодираща информация, освен ако самата тази декодираща информация е общодостъпна.
  Поддържа се метод на единен достъп (т.е. единствена точка/възел на достъп) до информацията на БД за получаване на цялата информация на БД. Този метод позволява достъп до цялата информация на БД, изисквана от настоящото приложение. Този метод позволява също достъпа до специфични, по-малки пакети от информация, определени в настоящото приложение (напр. пакет от информация относно годност за движение по пътищата на превозното средство в случай на БД, свързана с емисиите)
  Достъп до информацията на СБД се предоставя с използването на поне една от следните серии стандарти, упоменати в допълнение 6:






  a) | ISO/PAS 27145 (основан на CAN) |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

Достъп до информацията на СБД

Достъп до информацията на СБД се осигурява единствено в съответствие със стандартите, упоменати в допълнение 6 към настоящото приложение и следващите подточки (7).

Достъп до информация на СБД не трябва да зависи от код за достъп или друго устройство или метод, който може да бъде получен единствено от производителя или доставчиците. Тълкуването на информацията на СБД не трябва да изисква необходима уникална декодираща информация, освен ако самата тази декодираща информация е общодостъпна.

Поддържа се метод на единен достъп (т.е. единствена точка/възел на достъп) до информацията на БД за получаване на цялата информация на БД. Този метод позволява достъп до цялата информация на БД, изисквана от настоящото приложение. Този метод позволява също достъпа до специфични, по-малки пакети от информация, определени в настоящото приложение (напр. пакет от информация относно годност за движение по пътищата на превозното средство в случай на БД, свързана с емисиите)

Достъп до информацията на СБД се предоставя с използването на поне една от следните серии стандарти, упоменати в допълнение 6:

a)

ISO/PAS 27145 (основан на CAN)

| б) | ISO/PAS 27145 (основан на TCP) |
| --- | --- |

б)

ISO/PAS 27145 (основан на TCP)

| в) | SAE J1939-71 |
| --- | --- |

в)

SAE J1939-71

Трябва да е възможен достъп до информацията на БД посредством жична връзка.

Данните от БД се предоставят от СБД при поискване, като се използва четящо устройство, което е в съответствие с приложимите стандарти, упоменати в допълнение 6 (комуникация с външно изпитвателно устройство)

| 4.7.3.1. | Жична връзка, базирана на CAN-комуникация
  Скоростта на комуникация по жичния канал за обмен на данни на СБД е 250 kbps или 500 kbps.
  Производителят отговаря за избора на скорост на обмен на данни и проектиране на СБД съгласно изискванията, посочени в стандартите, упоменати в допълнение 6 и посочени в настоящото приложение. СБД трябва да допуска автоматично откриване между тези две скорости на обмен на данни, упражнявани от външно изпитвателно оборудване.
  Комуникационният интерфейс между превозното средство и външното изпитвателно оборудване за диагностика (напр. четящо устройство) е стандартизиран и отговаря на всички изисквания на ISO 15031 3 Type A (12 VDC електрическо захранване), Type B (24 VDC електрическо захранване) или SAE J1939-13 (12 или 24 VDC електрическо захранване). |
| --- | --- |

4.7.3.1.

Жична връзка, базирана на CAN-комуникация

Скоростта на комуникация по жичния канал за обмен на данни на СБД е 250 kbps или 500 kbps.

Производителят отговаря за избора на скорост на обмен на данни и проектиране на СБД съгласно изискванията, посочени в стандартите, упоменати в допълнение 6 и посочени в настоящото приложение. СБД трябва да допуска автоматично откриване между тези две скорости на обмен на данни, упражнявани от външно изпитвателно оборудване.

Комуникационният интерфейс между превозното средство и външното изпитвателно оборудване за диагностика (напр. четящо устройство) е стандартизиран и отговаря на всички изисквания на ISO 15031 3 Type A (12 VDC електрическо захранване), Type B (24 VDC електрическо захранване) или SAE J1939-13 (12 или 24 VDC електрическо захранване).

| 4.7.3.2. | (запазено за жична връзка, използваща протоколи TCP/IP (Ethernet). |
| --- | --- |

4.7.3.2.

(запазено за жична връзка, използваща протоколи TCP/IP (Ethernet).

| 4.7.3.3. | Местоположение на конектора
  Конекторът се разполага във вътрешността на превозното средство от страната на водача в нишата за краката в област, описана от страната на водача в превозното средство и краят на централната конзола от страната на водача (или централната линия на превозното средство, ако то няма централна конзола) и в положение не по-високо от най-ниската точка на волана, когато той е в най-долна позиция. Конекторът не може да е разположен върху или в централната конзола (т.е. нито на хоризонталните повърхности близо до монтирания на пода лост за превключване на предавки, лоста на ръчната спирачка или поставките за чаши, нито на вертикалните повърхности близо до стерео/радиоуредбата, климатичната инсталация или навигационната система). Местоположението на конектора е лесно за идентифициране и достъп (напр. за свързване с извънбордови уред). За превозни средства, оборудвани с врата от страната на водача, трябва да е възможно лесното откриване и достъп до конектора от лице, което стои изправено (или „приведено“) отвън на превозното средство от страната на водача, при отворена врата от страната на водача.
  По искане на производителя административната служба може да одобри алтернативно местоположение, при условие че мястото за монтаж е леснодостъпно и защитено срещу случайни повреди, възникващи при нормални условия на работа, напр. мястото, описано в серия стандарти ISO 15031.
  Ако конекторът е покрит или поставен в специална кутия за оборудване, капакът или вратата на отделението трябва да може да се отмества ръчно без употребата на инструменти и да бъде ясно етикетирана „СБД“ за идентификация на мястото на конектора.
  Производителят може да оборудва превозните средства с допълнителни диагностични конектори и връзки за обмен на данни за специфични цели на производството, различни от изискваните функции на БД. Ако допълнителният конектор отговаря на един от стандартните конектори за диагностика, допускани по допълнение 6, единствено конекторът, изискван от настоящото приложение е ясно етикетиран „СБД“, за да се различава от останалите подобни конектори. |
| --- | --- |

4.7.3.3.

Местоположение на конектора

Конекторът се разполага във вътрешността на превозното средство от страната на водача в нишата за краката в област, описана от страната на водача в превозното средство и краят на централната конзола от страната на водача (или централната линия на превозното средство, ако то няма централна конзола) и в положение не по-високо от най-ниската точка на волана, когато той е в най-долна позиция. Конекторът не може да е разположен върху или в централната конзола (т.е. нито на хоризонталните повърхности близо до монтирания на пода лост за превключване на предавки, лоста на ръчната спирачка или поставките за чаши, нито на вертикалните повърхности близо до стерео/радиоуредбата, климатичната инсталация или навигационната система). Местоположението на конектора е лесно за идентифициране и достъп (напр. за свързване с извънбордови уред). За превозни средства, оборудвани с врата от страната на водача, трябва да е възможно лесното откриване и достъп до конектора от лице, което стои изправено (или „приведено“) отвън на превозното средство от страната на водача, при отворена врата от страната на водача.

По искане на производителя административната служба може да одобри алтернативно местоположение, при условие че мястото за монтаж е леснодостъпно и защитено срещу случайни повреди, възникващи при нормални условия на работа, напр. мястото, описано в серия стандарти ISO 15031.

Ако конекторът е покрит или поставен в специална кутия за оборудване, капакът или вратата на отделението трябва да може да се отмества ръчно без употребата на инструменти и да бъде ясно етикетирана „СБД“ за идентификация на мястото на конектора.

Производителят може да оборудва превозните средства с допълнителни диагностични конектори и връзки за обмен на данни за специфични цели на производството, различни от изискваните функции на БД. Ако допълнителният конектор отговаря на един от стандартните конектори за диагностика, допускани по допълнение 6, единствено конекторът, изискван от настоящото приложение е ясно етикетиран „СБД“, за да се различава от останалите подобни конектори.

| 4.7.4. | Изтриване/пренастройка на информацията на БД от четящото устройство
  По задание на четящото устройство компютърната памет изтрива или пренастройва към стойностите, определени в настоящото приложение, следните данни от компютърната памет.







  Информационни данни на БД | Изтриваем | Инициализируем (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| статус на ИН | | X |
| готовност на СБД | | X |
| брой на работните часове на двигателя, откогато е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН). | X | |
| всички диагностични кодове за повреда | X | |
| стойност на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя | | X |
| брой работни часове на двигателя от брояча Б1(броячите) | | X |
| данни за моментно състояние, изисквани по настоящото приложение | X | |

4.7.4.

Изтриване/пренастройка на информацията на БД от четящото устройство

По задание на четящото устройство компютърната памет изтрива или пренастройва към стойностите, определени в настоящото приложение, следните данни от компютърната памет.

Информационни данни на БД

Изтриваем

Инициализируем (8)

статус на ИН

X

готовност на СБД

X

брой на работните часове на двигателя, откогато е задействан постоянен ИН(брояч на постоянен ИН).

X

всички диагностични кодове за повреда

X

стойност на брояча Б1 с най-голям брой работни часове на двигателя

X

брой работни часове на двигателя от брояча Б1(броячите)

X

данни за моментно състояние, изисквани по настоящото приложение

X

Информацията на БД не се изтрива от разкачване на акумулатора/рите.

4.8.   Електронна сигурност

Всяко превозно средство с компютър за контрол на емисиите трябва да притежава конструктивни особености за възпрепятстване на възможността за внасяне на изменения, освен разрешените от производителя. Производителят разрешава да се внасят модификации, ако те са необходими за диагностицирането, обслужването, проверката, модернизирането или ремонта на превозното средство.

Всякакви препрограмируеми компютърни кодове или работни параметри трябва да са устойчиви към външна намеса и да позволяват ниво на защита, поне толкова добра, каквито са разпоредбите в ISO 15031-7 (SAE J2186) или J1939-73, при условие че защитата се управлява от протоколите и съединителя за диагностика, както е предписано в настоящото допълнение. Всички подменяеми калибровъчни чипове на паметта трябва да са отлети, затворени в херметичен контейнер или защитени от електронни алгоритми и не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури.

Компютърно кодираните операционни параметри на двигателя не трябва да могат да се променят без използването на специализирани инструменти и процедури (напр. запоени или херметизирани компютърни компоненти или запечатани (или запоени) компютърни корпуси).

Производителите трябва да предприемат адекватни мерки за защита на настройката за подаване на максимално гориво от намеса, докато превозното средство е в експлоатация.

Производителите могат да подадат молба към административния отдел за освобождаване от едно от тези изисквания за онези превозни средства, които е малко вероятно да изискват защита. Критериите, по които административният отдел ще преценява при вземането на решение за освобождаване, ще включват, но няма да се ограничават до текущата наличност на интегрални схеми, задаващи работните характеристики на превозното средство, способността за високоефективна работа на превозното средство и планирания обем на продажби на превозното средство.

Производителите, които използват компютри с програмируеми компютърни кодове (напр., от тип EEPROM, електрически изтриваема програмируема постоянна памет, изтриваща се по електрически път) трябва да възпрепятстват всяко непозволено препрограмиране. Производителите трябва да включат технологии за повишена защита срещу намеса и защита от записване, изискващи електронен достъп до външен компютър, поддържан от производителя. Административният отдел може да одобри алтернативни методи, предоставящи еквивалентно ниво на защита от намеса.

4.9.   Износоустойчивост на СБД

СБД трябва да бъде така проектирана и конструирана така, че да може да идентифицира типовете неизправности за целия период на експлоатация на превозното средство или системата на двигателя.

Всички допълнителни разпоредби относно износоустойчивостта на СБД се съдържат в настоящото приложение.

СБД не трябва да е програмирана или проектирана, така че да се изключва частично или пълно на основата на износеността, остаряването и/или километража на превозното средство по време на действителната експлоатация на превозното средство, нито системата трябва да съдържа алгоритъм или технология, проектирана да намалява ефективността на СБД с течението на времето.

5.   ИЗИСКВАНИЯ КЪМ РАБОТНИТЕ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА СИСТЕМАТА

5.1.   Прагови стойности

Прагови стойности на БД (ПСБ) за приложимите критерии за следене, определени в допълнение 3, са определени в основната част на настоящото правило

5.2.   Временно изключване на СБД

Органите за типово одобрение могат да одобрят временно изключване на СБД при условията, посочени в подточките, които следват.

По време на одобряването или типовото одобряване производителят предоставя на административния отдел подробно описание на всяка от технологиите за временно изключване на СБД и данни и/или техническа оценка, доказващи, че следенето по време на съответните условия е недостоверно или непрактично.

Във всички случаи следенето се възобновява, веднага щом условията, оправдаващи временното изключване, не са вече налице.

| 5.2.1. | Работна безопасност на двигателя/превозното средство
  Производителите могат да поискат да бъде одобрено изключване на засегнатите системи за следене на БД, когато са задействани технологии за работна безопасност.
  От СБД за следене не се изисква да оценява компоненти при неизправност, ако такава оценка би довела до риск за безопасното използване на превозното средство. |
| --- | --- |

5.2.1.

Работна безопасност на двигателя/превозното средство

Производителите могат да поискат да бъде одобрено изключване на засегнатите системи за следене на БД, когато са задействани технологии за работна безопасност.

От СБД за следене не се изисква да оценява компоненти при неизправност, ако такава оценка би довела до риск за безопасното използване на превозното средство.

| 5.2.2. | Околна температура и височинни условия
  Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уредите за следене на СБД при околна температура при стартиране на двигателя под 266 K (-7o Celsius или 20o Fahrenheit) или над 308 K (35o Celsius или 95o Fahrenheit), или при надморски височини над 2 500 m (8 202 фута).
  Наред с това производител може да подаде заявление за одобряване на изключване на уред за следене на СБД при други околни температури при стартиране на двигателя, ако се установи, че производителят е доказал с данни и/или техническа оценка, че евентуално ще бъде направена погрешна диагностика при дадена околна температура, поради въздействието ѝ върху самия компонент (напр. замръзване на компонента).








  Бележка | : | Околните условия може да бъдат преценени с непреки методи. Например околната температура може да бъде определена на основата на температурата на входящия въздух. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.

