# Euroopan unionin L 39/13.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 39 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta13. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 39

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta13. helmikuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 106/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta (uudelleen laadittu toisinto) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 107/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osalta | 8 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 108/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta | 11 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 109/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta | 14 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta | 16 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 106/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta (uudelleen laadittu toisinto)

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 107/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osalta

8

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 108/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta

11

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 109/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta

14

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta

16

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 13.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 39/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 106/2008,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2008,

toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta

(uudelleen laadittu toisinto)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 6 päivänä marraskuuta 2001 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2422/2001 (3) on tehtävä useita merkittäviä muutoksia. Selkeyden vuoksi kyseinen asetus olisi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta 6 päivänä marraskuuta 2001 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2422/2001 (3) on tehtävä useita merkittäviä muutoksia. Selkeyden vuoksi kyseinen asetus olisi laadittava uudelleen.

| (2) | Toimistolaitteiden osuus sähkön kokonaiskulutuksesta on huomattava. Yhteisön markkinoilla tarjolla olevien eri mallien energiankulutuksessa on huomattavia eroja samoissa toiminnoissa, ja niiden energiatehokkuutta voidaan vielä merkittävästi parantaa. |
| --- | --- |

(2)

Toimistolaitteiden osuus sähkön kokonaiskulutuksesta on huomattava. Yhteisön markkinoilla tarjolla olevien eri mallien energiankulutuksessa on huomattavia eroja samoissa toiminnoissa, ja niiden energiatehokkuutta voidaan vielä merkittävästi parantaa.

| (3) | Toimistolaitteiden energiatehokkuuden parantamisen olisi edistettävä yhteisön kilpailukyvyn parantamista ja sen energiansaannin varmuutta sekä ympäristön ja kuluttajien suojelua. |
| --- | --- |

(3)

Toimistolaitteiden energiatehokkuuden parantamisen olisi edistettävä yhteisön kilpailukyvyn parantamista ja sen energiansaannin varmuutta sekä ympäristön ja kuluttajien suojelua.

| (4) | On tärkeää edistää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. |
| --- | --- |

(4)

On tärkeää edistää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.

| (5) | On toivottavaa, että kansalliset energiatehokkuusmerkintöjä koskevat aloitteet sovitetaan yhteen, jotta niiden täytäntöönpanemiseksi toteutettujen toimenpiteiden haitalliset vaikutukset teollisuuteen ja kauppaan jäävät mahdollisimman vähäisiksi. |
| --- | --- |

(5)

On toivottavaa, että kansalliset energiatehokkuusmerkintöjä koskevat aloitteet sovitetaan yhteen, jotta niiden täytäntöönpanemiseksi toteutettujen toimenpiteiden haitalliset vaikutukset teollisuuteen ja kauppaan jäävät mahdollisimman vähäisiksi.

| (6) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on sääntöjen laatiminen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevaa yhteisön ohjelmaa varten, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on sääntöjen laatiminen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevaa yhteisön ohjelmaa varten, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (7) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjassa, joka tehtiin 11 päivänä joulukuuta 1997, vaaditaan yhteisöltä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 8 prosentilla viimeistään kautena 2008–2012. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää tehokkaampia toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi yhteisössä. |
| --- | --- |

(7)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjassa, joka tehtiin 11 päivänä joulukuuta 1997, vaaditaan yhteisöltä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 8 prosentilla viimeistään kautena 2008–2012. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää tehokkaampia toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi yhteisössä.

| (8) | Lisäksi Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman ”Kohti kestävää kehitystä” tarkistamisesta 24 päivänä syyskuuta 1998 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2179/98/EY (4) pidetään laitteiden energiatehokkuusmerkinnöistä annettuja säännöksiä erittäin tärkeinä energiaan liittyvien ympäristövaatimusten huomioon ottamisen kannalta. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman ”Kohti kestävää kehitystä” tarkistamisesta 24 päivänä syyskuuta 1998 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2179/98/EY (4) pidetään laitteiden energiatehokkuusmerkinnöistä annettuja säännöksiä erittäin tärkeinä energiaan liittyvien ympäristövaatimusten huomioon ottamisen kannalta.

| (9) | Energiatehokkuudesta Euroopan yhteisössä 7 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (5) kehotetaan käyttämään entistä enemmän laitteiden ja välineiden merkintöjä. |
| --- | --- |

(9)

Energiatehokkuudesta Euroopan yhteisössä 7 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (5) kehotetaan käyttämään entistä enemmän laitteiden ja välineiden merkintöjä.

| (10) | On toivottavaa, että energiatehokkuusvaatimukset, merkinnät ja testausmenetelmät tarvittaessa sovitetaan yhteen. |
| --- | --- |

(10)

On toivottavaa, että energiatehokkuusvaatimukset, merkinnät ja testausmenetelmät tarvittaessa sovitetaan yhteen.

| (11) | Useimpia energiaa säästäviä toimistolaitteita on saatavana vähäisin lisäkustannuksin tai samaan hintaan, ja korkeammat hankintakustannukset voivat sen vuoksi monissa tapauksissa korvautua sähkönsäästönä kohtuullisessa ajassa. Tämän vuoksi energiansäästöä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet voidaan tällä alalla saavuttaa edullisesti ja ilman kuluttajille ja teollisuudelle koituvia haittoja. |
| --- | --- |

(11)

Useimpia energiaa säästäviä toimistolaitteita on saatavana vähäisin lisäkustannuksin tai samaan hintaan, ja korkeammat hankintakustannukset voivat sen vuoksi monissa tapauksissa korvautua sähkönsäästönä kohtuullisessa ajassa. Tämän vuoksi energiansäästöä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet voidaan tällä alalla saavuttaa edullisesti ja ilman kuluttajille ja teollisuudelle koituvia haittoja.

| (12) | Toimistolaitteiden kauppa on maailmanlaajuista. Toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisellä sopimuksella (6), jäljempänä ’sopimus’, olisi helpotettava kansainvälistä kauppaa ja edistettävä ympäristönsuojelua näiden laitteiden osalta. Sopimus olisi pantava täytäntöön yhteisössä. |
| --- | --- |

(12)

Toimistolaitteiden kauppa on maailmanlaajuista. Toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisellä sopimuksella (6), jäljempänä ’sopimus’, olisi helpotettava kansainvälistä kauppaa ja edistettävä ympäristönsuojelua näiden laitteiden osalta. Sopimus olisi pantava täytäntöön yhteisössä.

| (13) | Energy Star -energiatehokkuusmerkintää käytetään maailmanlaajuisesti. Jotta Euroopan yhteisö voisi vaikuttaa Energy Star -merkintäohjelman vaatimuksiin, sen olisi osallistuttava tähän merkintäohjelmaan ja tarpeellisten teknisten eritelmien laatimiseen. Vahvistaessaan teknisiä eritelmiä yhdessä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (United States Environmental Protection Agency) kanssa komission olisi pyrittävä saavuttamaan kunnianhimoiset energiatehokkuustasot ottaen huomioon energiatehokkuutta koskevan yhteisön politiikan ja tavoitteet. |
| --- | --- |

(13)

Energy Star -energiatehokkuusmerkintää käytetään maailmanlaajuisesti. Jotta Euroopan yhteisö voisi vaikuttaa Energy Star -merkintäohjelman vaatimuksiin, sen olisi osallistuttava tähän merkintäohjelmaan ja tarpeellisten teknisten eritelmien laatimiseen. Vahvistaessaan teknisiä eritelmiä yhdessä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (United States Environmental Protection Agency) kanssa komission olisi pyrittävä saavuttamaan kunnianhimoiset energiatehokkuustasot ottaen huomioon energiatehokkuutta koskevan yhteisön politiikan ja tavoitteet.

| (14) | On tarpeen ottaa käyttöön tehokas täytäntöönpanojärjestelmä, jolla varmistetaan toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevan ohjelman moitteeton täytäntöönpano, taataan valmistajille tasapuoliset kilpailuedellytykset ja suojellaan kuluttajien oikeuksia. |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen ottaa käyttöön tehokas täytäntöönpanojärjestelmä, jolla varmistetaan toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevan ohjelman moitteeton täytäntöönpano, taataan valmistajille tasapuoliset kilpailuedellytykset ja suojellaan kuluttajien oikeuksia.

| (15) | Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan toimistolaitteisiin. |
| --- | --- |

(15)

Tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan toimistolaitteisiin.

| (16) | Kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22 päivänä syyskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/75/ETY (7) ei sovellu toimistolaitteisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Kustannustehokkain toimenpide toimistolaitteiden energiatehokkuuden edistämiseksi on vapaaehtoinen merkintäohjelma. |
| --- | --- |