Околна температура и височинни условия

Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уредите за следене на СБД при околна температура при стартиране на двигателя под 266 K (-7o Celsius или 20o Fahrenheit) или над 308 K (35o Celsius или 95o Fahrenheit), или при надморски височини над 2 500 m (8 202 фута).

Наред с това производител може да подаде заявление за одобряване на изключване на уред за следене на СБД при други околни температури при стартиране на двигателя, ако се установи, че производителят е доказал с данни и/или техническа оценка, че евентуално ще бъде направена погрешна диагностика при дадена околна температура, поради въздействието ѝ върху самия компонент (напр. замръзване на компонента).

Бележка

:

Околните условия може да бъдат преценени с непреки методи. Например околната температура може да бъде определена на основата на температурата на входящия въздух.

| 5.2.3. | Ниско ниво на горивото
  Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уреди за следене, върху които оказва въздействие ниско ниво на горивото или свършване на горивото (напр. диагностициране на неизправност на горивната система или прекъсване на запалването). За такова изключване разглежданото ниско ниво на горивото не превишава 100 литра или 20 % от нормалната вместимост на резервоара за гориво, което от двете е по-ниско. |
| --- | --- |

5.2.3.

Ниско ниво на горивото

Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уреди за следене, върху които оказва въздействие ниско ниво на горивото или свършване на горивото (напр. диагностициране на неизправност на горивната система или прекъсване на запалването). За такова изключване разглежданото ниско ниво на горивото не превишава 100 литра или 20 % от нормалната вместимост на резервоара за гориво, което от двете е по-ниско.

| 5.2.4. | Акумулатор на превозното средство и нива на системното напрежение
  Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, върху които оказва въздействие акумулаторът на превозното средство и нивата на системното напрежение. |
| --- | --- |

5.2.4.

Акумулатор на превозното средство и нива на системното напрежение

Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, върху които оказва въздействие акумулаторът на превозното средство и нивата на системното напрежение.

| 5.2.4.1. | Ниско напрежение
  За системи за следене, върху които оказва въздействие разреждането на акумулатора на превозното средство и спадането на системното напрежение производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, когато акумулаторът или системното напрежение са под 90 % от номиналното напрежение (или 11,0 V за 12 V акумулатор, 22,0 V за 24 V акумулатор). Производителите могат да подадат заявление за одобряване на използването на пределни стойности на напрежението по-високи от стойността, при която се деактивира следенето на системите.
  Производителят демонстрира, че следенето при такова напрежение е ненадеждно и че или не е вероятно превозното средство да е в действие за продължителен период от време под критериите за изключване, или СБД следи напрежението на акумулатора или системата и открива неизправност при напрежението, използвано за изключване на други уреди за следене. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Ниско напрежение

За системи за следене, върху които оказва въздействие разреждането на акумулатора на превозното средство и спадането на системното напрежение производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, когато акумулаторът или системното напрежение са под 90 % от номиналното напрежение (или 11,0 V за 12 V акумулатор, 22,0 V за 24 V акумулатор). Производителите могат да подадат заявление за одобряване на използването на пределни стойности на напрежението по-високи от стойността, при която се деактивира следенето на системите.

Производителят демонстрира, че следенето при такова напрежение е ненадеждно и че или не е вероятно превозното средство да е в действие за продължителен период от време под критериите за изключване, или СБД следи напрежението на акумулатора или системата и открива неизправност при напрежението, използвано за изключване на други уреди за следене.

| 5.2.4.2. | Високо напрежение
  За системи за следене, свързани с емисиите, върху които оказва въздействие високото ниво на напрежението на акумулатора на превозното средство и на системата, производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, когато напрежението на акумулатора или системата превишава определеното от производителя напрежение.
  Производителят демонстрира, че следенето над определеното от производителя напрежение е ненадеждно и че или предупредителната светлина за електрическата система за захранване/генератора свети (или датчикът на напрежението е в червената зона), или СБД следи напрежението на акумулатора или системата и открива неизправност при напрежението, използвано за изключване на други уреди за следене. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

Високо напрежение

За системи за следене, свързани с емисиите, върху които оказва въздействие високото ниво на напрежението на акумулатора на превозното средство и на системата, производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на системи за следене, когато напрежението на акумулатора или системата превишава определеното от производителя напрежение.

Производителят демонстрира, че следенето над определеното от производителя напрежение е ненадеждно и че или предупредителната светлина за електрическата система за захранване/генератора свети (или датчикът на напрежението е в червената зона), или СБД следи напрежението на акумулатора или системата и открива неизправност при напрежението, използвано за изключване на други уреди за следене.

| 5.2.5. | Включено звено, консумиращо мощност
  Производителят може да подаде заявление за одобряване на временно изключване на засегнатите уреди за следене в превозните средства, оборудвани със звено, консумиращо мощност, при условие, че това звено е временно активно. |
| --- | --- |

5.2.5.

Включено звено, консумиращо мощност

Производителят може да подаде заявление за одобряване на временно изключване на засегнатите уреди за следене в превозните средства, оборудвани със звено, консумиращо мощност, при условие, че това звено е временно активно.

| 5.2.6. | Принудително регенериране
  Производителят може да подаде заявление за одобряване на изключване на уреди за следене на СБД по време на принудително регенериране система за контрол на емисиите, намираща се след двигателя (напр. филтър за прахови частици). |
| --- | --- |

5.2.6.

Принудително регенериране

Производителят може да подаде заявление за одобряване на изключване на уреди за следене на СБД по време на принудително регенериране система за контрол на емисиите, намираща се след двигателя (напр. филтър за прахови частици).

| 5.2.7. | AECS
  Производителят може да подаде заявление за одобряване на изключване на уреди за следене на СБД по време на работата на AECS, включително MECS, при условия, които не са уредени вече в точка 5.2., ако способността за следене на уреда за следене е засегната от работата на AECS. |
| --- | --- |

5.2.7.

AECS

Производителят може да подаде заявление за одобряване на изключване на уреди за следене на СБД по време на работата на AECS, включително MECS, при условия, които не са уредени вече в точка 5.2., ако способността за следене на уреда за следене е засегната от работата на AECS.

6.   ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ДОКАЗАТЕЛСТВА

Основните елементи на доказателствата за съответствието на СБД с изискванията на настоящото приложение са, както следва:

| a) | процедура за избор на базова система на двигател със СБД. Базовата система за двигател със СБД се избира от производителя в съгласие с административния отдел. |
| --- | --- |

a)

процедура за избор на базова система на двигател със СБД. Базовата система за двигател със СБД се избира от производителя в съгласие с административния отдел.

| б) | процедура за доказване на класификация на неизправност. Производителят предоставя на административния отдел класификацията на всяка неизправност за тази базова система на двигател със СБД и необходимите подкрепящи данни, за обосноваване на всяка класификация. |
| --- | --- |

б)

процедура за доказване на класификация на неизправност. Производителят предоставя на административния отдел класификацията на всяка неизправност за тази базова система на двигател със СБД и необходимите подкрепящи данни, за обосноваване на всяка класификация.

| в) | процедура за квалификация на компонент с влошени характеристики. За целите на изпитването на СБД, производителят осигурява, при поискване от страна на административния отдел, компоненти с влошени характеристики Тези компоненти се квалифицират на базата на подкрепящите данни, осигурени от производителя. |
| --- | --- |

в)

процедура за квалификация на компонент с влошени характеристики. За целите на изпитването на СБД, производителят осигурява, при поискване от страна на административния отдел, компоненти с влошени характеристики Тези компоненти се квалифицират на базата на подкрепящите данни, осигурени от производителя.

6.1.   Семейство СБД на емисиите

Производителят отговаря за определяне състава на семейство СБД на емисиите Групирането на системите двигатели в семейство СБД на емисиите се основава на добрата техническа преценка и подлежи на одобрението на административния отдел.

Двигатели, които не принадлежат на едно и също семейство двигатели, може същевременно да принадлежат на една и също семейство СБД на емисиите.

| 6.1.1. | Параметри за определяне на семейство СБД на емисиите
  Семейство СБД на емисиите може да се определи чрез основните проектни параметрите, които трябва да са общи за системите двигатели в семейството.
  За да може да се приеме, че системите двигатели принадлежат на едно и също семейство СБД на емисиите, следният списък с основни параметри трябва да бъде общ за всички:






  a) | системи за контрол на емисиите; |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

Параметри за определяне на семейство СБД на емисиите

Семейство СБД на емисиите може да се определи чрез основните проектни параметрите, които трябва да са общи за системите двигатели в семейството.

За да може да се приеме, че системите двигатели принадлежат на едно и също семейство СБД на емисиите, следният списък с основни параметри трябва да бъде общ за всички:

a)

системи за контрол на емисиите;

| б) | методи за следене на БД; |
| --- | --- |

б)

методи за следене на БД;

| в) | критерии за следене на работа и компоненти; |
| --- | --- |

в)

критерии за следене на работа и компоненти;

| г) | параметри на следенето (напр. честота). |
| --- | --- |

г)

параметри на следенето (напр. честота).

Тези сходства се демонстрират от производителя със средствата на съответната техническа демонстрация или други подходящи процедури, и подлежат на одобрението на административния отдел.

Производителят може да подаде заявление за одобряване от административния отдел на второстепенни разлики в методите на следене/диагностициране на контролната система на двигателя за емисиите, дължащи се на вариации в конфигурацията на системата на двигателя, когато тези методи се разглеждат като сходни от производителя и:

| a) | те се различават единствено защото отговарят на спецификата на разглежданите компоненти (напр. размер, дебит на отработилите газове и др.); или |
| --- | --- |

a)

те се различават единствено защото отговарят на спецификата на разглежданите компоненти (напр. размер, дебит на отработилите газове и др.); или

| б) | техните сходства се основават на добрата техническа преценка. |
| --- | --- |

б)

техните сходства се основават на добрата техническа преценка.

| 6.1.2. | Базова система на двигател със СБД
  Съответствието на семейство СБД на емисиите с изискванията на настоящото приложение се постига с демонстриране на съответствието на базовата система на двигател с БД от това семейство.
  Базовата система за двигател със СБД се избира от производителя и подлежи на одобрението на административния отдел.
  Преди изпитването административният отдел може да реши да поиска от производителя да избере допълнителен двигател за демонстрация.
  Производителят може също да предложи на административния отдел да изпита допълнителни двигатели, за да се обхване цялото семейство на БД за емисиите. |
| --- | --- |

6.1.2.

Базова система на двигател със СБД

Съответствието на семейство СБД на емисиите с изискванията на настоящото приложение се постига с демонстриране на съответствието на базовата система на двигател с БД от това семейство.

Базовата система за двигател със СБД се избира от производителя и подлежи на одобрението на административния отдел.

Преди изпитването административният отдел може да реши да поиска от производителя да избере допълнителен двигател за демонстрация.

Производителят може също да предложи на административния отдел да изпита допълнителни двигатели, за да се обхване цялото семейство на БД за емисиите.

6.2.   Процедури за доказване на класификация на неизправност

Производителят осигурява документацията, която обосновава пред административния отдел съответната класификация на всяка неизправност. Документацията включва анализ на повредите (напр. елементи на „режим на повреди и анализ на ефекти“) и може също да включва:

| a) | резултати от симулации; |
| --- | --- |

a)

резултати от симулации;

| б) | резултати от изпитвания; |
| --- | --- |

б)

резултати от изпитвания;

| в) | позоваване на вече одобрени класификации. |
| --- | --- |

в)

позоваване на вече одобрени класификации.

В следващите точки са изброени изискванията за доказване на правилността на класификацията, включително изискванията за изпитване. Минималният брой изпитвания е четири, а максималният брой — четири пъти броя на семействата двигатели, разглеждани в рамките на семейство СБД на емисиите. Административният отдел може да реши да съкрати изпитването по всяко време преди достигане на този максимален брой изпитвания на повреда.

В специфични случаи, когато изпитването за класификация не е възможно (напр., ако е задействан MECS и двигателят не може да извърши съответното изпитване и т.н.) неизправността може да се класифицира на основата на техническа обосновка. Това изключение се документира от производителя и подлежи на одобрението на административния отдел.

| 6.2.1. | Демонстрация на класификация в клас А
  Класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас А не подлежи на демонстрационно изпитване.
  Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас А, административният отдел изисква класификация на неизправността в клас Б1, Б2 и В, според случая.
  В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел. |
| --- | --- |

6.2.1.

Демонстрация на класификация в клас А

Класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас А не подлежи на демонстрационно изпитване.

Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас А, административният отдел изисква класификация на неизправността в клас Б1, Б2 и В, според случая.

В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел.

| 6.2.2. | Демонстрация на класификация в клас Б1 (различаване между А и Б1)
  За да се обоснове класификацията на неизправност в клас Б1, документацията трябва ясно да демонстрира, че, при определени обстоятелства (9), неизправността има за резултат емисии, които са по-ниски от ПСБ.
  В случай, че административният отдел поиска изпитване на емисии за доказване на класификация на неизправност в клас Б1, производителят демонстрира, че емисиите, дължащи се на точно тази неизправност са, при избрани обстоятелства, под ПСБ:






  a) | производителят избира обстоятелствата за изпитването в съгласие с административния отдел; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Демонстрация на класификация в клас Б1 (различаване между А и Б1)

За да се обоснове класификацията на неизправност в клас Б1, документацията трябва ясно да демонстрира, че, при определени обстоятелства (9), неизправността има за резултат емисии, които са по-ниски от ПСБ.

В случай, че административният отдел поиска изпитване на емисии за доказване на класификация на неизправност в клас Б1, производителят демонстрира, че емисиите, дължащи се на точно тази неизправност са, при избрани обстоятелства, под ПСБ:

a)

производителят избира обстоятелствата за изпитването в съгласие с административния отдел;

| б) | от производителя не се изисква да демонстрира, че при други обстоятелства емисиите, дължащи се на неизправността, са в действителност по-високи от ПСБ. |
| --- | --- |

б)

от производителя не се изисква да демонстрира, че при други обстоятелства емисиите, дължащи се на неизправността, са в действителност по-високи от ПСБ.

Ако производителят не успее да демонстрира правилността на класификация като клас Б1, неизправността се класифицира като клас А.

| 6.2.3. | Демонстрация на класификация в клас Б1 (различаване между Б1 и Б2)
  Ако административният отдел не е съгласен с класификацията на неизправност в клас Б1, направена от производителя, понеже счита, че ПСБ не са превишени, административният отдел изисква класификация на тази неизправност в клас Б2 или В. В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел. |
| --- | --- |

6.2.3.

Демонстрация на класификация в клас Б1 (различаване между Б1 и Б2)

Ако административният отдел не е съгласен с класификацията на неизправност в клас Б1, направена от производителя, понеже счита, че ПСБ не са превишени, административният отдел изисква класификация на тази неизправност в клас Б2 или В. В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел.

| 6.2.4. | Демонстрация на класификация в клас Б2 (различаване между Б2 и Б1)
  За да се обоснове класификацията на неизправност в клас Б2, документацията трябва ясно да демонстрира, че, при определени обстоятелства, неизправността има за резултат емисии, които са по-ниски от ПСБ.
  Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена на неизправност, в клас Б2, понеже счита, че ПСБ са превишени, от производителя може да се изиска да демонстрира с изпитване, че емисиите, дължащи се на неизправността, са по-ниски от ПСБ. Ако изпитването е неуспешно, тогава административният отдел изисква нова класификация на тази неизправност в А или Б1 и производителят демонстрира впоследствие подходящата класификация и документацията се актуализира. |
| --- | --- |

6.2.4.

Демонстрация на класификация в клас Б2 (различаване между Б2 и Б1)

За да се обоснове класификацията на неизправност в клас Б2, документацията трябва ясно да демонстрира, че, при определени обстоятелства, неизправността има за резултат емисии, които са по-ниски от ПСБ.

Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена на неизправност, в клас Б2, понеже счита, че ПСБ са превишени, от производителя може да се изиска да демонстрира с изпитване, че емисиите, дължащи се на неизправността, са по-ниски от ПСБ. Ако изпитването е неуспешно, тогава административният отдел изисква нова класификация на тази неизправност в А или Б1 и производителят демонстрира впоследствие подходящата класификация и документацията се актуализира.

| 6.2.5. | Демонстрация на класификация в клас Б2 (различаване между Б2 и В)
  Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас Б2, понеже счита, че ПСБ не са превишени, административният отдел изисква класификация на тази неизправността в клас В. В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел. |
| --- | --- |

6.2.5.

Демонстрация на класификация в клас Б2 (различаване между Б2 и В)

Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена от производителя, на неизправност в клас Б2, понеже счита, че ПСБ не са превишени, административният отдел изисква класификация на тази неизправността в клас В. В този случай в документа за одобрение се отбелязва, че класификацията на неизправността е била дадена съгласно изискването на административния отдел.

| 6.2.6. | Демонстрация на класификация в клас В
  За да се обоснове класификацията на неизправност в клас В, производителят демонстрира, че емисиите са по-ниски от пределните стойности на регулираните емисии.
  Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена на неизправност, в клас В, от производителя може да се изиска да демонстрира с изпитване, че емисиите, дължащи се на неизправността, са по-ниски от пределните стойности на регулираните емисии.
  Ако изпитването е неуспешно, тогава административният отдел изисква нова класификация на тази неизправност и производителят демонстрира впоследствие подходящата класификация и документацията се актуализира. |
| --- | --- |

6.2.6.

Демонстрация на класификация в клас В

За да се обоснове класификацията на неизправност в клас В, производителят демонстрира, че емисиите са по-ниски от пределните стойности на регулираните емисии.

Ако административният отдел не е съгласен с класификацията, направена на неизправност, в клас В, от производителя може да се изиска да демонстрира с изпитване, че емисиите, дължащи се на неизправността, са по-ниски от пределните стойности на регулираните емисии.

Ако изпитването е неуспешно, тогава административният отдел изисква нова класификация на тази неизправност и производителят демонстрира впоследствие подходящата класификация и документацията се актуализира.

6.3.   Процедури за демонстрация на работните характеристики на СБД

Производителят предоставя на административния отдел пълен комплект документи, който доказва съответствието на СБД по отношение на способността ѝ за следене, което може да включва:

| a) | алгоритми и схеми на решения; |
| --- | --- |

a)

алгоритми и схеми на решения;

| б) | резултати от изпитвания и/или симулации; |
| --- | --- |

б)

резултати от изпитвания и/или симулации;

| в) | позоваване на вече одобрени системи за следене и т.н. |
| --- | --- |

в)

позоваване на вече одобрени системи за следене и т.н.

В следващите точки са изброени изискванията за демонстрация на работните характеристики на СБД, включително изискванията за изпитване. Минималният брой изпитвания е четири, а максималният брой — четири пъти броя на семействата двигатели, разглеждани в рамките на семейство СБД на емисиите. Административният отдел може да реши да съкрати изпитването по всяко време преди достигане на този максимален брой изпитвания.

| 6.3.1. | Процедури за демонстрация на работните характеристики на СБД чрез изпитване
  В допълнение на подкрепящите данни, посочени в точка 6.3., производителят демонстрира същинското следене на системите или компонентите за контрол на специфичните емисии като ги изпитва на изпитвателния стенд за двигатели съгласно изпитвателните процедури, посочени в точка 7.2. от настоящото приложение.
  В този случай, производителят трябва да предостави квалифицираните влошените компоненти и/или електрически устройства, за да се използват за симулиране на неизправностите.
  Същинското откриване на неизправността от СБД и същинската ѝ реакция на откритото (срвн. индикация на ИН, съхраняване на диагостични кодове за повреда и т.н.) се демонстрират съгласно точка 7.2. |
| --- | --- |

6.3.1.

Процедури за демонстрация на работните характеристики на СБД чрез изпитване

В допълнение на подкрепящите данни, посочени в точка 6.3., производителят демонстрира същинското следене на системите или компонентите за контрол на специфичните емисии като ги изпитва на изпитвателния стенд за двигатели съгласно изпитвателните процедури, посочени в точка 7.2. от настоящото приложение.

В този случай, производителят трябва да предостави квалифицираните влошените компоненти и/или електрически устройства, за да се използват за симулиране на неизправностите.

Същинското откриване на неизправността от СБД и същинската ѝ реакция на откритото (срвн. индикация на ИН, съхраняване на диагостични кодове за повреда и т.н.) се демонстрират съгласно точка 7.2.

| 6.3.2. | Процедури за квалификация на компонент (или система) с влошени характеристики
  Настоящата точка се прилага за случаи, където неизправността, избрана за изпитването за демонстрационното изпитване на БД, се следи спрямо емисиите от изпускателна тръба (10) 0 (следене на праговите стойности на емисиите — вж. точка 4.2.) чрез изпитване на емисии за квалификацията на този влошен компонент.
  В много особени случаи класификацията на влошените компоненти или системи може да не е възможна (напр., ако е задействан MECS и двигателят не може да извърши съответното изпитване и т.н.). В такива случаи влошеният компонент се квалифицира без изпитване. Това изключение се документира от производителя и подлежи на одобрението на административния отдел. |
| --- | --- |

6.3.2.

Процедури за квалификация на компонент (или система) с влошени характеристики

Настоящата точка се прилага за случаи, където неизправността, избрана за изпитването за демонстрационното изпитване на БД, се следи спрямо емисиите от изпускателна тръба (10) 0 (следене на праговите стойности на емисиите — вж. точка 4.2.) чрез изпитване на емисии за квалификацията на този влошен компонент.

В много особени случаи класификацията на влошените компоненти или системи може да не е възможна (напр., ако е задействан MECS и двигателят не може да извърши съответното изпитване и т.н.). В такива случаи влошеният компонент се квалифицира без изпитване. Това изключение се документира от производителя и подлежи на одобрението на административния отдел.

| 6.3.2.1. | Процедура за квалификация на влошен компонент, използван за демонстрация на откриване на неизправности от класове А и Б1
  В случай че неизправността, избрана от административния отдел, има за резултат емисии от изпускателна тръба, които може да превишават ПСБ, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че съответните емисии, резултат на влошения компонент или устройство, не превишават ПСБ с повече от 20 %. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Процедура за квалификация на влошен компонент, използван за демонстрация на откриване на неизправности от класове А и Б1

В случай че неизправността, избрана от административния отдел, има за резултат емисии от изпускателна тръба, които може да превишават ПСБ, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че съответните емисии, резултат на влошения компонент или устройство, не превишават ПСБ с повече от 20 %.

| 6.3.2.2. | Квалификация на влошен компонент, използван за демонстрация на откриване на неизправности от клас Б2
  В случай на неизправности от клас Б2 и при поискване от страна на административния отдел, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че влошеният компонент или устройство не води до съответни емисии, които превишават приложимите ПСБ. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Квалификация на влошен компонент, използван за демонстрация на откриване на неизправности от клас Б2

В случай на неизправности от клас Б2 и при поискване от страна на административния отдел, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че влошеният компонент или устройство не води до съответни емисии, които превишават приложимите ПСБ.

| 6.3.2.3. | Квалификация на влошени компоненти, използвани за демонстрация на откриване на неизправности от клас В
  В случай на неизправности от клас В и при поискване от страна на административния отдел, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че влошеният компонент или устройство не води до съответни емисии, които превишават приложимите за него регулирани пределни стойности на емисиите. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Квалификация на влошени компоненти, използвани за демонстрация на откриване на неизправности от клас В

В случай на неизправности от клас В и при поискване от страна на административния отдел, производителят демонстрира с изпитване на емисии съгласно точка 7, че влошеният компонент или устройство не води до съответни емисии, които превишават приложимите за него регулирани пределни стойности на емисиите.

| 6.3.3. | Протокол от изпитването
  Протоколът на изпитването съдържа като минимум информацията, посочена в допълнение 4. |
| --- | --- |

6.3.3.

Протокол от изпитването

Протоколът на изпитването съдържа като минимум информацията, посочена в допълнение 4.

6.4.   Одобряване на СБД, която съдържа недостатъци

| 6.4.1. | По искане на производителя органите за типово одобрение могат да одобрят СБД, макар системата съдържа един или повече недостатъка.
  При разглеждане на искането административният отдел решава дали спазването на изискванията на настоящото приложение е възможно или това би било неразумно.
  Административният отдел взима под внимание данни на производителя, които подробно описват фактори като, но не се ограничават до, техническа осъществимост, подготвителен период и производствени цикли, включително въвеждане в действие или прекратяване на разработки за двигатели и програмирани модернизации на компютри, и степента, до която получената СБД ще бъде ефективна и ще съответства на изискванията от настоящото правило, както и това, че производителят е демонстрирал приемливо ниво на усилия спрямо изискванията на приложението.
  Административният отдел отхвърля всяко заявление за типово одобрение на система с недостатъци, ако в нея напълно липсва изискван диагностичен уред за следене (т.е. пълна липса на уредите за следене, изисквани в допълнение 3). |
| --- | --- |

6.4.1.

По искане на производителя органите за типово одобрение могат да одобрят СБД, макар системата съдържа един или повече недостатъка.

При разглеждане на искането административният отдел решава дали спазването на изискванията на настоящото приложение е възможно или това би било неразумно.

Административният отдел взима под внимание данни на производителя, които подробно описват фактори като, но не се ограничават до, техническа осъществимост, подготвителен период и производствени цикли, включително въвеждане в действие или прекратяване на разработки за двигатели и програмирани модернизации на компютри, и степента, до която получената СБД ще бъде ефективна и ще съответства на изискванията от настоящото правило, както и това, че производителят е демонстрирал приемливо ниво на усилия спрямо изискванията на приложението.

Административният отдел отхвърля всяко заявление за типово одобрение на система с недостатъци, ако в нея напълно липсва изискван диагностичен уред за следене (т.е. пълна липса на уредите за следене, изисквани в допълнение 3).

| 6.4.2. | Период на допустимост на недостатъците
  Недостатъците са допустими за период от една година след датата на одобрение на системата на двигателя.
  Ако производителят може да демонстрира адекватно пред административния отдел, че за отстраняване на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, този недостатък се допуска отново за още една година, при условие че общата продължителност на периода на допустимост на недостатъка не превишава 3 години (т.е. допуска се 3 пъти по една година за недостатък).
  Производителят не може да подава заявление за подновяване на периода на допустимост на недостатъка. |
| --- | --- |

6.4.2.

Период на допустимост на недостатъците

Недостатъците са допустими за период от една година след датата на одобрение на системата на двигателя.

Ако производителят може да демонстрира адекватно пред административния отдел, че за отстраняване на недостатъка са необходими значителни модификации на двигателя и допълнителен подготвителен период, този недостатък се допуска отново за още една година, при условие че общата продължителност на периода на допустимост на недостатъка не превишава 3 години (т.е. допуска се 3 пъти по една година за недостатък).

Производителят не може да подава заявление за подновяване на периода на допустимост на недостатъка.

7.   ИЗПИТВАТЕЛНА ПРОЦЕДУРА

7.1.   Изпитвателна процедура

Демонстрирането чрез изпитване на правилната класификация на неизправности и доказването чрез изпитване на правилното следене на работните показатели на СБД са въпроси, които се разглеждат поотделно по време на процеса на изпитване. Например, неизправност от клас А няма да изисква изпитване за класификация, при все че може да подлежи на изпитване на работните показатели на СБД.

Когато е целесъобразно, едно и също изпитване може да бъде използвано, за да се демонстрира правилността на класификация на неизправност, квалификацията на влошен компонент, предоставен от производителя, и правилното следене, осъществявано от СБД.