(16)

Kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22 päivänä syyskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/75/ETY (7) ei sovellu toimistolaitteisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Kustannustehokkain toimenpide toimistolaitteiden energiatehokkuuden edistämiseksi on vapaaehtoinen merkintäohjelma.

| (17) | On tarpeen uskoa yhteisten teknisten vaatimusten vahvistamiseen ja tarkistamiseen osallistuminen asianmukaiselle elimelle, Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnalle, jotta energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevan ohjelman toimeenpano olisi tehokasta ja puolueetonta. Lautakunnan olisi koostuttava kansallisista edustajista ja asiaan liittyvien sidosryhmien edustajista. |
| --- | --- |

(17)

On tarpeen uskoa yhteisten teknisten vaatimusten vahvistamiseen ja tarkistamiseen osallistuminen asianmukaiselle elimelle, Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnalle, jotta energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevan ohjelman toimeenpano olisi tehokasta ja puolueetonta. Lautakunnan olisi koostuttava kansallisista edustajista ja asiaan liittyvien sidosryhmien edustajista.

| (18) | On tarpeen varmistaa, että toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskeva ohjelma on johdonmukainen ja yhteensovitettu yhteisön politiikan ensisijaisten tehtävien ja yhteisön muiden merkintä- tai laatusertifiointijärjestelmien, esimerkiksi direktiivissä 92/75/ETY ja yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestelmästä 23 päivänä maaliskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 880/92 (8) tarkoitettujen järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

(18)

On tarpeen varmistaa, että toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskeva ohjelma on johdonmukainen ja yhteensovitettu yhteisön politiikan ensisijaisten tehtävien ja yhteisön muiden merkintä- tai laatusertifiointijärjestelmien, esimerkiksi direktiivissä 92/75/ETY ja yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestelmästä 23 päivänä maaliskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 880/92 (8) tarkoitettujen järjestelmien kanssa.

| (19) | Energiatehokkuuden merkintäohjelmalla olisi myös täydennettävä toimenpiteitä, joita toteutetaan energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (9) yhteydessä. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että Energy Star -ohjelma ja ekologista suunnittelua koskeva järjestelmä ovat keskenään johdonmukaisia ja koordinoituja. |
| --- | --- |

(19)

Energiatehokkuuden merkintäohjelmalla olisi myös täydennettävä toimenpiteitä, joita toteutetaan energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (9) yhteydessä. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että Energy Star -ohjelma ja ekologista suunnittelua koskeva järjestelmä ovat keskenään johdonmukaisia ja koordinoituja.

| (20) | On toivottavaa, että sopimukseen perustuva yhteisön Energy Star -ohjelma ja muut yhteisössä käytettävät vapaaehtoiset toimistolaitteiden energiatehokkuusmerkintäjärjestelmät sovitetaan yhteen niin, että kuluttajat saavat asiasta selkeän käsityksen ja estetään mahdolliset markkinoiden vääristymät. |
| --- | --- |

(20)

On toivottavaa, että sopimukseen perustuva yhteisön Energy Star -ohjelma ja muut yhteisössä käytettävät vapaaehtoiset toimistolaitteiden energiatehokkuusmerkintäjärjestelmät sovitetaan yhteen niin, että kuluttajat saavat asiasta selkeän käsityksen ja estetään mahdolliset markkinoiden vääristymät.

| (21) | On tarpeen huolehtia Energy Star -ohjelman täytäntöönpanon avoimuudesta sekä yhdenmukaisuudesta asiaa koskevien kansainvälisten standardien kanssa, jotta helpotetaan yhteisön ulkopuolisista maista olevien valmistajien ja viejien pääsyä ja osallistumista järjestelmään. |
| --- | --- |

(21)

On tarpeen huolehtia Energy Star -ohjelman täytäntöönpanon avoimuudesta sekä yhdenmukaisuudesta asiaa koskevien kansainvälisten standardien kanssa, jotta helpotetaan yhteisön ulkopuolisista maista olevien valmistajien ja viejien pääsyä ja osallistumista järjestelmään.

| (22) | Tässä asetuksessa otetaan huomioon Energy Star -ohjelman ensimmäisellä täytäntöönpanokaudella yhteisössä saadut kokemukset, |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa otetaan huomioon Energy Star -ohjelman ensimmäisellä täytäntöönpanokaudella yhteisössä saadut kokemukset,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoite

Tällä asetuksella vahvistetaan toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevaa yhteisön ohjelmaa, jäljempänä ’Energy Star -ohjelma’, koskevat säännöt sellaisina kuin ne on määritelty sopimuksessa.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan sopimuksen liitteessä C määriteltyihin toimistolaitteiden tuoteryhmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteeseen sopimuksen XII artiklan mukaisesti tehtäviä muutoksia.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’yhteisellä tunnuksella’ sopimuksen liitteessä A tarkoitettua merkkiä; |
| --- | --- |

a)

’yhteisellä tunnuksella’ sopimuksen liitteessä A tarkoitettua merkkiä;

| b) | ’ohjelman osanottajilla’ valmistajia, kokoonpanijoita, viejiä, tuojia, jälleenmyyjiä ja muita henkilöitä tai tahoja, jotka sitoutuvat edistämään tiettyjen Energy Star -ohjelman yhteiset vaatimukset, sellaisina kuin ne on määritelty c alakohdassa, täyttävien energiatehokkaiden toimistolaitteiden laajempaa käyttöä ja jotka ovat ilmoittautuneet Energy Star -ohjelmaan osallistujiksi rekisteröitymällä komissioon; |
| --- | --- |

b)

’ohjelman osanottajilla’ valmistajia, kokoonpanijoita, viejiä, tuojia, jälleenmyyjiä ja muita henkilöitä tai tahoja, jotka sitoutuvat edistämään tiettyjen Energy Star -ohjelman yhteiset vaatimukset, sellaisina kuin ne on määritelty c alakohdassa, täyttävien energiatehokkaiden toimistolaitteiden laajempaa käyttöä ja jotka ovat ilmoittautuneet Energy Star -ohjelmaan osallistujiksi rekisteröitymällä komissioon;

| c) | ’yhteisillä vaatimuksilla’ tuotteen energiatehokkuuteen ja suorituskykyyn liittyviä vaatimuksia, testausmenetelmät mukaan lukien, joita käytetään selvitettäessä, onko jokin energiatehokas toimistolaite sellainen, että siinä voidaan käyttää yhteistä tunnusta. |
| --- | --- |

c)

’yhteisillä vaatimuksilla’ tuotteen energiatehokkuuteen ja suorituskykyyn liittyviä vaatimuksia, testausmenetelmät mukaan lukien, joita käytetään selvitettäessä, onko jokin energiatehokas toimistolaite sellainen, että siinä voidaan käyttää yhteistä tunnusta.

4 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Energy Star -ohjelma on tarvittaessa sovitettava yhteen muiden yhteisön merkintä- tai laadunvarmistusjärjestelyjen ja -järjestelmien, kuten erityisesti asetuksella (ETY) N:o 880/92 perustetun yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän, kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin annetun direktiivin 92/75/ETY sekä direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanotoimien kanssa.

2.   Ohjelman osanottajat voivat käyttää yhteistä tunnusta yksittäisissä toimistolaitteissaan ja niiden myynnin edistämisessä.

3.   Energy Star -ohjelmaan osallistuminen on vapaaehtoista.

4.   Toimistolaitteet, joille Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto on myöntänyt yhteisen tunnuksen, on katsottava tämän asetuksen mukaisiksi, jollei toisin osoiteta.

5.   Komissio tai jäsenvaltiot voivat testata tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia yhteisössä markkinoitavia tuotteita sen toteamiseksi, vastaavatko ne tässä asetuksessa esitettyjä vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja sitä koskevista merkinnöistä annettujen yhteisön sääntöjen soveltamista ja/tai sellaisten yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehtyjen kansainvälisten sopimusten noudattamista, jotka koskevat yhteisön markkinoille pääsyä.

5 artikla

Ohjelman osanottajien rekisteröinti

1.   Hakemukset ohjelman osanottajaksi pääsyä varten osoitetaan komissiolle.

2.   Komissio päättää hakijan hyväksymisestä ohjelman osanottajaksi tarkistettuaan, että hakija on ilmoittanut noudattavansa sopimuksen liitteessä B olevia yhteisen tunnuksen käyttöohjeita. Komissio julkaisee Energy Star -ohjelman kotisivuilla ajan tasalle saatetun luettelon ohjelman osanottajista ja toimittaa sen jäsenvaltioille säännöllisesti.

6 artikla

Energiatehokkuusvaatimusten edistäminen

Komission ja muiden yhteisön toimielinten sekä julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (10) tarkoitettujen keskushallintoviranomaisten on määriteltävä sopimuksen voimassaolon ajan vähintään yhteisten vaatimusten mukaiset energiatehokkuusvaatimukset mainitun direktiivin 7 artiklassa määriteltyjä kynnysarvoja vastaaville tai ne ylittäville julkisille hankintasopimuksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön ja kansallisen lainsäädännön sekä taloudellisten arviointiperusteiden soveltamista.

7 artikla

Muut vapaaehtoiset energiatehokkuusmerkintäjärjestelmät

1.   Energy Star -ohjelman rinnalla jäsenvaltioissa voi olla toimistolaitteita koskevia muita voimassa olevia tai uusia vapaaehtoisia energiatehokkuusmerkintäjärjestelmiä.

2.   Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava toiminnallaan, että Energy Star -ohjelma ja kansalliset merkintäjärjestelmät sekä yhteisön tai jäsenvaltioiden muut merkintäjärjestelmät sovitetaan tarvittavalla tavalla yhteen.

8 artikla

Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunta

1.   Komissio perustaa Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan, jonka jäseninä on 9 artiklassa tarkoitettuja kansallisia edustajia sekä asiaan liittyvien sidosryhmien edustajia. Energy Star -lautakunta tarkastelee Energy Star -ohjelman täytäntöönpanoa yhteisössä sekä neuvoo ja avustaa tarvittaessa komissiota, jotta komissio pystyy hoitamaan tehtävänsä hallintoyksikkönä, kuten sopimuksen IV artiklassa määrätään.

2.   Komissio huolehtii siitä, että kaikki tiettyyn toimistolaitteiden tuoteryhmään liittyvät sidosryhmät kuten valmistajat, jälleenmyyjät ja maahantuojat sekä ympäristönsuojelu- ja kuluttajajärjestöt ovat edustettuina Energy Star -lautakunnassa niin tasapuolisesti kuin lautakunnan toiminnan kannalta on mahdollista.

3.   Komissio seuraa Energy Star -lautakunnan avustamana yhteisellä tunnuksella merkittyjen tuotteiden tuloa markkinoille sekä energiatehokkaiden toimistolaitteiden kehittämistä, jotta yhteisiä vaatimuksia voidaan tarkistaa oikea-aikaisesti.

4.   Komissio vahvistaa Energy Star -lautakunnan työjärjestyksen ottaen huomioon Energy Star -lautakunnassa olevien kansallisten edustajien näkemykset.

9 artikla

Kansalliset edustajat

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä asianmukaisesti kansallisia energiapolitiikan asiantuntijoita, viranomaisia tai henkilöitä, jäljempänä ’kansalliset edustajat’, joiden tehtävänä on suorittaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Jos kansallisia edustajia nimetään enemmän kuin yksi, jäsenvaltion on määriteltävä kunkin edustajan toimivalta ja edustajiin sovellettavat yhteensovittamista koskevat vaatimukset.

10 artikla

Työsuunnitelma

Komissio laatii työsuunnitelman 1 artiklassa esitetyn tavoitteen mukaisesti. Työsuunnitelmaan sisältyy Energy Star -ohjelman kehittämisstrategia, jossa esitetään seuraavat seikat seuraavaa kolmivuotiskautta varten:

| a) | energiatehokkuuden parantamista koskevat tavoitteet, ottaen huomioon tarve pyrkiä saavuttamaan kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun korkea taso sekä se markkinoille pääsyn aste, johon Energy Star -ohjelmalla olisi pyrittävä yhteisön tasolla; |
| --- | --- |

a)

energiatehokkuuden parantamista koskevat tavoitteet, ottaen huomioon tarve pyrkiä saavuttamaan kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun korkea taso sekä se markkinoille pääsyn aste, johon Energy Star -ohjelmalla olisi pyrittävä yhteisön tasolla;

| b) | esimerkinomainen luettelo toimistolaitteista, joiden liittämistä Energy Star -ohjelmaan olisi pidettävä ensisijaisena; |
| --- | --- |

b)

esimerkinomainen luettelo toimistolaitteista, joiden liittämistä Energy Star -ohjelmaan olisi pidettävä ensisijaisena;

| c) | koulutus- ja edistämisaloitteita; |
| --- | --- |

c)

koulutus- ja edistämisaloitteita;

| d) | ehdotuksia Energy Star -ohjelman ja jäsenvaltioiden muiden vapaaehtoisten energiatehokkuusmerkintäjärjestelmien yhteensovittamista ja niiden välistä yhteistyötä varten. |
| --- | --- |

d)

ehdotuksia Energy Star -ohjelman ja jäsenvaltioiden muiden vapaaehtoisten energiatehokkuusmerkintäjärjestelmien yhteensovittamista ja niiden välistä yhteistyötä varten.

Komissio tarkistaa työsuunnitelmaa vähintään kerran vuodessa ja asettaa sen julkisesti saataville.

11 artikla

Teknisten arviointiperusteiden tarkistuksen valmistelua varten tarvittavat menettelyt

1.   Sopimuksen liitteessä C tarkoitettujen yhteisten vaatimusten ja toimistolaitteiden tuoteryhmiä koskevan tarkistuksen valmistelua varten sekä ennen kuin tehdään asiaa koskeva ehdotusluonnos tai vastataan Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle sopimuksessa ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2006/1005/EY (11) vahvistettujen menettelyjen mukaisesti, on toteutettava 2, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt toimenpiteet.

2.   Komissio voi pyytää Energy Star -lautakuntaa tekemään ehdotuksia sopimuksen tai jotain tuotetta koskevien yhteisten vaatimusten tarkistamisesta. Komissio voi tehdä Energy Star -lautakunnalle ehdotuksia jotain tuotetta koskevien yhteisten vaatimusten tai sopimuksen tarkistamisesta. Energy Star -lautakunta voi myös omasta aloitteestaan tehdä ehdotuksia komissiolle.

3.   Komissio neuvottelee Energy Star -lautakunnan kanssa aina, kun se saa sopimuksen tarkistamista koskevan ehdotuksen Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolta.

4.   Antaessaan komissiolle lausuntonsa Energy Star -lautakunnan jäsenten on otettava huomioon toteutettavuus- ja markkinatutkimusten tulokset sekä energiankulutuksen vähentämiseksi käytettävissä oleva teknologia.

5.   Komissio kiinnittää erityistä huomiota tavoitteeseen vahvistaa kunnianhimoiset yhteiset vaatimukset, kuten sopimuksen I artiklan 3 kohdassa määrätään, jotta energiankulutusta voitaisiin vähentää ottaen asianmukaisesti huomioon käytettävissä oleva teknologia ja siihen liittyvät kustannukset. Energy Star -lautakunnan on otettava erityisesti huomioon ekologista suunnittelua koskevien selvitysten viimeisimmät tulokset, ennen kuin se antaa lausuntonsa uusista yhteisistä vaatimuksista.

12 artikla

Markkinoiden seuranta ja väärinkäytösten valvonta

1.   Yhteistä tunnusta saa käyttää ainoastaan sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden yhteydessä ja sopimuksen liitteessä B olevien, yhteisen tunnuksen käyttäjälle annettujen ohjeiden mukaisesti.

2.   Kaikenlainen virheellinen tai harhaanjohtava mainonta taikka sellaisen merkinnän tai tunnuksen käyttö, joka voidaan sekoittaa yhteiseen tunnukseen, on kiellettyä.

3.   Komissio varmistaa yhteisen tunnuksen asianmukaisen käytön toteuttamalla tai koordinoimalla sopimuksen IX artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa mainittuja toimia. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet, joilla varmistetaan tämän asetuksen säännösten noudattaminen niiden alueella, ja ilmoitettava niistä komissiolle. Jäsenvaltiot voivat toimittaa komissiolle todisteita siitä, että ohjelman osanottajat eivät ole noudattaneet näitä säännöksiä, jotta komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin.

13 artikla

Uudelleentarkastelu

Vuotta ennen sopimuksen päättymistä komissio laatii ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan yhteisön toimistolaitemarkkinoiden energiatehokkuutta ja arvioidaan Energy Star -ohjelman tehokkuutta. Kertomus sisältää laadullisia ja määrällisiä tietoja sekä tietoja Energy Star -ohjelman tuottamista hyödyistä, erityisesti energiansäästöistä ja ympäristöhyödyistä hiilidioksidipäästöjen vähentämisen osalta.