Системата на двигател, върху който се изпитва СБД, съответства на изискванията за емисиите от настоящото правило.

| 7.1.1. | Процес на изпитване за доказване на класификация на неизправност
  Когато, съгласно точка 6.2., административният отдел поиска производителят да обоснове с изпитване класификацията на специфична неизправност, демонстрацията на съответствие се състои от поредица от изпитвания на емисии.
  Съгласно точка 6.2.2., когато административният отдел изиска изпитване за доказване на класификация на неизправност в клас Б1, а не в клас А, производителят демонстрира, че емисиите, дължащи се на точно тази неизправност са, при избрани обстоятелства, под ПСБ:






  a) | производителят избира обстоятелствата за изпитването в съгласие с административния отдел; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Процес на изпитване за доказване на класификация на неизправност

Когато, съгласно точка 6.2., административният отдел поиска производителят да обоснове с изпитване класификацията на специфична неизправност, демонстрацията на съответствие се състои от поредица от изпитвания на емисии.

Съгласно точка 6.2.2., когато административният отдел изиска изпитване за доказване на класификация на неизправност в клас Б1, а не в клас А, производителят демонстрира, че емисиите, дължащи се на точно тази неизправност са, при избрани обстоятелства, под ПСБ:

a)

производителят избира обстоятелствата за изпитването в съгласие с административния отдел;

| б) | от производителя не се изисква да демонстрира, че при други обстоятелства емисиите, дължащи се на неизправността, са в действителност по-високи от ПСБ. |
| --- | --- |

б)

от производителя не се изисква да демонстрира, че при други обстоятелства емисиите, дължащи се на неизправността, са в действителност по-високи от ПСБ.

По искане на производителя изпитването на емисии може да бъде повтаряно до три пъти.

Ако някое от тези изпитвания има за резултат емисии под разглежданите ПСБ, класификацията на неизправността в клас Б1 се одобрява.

Когато административният отдел изиска изпитване за доказване на класификация на неизправност в клас Б2, вместо в клас Б2, или в клас В, вместо в клас Б2, изпитването на емисии не се повтаря. Ако емисиите, измерени при изпитването, са съответно над ПСБ или пределните стойности на емисиите, се изисква нова класификация на неизправността.

| Бележка | : | Съгласно точка 6.2.1., настоящата точка не се прилага за неизправности, включени в клас А. |
| --- | --- | --- |

Бележка

:

Съгласно точка 6.2.1., настоящата точка не се прилага за неизправности, включени в клас А.

| 7.1.2. | Процесът на изпитване за демонстриране на работните характеристики на СБД
  Когато, съгласно точка 6.2., административният отдел поиска изпитване за работните характеристики на СБД, демонстрацията на съответствие се състои от следните етапи:






  a) | административният отдел избира неизправност и съответният влошен компонент или система се предоставя от производителя; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Процесът на изпитване за демонстриране на работните характеристики на СБД

Когато, съгласно точка 6.2., административният отдел поиска изпитване за работните характеристики на СБД, демонстрацията на съответствие се състои от следните етапи:

a)

административният отдел избира неизправност и съответният влошен компонент или система се предоставя от производителя;

| б) | когато е целесъобразно или е изискано, производителят демонстрира с изпитване на емисии, че влошеният компонент е квалифициран за демонстрация на следенето; |
| --- | --- |

б)

когато е целесъобразно или е изискано, производителят демонстрира с изпитване на емисии, че влошеният компонент е квалифициран за демонстрация на следенето;

| в) | производителят демонстрира, че СБД реагира по начин, който съответства на разпоредбите от настоящото приложение (т.е. индикация на ИН, съхраняване на диагностични кодове за повреда и т.н) най-късно до края на поредицата от изпитвателни цикли на СБД. |
| --- | --- |

в)

производителят демонстрира, че СБД реагира по начин, който съответства на разпоредбите от настоящото приложение (т.е. индикация на ИН, съхраняване на диагностични кодове за повреда и т.н) най-късно до края на поредицата от изпитвателни цикли на СБД.

| 7.1.2.1. | Квалификация на влошения компонент
  Когато административният отдел поиска производителят да квалифицира влошен компонент с изпитване съгласно точка 6.3.2., демонстрацията се извършва с провеждане на изпитване на емисии.
  Ако се установи, че монтажът на влошен компонент или устройство върху система на двигател означава, че сравнение между праговите стойности на БД не е възможно (напр. защото не е отговорено на статистическите условия за зачитане на приложимото изпитване на емисии), влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани със съгласието на административния отдел, въз основа на техническата аргументация, осигурена от производителя.
  В случай, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че кривата на пълното натоварване (както е определена при правилно работещ двигател) не може да бъде достигната при изпитването, влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани със съгласието на административния отдел, въз основа на техническа аргументация, осигурена от производителя. |
| --- | --- |

7.1.2.1.

Квалификация на влошения компонент

Когато административният отдел поиска производителят да квалифицира влошен компонент с изпитване съгласно точка 6.3.2., демонстрацията се извършва с провеждане на изпитване на емисии.

Ако се установи, че монтажът на влошен компонент или устройство върху система на двигател означава, че сравнение между праговите стойности на БД не е възможно (напр. защото не е отговорено на статистическите условия за зачитане на приложимото изпитване на емисии), влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани със съгласието на административния отдел, въз основа на техническата аргументация, осигурена от производителя.

В случай, че монтажът на влошен компонент или устройство върху двигател означава, че кривата на пълното натоварване (както е определена при правилно работещ двигател) не може да бъде достигната при изпитването, влошеният компонент или устройство се считат за квалифицирани със съгласието на административния отдел, въз основа на техническа аргументация, осигурена от производителя.

| 7.1.2.2. | Откриване на неизправност
  Всеки уред за следене, избран от административния отдел за изпитване на изпитвателния стенд на двигателя, реагира на въвеждането на квалифициран влошен компонент по начин, който отговаря на изискванията от настоящото приложение, в рамките на два последователни цикъла на изпитване на СБД съгласно точка 7.2.2. от настоящото приложение.
  Когато е указано в описанието на следенето и е съгласувано с административния отдел, че специфичния уред за следене се нуждае от повече от два последователни работни последователности, за да завърши следенето, броят на изпитвателните цикли на СБД може да бъде увеличен според искането на производителя.
  Всеки отделен изпитвателен цикъл на СБД от демонстрационното изпитване се отделя от останалите посредством спиране на двигателя. Времето до следващото пускане на двигателя отчита всяко следене, което може да е настъпило след спирането на двигателя и необходимите условия, които трябва да съществуват, за да е налице следене при следващото пускане на двигателя.
  Изпитването се счита за изпълнено, веднага щом СБД реагира по начин, който отговаря на изискванията на настоящото приложение. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

Откриване на неизправност

Всеки уред за следене, избран от административния отдел за изпитване на изпитвателния стенд на двигателя, реагира на въвеждането на квалифициран влошен компонент по начин, който отговаря на изискванията от настоящото приложение, в рамките на два последователни цикъла на изпитване на СБД съгласно точка 7.2.2. от настоящото приложение.

Когато е указано в описанието на следенето и е съгласувано с административния отдел, че специфичния уред за следене се нуждае от повече от два последователни работни последователности, за да завърши следенето, броят на изпитвателните цикли на СБД може да бъде увеличен според искането на производителя.

Всеки отделен изпитвателен цикъл на СБД от демонстрационното изпитване се отделя от останалите посредством спиране на двигателя. Времето до следващото пускане на двигателя отчита всяко следене, което може да е настъпило след спирането на двигателя и необходимите условия, които трябва да съществуват, за да е налице следене при следващото пускане на двигателя.

Изпитването се счита за изпълнено, веднага щом СБД реагира по начин, който отговаря на изискванията на настоящото приложение.

7.2.   Приложими изпитвания

Изпитването на емисии е изпитвателният цикъл, използван за измерване на регулираните емисии.

Изпитвателният цикъл за СБД е изпитвателният цикъл, използван за оценяване на работните характеристики на уред за следене на СБД. В много случаи тези изпитвателни цикли са едни и същи.

| 7.2.1. | Изпитвателен цикъл на емисиите ЕТС
  Разглежданият в настоящото приложение изпитвателен цикъл за измерване на емисии е WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 10. |
| --- | --- |

7.2.1.

Изпитвателен цикъл на емисиите ЕТС

Разглежданият в настоящото приложение изпитвателен цикъл за измерване на емисии е WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 10.

| 7.2.2. | Изпитвателен цикъл на СБД
  Разглежданият в настоящото приложение глобално хармонизиран , в световен мащаб изпитвателен цикъл за БД е топлата част от WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 10.
  По искане на производителя и със съгласието на административния отдел, студената част от WHTC изпитвателен цикъл може да бъде използвана като алтернативен изпитвателен цикъл за СБД. Заявлението трябва да съдържа елементи (технически съображения, симулация, резултати от изпитвания и др.), които демонстрират:






  a) | изискваните резултатите от изпитвателен цикъл на уред за следене, който ще работи при действителни условия на кормуване; и |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

Изпитвателен цикъл на СБД

Разглежданият в настоящото приложение глобално хармонизиран , в световен мащаб изпитвателен цикъл за БД е топлата част от WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 10.

По искане на производителя и със съгласието на административния отдел, студената част от WHTC изпитвателен цикъл може да бъде използвана като алтернативен изпитвателен цикъл за СБД. Заявлението трябва да съдържа елементи (технически съображения, симулация, резултати от изпитвания и др.), които демонстрират:

a)

изискваните резултатите от изпитвателен цикъл на уред за следене, който ще работи при действителни условия на кормуване; и

| б) | е показано, че приложимият глобално хармонизиран или регионално възприет изпитвателен цикъл на БД е по-малко подходящ за разглежданото следене (напр. следенето на разхода на флуиди). |
| --- | --- |

б)

е показано, че приложимият глобално хармонизиран или регионално възприет изпитвателен цикъл на БД е по-малко подходящ за разглежданото следене (напр. следенето на разхода на флуиди).

| 7.2.3. | Работни условия на изпитването
  Условията (т.е. температура, надморска височина, качество на горивото и т.н.) за провеждане на изпитванията, посочени в точки 7.2.1. и 7.2.2., са изискваните за WHTC изпитвателния цикъл , описан в приложение 10.
  В случай на изпитване на емисии, с което се цели обосноваването на класификацията на специфична неизправност в клас Б1, работните условия на изпитването могат, по решение на производителя, да се отклоняват от тези в точките по-горе съгласно точка 6.2.2. |
| --- | --- |

7.2.3.

Работни условия на изпитването

Условията (т.е. температура, надморска височина, качество на горивото и т.н.) за провеждане на изпитванията, посочени в точки 7.2.1. и 7.2.2., са изискваните за WHTC изпитвателния цикъл , описан в приложение 10.

В случай на изпитване на емисии, с което се цели обосноваването на класификацията на специфична неизправност в клас Б1, работните условия на изпитването могат, по решение на производителя, да се отклоняват от тези в точките по-горе съгласно точка 6.2.2.

7.3.   Протоколи от изпитвания

Протоколът на изпитването съдържа като минимум информацията, посочена в допълнение 4.

8.   ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ДОКУМЕНТАЦИЯТА

8.1.   Документация за целите на одобрението

Производителят осигурява комплект от документи, който включва пълно описание на СБД . Комплектът от документи се предоставя в две части:

| a) | първа част, която може да е кратка, при условие че представя доказателства относно връзките между уреди за следене, датчици/изпълнителни механизми и работни условия (т.е. описва всички условия, които водят до задействане на уредите за следене и всички условия, които причиняват спирането на уредите за следене). Документацията описва функционалното действие на БД, включително подредбата на неизправностите в рамките на йерархическата класификация. Тези сведения се пазят от административния отдел. Тази информация се предоставя на разположение на заинтересованите страни при поискване. |
| --- | --- |

a)

първа част, която може да е кратка, при условие че представя доказателства относно връзките между уреди за следене, датчици/изпълнителни механизми и работни условия (т.е. описва всички условия, които водят до задействане на уредите за следене и всички условия, които причиняват спирането на уредите за следене). Документацията описва функционалното действие на БД, включително подредбата на неизправностите в рамките на йерархическата класификация. Тези сведения се пазят от административния отдел. Тази информация се предоставя на разположение на заинтересованите страни при поискване.

| б) | втора част, съдържаща всякакви данни, включително данни, детайли за квалифицирани влошени компоненти или системи и свързани резултати от изпитвания, които се използват като доказателство в подкрепа на процеса на вземане на решение, посочен по-горе, и изброяване на всички входящи и изходящи сигнали, които са на разположение на системата на двигателя и се следят от СБД. Втората част очертава също всички технологии на следене и процеса на вземане на решение. |
| --- | --- |

б)

втора част, съдържаща всякакви данни, включително данни, детайли за квалифицирани влошени компоненти или системи и свързани резултати от изпитвания, които се използват като доказателство в подкрепа на процеса на вземане на решение, посочен по-горе, и изброяване на всички входящи и изходящи сигнали, които са на разположение на системата на двигателя и се следят от СБД. Втората част очертава също всички технологии на следене и процеса на вземане на решение.

Тази втора част остава строго поверителна. Тя може да бъде съхранявана от административния отдел или, по усмотрение на административния отдел, може да бъде задържана от производителя, но се предоставя за проверка за извършване на типовото одобрение или по всяко време за срока на действието на типовото одобрение.

| 8.1.1. | Документация, свързана с всеки следен компонент или система
  Включеният във втората част комплект документи съдържа следната информация за всеки следен компонент или система:






  a) | неизправностите и свързаните диагностични кодове за повреда; |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

Документация, свързана с всеки следен компонент или система

Включеният във втората част комплект документи съдържа следната информация за всеки следен компонент или система:

a)

неизправностите и свързаните диагностични кодове за повреда;

| б) | метода за следене, използван за откриване на неизправност; |
| --- | --- |

б)

метода за следене, използван за откриване на неизправност;

| в) | използваните параметри и необходимите условия за откриване на неизправност и когато е приложимо пределните стойности на критериите за повреда (следене на работни показатели и компоненти); |
| --- | --- |

в)

използваните параметри и необходимите условия за откриване на неизправност и когато е приложимо пределните стойности на критериите за повреда (следене на работни показатели и компоненти);

| г) | критериите за съхраняване на диагностични кодове за повреда; |
| --- | --- |

г)

критериите за съхраняване на диагностични кодове за повреда;

| д) | „времетраенето“ на следенето (.т.е. необходимото работно време/процедура за завършване на следенето) и „честотата“ на следенето (напр. непрестанно, еднократно за всяко пътуване и т.н.). |
| --- | --- |

д)

„времетраенето“ на следенето (.т.е. необходимото работно време/процедура за завършване на следенето) и „честотата“ на следенето (напр. непрестанно, еднократно за всяко пътуване и т.н.).

| 8.1.2. | Документация, свързана с класификация на неизправност
  Включеният във втората част комплект документи съдържа, но не е ограничен до следната информация за класификация на неизправност:
  Документира се класификацията на всеки DTC. Тази класификация може да е различна за различните типове двигатели (напр. различни номинални честоти на въртене на двигателя) в рамките на едно и също семейство на СБД за емисии.
  Тази информация включва техническата обосновка, изисквана в точка 4.2. от настоящото приложение, за класификация в клас А, клас Б1 или клас Б2. |
| --- | --- |

8.1.2.