14 artikla

Tarkistus

Komissio arvioi Energy Star -ohjelmaa sen toiminnan aikana saatujen kokemusten perusteella ennen kuin sopimuspuolet keskustelevat sopimuksen uusimisesta sen XIV artiklan 2 kohdan mukaisesti.

15 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 2422/2001.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

16 artikla

Loppusäännökset

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. LENARČIČ

---

(1)  EUVL C 161, 13.7.2007, s. 97.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. heinäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 17. joulukuuta 2007.

2

(3)  EYVL L 332, 15.12.2001, s. 1.

3

(4)  EYVL L 275, 10.10.1998, s. 1.

4

(5)  EYVL C 394, 17.12.1998, s. 1.

5

(6)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 26.

6

(7)  EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EYVL L 99, 11.4.1992, s. 1, asetus kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1980/2000 (EYVL L 237, 21.9.2000, s. 1).

8

(9)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 29.

9

(10)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1422/2007 (EUVL L 317, 5.12.2007, s. 34).

10

(11)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 24.

11

---

LIITE

| Asetus (EY) N:o 2422/2001 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 1 artiklan viimeinen virke | — |
| 2 artikla | 2 artikla |
| 3 artikla | 3 artikla |
| 4 artiklan 1 kohta | 4 artiklan 1 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | 4 artiklan 2 kohta |
| — | 4 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan 3 kohta | 4 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 4 kohta | 4 artiklan 5 kohta |
| 5 artikla | 5 artikla |
| 6 artiklan 1 kohta | — |
| 6 artiklan 2 kohta | — |
| 6 artiklan 3 kohta | 6 artikla |
| 7 artikla | 7 artikla |
| 8 artiklan 1 kohta | 8 artiklan 1 kohta |
| 8 artiklan 2 kohta | — |
| 8 artiklan 3 kohta | 8 artiklan 2 kohta |
| — | 8 artiklan 3 kohta |
| 8 artiklan 4 kohta | 8 artiklan 4 kohta |
| 8 artiklan 5 kohta | — |
| 9 artikla | 9 artikla |
| 10 artiklan ensimmäisen kohdan johdanto | 10 artiklan ensimmäisen kohdan johdanto |
| 10 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta | 10 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta |
| 10 artiklan ensimmäisen kohdan toinen luetelmakohta | 10 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta |
| 10 artiklan ensimmäisen kohdan kolmas luetelmakohta | — |
| — | 10 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohta |
| 10 artiklan ensimmäisen kohdan neljäs luetelmakohta | 10 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohta |
| 10 artiklan toisen kohdan ensimmäinen virke | 10 artiklan toinen kohta |
| 11 artiklan ensimmäinen numeroimaton kohta | 11 artiklan 1 kohta |
| 11 artiklan 1 kohta | 11 artiklan 2 kohta |
| 11 artiklan 2 kohta | 11 artiklan 3 kohta |
| 11 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke | 11 artiklan 4 kohta |
| 11 artiklan 3 kohdan toinen virke | 11 artiklan 5 kohdan ensimmäinen virke |
| — | 11 artiklan 5 kohdan viimeinen virke |
| 12 artikla | 12 artikla |
| 13 artikla | — |
| — | 13 artikla |
| 14 artiklan ensimmäinen kohta | 14 artikla |
| 14 artiklan toinen kohta | — |
| — | 15 artikla |
| 15 artikla | 16 artikla |
| Liite | — |

Asetus (EY) N:o 2422/2001

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla

1 artiklan viimeinen virke

—

2 artikla

2 artikla

3 artikla

3 artikla

4 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohta

4 artiklan 2 kohta

4 artiklan 2 kohta

—

4 artiklan 3 kohta

4 artiklan 3 kohta

4 artiklan 4 kohta

4 artiklan 4 kohta

4 artiklan 5 kohta

5 artikla

5 artikla

6 artiklan 1 kohta

—

6 artiklan 2 kohta

—

6 artiklan 3 kohta

6 artikla

7 artikla

7 artikla

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 2 kohta

—

8 artiklan 3 kohta

8 artiklan 2 kohta

—

8 artiklan 3 kohta

8 artiklan 4 kohta

8 artiklan 4 kohta

8 artiklan 5 kohta

—

9 artikla

9 artikla

10 artiklan ensimmäisen kohdan johdanto

10 artiklan ensimmäisen kohdan johdanto

10 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan toinen luetelmakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan kolmas luetelmakohta

—

—

10 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan neljäs luetelmakohta

10 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohta

10 artiklan toisen kohdan ensimmäinen virke

10 artiklan toinen kohta

11 artiklan ensimmäinen numeroimaton kohta

11 artiklan 1 kohta

11 artiklan 1 kohta

11 artiklan 2 kohta

11 artiklan 2 kohta

11 artiklan 3 kohta

11 artiklan 3 kohdan ensimmäinen virke

11 artiklan 4 kohta

11 artiklan 3 kohdan toinen virke

11 artiklan 5 kohdan ensimmäinen virke

—

11 artiklan 5 kohdan viimeinen virke

12 artikla

12 artikla

13 artikla

—

—

13 artikla

14 artiklan ensimmäinen kohta

14 artikla

14 artiklan toinen kohta

—

—

15 artikla

15 artikla

16 artikla

Liite

—

---

| 13.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 39/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 39/8

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 107/2008,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2008,

elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 (3) säädetään, että menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (4) vahvistettua sääntelymenettelyä olisi sovellettava mainitun asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätettäessä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 (3) säädetään, että menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (4) vahvistettua sääntelymenettelyä olisi sovellettava mainitun asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätettäessä.

| (2) | Päätöstä 1999/468/EY on muutettu päätöksellä 2006/512/EY, jolla otettiin käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely sellaisista laajakantoisista toimenpiteistä päättämiseksi, joiden tarkoituksena on muuttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla. |
| --- | --- |

(2)

Päätöstä 1999/468/EY on muutettu päätöksellä 2006/512/EY, jolla otettiin käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely sellaisista laajakantoisista toimenpiteistä päättämiseksi, joiden tarkoituksena on muuttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla.

| (3) | Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä tiettyjen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevat yhteisön toimet, hyväksyä asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 annettuja tiettyjä säännöksiä koskevat poikkeukset, vahvistaa ja ajantasaistaa ravintosisältöprofiilit ja niiden käyttöä koskevat ehdot ja poikkeukset, vahvistaa ja/tai muuttaa ravitsemus- ja terveysväitteet sekä muuttaa niiden elintarvikkeiden luetteloa, joita koskevien väitteiden esittämistä on rajoitettu tai joita koskevien väitteiden esittäminen on kielletty. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa mainitun asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä mainittua asetusta uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä tiettyjen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevat yhteisön toimet, hyväksyä asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 annettuja tiettyjä säännöksiä koskevat poikkeukset, vahvistaa ja ajantasaistaa ravintosisältöprofiilit ja niiden käyttöä koskevat ehdot ja poikkeukset, vahvistaa ja/tai muuttaa ravitsemus- ja terveysväitteet sekä muuttaa niiden elintarvikkeiden luetteloa, joita koskevien väitteiden esittämistä on rajoitettu tai joita koskevien väitteiden esittäminen on kielletty. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa mainitun asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä mainittua asetusta uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (4) | Tietosuojasäännöksiä sovellettaessa ei yksittäiselle toimijalle määrätty käyttörajoitus saisi estää muita toimijoita hakemasta lupaa käyttää kyseistä väitettä. |
| --- | --- |

(4)

Tietosuojasäännöksiä sovellettaessa ei yksittäiselle toimijalle määrätty käyttörajoitus saisi estää muita toimijoita hakemasta lupaa käyttää kyseistä väitettä.