Документация, свързана с класификация на неизправност

Включеният във втората част комплект документи съдържа, но не е ограничен до следната информация за класификация на неизправност:

Документира се класификацията на всеки DTC. Тази класификация може да е различна за различните типове двигатели (напр. различни номинални честоти на въртене на двигателя) в рамките на едно и също семейство на СБД за емисии.

Тази информация включва техническата обосновка, изисквана в точка 4.2. от настоящото приложение, за класификация в клас А, клас Б1 или клас Б2.

| 8.1.3. | Документация, свързана със семейство на БД на емисии.
  Включеният във втората част комплект документи съдържа, но не е ограничен до следната информация за семейство на СБД за емисии:
  Предоставя се и описание на семейство на СБД за емисии. Това описание включва списък и описание на типовете двигатели от семейството, описание на базовата система на двигател със БД и всички елементи, които характеризират семейството съгласно точка 6.1.1. от настоящото приложение.
  В случай, когато семейството на БД за емисии включва двигатели, които принадлежат на различни семейства двигатели, се осигурява обобщено описание на тези семейства двигатели.
  В допълнение, производителят осигурява списък на всички входящи и изходящи сигнали и идентификация на комуникационния протокол, използван от всяко семейството на БД на емисии. |
| --- | --- |

8.1.3.

Документация, свързана със семейство на БД на емисии.

Включеният във втората част комплект документи съдържа, но не е ограничен до следната информация за семейство на СБД за емисии:

Предоставя се и описание на семейство на СБД за емисии. Това описание включва списък и описание на типовете двигатели от семейството, описание на базовата система на двигател със БД и всички елементи, които характеризират семейството съгласно точка 6.1.1. от настоящото приложение.

В случай, когато семейството на БД за емисии включва двигатели, които принадлежат на различни семейства двигатели, се осигурява обобщено описание на тези семейства двигатели.

В допълнение, производителят осигурява списък на всички входящи и изходящи сигнали и идентификация на комуникационния протокол, използван от всяко семейството на БД на емисии.

8.2.   Документация за монтаж на превозно средство на система на двигател, оборудвана с БД

Производителят на двигателя включва в документите за монтаж на системата на двигателя подходящите изисквания, които гарантират, че когато е на път или се използва другояче по предназначение, превозното средство е в съответствие с изискванията на настоящото приложение. Тази документация включва, но не се ограничава до:

| a) | подробни технически изисквания, включително разпоредбите, които гарантират съвместимостта на СБД със системата на двигателя; |
| --- | --- |

a)

подробни технически изисквания, включително разпоредбите, които гарантират съвместимостта на СБД със системата на двигателя;

| б) | процедурата по верификация, която трябва да се извърши. |
| --- | --- |

б)

процедурата по верификация, която трябва да се извърши.

Съществуването и адекватността на тези изисквания за монтаж може да бъде проверена по време на процеса на одобряване на системата на двигателя.

| Бележка | : | В случай, когато производителят подава заявление за пряко одобряване на монтажа на СБД на превозното средство, тази документация не се изисква. |
| --- | --- | --- |

Бележка

:

В случай, когато производителят подава заявление за пряко одобряване на монтажа на СБД на превозното средство, тази документация не се изисква.

8.3.   Документация относно информация, свързана с БД

Трябва да са изпълнени изискванията от допълнение 7.

9.   ДОПЪЛНЕНИЯ

| Допълнение 1 | : | Одобряване на монтаж на СБД |
| --- | --- | --- |
| Допълнение 2 | : | Неизправности — Илюстрация на статуса на диагностичен код за повреда — Илюстрация на схемите за задействане на ИН и броячите |
| Допълнение 3 | : | Изисквания за следене |
| Допълнение 4 | : | Доклад за техническо съответствие |
| Допълнение 5 | : | Информация за моментно състояние и за потока от данни |
| Допълнение 6 | : | Документи за референтен стандарт |
| Допълнение 7 | : | Документация относно информация, свързана с БД |

Допълнение 1

:

Одобряване на монтаж на СБД

Допълнение 2

:

Неизправности — Илюстрация на статуса на диагностичен код за повреда — Илюстрация на схемите за задействане на ИН и броячите

Допълнение 3

:

Изисквания за следене

Допълнение 4

:

Доклад за техническо съответствие

Допълнение 5

:

Информация за моментно състояние и за потока от данни

Допълнение 6

:

Документи за референтен стандарт

Допълнение 7

:

Документация относно информация, свързана с БД

---

(1)  Номерацията на настоящото приложение съответства на номерацията на проекта на gtr относно WWH-OBD. Някои точки обаче на WWH-OBD gtr не са необходими за нуждите на настоящото приложение.

(2)  Това определение не означава, че е необходим температурен датчик, който да измерва температурата на охладителя.

(3)  Измерваната стойност се разглежда, като се отчита съответният допуск за грешка на системата на изпитвателната камера и нарасналата променливост на резултатите от изпитването, дължаща се на неизправността.

(4)  Този набор от информация типично би могъл да послужи за установяването на базовата годност на системата на двигателя.

(5)  Този набор от информация типично би могъл да послужи за установяването на базовата годност на системата на двигателя.

(6)  Не е необходимо оборудване на двигателя с единствена цел осигуряване на информационните данни, посочени в таблици 2 и 3 от допълнение 5.

(7)  Допуска се производителят да използва допълнително бордово представяне на диагностиката, като например монтиран на таблото видеоекран, за осигуряване достъп до информацията на БД. Такова допълнително устройство не подлежи на изискванията на настоящото допълнение.

(8)  към стойността, посочена в съответната част на настоящото приложение.

(9)  Пример за обстоятелства, които могат да имат значение за дали и кога ПСБ са превишени, е възрастта на системата на двигателя и дали изпитването се извършва с нов или стар компонент.

(10)  На по късен етап приложението на тази точка ще бъде разширено, за да обхваща и други уреди за следене, освен тези, които следят праговите стойности на емисиите.

Допълнение 1

Одобряване на инсталиране на СБД

Настоящото допълнение разглежда случая, когато производителят на превозното средство поиска одобряване на инсталиране на превозно средство на система/и за бордова диагностика от семейството на СБД за емисии , която/които е/са сертфицирана/и спрямо изискванията от настоящото приложение.

В този случай, и в допълнение към общите изисквания на настоящото приложение, се изисква демонстрация на правилното инсталиране. Тази демонстрация се извършва на основата на съответните конструктивни елементи, резултати от изпитвания за проверка и т.н. и трябва да изясни съответствието на следните елементи на изискванията от настоящото приложение:

| a) | монтаж на превозното средство, що се отнася до съвместимостта със СБД на системата на двигателя; |
| --- | --- |

a)

монтаж на превозното средство, що се отнася до съвместимостта със СБД на системата на двигателя;

| б) | ИН (пиктограма, схеми за задействане и т.н.); |
| --- | --- |

б)

ИН (пиктограма, схеми за задействане и т.н.);

| в) | интерфейс на жичната връзка. |
| --- | --- |

в)

интерфейс на жичната връзка.

Проверяват се правилното осветяване на ИН, съхраняването на информацията и бордовата и извънбордовата комуникация на БД. Нито една проверка не трябва да налага демонтирането на системата на двигателя (напр. може да бъде избрано прекъсване на електричеството).

Допълнение 2

Неизправности

Илюстрация на статус на диагностичен код за повреда

Илюстрация на схемите на задействане на ин и броячите

Настоящото допълнение цели илюстрирането на изискванията, заложени в точки 4.3. и 4.6.6. от настоящото приложение.

То съдържа следните фигури:

| Фиг. 1 | : | Статус на диагностичен код за повреда в случай на неизправност от клас Б1 |
| --- | --- | --- |
| Фиг. 2 | : | Статус на диагностичен код за повреда в случай на 2 последователни различни неизправности от клас Б1 |
| Фиг. 3 | : | Статус на диагностичен код за повреда в случай на повторна поява на неизправност от клас Б1 |
| Фиг. 4 | : | Неизправност от клас А — задействане на ИН и на ИН броячите |
| Фиг. 5 | : | Неизправност от клас Б1 — задействане брояч Б1 в пет случая на употреба |

Фиг. 1

:

Статус на диагностичен код за повреда в случай на неизправност от клас Б1

Фиг. 2

:

Статус на диагностичен код за повреда в случай на 2 последователни различни неизправности от клас Б1

Фиг. 3

:

Статус на диагностичен код за повреда в случай на повторна поява на неизправност от клас Б1

Фиг. 4

:

Неизправност от клас А — задействане на ИН и на ИН броячите

Фиг. 5

:

Неизправност от клас Б1 — задействане брояч Б1 в пет случая на употреба

Фиг. 1

Статус на диагностичен код за повреда в случай на неизправност от клас Б1

Image

Бележки:

| | — | означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност |
| --- | --- | --- |
| N, M | — | Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N и M.
  Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен. |

Image

—

означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност

N, M

—

Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N и M.

Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен.

Фиг. 2

Статус на диагностичен код за повреда в случай на 2 последователни различни неизправности от клас Б1

Image

Бележки:

| | — | означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N'и M'.
  Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен. |
| N + 40 | — | четиридесетата работна последователност след първото изгасване на ИН или двеста работни часа на двигателя, което настъпи първо. |

Image

—

означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност

N, M, N', M'

—

Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N'и M'.

Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен.

N + 40

—

четиридесетата работна последователност след първото изгасване на ИН или двеста работни часа на двигателя, което настъпи първо.

Фиг. 3

Статус на диагностичен код за повреда в случай на повторна поява на неизправност от клас Б1

Image

Бележки:

| | — | означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност |
| --- | --- | --- |
| N, M, N', M' | — | Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N'и M'.
  Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен. |

Image

—

означава точката, в която се извършва следенето на разглежданата неизправност

N, M, N', M'

—

Приложението изисква идентификацията на „ключовите“ работни последователности, по време на които настъпват определени събития и броенето на последващите работни последователности. За целите на илюстрирането на това изискване, на „ключовите“ работни последователности се дават стойностите N'и M'.

Напр. М означава първата работна последователност след откриването на потенциална неизправност и N означава работната последователност, по време на която ИН е изключен.

Фиг. 4

Неизправност от клас А — задействане на ИН и на ИН броячите

Image

Фиг. 5

Неизправност от клас Б1 — задействане на брояч Б1 в пет случая на употреба

Image

Бележка:

В настоящия пример се приема,че е налице само един брояч Б1.

Допълнение 3

Изисквания за следене

Точките от настоящото допълнение изброяват системите или компонентите, за които се изисква следене от СБД, съгласно точка 4.2.

ТОЧКА 1

СЛЕДЕНЕ НА ЕЛЕКТРИЧЕСКИ/ЕЛЕКТРОННИ КОМПОНЕНТИ

Електрическите/електронните компоненти, използвани за контрол и следене на системите за контрол на емисиите, описани в настоящото допълнение, подлежат на следене на компоненти съгласно разпоредбите на точка 4.1. от настоящото допълнение. Това включва, но не се ограничава до, датчици за налягането, температурата, отработилите газове, дюза/и за гориво или химичен редуктор, разположена/и в потока на отработилите газове, горелки или нагряващи елементи в потока отработили газове, загряващи свещи, нагреватели на входящия въздух.

Винаги когато съществува контур за регулиране с обратна връзка, СБД следи способността на системата да поддържа регулирането с обратна връзка, както е проектирана, (напр. да го въведе в рамките на определения от производителя интервал от време, неуспех на системата да поддържа регулирането с обратна връзка, регулирането с обратна връзка е стигнало до края на обхвата на регулиране, допускан от производителя) — следене на компонент.

ТОЧКА 2

ФИЛТЪР ЗА ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ ЗА ДИЗЕЛОВО ГОРИВО ИЛИ УЛОВИТЕЛ ЗА ПРАХОВИ ЧАСТЦИ

СБД следи елементи от системата на филтъра за прахови частици за дизелово гориво в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: наличието на субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — следене за главна функционална повреда; |
| --- | --- |

a)

субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: наличието на субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — следене за главна функционална повреда;

| б) | работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: задръстване на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — главна функционална повреда; |
| --- | --- |

б)

работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: задръстване на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — главна функционална повреда;

| в) | работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: процеси на филтриране и регенерация (напр. натрупване на праховите частици по време на процеса на филтриране и отстраняване на прахови частици по време на принудителен процес на регенерация) — следене на работните характеристики (напр., оценка на измеримите свойства на филтъра за прахови частици за дизелово гориво като обратно или диференциално налягане, което може да не открие всички режими на повреда, които намаляват улавящата ефективност). |
| --- | --- |

в)

работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: процеси на филтриране и регенерация (напр. натрупване на праховите частици по време на процеса на филтриране и отстраняване на прахови частици по време на принудителен процес на регенерация) — следене на работните характеристики (напр., оценка на измеримите свойства на филтъра за прахови частици за дизелово гориво като обратно или диференциално налягане, което може да не открие всички режими на повреда, които намаляват улавящата ефективност).

ТОЧКА 3

СЛЕДЕНЕ НА СЕЛЕКТИВНА КАТАЛИТИЧНА РЕДУКЦИЯ (SCR);

За целта на тази точка, SCR означава селективна каталитична редукция или друго каталитично NOx-устройство. СБД следи следните елементи от системата на в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | активна/интрузивна система за впръскване на химичен редуктор: способността на системата да регулира правилно химичния редуктор, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

a)

активна/интрузивна система за впръскване на химичен редуктор: способността на системата да регулира правилно химичния редуктор, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните показатели;

| б) | активен/интрузивен химичен редуктор: бордовата наличност на химичен редуктор, правилното потребление на химичния редуктор, ако се използва не гориво, а друг химичен редуктор (напр. урея) — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

б)

активен/интрузивен химичен редуктор: бордовата наличност на химичен редуктор, правилното потребление на химичния редуктор, ако се използва не гориво, а друг химичен редуктор (напр. урея) — следене на работните показатели;

| в) | активен/интрузивен химичен редуктор: до степента на възможност, качеството на химичния редуктор, ако се използва не гориво, а друг химичен редуктор (напр. урея) — следене на работните характеристики. |
| --- | --- |

в)

активен/интрузивен химичен редуктор: до степента на възможност, качеството на химичния редуктор, ако се използва не гориво, а друг химичен редуктор (напр. урея) — следене на работните характеристики.

ТОЧКА 4

УЛОВИТЕЛ ЗА NOx ОТ БЕДНИ (ГОРИВОВЪЗДУШНИ) СМЕСИ (ИЛИ NOx -АДСОРБЕР)

СБД следи следните елементи от системата на уловител за NOx от бедни смеси в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | капацитет на уловителя за NOx от бедни смеси : капацитет на системата на уловителя за NOx от бедни смеси да адсорбира/складира или преобразува NOx — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

a)

капацитет на уловителя за NOx от бедни смеси : капацитет на системата на уловителя за NOx от бедни смеси да адсорбира/складира или преобразува NOx — следене на работните характеристики;

| б) | активна/интрузивна система за впръскване на химичен редуктор на уловител за NOx
  от бедни смеси : способността на системата да регулира правилно химичния редуктор, когато то се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики. |
| --- | --- |

б)

активна/интрузивна система за впръскване на химичен редуктор на уловител за NOx
  от бедни смеси : способността на системата да регулира правилно химичния редуктор, когато то се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики.

ТОЧКА 5

СЛЕДЕНЕ НА ОКИСЛЯВАЩ КАТАЛИЗАТОР ЗА ДИЗЕЛОВ ДВИГАТЕЛ

Тази точка се отнася до окисляващи катализатори за дизелов двигател, които са отделни от системата за последваща обработка. Окисляващите катализатори за дизелов двигател, които са включени в корпуса на системата за последваща обработка, са обхванати в съответната точка от настоящото допълнение.

СБД следи следните елементи на окисляващ катализатор за дизелов двигател в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | ефективност на преобразуването на НС: способността на окисляващия катализатор за дизелов двигател да преобразува НС преди другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда; |
| --- | --- |

a)

ефективност на преобразуването на НС: способността на окисляващия катализатор за дизелов двигател да преобразува НС преди другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда;

| б) | ефективност на преобразуването на НС: способността на окисляващия катализатор за дизелов двигател да преобразува НС след другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда. |
| --- | --- |

б)

ефективност на преобразуването на НС: способността на окисляващия катализатор за дизелов двигател да преобразува НС след другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда.

ТОЧКА 6

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА РЕЦИРКУЛАЦИЯ НА ОТРАБОТИЛИТЕ ГАЗОВЕ:

СБД следи следните елементи от системата за рециркулация на отработилите газове в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | висок/нисък дебит на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите; |
| --- | --- |

a)

висок/нисък дебит на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите;

| б) | бавна реакция на изпълнителния механизъм на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да достигне до зададения дебит в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

б)

бавна реакция на изпълнителния механизъм на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да достигне до зададения дебит в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели;

| в) | работни характеристики на охладител на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на охладителната система на системата за рециркулация на отработилите газове да постигне определените от производителя работни характеристики на охлаждане — следене на работни характеристики. |
| --- | --- |

в)

работни характеристики на охладител на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на охладителната система на системата за рециркулация на отработилите газове да постигне определените от производителя работни характеристики на охлаждане — следене на работни характеристики.

ТОЧКА 7

СЛЕДЕНЕ НА ГОРИВНАТА СИСТЕМА

СБД следи следните елементи от горивната система в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | контрол на налягането на система за захранване с гориво: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

a)

контрол на налягането на система за захранване с гориво: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола — следене на работните характеристики;

| б) | контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола, когато системата е така конструирана,че налягането може да се контролира независимо от други параметри — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

б)

контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола, когато системата е така конструирана,че налягането може да се контролира независимо от други параметри — следене на работните характеристики;

| в) | регулиране на момента на впръскване на гориво: способността на горивната система да постигне зададеното регулиране на впръскването на горивото за поне едно впръскване, когато двигателят е оборудван със съответните датчици — следене на работните характеристики. |
| --- | --- |

в)

регулиране на момента на впръскване на гориво: способността на горивната система да постигне зададеното регулиране на впръскването на горивото за поне едно впръскване, когато двигателят е оборудван със съответните датчици — следене на работните характеристики.

ТОЧКА 8

УПРАВЛЕНИЕ НА ВЪЗДУХА И СИСТЕМА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА НАЛЯГАНЕТО НА ВЪЗДУХА ОТ ТУРБОКОМПРЕСОРА

СБД следи следните елементи от системата за регулиране на налягането на въздуха от турбокомпресора в така оборудвани двигатели за правилна работа:

| a) | превишено/занижено налягане на въздуха от турбокомпресора: способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на пределните стойности на емисиите; |
| --- | --- |

a)

превишено/занижено налягане на въздуха от турбокомпресора: способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на пределните стойности на емисиите;

| б) | бавно реагиране на турбина с променлива геометрия: способността на системата да достигне до зададената геометрия в рамките на определения от производителя интервал от време — следене на работните показатели. |
| --- | --- |

б)

бавно реагиране на турбина с променлива геометрия: способността на системата да достигне до зададената геометрия в рамките на определения от производителя интервал от време — следене на работните показатели.

| в) | охлаждане на постъпващия въздух: Ефективност на системата за охлаждане на постъпващия въздух — главна функционална повреда. |
| --- | --- |

в)

охлаждане на постъпващия въздух: Ефективност на системата за охлаждане на постъпващия въздух — главна функционална повреда.

ТОЧКА 9

СИСТЕМА ЗА ПРОМЕНЛИВО ГАЗОРАЗПРЕДЕЛЕНИЕ (VVT)

СБД следи следните елементи от системата за променливо газоразпределение в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| a) | изискуема грешка на системата VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение — следене на работните показатели. |
| --- | --- |

a)

изискуема грешка на системата VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение — следене на работните показатели.

| б) | бавно реагиране на VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели. |
| --- | --- |

б)

бавно реагиране на VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели.

ТОЧКА 10

СЛЕДЕНЕ НА ПРЕКЪСВАНЕ НА ЗАПАЛВАНЕТО

Без предписания

ТОЧКА 11

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА НА ВЕНТИЛАЦИОНЕН КЛАПАН ЗА КАРТЕРА

Без предписания

ТОЧКА 12

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА ОХЛАЖДАНЕ НА ДВИГАТЕЛЯ

СБД следи следните елементи от системата за охлаждане на двигателя за правилно действие:

| a) | температура на охлаждащия агент на двигателя (термостат): постоянно отворен термостат. Не е необходимо производителите да следят термостата, ако повредата му не даеактивира друг уред за следене на СБД — главна функционална повреда. |
| --- | --- |

a)

температура на охлаждащия агент на двигателя (термостат): постоянно отворен термостат. Не е необходимо производителите да следят термостата, ако повредата му не даеактивира друг уред за следене на СБД — главна функционална повреда.

Не е необохдимо производителите да следят температурата на охлаждащия агент на двигателя или датчика за температурата на охлаждащия агент, ако температурата на охлаждащия агент или датчикът за температурата на охлаждащия агент не се използва за активиране на контрола по затворен контур/обратна връзка на системи за контрол на емисиите и/или не изключва друг уред за следене.

Производителите могат временно да спрат или да забавят действието на уреда за следене за времето на достигане на активираща температура на затворен контур, ако двигателят е подложен на условия, които могат да доведат до погрешна диагностика (напр. работа на двигателя на празен ход за повече от 50 до 75 процента от времето за загряване).

ТОЧКА 13

СЛЕДЕНЕ НА ДАТЧИКА ЗА ОБРАБОТИЛИТЕ ГАЗОВЕ

СБД следи електрическите елементи на датчиците за отработилите газове в така оборудвани двигатели за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение.

ТОЧКА 14

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА ОБОРОТИТЕ НА ПРАЗЕН ХОД

СБД следи електрическите елементи на системите за контрол на работа на двигателя на празен ход в така оборудвани двигатели за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение.

Допълнение 4

Доклад за техническо съответствие

Този доклад се издава от административния отдел, съгласно точки 6.3.3. и 7.3., след изследване на СБД или семейство СБД на емисии, когато тази система или семейство съответства на изискванията на настоящото допълнение.

Точното позоваване (включително номера на версията) на настоящото допълнение се включват в доклада.

Точното позоваване (включително номера на версията) на настоящото правило се включва в доклада.

Този доклад съдържа заглавна страница, указваща окончателното съответствие на СБД или семейството СБД на емисии и следните 5 точки:

| точка 1 | : | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СБД; |
| --- | --- | --- |
| точка 2 | : | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СЪОТВЕСТВИЕТО НА СБД; |
| точка 3 | : | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО НЕДОСТАТЪЦИ; |
| точка 4 | : | ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ДЕМОНСТРАЦИОННИ ИЗПИТВАНИЯ НА СБД; |
| точка 5 | : | ПРОТОКОЛ ОТ ИЗПИТВАНЕТО. |

точка 1

:

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СБД;

точка 2

:

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СЪОТВЕСТВИЕТО НА СБД;

точка 3

:

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО НЕДОСТАТЪЦИ;

точка 4

:

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ДЕМОНСТРАЦИОННИ ИЗПИТВАНИЯ НА СБД;

точка 5

:

ПРОТОКОЛ ОТ ИЗПИТВАНЕТО.

Съдържанието на техническия доклад, включително неговите точки, включва като минимум елементите, дадени в следните примери.

Този доклад трябва да посочва, че възпроизвеждането или публикуването на извлечения от доклада не се допуска без писменото съгласие на долуподписания административен отдел.

ДОКЛАД ЗА ОКОНЧАТЕЛНО СЪОТВЕТСТВИЕ

Комплектът документи и описаната посредством него СБД/семейство СБД на емисии съответстват на изискванията на следното правило:

Правило.../версия .../дата на влизане в сила ...

Световен технически регламент.../А + Б/версия .../дата ...

Докладът за техническо съответствие съдържа ... страници.

Място, дата: ....

Автор (име и подпис)

Административен отдел (наименование, печат)

Точка 1 към доклад за техническо съответствие (пример)

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СБД

1.   Тип на исканото одобрение

| Искано одобрение | |
| --- | --- |
| — | Одобрение на индивидуална СБД |

Искано одобрение

—

Одобрение на индивидуална СБД

ДА/НЕ

| — | Одобрение на семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Одобрение на семейство СБД на емисии

ДА/НЕ

| — | Одобрение на СБД като член на сертифицирано семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Одобрение на СБД като член на сертифицирано семейство СБД на емисии

ДА/НЕ

| — | Разширение за включване на нова система на двигател в семейство на СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Разширение за включване на нова система на двигател в семейство на СБД на емисии

ДА/НЕ

| — | Разширение, което урежда конструктивна промяна, засягаща СБД |
| --- | --- |

—

Разширение, което урежда конструктивна промяна, засягаща СБД

ДА/НЕ

| — | Разширение, което урежда рекласификация на неизправност |
| --- | --- |

—

Разширение, което урежда рекласификация на неизправност

ДА/НЕ

2.   Информация относно СБД

| Одобрение на индивидуална СБД | |
| --- | --- |
| — | тип(ове) (1)семейство на системи на двигателя (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение) или тип(ове) индивидуална система/и на двигателя |

Одобрение на индивидуална СБД

—

тип(ове) (1)семейство на системи на двигателя (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение) или тип(ове) индивидуална система/и на двигателя

...

| — | Описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Одобрение на семейство СБД на емисии

| — | Списък на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение) |
| --- | --- |

—

Списък на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение)

...

| — | Тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии; |
| --- | --- |

—

Тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии;

...

| — | Списък на типовете двигатели в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Списък на типовете двигатели в семейство СБД на емисии

...

| — | Описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Одобрение на СБД като член на сертифицирано семейство СБД на емисии

| — | Списък на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение) |
| --- | --- |

—

Списък на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1. от настоящото приложение)

...

| — | Тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии

...

| — | Списък на типовете двигатели Тип в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Списък на типовете двигатели Тип в семейство СБД на емисии

...

| — | Наименование на семейство системи на двигателя, обхванато от новата СБД (когато е приложимо) |
| --- | --- |

—

Наименование на семейство системи на двигателя, обхванато от новата СБД (когато е приложимо)

...

| — | Тип на системата на двигателя, обхваната от новата СБД |
| --- | --- |

—

Тип на системата на двигателя, обхваната от новата СБД

...

| — | Разширено описание на БД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Разширено описание на БД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Разширение за включване на нова система на двигател в семейство СБД на емисии

| — | Списък (разширен при необходимост) на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1.) |
| --- | --- |

—

Списък (разширен при необходимост) на семействата двигатели, обхванати от семейство СБД на емисии (когато е приложимо, вж. точка 6.1.)