| (5) | Asetus (EY) N:o 1924/2006 olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EY) N:o 1924/2006 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1924/2006 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäljempänä 7 artiklaa ja 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta, kun on kyse pakkaamattomista elintarvikkeista (hedelmien, vihannesten ja leivän kaltaiset tuoretuotteet mukaan lukien), jotka on asetettu myyntiin loppukuluttajille tai suurtalouksille, tai myyntipisteessä ostajan pyynnöstä pakatuista elintarvikkeista tai välitöntä myyntiä varten ennalta pakatuista elintarvikkeista. Kansallisia säännöksiä voidaan soveltaa, kunnes hyväksytään yhteisön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös sitä täydentämällä, 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jäljempänä 7 artiklaa ja 10 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaa ei sovelleta, kun on kyse pakkaamattomista elintarvikkeista (hedelmien, vihannesten ja leivän kaltaiset tuoretuotteet mukaan lukien), jotka on asetettu myyntiin loppukuluttajille tai suurtalouksille, tai myyntipisteessä ostajan pyynnöstä pakatuista elintarvikkeista tai välitöntä myyntiä varten ennalta pakatuista elintarvikkeista. Kansallisia säännöksiä voidaan soveltaa, kunnes hyväksytään yhteisön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös sitä täydentämällä, 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Edellä olevasta 3 kohdasta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, voidaan poiketa 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen asianomaisten elintarvikealan toimijoiden pyynnöstä sellaisten yleisluonteisten ilmausten (nimitysten) osalta, joita on perinteisesti käytetty osoittamaan elintarvike- tai juomaryhmän sellainen erityisominaisuus, jolla saattaa olla vaikutusta ihmisten terveyteen. Pyyntö lähetetään jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, joka toimittaa sen viipymättä komissiolle. Komissio hyväksyy ja julkistaa elintarviketeollisuuden toimijoita koskevat säännöt, joiden mukaisesti kyseiset pyynnöt on esitettävä, jotta varmistetaan, että pyyntö käsitellään avoimesti ja kohtuullisessa ajassa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä olevasta 3 kohdasta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, voidaan poiketa 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen asianomaisten elintarvikealan toimijoiden pyynnöstä sellaisten yleisluonteisten ilmausten (nimitysten) osalta, joita on perinteisesti käytetty osoittamaan elintarvike- tai juomaryhmän sellainen erityisominaisuus, jolla saattaa olla vaikutusta ihmisten terveyteen. Pyyntö lähetetään jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, joka toimittaa sen viipymättä komissiolle. Komissio hyväksyy ja julkistaa elintarviketeollisuuden toimijoita koskevat säännöt, joiden mukaisesti kyseiset pyynnöt on esitettävä, jotta varmistetaan, että pyyntö käsitellään avoimesti ja kohtuullisessa ajassa.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan toisen kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | sisältää sellaista toteamusta, esitystä tai viittausta, jonka mukaan tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta ei yleensä saa riittävästi ravintoaineita. Jos on kyse ravintoaineista, joita ei saa riittävästi tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta, poikkeuksista ja niiden soveltamisedellytyksistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, ottaen huomioon jäsenvaltiossa vallitsevat erityisolosuhteet;” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan toisen kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

sisältää sellaista toteamusta, esitystä tai viittausta, jonka mukaan tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta ei yleensä saa riittävästi ravintoaineita. Jos on kyse ravintoaineista, joita ei saa riittävästi tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta, poikkeuksista ja niiden soveltamisedellytyksistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, ottaen huomioon jäsenvaltiossa vallitsevat erityisolosuhteet;”

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”1.   Komissio vahvistaa viimeistään 19 päivänä tammikuuta 2009 ravintosisältöprofiilit, poikkeukset mukaan luettuina, joita elintarvikkeiden tai eräiden elintarvikeryhmien on vastattava, jotta niiden yhteydessä voidaan esittää ravitsemus- tai terveysväitteitä, sekä elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä koskevien, ravintosisältöprofiileihin perustuvien ravitsemus- ja terveysväitteiden käytön edellytykset. Tällaisista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Komissio vahvistaa viimeistään 19 päivänä tammikuuta 2009 ravintosisältöprofiilit, poikkeukset mukaan luettuina, joita elintarvikkeiden tai eräiden elintarvikeryhmien on vastattava, jotta niiden yhteydessä voidaan esittää ravitsemus- tai terveysväitteitä, sekä elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä koskevien, ravintosisältöprofiileihin perustuvien ravitsemus- ja terveysväitteiden käytön edellytykset. Tällaisista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| ii) | Korvataan kuudes alakohta seuraavasti:
  ”Ravintosisältöprofiilit ja niiden käytön edellytykset, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, on ajantasaistettava tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja sidosryhmien, erityisesti elintarvikealan toimijoiden ja kuluttajajärjestöjen, kuulemisen jälkeen.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan kuudes alakohta seuraavasti:

”Ravintosisältöprofiilit ja niiden käytön edellytykset, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, on ajantasaistettava tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja sidosryhmien, erityisesti elintarvikealan toimijoiden ja kuluttajajärjestöjen, kuulemisen jälkeen.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin 3 kohdassa tarkoitettuja elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä, joiden osalta ravitsemus- tai terveysväitteitä rajoitetaan tai joiden osalta väitteet kielletään, ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, voidaan päättää 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja tieteellisen näytön perusteella.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin 3 kohdassa tarkoitettuja elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä, joiden osalta ravitsemus- tai terveysväitteitä rajoitetaan tai joiden osalta väitteet kielletään, ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, voidaan päättää 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja tieteellisen näytön perusteella.”

| 4) | Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Liitteeseen tehtävät muutokset on hyväksyttävä 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja tarvittaessa viranomaisen kuulemisen jälkeen. Komissio kuulee tarvittaessa sidosryhmiä ja erityisesti elintarvikealan toimijoita ja kuluttajajärjestöjä arvioidakseen, miten kyseiset väittämät havainnoidaan ja ymmärretään.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Liitteeseen tehtävät muutokset on hyväksyttävä 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja tarvittaessa viranomaisen kuulemisen jälkeen. Komissio kuulee tarvittaessa sidosryhmiä ja erityisesti elintarvikealan toimijoita ja kuluttajajärjestöjä arvioidakseen, miten kyseiset väittämät havainnoidaan ja ymmärretään.”

| 5) | Muutetaan 13 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Kuultuaan viranomaista komissio hyväksyy 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen yhteisön luettelon, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, 1 kohdassa tarkoitetuista sallituista väitteistä ja kaikki tarpeelliset näiden väitteiden käyttöä koskevat edellytykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2010.” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kuultuaan viranomaista komissio hyväksyy 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen yhteisön luettelon, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, 1 kohdassa tarkoitetuista sallituista väitteistä ja kaikki tarpeelliset näiden väitteiden käyttöä koskevat edellytykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2010.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kaikki sellaiset muutokset 3 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, jotka perustuvat yleisesti hyväksyttyyn tieteelliseen näyttöön ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, tehdään viranomaisen kuulemisen jälkeen 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen komission omasta aloitteesta tai jäsenvaltion pyynnöstä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kaikki sellaiset muutokset 3 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, jotka perustuvat yleisesti hyväksyttyyn tieteelliseen näyttöön ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, tehdään viranomaisen kuulemisen jälkeen 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen komission omasta aloitteesta tai jäsenvaltion pyynnöstä.”

| 6) | Korvataan 17 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Lopullinen päätös hyväksymistä koskevasta hakemuksesta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, tehdään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Jos komissio kuitenkin ehdottaa hakijan pyytäessä teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamista, että väitteen käyttöä rajoitetaan hakijan eduksi,






  a) | päätös väitteen hyväksymisestä tehdään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisessa tapauksessa mahdollisesti annetun hyväksynnän voimassaoloaika päättyy viiden vuoden kuluttua; |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 17 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Lopullinen päätös hyväksymistä koskevasta hakemuksesta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, tehdään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Jos komissio kuitenkin ehdottaa hakijan pyytäessä teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamista, että väitteen käyttöä rajoitetaan hakijan eduksi,

a)

päätös väitteen hyväksymisestä tehdään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisessa tapauksessa mahdollisesti annetun hyväksynnän voimassaoloaika päättyy viiden vuoden kuluttua;

| b) | ennen viisivuotisjakson päättymistä ja edellyttäen, että väite edelleen täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, komissio antaa toimenpide-ehdotuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, väitteen hyväksymiseksi ilman käyttöä koskevia rajoituksia, jolloin ehdotuksesta päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

ennen viisivuotisjakson päättymistä ja edellyttäen, että väite edelleen täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, komissio antaa toimenpide-ehdotuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, väitteen hyväksymiseksi ilman käyttöä koskevia rajoituksia, jolloin ehdotuksesta päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| 7) | Korvataan 18 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”5.   Mikäli viranomainen antaa lausunnon, jossa ei tueta väitteen sisällyttämistä 4 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, päätös hyväksynnästä, jonka tarkoituksena on tämän asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttaminen sitä täydentämällä, tehdään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Jos komissio kuitenkin ehdottaa hakijan pyytäessä teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamista, että väitteen käyttöä rajoitetaan hakijan eduksi,