...

| — | Списък (разширен при необходимост) на типовете двигатели в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Списък (разширен при необходимост) на типовете двигатели в семейство СБД на емисии

...

| — | Актуализиран (нов или непроменен) тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Актуализиран (нов или непроменен) тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии

...

| — | Разширено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Разширено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Разширение, което урежда конструктивна промяна, засягаща СБД

| — | Списък на семействата двигатели (когато е приложимо), засегнати от конструктивната промяна |
| --- | --- |

—

Списък на семействата двигатели (когато е приложимо), засегнати от конструктивната промяна

...

| — | Списък на типовете двигатели , засегнати от конструктивната промяна |
| --- | --- |

—

Списък на типовете двигатели , засегнати от конструктивната промяна

...

| — | Актуализиран (нов или непроменен) тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии |
| --- | --- |

—

Актуализиран (нов или непроменен) тип базова система на двигателя в семейство СБД на емисии

...

| — | Променено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Променено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Разширение, което урежда рекласификация на неизправност

| — | Списък на семействата двигатели (когато е приложимо), засегнати от рекласификацията |
| --- | --- |

—

Списък на семействата двигатели (когато е приложимо), засегнати от рекласификацията

...

| — | Списък на типовете двигатели , засегнати от рекласификацията |
| --- | --- |

—

Списък на типовете двигатели , засегнати от рекласификацията

...

| — | Променено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата |
| --- | --- |

—

Променено описание на СБД (изготвено от производителя): номер и дата

...

Точка 2 към доклада за техническо съответствие (пример)

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО СЪОТВЕТСТВИЕТО НА СБД

1.   Комплект документи

| Елементите на информацията, осигурени от производителя в комплекта документи на семейство СБД на емисии, са изчерпателни и спазват изискванията на точка 8. от настоящото приложение, в следните отношения: | |
| --- | --- |
| — | документация, свързана с всеки следен компонент или система; |

Елементите на информацията, осигурени от производителя в комплекта документи на семейство СБД на емисии, са изчерпателни и спазват изискванията на точка 8. от настоящото приложение, в следните отношения:

—

документация, свързана с всеки следен компонент или система;

ДА/НЕ

| — | документация, свързана с всеки диагностичен код на повреда; |
| --- | --- |

—

документация, свързана с всеки диагностичен код на повреда;

ДА/НЕ

| — | документация, свързана с класификация на неизправност; |
| --- | --- |

—

документация, свързана с класификация на неизправност;

ДА/НЕ

| — | документация, свързана със семейство на БД на емисии. |
| --- | --- |

—

документация, свързана със семейство на БД на емисии.

ДА/НЕ

Документацията, изисквана в точка 8.2. от настоящото приложение за монтаж на СБД на превозно средство и предоставена от производителя в комплекта документи, е изчерпателна и спазва изискванията на настоящото приложение:

ДА/НЕ

Монтажът на системата на двигател, оборудвана със СБД, спазва изискванията на допълнение 1 към настоящото приложение:

ДА/НЕ

2.   Съдържание на документацията

| СЛЕДЕНЕ | |
| --- | --- |
| — | Уредите за следене отговарят на изискванията на точка 4.2. от настоящото приложение: |

СЛЕДЕНЕ

—

Уредите за следене отговарят на изискванията на точка 4.2. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Класификация

| — | Класификацията на неизправностите отговаря на изискванията на точка 4. 5. от настоящото приложение: |
| --- | --- |

—

Класификацията на неизправностите отговаря на изискванията на точка 4. 5. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Схема за задействане на ИН

| — | Съгласно точка 4.6.3. от настоящото приложение схемата за задействане на ИН е: |
| --- | --- |

—

Съгласно точка 4.6.3. от настоящото приложение схемата за задействане на ИН е:

селективен/ недискриминационни;

Задействането и изгасянето на индикатора за неизправност отговаря на изискванията на точка 4. 6. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Записване и изтриване на диагностични кодове за повреда

| — | Записването и изтриването на диагностични кодове за повреда отговаря на изискванията на точките 4.3. и 4.4. от настоящото приложение: |
| --- | --- |

—

Записването и изтриването на диагностични кодове за повреда отговаря на изискванията на точките 4.3. и 4.4. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Изключване на СБД

| — | Описаните в комплекта документи технологии за моментно прекъсване на връзката или изключване на СБД отговарят на изискванията на точка 5.2. от настоящото приложение: |
| --- | --- |

—

Описаните в комплекта документи технологии за моментно прекъсване на връзката или изключване на СБД отговарят на изискванията на точка 5.2. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Система за електронна сигурност

| — | Мерките, описани от производителя, за системата за електронна сигурност отговарят на изискванията на точка 4.8. от настоящото приложение: |
| --- | --- |

—

Мерките, описани от производителя, за системата за електронна сигурност отговарят на изискванията на точка 4.8. от настоящото приложение:

ДА/НЕ

Точка 3 към доклада за техническо съответствие (пример)

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО НЕДОСТАТЪЦИ

| Брой недостатъци на СБД | (напр.: 4 недостатъка) |
| --- | --- |
| Недостатъците отговарят на изискванията на точка 6.4. от настоящото приложение | ДА/НЕ |
| Недостатък No 1 | |
| — | Предмет на недостатъка |

Брой недостатъци на СБД

(напр.: 4 недостатъка)

Недостатъците отговарят на изискванията на точка 6.4. от настоящото приложение

ДА/НЕ

Недостатък No 1

—

Предмет на недостатъка

напр. измерване на концентрацията на урея (SCR) в рамките на определените допустими отклонения

| — | Период на недостатъка |
| --- | --- |

—

Период на недостатъка

напр. една година/шест месеца след датата на одобрението

(Описание на недостатъците от 2 до n-1)

Недостатък No n

| — | Предмет на недостатъка |
| --- | --- |

—

Предмет на недостатъка

напр. измерване на концентрацията на NH3 след SCR

| — | Период на недостатъка |
| --- | --- |

—

Период на недостатъка

напр. една година/шест месеца след датата на одобрението

Точка 4 към доклада за техническо съответствие (пример)

ДЕМОНСТРАЦИОННИ ИЗПИТВАНИЯ НА СБД

1.   Резултат от изпитването на СБД

| Резултати от изпитванията | |
| --- | --- |
| СБД, описана в горния съответстващ на изискванията комплект документи, е преминала успешно изпитването съгласно точка 6 от настоящото приложение за демонстрация на съответствието на уредите за следене и на класификацията на неизправностите, изброени в точка 5: | ДА/НЕ |

Резултати от изпитванията

СБД, описана в горния съответстващ на изискванията комплект документи, е преминала успешно изпитването съгласно точка 6 от настоящото приложение за демонстрация на съответствието на уредите за следене и на класификацията на неизправностите, изброени в точка 5:

ДА/НЕ

Данни за проведените демонстрационни изпитвания са дадени в точка 5.

1.1.   СБД, изпитвана на стенд за изпитване на двигател

| Двигател | |
| --- | --- |
| — | Наименование на двигателя (производител и търговски наименования) |

Двигател

—

Наименование на двигателя (производител и търговски наименования)

...

| — | Тип двигател (както фигурира в документите на одобрението) |
| --- | --- |

—

Тип двигател (както фигурира в документите на одобрението)

...

| — | Номер на двигателя (сериен номер): |
| --- | --- |

—

Номер на двигателя (сериен номер):

...

Контролни звена, засегнати от настоящото приложение (вкл. модулът за електронно управление на двигателя)

| — | Основна функция: |
| --- | --- |

—

Основна функция:

...

| — | Идентификационен номер (софтуерен и калибровъчен номер): |
| --- | --- |

—

Идентификационен номер (софтуерен и калибровъчен номер):

...

Уред за диагностика (четящо устройство, използвано при изпитването)

| — | Производител: |
| --- | --- |

—

Производител:

...

| — | Тип: |
| --- | --- |

—

Тип:

...

| — | Софтуер/версия |
| --- | --- |

—

Софтуер/версия

...

Информация за изпитването

| — | Околни условия при изпитването (температура, влажност, налягане): |
| --- | --- |

—

Околни условия при изпитването (температура, влажност, налягане):

...

| — | Място на изпитването (вкл. надморска височина): |
| --- | --- |

—

Място на изпитването (вкл. надморска височина):

...

| — | Изпитвателно гориво: |
| --- | --- |

—

Изпитвателно гориво:

...

| — | Смазочни масла на двигателя: |
| --- | --- |

—

Смазочни масла на двигателя:

...

| — | Дата на изпитването : |
| --- | --- |

—

Дата на изпитването :

...

2.   Демонстрационни изпитвания на монтажа на СБД

| В допълнение към демонстрацията на СБД/семейство СБД на емисии, монтажът на СБД/системи за бордова диагностика от семейство БД на емисии е бил изпитван съгласно разпоредбите на допълнение 1 към посоченото приложение: | ДА/НЕ |
| --- | --- |

В допълнение към демонстрацията на СБД/семейство СБД на емисии, монтажът на СБД/системи за бордова диагностика от семейство БД на емисии е бил изпитван съгласно разпоредбите на допълнение 1 към посоченото приложение:

ДА/НЕ

2.1.   Резултат от изпитване на монтажа на СБД

| Резултати от изпитването. | |
| --- | --- |
| Ако монтажът на СБД е бил изпитван на превозно средство, изпитването е преминало с успех съгласно допълнение 1 към посоченото приложение | ДА/НЕ |

Резултати от изпитването.

Ако монтажът на СБД е бил изпитван на превозно средство, изпитването е преминало с успех съгласно допълнение 1 към посоченото приложение

ДА/НЕ

2.2.   Монтаж, преминал изпитване

Ако монтажът на СБД е бил изпитван на превозно средство:

| Изпитвателно превозно средство | |
| --- | --- |
| — | Наименование на превозното средство(производител и търговски наименования) |

Изпитвателно превозно средство

—

Наименование на превозното средство(производител и търговски наименования)

...

| — | Тип превозното средство: |
| --- | --- |

—

Тип превозното средство:

...

| — | идентификационен номер на превозното средство (VIN): |
| --- | --- |

—

идентификационен номер на превозното средство (VIN):

...

Уред за диагностика (четящо устройство, използвано при изпитването)

| — | Производител: |
| --- | --- |

—

Производител:

...

| — | Тип: |
| --- | --- |

—

Тип:

...

| — | Софтуер/версия: |
| --- | --- |

—

Софтуер/версия:

...

Информация за изпитването

| — | Място и дата: |
| --- | --- |

—

Място и дата:

...

Точка 5 към доклада за техническо съответствие (пример)

ПРОТОКОЛ ОТ ИЗПИТВАНЕТО

Демонстрационно изпитване на СБД

| Общи положения | Демонстрация на класификацията на повредите | Демонстрация на работните показатели на СБД |
| --- | --- | --- |
| | Изпитване | Нива на емисиите | Класификация | Квалификация на влошен компонент | Активиране на ИН |
| Режим на повреда | Код за повреда | Изпитан съгласно точка | Изпитателен цикъл | Над ПСБ | Под ПСБ | Под EL + X | Предложена от производителя класификация | Окончателна класификация (1) | Изпитан съгласно точка | Изпитателен цикъл | Квалифициран | Изпитан съгласно точка | Изпитателен цикъл | Постоянен ИН след ... цикъл | Кратък ИН след ... цикъл | ИН при поискване след ... цикъл |
| Дозиращ вентил на системата SCR | P2... | неизпитана | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1 | WHTC | да | 6.3.1. | WHTC | 2-ра | | |
| Клапан с електрозадвижване за рециркулация на отработилите газове | P1... | неизпитан | | | | | A | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | да | 6.3.1. | WHTC | | 1-и | |
| Клапан с механично задвижване за рециркулация на отработилите газове | P1... | неизпитан | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | да | 6.3.1. | WHTC | | 2-ри | |
| Механичен клапан за рециркулация на отработилите газове | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | неизпитан | | да | | | | | |
| Механичен клапан за рециркулация на отработилите газове | P1... | 6.2.2 | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1 | WHTC | да | 6.3.1. | WHTC | | 2-ри | |
| Електрически датчик за температура на въздуха | P1... | неизпитан | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.1 | WHTC | да | 6.3.1. | WHTC | | 1-и | |
| Електрически датчик за температура на маслото | P1... | 6.2.6 | ETC | | | X | C | C | неизпитан | | да | | | | | |
| Забележки: 1) По искане на органа, издаващ сертификата, повредата може да бъде наново класифицирана в клас, различен от предложения от производителя.
  В тази таблица са включени единствено повреди, които са били изпитани за класификация или работни характеристики и повредите са били класифицирани наново по искане на органа, издаващ сертификата.
  Дадена неизправност може да бъде изпитвана за класификация или работни характеристики, или и за двете.
  Примерът, даден за механичната клапа за рециркулация на обработилите газове, е показателен за начина, по който тези три случая са разгледани в таблицата. |

Общи положения

Демонстрация на класификацията на повредите

Демонстрация на работните показатели на СБД

Изпитване

Нива на емисиите

Класификация

Квалификация на влошен компонент

Активиране на ИН

Режим на повреда

Код за повреда

Изпитан съгласно точка

Изпитателен цикъл

Над ПСБ

Под ПСБ

Под EL + X

Предложена от производителя класификация

Окончателна класификация (1)

Изпитан съгласно точка

Изпитателен цикъл

Квалифициран

Изпитан съгласно точка

Изпитателен цикъл

Постоянен ИН след ... цикъл

Кратък ИН след ... цикъл

ИН при поискване след ... цикъл

Дозиращ вентил на системата SCR

P2...

неизпитана

—

—

—

A

A

6.3.2.1

WHTC

да

6.3.1.

WHTC

2-ра

Клапан с електрозадвижване за рециркулация на отработилите газове

P1...

неизпитан

A

B1

6.3.2.1

WHTC

да

6.3.1.

WHTC

1-и

Клапан с механично задвижване за рециркулация на отработилите газове

P1...

неизпитан

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

да

6.3.1.

WHTC

2-ри

Механичен клапан за рециркулация на отработилите газове

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

неизпитан

да

Механичен клапан за рециркулация на отработилите газове

P1...

6.2.2

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1

WHTC

да

6.3.1.

WHTC

2-ри

Електрически датчик за температура на въздуха

P1...

неизпитан

B2

B2

6.3.2.1

WHTC

да

6.3.1.

WHTC

1-и

Електрически датчик за температура на маслото

P1...

6.2.6

ETC

X

C

C

неизпитан

да

Забележки: 1) По искане на органа, издаващ сертификата, повредата може да бъде наново класифицирана в клас, различен от предложения от производителя.

В тази таблица са включени единствено повреди, които са били изпитани за класификация или работни характеристики и повредите са били класифицирани наново по искане на органа, издаващ сертификата.

Дадена неизправност може да бъде изпитвана за класификация или работни характеристики, или и за двете.

Примерът, даден за механичната клапа за рециркулация на обработилите газове, е показателен за начина, по който тези три случая са разгледани в таблицата.

---

(1)  Тип двигател (както фигурира в документите на одобрението).

Допълнение 5

Информация за моментно състояние и информация във вид на поток от данни

Таблиците, които следват, изброяват елементите на информация, които се разглеждат в точки 4.7.1.4. и 4.7.2. от настоящото приложение.

Таблица 1

Задължителни изисквания

| | Моментно състояние: | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Изчислен товар (въртящият момент на двигателя като процент от наличния максимален въртящ момент при наличната честота на въртене на двигателя) | x | x |
| Честота на въртене на двигателя | x | x |
| Температура на охлаждащия агент на двигателя (или еквивалент) | x | x |
| Атмосферно налягане (пряко измерено или изчислено) | x | x |

Моментно състояние:

Поток от данни

Изчислен товар (въртящият момент на двигателя като процент от наличния максимален въртящ момент при наличната честота на въртене на двигателя)

x

x

Честота на въртене на двигателя

x

x

Температура на охлаждащия агент на двигателя (или еквивалент)

x

x

Атмосферно налягане (пряко измерено или изчислено)

x

x

Таблица 2

Информация по избор за въртенето на двигателя и товара

| | Моментно състояние: | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Поискан от водача въртящ момент на двигателя (като процент от максималния въртящ момент на двигателя) | x | x |
| Действителен въртящ момент на двигателя (като процент от максималния въртящ момент на двигателя, напр. изчислен от зададеното количество впръсквано гориво) | x | x |
| Еталонен въртящ момент на двигателя | | x |
| Номинален максимален въртящ момент на двигателя като функция на натоварването на двигателя | | x |
| Време, изминало от стартирането на двигателя | x | x |

Моментно състояние:

Поток от данни

Поискан от водача въртящ момент на двигателя (като процент от максималния въртящ момент на двигателя)

x

x

Действителен въртящ момент на двигателя (като процент от максималния въртящ момент на двигателя, напр. изчислен от зададеното количество впръсквано гориво)

x

x

Еталонен въртящ момент на двигателя

x

Номинален максимален въртящ момент на двигателя като функция на натоварването на двигателя

x

Време, изминало от стартирането на двигателя

x

x

Таблица 3

Информация по избор, ако се използва от сбд или системата за контрол на емисиите за активиране или изключване на инфомация на БД

| | Моментно състояние: | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Ниво на горивото | x | x |
| Температура на маслото на двигателя | x | x |
| Скорост на превозното средство | x | x |
| Напрежение на компютърната система за контрол на двигателя (за основния контролен чип) | x | x |

Моментно състояние:

Поток от данни

Ниво на горивото

x

x

Температура на маслото на двигателя

x

x

Скорост на превозното средство

x

x

Напрежение на компютърната система за контрол на двигателя (за основния контролен чип)

x

x

Таблица 4

Незадължителна информация, ако двигателят поддържа, отчита или изчислява такава

| | Моментно състояние: | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Абсолютно положение на дроселната клапа/положение на вуздушната клапа (положение на клапата, използвана за регулиране на входящия въздух) | x | x |
| Състояние на системата за регулиране на дизелово гориво в случай на система със затворен контур (напр. в случай на система със затворен контур за налягането на горивото) | x | x |
| Налягане в хидроакумулатора за впръскване | x | x |
| Регулиране на налягането на впръскването (т.е. налягане на флуида, който контролира впръскването на горивото) | x | x |
| Представителни моменти и продължителност на впръскване на горивото (започва от първото основно впръскване) | x | x |
| Зададено налягане в хидроакумулатора за впръскване | x | x |
| Зададено регулиращо налягане на впръскването (т.е. налягане на флуида, който регулира впръскването на горивото) | x | x |
| Температура на входящия въздух | x | x |
| Температура на околния въздух | x | x |
| Температура на въздуха при входа и изхода на турбокомпресорен нагнетател (компресор и турбина) | x | x |
| Налягане при входа и изхода на турбокомпресорен нагнетател (компресор и турбина) | x | x |
| Температура на постъпващия въздух (след междинния охладител, ако е монтиран такъв) | x | x |
| Действително налягане на въздуха от компресора | x | x |
| Въздушен дебит от датчика за масов въздушен поток | x | x |
| Зададен коефициент на запълване за клапана за рециркулация на обработилите газове/положение (при условие че рециркулацията на обработилите газове се регулира по този начин) | x | x |
| Действителен коефициент на запълване за клапана за рециркулация на обработилите газове/положение | x | x |
| Статус на устройството за отвеждане на мощност (задействано/не) | x | x |
| Положение на педала на газта | x | x |
| Резервиращ (дублиращ) сигнал за абсолютното положение на педала | x | ако се отчита |
| Моментен разход на гориво | x | x |
| Зададено/целево налягане на въздуха от компресора (ако налягането на въздуха от компресора се използва за регулиране на турбокомпресора) | x | x |
| Налягане на входа на филтъра за прахови частици от дизелов двигател | x | x |
| Налягане на изхода на филтъра за прахови частици от дизелов двигател | x | x |
| Спад на налягането върху филтъра за прахови частици от дизелов двигател | x | x |
| Налягане на отработилите газове на изхода на двигателя | x | x |
| Температура на отработилите газове на входа на филтъра за прахови частици от дизелов двигател | x | x |
| Температура на отработилите газове на изхода на филтъра за прахови частици от дизелов двигател | x | x |
| Температура на отработилите газове на изхода на двигателя | x | x |
| Честота на въртене на турбокомпресора/турбина | x | x |
| Положение на турбина с променлива геометрия | x | x |
| Зададено положение на турбината с променлива геометрия | x | x |
| Позиция на изпускателния клапан | x | x |
| Показания на датчика за отношението въздух/гориво | | x |
| Показания на кислородния датчик | | x |
| Показания на датчика за NOx | | x |

Моментно състояние:

Поток от данни

Абсолютно положение на дроселната клапа/положение на вуздушната клапа (положение на клапата, използвана за регулиране на входящия въздух)

x

x

Състояние на системата за регулиране на дизелово гориво в случай на система със затворен контур (напр. в случай на система със затворен контур за налягането на горивото)

x

x

Налягане в хидроакумулатора за впръскване

x

x

Регулиране на налягането на впръскването (т.е. налягане на флуида, който контролира впръскването на горивото)

x

x

Представителни моменти и продължителност на впръскване на горивото (започва от първото основно впръскване)

x

x

Зададено налягане в хидроакумулатора за впръскване

x

x

Зададено регулиращо налягане на впръскването (т.е. налягане на флуида, който регулира впръскването на горивото)

x

x

Температура на входящия въздух

x

x

Температура на околния въздух

x

x

Температура на въздуха при входа и изхода на турбокомпресорен нагнетател (компресор и турбина)

x

x

Налягане при входа и изхода на турбокомпресорен нагнетател (компресор и турбина)

x

x

Температура на постъпващия въздух (след междинния охладител, ако е монтиран такъв)

x

x

Действително налягане на въздуха от компресора

x

x

Въздушен дебит от датчика за масов въздушен поток

x

x

Зададен коефициент на запълване за клапана за рециркулация на обработилите газове/положение (при условие че рециркулацията на обработилите газове се регулира по този начин)

x

x

Действителен коефициент на запълване за клапана за рециркулация на обработилите газове/положение

x

x

Статус на устройството за отвеждане на мощност (задействано/не)

x

x

Положение на педала на газта

x

x

Резервиращ (дублиращ) сигнал за абсолютното положение на педала

x

ако се отчита

Моментен разход на гориво

x

x

Зададено/целево налягане на въздуха от компресора (ако налягането на въздуха от компресора се използва за регулиране на турбокомпресора)

x

x

Налягане на входа на филтъра за прахови частици от дизелов двигател

x

x

Налягане на изхода на филтъра за прахови частици от дизелов двигател

x

x

Спад на налягането върху филтъра за прахови частици от дизелов двигател

x

x

Налягане на отработилите газове на изхода на двигателя

x

x

Температура на отработилите газове на входа на филтъра за прахови частици от дизелов двигател

x

x

Температура на отработилите газове на изхода на филтъра за прахови частици от дизелов двигател

x

x

Температура на отработилите газове на изхода на двигателя

x

x

Честота на въртене на турбокомпресора/турбина

x

x

Положение на турбина с променлива геометрия

x

x

Зададено положение на турбината с променлива геометрия

x

x

Позиция на изпускателния клапан

x

x

Показания на датчика за отношението въздух/гориво

x

Показания на кислородния датчик

x

Показания на датчика за NOx

x

Допълнение 6

Документи с референтни стандарти

Настоящото допълнение съдържа данните на стандартите на промишлеността, които трябва да се използват в съответствие с разпоредбите на настоящото приложение, за да се осигури серийния комуникационен интерфейс за превозното средство/двигателя. Идентифицирани са три решения, които се допускат, ISO 15765-4 , SAE J1939-73 или ISO/PAS 27145. В допълнение съществуват други ISO или SAE стандарти, които са приложими в съответствие с разпоредбите на настоящото приложение.

ISO 15765-4 и включените в него спецификации по отношение на изпълнението на изискванията на WWH-OBD.

ISO DIS 15765-4 „Пътни превозни средства — Системи за диагностика тип CAN — Част 4: Изисквания за системите относно емисиите“ от 2006 г.

SAE J1939-73 и включените в него спецификации по отношение на изпълнението на изискванията на WWH-OBD.

J1939-73 „СЛОЙ НА ПРИЛОЖЕНИЕТО — ДИАГНОСТИКА“ от 2006 г.

ISO 27145 и включените в него спецификации по отношение на изпълнението на изискванията на WWH-OBD.

| i) | ISO/PAS 27145-1:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на бордовата диагностика (WWH-OBD) — Част 1 — Обща информация и определения на случаи на прилагане“; |
| --- | --- |

i)

ISO/PAS 27145-1:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на бордовата диагностика (WWH-OBD) — Част 1 — Обща информация и определения на случаи на прилагане“;

| ii) | ISO/PAS 27145-2:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 2 — Общ речник на данните, свързани с емисиите“; |
| --- | --- |

ii)

ISO/PAS 27145-2:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 2 — Общ речник на данните, свързани с емисиите“;

| iii) | ISO/PAS 27145-3:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 3 — Общ речник на съобщенията“; |
| --- | --- |

iii)

ISO/PAS 27145-3:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 3 — Общ речник на съобщенията“;

| iv) | ISO/PAS 27145-4:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 4 — Връзка между превозното средство и изпитвателно оборудване“. |
| --- | --- |

iv)

ISO/PAS 27145-4:2006 „Пътни превозни средства — Изпълнение на изискванията на WWH-OBD за комуникация — Част 4 — Връзка между превозното средство и изпитвателно оборудване“.

Настоящото правило се позовава на следните документи на Международната организация по стандартизация (ISO):

ISO 15031-3:2004 „Пътни превозни средства — Комуникация между превозно средство и външно оборудване за диагностика, свързано с емисии — Част 3: Съединител за диагностика и свързани с него електрически вериги, спецификация и употреба“.

Настоящото правило се позовава на следните документи на Society of Automotive Engineers (SAE):

SAE J2403 „Номенклатура за диагностика на електронни и електрически системи за среднотежък и тежък работен режим“, от август 2004 г.;

SAE J1939-13 „Извънбордов съединител за диагностика“ от 2004 г.

Допълнение 7

Документация относно информацията, свързана със СБД

Свързаната със СБД информация, която се изисква по настоящото допълнение, се предоставя от производителя за целите на производството на резервни или ремонтни части, съвместими със СБД, както и на инструменти за диагностика и на апаратура за изпитване, по начина, предписан в основната част на настоящото правило.

Резервни части , диагностични инструменти и изпитвателно оборудване

Тази информация позволява на производителите на резервни или усъвършенствани компоненти да произвеждат части, които са съвместими със СБД, с оглед безаварийно действие като гаранция за потребителя срещу неизправности. По подобен начин тази информация позволява на производителите на диагностични уреди и изпитвателно оборудване да произведат уреди и оборудване, осигуряващи ефективна и точна диагностика на системите за контрол на емисиите.

В случай на резервни или ремонтни части информация може да се иска само за такива части, които са предмет на типово одобрение, или за части, които са част от система, предмет на типово одобрение.

Заявлението за информация трябва да определя точната спецификация на типа на двигателя от семейството двигатели, за които се иска информация. Тя трябва да потвърди, че информацията е необходима за проектиране на резервни и усъвършенствани части или компоненти, както и уреди за диагностика или изпитвателно оборудване.

Информация за ремонт

Не по-късно от три месеца след като производителят е предоставил на всеки упълномощен търговец или сервиз информация за ремонт, производителят предоставя тази информация на разположение на всички (включително всички последващи изменения и приложения) срещу достъпна и разумна цена, при равни условия.

Производителят предоставя също така на разположение, когато е необходимо срещу заплащане, техническата информация, необходима за ремонта или обслужването на моторните превозни средства, освен ако тази информацията не е предмет на авторско право или представлява съществено, тайно ноу-хау, което е определено в подходяща форма; в този случай необходимата техническа информация не трябва да се отказва неправомерно.

Право на такава информация има всяко лице, заето с обслужване или ремонт, пътна помощ, проверка или изпитване на превозни средства, или в производството или продажба на резервни или усъвършенствани части, диагностични уреди и изпитвателно оборудване.

В случай на невъзможност за изпълнение на настоящите разпоредби административният отдел предприема съответните мерки за осигуряване на тази информация, в съответствие с процедурите, залегнали при проучвания при типово одобрение и експлоатация.

---