  a) | päätös väitteen hyväksymisestä tehdään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisessa tapauksessa mahdollisesti annetun hyväksynnän voimassaoloaika päättyy viiden vuoden kuluttua; |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan 18 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”5.   Mikäli viranomainen antaa lausunnon, jossa ei tueta väitteen sisällyttämistä 4 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, päätös hyväksynnästä, jonka tarkoituksena on tämän asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttaminen sitä täydentämällä, tehdään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Jos komissio kuitenkin ehdottaa hakijan pyytäessä teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamista, että väitteen käyttöä rajoitetaan hakijan eduksi,

a)

päätös väitteen hyväksymisestä tehdään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisessa tapauksessa mahdollisesti annetun hyväksynnän voimassaoloaika päättyy viiden vuoden kuluttua;

| b) | ennen viisivuotisjakson päättymistä ja edellyttäen, että väite edelleen täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, komissio antaa toimenpide-ehdotuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, väitteen hyväksymiseksi ilman käyttöä koskevia rajoituksia, jolloin ehdotuksesta päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

ennen viisivuotisjakson päättymistä ja edellyttäen, että väite edelleen täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset, komissio antaa toimenpide-ehdotuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, väitteen hyväksymiseksi ilman käyttöä koskevia rajoituksia, jolloin ehdotuksesta päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| 8) | Korvataan 20 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan 2 ja 3 alakohta seuraavasti:






  ”2. | tieto siitä, että komissio on hyväksynyt terveysväitteen teollisoikeuden alaisten tietojen perusteella ja on rajoittanut sen käyttöä; |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 20 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan 2 ja 3 alakohta seuraavasti:

”2.

tieto siitä, että komissio on hyväksynyt terveysväitteen teollisoikeuden alaisten tietojen perusteella ja on rajoittanut sen käyttöä;

| 3. | kun on kyse 17 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 18 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista tapauksista, tieto siitä, että väitteen käyttö on hyväksytty vain rajoitetuksi ajaksi.” |
| --- | --- |

3.

kun on kyse 17 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 18 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista tapauksista, tieto siitä, että väitteen käyttö on hyväksytty vain rajoitetuksi ajaksi.”

| 9) | Korvataan 25 artikla seuraavasti:
  ”25 artikla
  Komiteamenettely
  1.   Komissiota avustaa komitea.
  2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
  Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
  3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”

| 10) | Muutetaan 28 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | komissio tekee 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen näiden väitteiden käyttöä koskevan päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia.” |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 28 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

komissio tekee 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen näiden väitteiden käyttöä koskevan päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia.”

| b) | Korvataan 6 kohdan a alakohdan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | viranomaista kuultuaan komissio tekee 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen tällä tavalla hyväksyttyjä terveysväitteitä koskevan päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 6 kohdan a alakohdan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

viranomaista kuultuaan komissio tekee 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen tällä tavalla hyväksyttyjä terveysväitteitä koskevan päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. LENARČIČ

---

(1)  EUVL C 325, 30.12.2006, s. 37.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 7. kesäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 17. joulukuuta 2007.

2

(3)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9, oikaisu EUVL L 12, 18.1.2007, s. 3.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

---

| 13.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 39/11

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 108/2008,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2008,

vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) säädetään, että menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (4) vahvistettua sääntelymenettelyä olisi sovellettava mainitun asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia toimenpiteitä vahvistettaessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) säädetään, että menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY (4) vahvistettua sääntelymenettelyä olisi sovellettava mainitun asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia toimenpiteitä vahvistettaessa.

| (2) | Päätöstä 1999/468/EY on muutettu päätöksellä 2006/512/EY, jolla otettiin käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely sellaisista laajakantoisista toimenpiteistä päättämiseksi, joiden tarkoituksena on muuttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla. |
| --- | --- |

(2)

Päätöstä 1999/468/EY on muutettu päätöksellä 2006/512/EY, jolla otettiin käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely sellaisista laajakantoisista toimenpiteistä päättämiseksi, joiden tarkoituksena on muuttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla.

| (3) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä muutoksia asetuksen (EY) N:o 1925/2006 liitteisiin I ja II; vahvistaa lisää elintarvikkeita, joihin ei saa lisätä tiettyjä vitamiineja eikä kivennäisaineita; päättää vahvistaa ja/tai muuttaa muiden sallittujen, kiellettyjen tai rajoitettujen aineiden luetteloita; määritellä edellytyksiä, joiden nojalla vitamiineja ja kivennäisaineita voidaan käyttää, kuten puhtausvaatimukset, enimmäismäärät, vähimmäismäärät ja muut rajoitukset tai kiellot, jotka koskevat vitamiinien ja kivennäisaineiden lisäämistä elintarvikkeisiin; ja vahvistaa poikkeuksia tämän asetuksen tietyistä säännöksistä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä tätä asetusta uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä muutoksia asetuksen (EY) N:o 1925/2006 liitteisiin I ja II; vahvistaa lisää elintarvikkeita, joihin ei saa lisätä tiettyjä vitamiineja eikä kivennäisaineita; päättää vahvistaa ja/tai muuttaa muiden sallittujen, kiellettyjen tai rajoitettujen aineiden luetteloita; määritellä edellytyksiä, joiden nojalla vitamiineja ja kivennäisaineita voidaan käyttää, kuten puhtausvaatimukset, enimmäismäärät, vähimmäismäärät ja muut rajoitukset tai kiellot, jotka koskevat vitamiinien ja kivennäisaineiden lisäämistä elintarvikkeisiin; ja vahvistaa poikkeuksia tämän asetuksen tietyistä säännöksistä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä tätä asetusta uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (4) | Jos valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn tavallisesti sovellettavia määräaikoja ei erittäin kiireellisessä tapauksessa voida noudattaa, komission olisi asetuksen (EY) N:o 1925/2006 liitteissä luetteloitujen vitamiinien ja kivennäisaineiden poistamista ja tiettyjen muiden aineiden sisällyttämistä liitteeseen III tai siinä olevien tiettyjen muiden aineiden muuttamista hyväksyttäessä voitava käyttää päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohdassa säädettyä kiireellistä menettelyä. |
| --- | --- |

(4)

Jos valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn tavallisesti sovellettavia määräaikoja ei erittäin kiireellisessä tapauksessa voida noudattaa, komission olisi asetuksen (EY) N:o 1925/2006 liitteissä luetteloitujen vitamiinien ja kivennäisaineiden poistamista ja tiettyjen muiden aineiden sisällyttämistä liitteeseen III tai siinä olevien tiettyjen muiden aineiden muuttamista hyväksyttäessä voitava käyttää päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohdassa säädettyä kiireellistä menettelyä.

| (5) | Asetus (EY) N:o 1925/2006 olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EY) N:o 1925/2006 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1925/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Muutokset tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin tehdään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, ottaen huomioon viranomaisen lausunto.
  Jos on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi käyttää 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä vitamiinin tai kivennäisaineen poistamiseksi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista luetteloista.
  Ennen näiden muutosten tekemistä komissio kuulee asianosaisia, erityisesti elintarvikealan toimijoita ja kuluttajajärjestöjä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Muutokset tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin tehdään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, ottaen huomioon viranomaisen lausunto.

Jos on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi käyttää 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä vitamiinin tai kivennäisaineen poistamiseksi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista luetteloista.

Ennen näiden muutosten tekemistä komissio kuulee asianosaisia, erityisesti elintarvikealan toimijoita ja kuluttajajärjestöjä.”

| 2) | Korvataan 4 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia ja määritellä lisää sellaisia elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä, joihin ei saa lisätä tiettyjä vitamiineja eikä kivennäisaineita, voidaan päättää tieteellisen näytön perusteella 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja niiden ravintosisältö huomioon ottaen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia ja määritellä lisää sellaisia elintarvikkeita tai elintarvikeryhmiä, joihin ei saa lisätä tiettyjä vitamiineja eikä kivennäisaineita, voidaan päättää tieteellisen näytön perusteella 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja niiden ravintosisältö huomioon ottaen.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Toimenpiteistä, joilla määritetään liitteessä II lueteltujen vitamiini- ja kivennäisvalmisteiden puhtausvaatimukset ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen lukuun ottamatta vaatimuksia, joita sovelletaan tämän artiklan 2 kohdan nojalla.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Toimenpiteistä, joilla määritetään liitteessä II lueteltujen vitamiini- ja kivennäisvalmisteiden puhtausvaatimukset ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen lukuun ottamatta vaatimuksia, joita sovelletaan tämän artiklan 2 kohdan nojalla.”

| 4) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kun elintarvikkeeseen lisätään vitamiinia tai kivennäisainetta, myytävässä elintarvikkeessa olevan vitamiinin tai kivennäisaineen kokonaismäärä, olipa tarkoitus mikä tahansa, ei saa ylittää enimmäismääriä. Toimenpiteistä, jotka koskevat enimmäismäärän vahvistamista ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Komissio voi siksi esittää enimmäismääriä koskevia toimenpide-ehdotuksia 19 päivään tammikuuta 2009 mennessä. Tiivistettyjen ja kuivattujen tuotteiden osalta vahvistettava enimmäismäärä on se määrä, joka on valmistajan ohjeiden mukaan kulutettavaksi valmistetussa elintarvikkeessa.” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kun elintarvikkeeseen lisätään vitamiinia tai kivennäisainetta, myytävässä elintarvikkeessa olevan vitamiinin tai kivennäisaineen kokonaismäärä, olipa tarkoitus mikä tahansa, ei saa ylittää enimmäismääriä. Toimenpiteistä, jotka koskevat enimmäismäärän vahvistamista ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Komissio voi siksi esittää enimmäismääriä koskevia toimenpide-ehdotuksia 19 päivään tammikuuta 2009 mennessä. Tiivistettyjen ja kuivattujen tuotteiden osalta vahvistettava enimmäismäärä on se määrä, joka on valmistajan ohjeiden mukaan kulutettavaksi valmistetussa elintarvikkeessa.”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Tietyn vitamiinin tai kivennäisaineen elintarvikkeeseen tai elintarvikeryhmään lisäämistä rajoittavat tai lisäämisen kieltävät ehdot, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös sitä täydentämällä, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tietyn vitamiinin tai kivennäisaineen elintarvikkeeseen tai elintarvikeryhmään lisäämistä rajoittavat tai lisäämisen kieltävät ehdot, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös sitä täydentämällä, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| c) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Vitamiinin tai kivennäisaineen lisäämisen elintarvikkeeseen pitää vaikuttaa kyseisen vitamiinin tai kivennäisaineen esiintymiseen elintarvikkeessa vähintään merkittävänä määränä, jos sellainen on määritetty direktiivin 90/496/ETY liitteen mukaisesti. Toimenpiteistä, jotka koskevat vähimmäismääriä, myös mahdollisia alhaisempia määriä, poikkeuksena edellä mainituista merkittävistä määristä, ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään tiettyjen elintarvikkeiden tai elintarvikeryhmien osalta 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Vitamiinin tai kivennäisaineen lisäämisen elintarvikkeeseen pitää vaikuttaa kyseisen vitamiinin tai kivennäisaineen esiintymiseen elintarvikkeessa vähintään merkittävänä määränä, jos sellainen on määritetty direktiivin 90/496/ETY liitteen mukaisesti. Toimenpiteistä, jotka koskevat vähimmäismääriä, myös mahdollisia alhaisempia määriä, poikkeuksena edellä mainituista merkittävistä määristä, ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään tiettyjen elintarvikkeiden tai elintarvikeryhmien osalta 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| 5) | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Lisättyjä vitamiineja ja kivennäisaineita sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin, esillepanoon tai mainontaan ei saa sisältyä sellaista mainintaa tai viittausta, jonka mukaan tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta ei saisi riittävästi ravintoaineita. Tarvittaessa tiettyä ravintoainetta koskevasta poikkeuksesta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, voidaan päättää 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Lisättyjä vitamiineja ja kivennäisaineita sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin, esillepanoon tai mainontaan ei saa sisältyä sellaista mainintaa tai viittausta, jonka mukaan tasapainoisesta ja monipuolisesta ruokavaliosta ei saisi riittävästi ravintoaineita. Tarvittaessa tiettyä ravintoainetta koskevasta poikkeuksesta, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, voidaan päättää 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| 6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Komissio voi tehdä omasta aloitteestaan tai jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, tarvittaessa aineen tai ainesosan sisällyttämisestä liitteeseen III; päätös voidaan kussakin tapauksessa tehdä vasta sen jälkeen kun viranomainen on suorittanut käytettävissä olevien tietojen arvioinnin. Erityisesti:






  a) | jos on havaittu, että käyttö vaikuttaa haitallisesti terveyteen, kyseinen aine ja/tai ainetta sisältävä ainesosa






  i) | lisätään liitteessä III olevaan A osaan ja sen lisääminen elintarvikkeisiin tai käyttö elintarvikkeiden valmistuksessa kielletään; tai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Komissio voi tehdä omasta aloitteestaan tai jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen päätöksen, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, tarvittaessa aineen tai ainesosan sisällyttämisestä liitteeseen III; päätös voidaan kussakin tapauksessa tehdä vasta sen jälkeen kun viranomainen on suorittanut käytettävissä olevien tietojen arvioinnin. Erityisesti:

a)

jos on havaittu, että käyttö vaikuttaa haitallisesti terveyteen, kyseinen aine ja/tai ainetta sisältävä ainesosa

i)

lisätään liitteessä III olevaan A osaan ja sen lisääminen elintarvikkeisiin tai käyttö elintarvikkeiden valmistuksessa kielletään; tai

| ii) | lisätään se liitteessä III olevaan B osaan ja sen lisääminen elintarvikkeisiin tai käyttö elintarvikkeiden valmistuksessa sallitaan vain liitteessä määritellyin ehdoin; |
| --- | --- |

ii)

lisätään se liitteessä III olevaan B osaan ja sen lisääminen elintarvikkeisiin tai käyttö elintarvikkeiden valmistuksessa sallitaan vain liitteessä määritellyin ehdoin;

| b) | jos havaitaan, että käyttö voi vaikuttaa haitallisesti terveyteen, mutta asia on tieteellisesti epävarma, kyseinen aine lisätään liitteessä III olevaan C osaan. |
| --- | --- |

b)

jos havaitaan, että käyttö voi vaikuttaa haitallisesti terveyteen, mutta asia on tieteellisesti epävarma, kyseinen aine lisätään liitteessä III olevaan C osaan.

Jos on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi käyttää 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä aineen lisäämiseksi liitteessä III olevaan A tai B osaan.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Neljän vuoden kuluessa päivästä, jolloin aine on merkitty liitteessä III olevaan C osaan, on 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja ottaen huomioon viranomaisen lausunto sille arvioitavaksi toimitetuista tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista tehtävä päätös, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, liitteessä III olevassa C osassa mainitun aineen käytön sallimiseksi yleensä tai aineen siirtämiseksi liitteessä III olevaan A tai B osaan.
  Jos on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi käyttää 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä aineen tai ainesosan lisäämiseksi liitteessä III olevaan A tai B osaan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Neljän vuoden kuluessa päivästä, jolloin aine on merkitty liitteessä III olevaan C osaan, on 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ja ottaen huomioon viranomaisen lausunto sille arvioitavaksi toimitetuista tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista tehtävä päätös, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, liitteessä III olevassa C osassa mainitun aineen käytön sallimiseksi yleensä tai aineen siirtämiseksi liitteessä III olevaan A tai B osaan.

Jos on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, komissio voi käyttää 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä aineen tai ainesosan lisäämiseksi liitteessä III olevaan A tai B osaan.”

| 7) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:
  ”14 artikla
  Komiteamenettely
  1.   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 58 artiklan 1 kohdalla perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea.
  2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
  Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
  3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
  4.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2 ja 6 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 58 artiklan 1 kohdalla perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2 ja 6 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. LENARČIČ

---

(1)  EUVL C 325, 30.12.2006, s. 40.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 7. kesäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 17. joulukuuta 2007.

2

(3)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

---

| 13.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 39/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 39/14

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 109/2008,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2008,

elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 (3) annetaan väitteiden käyttöä elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä, esillepanossa ja mainonnassa koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 (3) annetaan väitteiden käyttöä elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä, esillepanossa ja mainonnassa koskevat säännöt.

| (2) | Terveysväitteet on kielletty, paitsi jos ne täyttävät asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetyt yleiset ja erityiset vaatimukset ja jos ne sisältyvät yhteisön luetteloihin, jotka koskevat hyväksyttyjä terveysväitteitä. Näitä terveysväitteiden luetteloita ei ole mainitussa asetuksessa tarkemmin säädettyjen menettelyjen mukaisesti vielä laadittu. Tämän johdosta nämä luettelot eivät olleet voimassa tuon asetuksen soveltamispäivänä eli 1 päivänä heinäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Terveysväitteet on kielletty, paitsi jos ne täyttävät asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetyt yleiset ja erityiset vaatimukset ja jos ne sisältyvät yhteisön luetteloihin, jotka koskevat hyväksyttyjä terveysväitteitä. Näitä terveysväitteiden luetteloita ei ole mainitussa asetuksessa tarkemmin säädettyjen menettelyjen mukaisesti vielä laadittu. Tämän johdosta nämä luettelot eivät olleet voimassa tuon asetuksen soveltamispäivänä eli 1 päivänä heinäkuuta 2007.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään tästä syystä siirtymätoimenpiteistä muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen sekä lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien terveysväitteiden osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään tästä syystä siirtymätoimenpiteistä muiden kuin sairauden riskin vähentämiseen sekä lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien terveysväitteiden osalta.

| (4) | Siirtymätoimenpide ei ole ollut tarpeen sairauden riskin vähentämistä koskevien terveysväitteiden osalta. Koska sairauden ehkäisemiseen, hoitoon ja parantamiseen viittaavat väitteet kielletään myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/13/EY (4) ja koska asetuksella (EY) N:o 1924/2006 otetaan käyttöön uusi sairauden riskin vähentämistä koskeva väitteiden ryhmä, yhteisön markkinoilla ei olisi ollut oltava tuotteita, joissa on käytetty tällaisia väitteitä. |
| --- | --- |

(4)

Siirtymätoimenpide ei ole ollut tarpeen sairauden riskin vähentämistä koskevien terveysväitteiden osalta. Koska sairauden ehkäisemiseen, hoitoon ja parantamiseen viittaavat väitteet kielletään myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/13/EY (4) ja koska asetuksella (EY) N:o 1924/2006 otetaan käyttöön uusi sairauden riskin vähentämistä koskeva väitteiden ryhmä, yhteisön markkinoilla ei olisi ollut oltava tuotteita, joissa on käytetty tällaisia väitteitä.

| (5) | Lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien väitteiden ryhmä lisättiin asetukseen (EY) N:o 1924/2006 sen antamismenettelyn myöhäisessä vaiheessa ilman, että näille väitteille säädettiin siirtymätoimenpiteitä. Yhteisön markkinoilla on jo kuitenkin tuotteita, joissa käytetään tällaisia väitteitä. |
| --- | --- |

(5)

Lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavien väitteiden ryhmä lisättiin asetukseen (EY) N:o 1924/2006 sen antamismenettelyn myöhäisessä vaiheessa ilman, että näille väitteille säädettiin siirtymätoimenpiteitä. Yhteisön markkinoilla on jo kuitenkin tuotteita, joissa käytetään tällaisia väitteitä.

| (6) | Jotta vältetään markkinoiden toiminnan häiriytyminen, on näin ollen aiheellista kohdistaa lasten kehitykseen ja terveyteen viittaaviin väitteisiin samat siirtymätoimenpiteet kuin muihinkin terveysväitteisiin. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältetään markkinoiden toiminnan häiriytyminen, on näin ollen aiheellista kohdistaa lasten kehitykseen ja terveyteen viittaaviin väitteisiin samat siirtymätoimenpiteet kuin muihinkin terveysväitteisiin.

| (7) | Asetus (EY) N:o 1924/2006 olisi siksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(7)

Asetus (EY) N:o 1924/2006 olisi siksi muutettava tämän mukaisesti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1924/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Sen estämättä, mitä direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, seuraavia väitteitä voidaan esittää, mikäli ne on hyväksytty tämän asetuksen 15, 16, 17 ja 19 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti sisällytettäviksi yhteisön tällaisten sallittujen väitteiden luetteloon kaikkine tarpeellisine näiden väitteiden käyttöä koskevine edellytyksineen:






  a) | sairauden riskin vähentämistä koskevat väitteet; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Sen estämättä, mitä direktiivin 2000/13/EY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, seuraavia väitteitä voidaan esittää, mikäli ne on hyväksytty tämän asetuksen 15, 16, 17 ja 19 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti sisällytettäviksi yhteisön tällaisten sallittujen väitteiden luetteloon kaikkine tarpeellisine näiden väitteiden käyttöä koskevine edellytyksineen:

a)

sairauden riskin vähentämistä koskevat väitteet;

| b) | lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavat väitteet.” |
| --- | --- |

b)

lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavat väitteet.”

| 2) | Korvataan 28 artiklan 6 kohdan johdantolause seuraavasti:
  ”Muihin kuin 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin terveysväitteisiin, joita on kansallisten säännösten mukaisesti käytetty ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, sovelletaan seuraavia säännöksiä:” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 28 artiklan 6 kohdan johdantolause seuraavasti:

”Muihin kuin 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin terveysväitteisiin, joita on kansallisten säännösten mukaisesti käytetty ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, sovelletaan seuraavia säännöksiä:”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. LENARČIČ

---

(1)  Lausunto annettu 26. syyskuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 12. joulukuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 11. tammikuuta 2008.

2

(3)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9, oikaisu EUVL L 12, 18.1.2007, s. 3.

3

(4)  EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/68/EY (EUVL L 310, 28.11.2003, s. 11).

4

---

| 13.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 39/16

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 110/2008,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2008,

tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Tislattujen alkoholijuomien alaa on onnistuneesti säännelty tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1576/89 (3) ja tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä 24 päivänä huhtikuuta 1990 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 1014/90 (4). Tislattujen alkoholijuomien määritelmiin, kuvaukseen, esittelyyn ja merkintöihin sekä eräiden tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamiseen sovellettavia sääntöjä on kuitenkin viimeaikaisten kokemusten perusteella tarpeen selkeyttää ottaen samalla huomioon perinteiset valmistusmenetelmät. Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1576/89 olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(1)

Tislattujen alkoholijuomien alaa on onnistuneesti säännelty tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1576/89 (3) ja tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä 24 päivänä huhtikuuta 1990 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 1014/90 (4). Tislattujen alkoholijuomien määritelmiin, kuvaukseen, esittelyyn ja merkintöihin sekä eräiden tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamiseen sovellettavia sääntöjä on kuitenkin viimeaikaisten kokemusten perusteella tarpeen selkeyttää ottaen samalla huomioon perinteiset valmistusmenetelmät. Sen vuoksi asetus (ETY) N:o 1576/89 olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.

| (2) | Tislattujen alkoholijuomien ala on tärkeä yhteisön kuluttajille, tuottajille ja maatalousalalle. Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa, estämään vilpilliset käytänteet ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Näin olisi suojattava yhteisön tislattujen alkoholijuomien maine, jonka ne ovat saavuttaneet yhteisön ja maailmanmarkkinoilla ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien tuotannossa sovelletut perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Myös tekniset innovaatiot olisi otettava huomioon luokissa silloin, kun niillä voidaan parantaa tuotteiden laatua, edellyttäen ettei tällä ole vaikutusta asianomaisten tislattujen alkoholijuomien perinteisiin ominaispiirteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Tislattujen alkoholijuomien ala on tärkeä yhteisön kuluttajille, tuottajille ja maatalousalalle. Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa, estämään vilpilliset käytänteet ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Näin olisi suojattava yhteisön tislattujen alkoholijuomien maine, jonka ne ovat saavuttaneet yhteisön ja maailmanmarkkinoilla ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien tuotannossa sovelletut perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Myös tekniset innovaatiot olisi otettava huomioon luokissa silloin, kun niillä voidaan parantaa tuotteiden laatua, edellyttäen ettei tällä ole vaikutusta asianomaisten tislattujen alkoholijuomien perinteisiin ominaispiirteisiin.

| (3) | Tislattujen alkoholijuomien tuotanto on tärkeä kanava yhteisön maataloustuotteille. Sääntelyn puitteissa olisi korostettava tätä vahvaa kytköstä maatalousalaan. |
| --- | --- |

(3)

Tislattujen alkoholijuomien tuotanto on tärkeä kanava yhteisön maataloustuotteille. Sääntelyn puitteissa olisi korostettava tätä vahvaa kytköstä maatalousalaan.

| (4) | Tislattuja alkoholijuomia koskevan lainsäädännön järjestelmällisyyden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi esitettävä täsmällisesti määritellyt kriteerit, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvaamista, esittelyä ja merkintöjä sekä maantieteellisten merkintöjen suojaamista. |
| --- | --- |

(4)

Tislattuja alkoholijuomia koskevan lainsäädännön järjestelmällisyyden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi esitettävä täsmällisesti määritellyt kriteerit, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvaamista, esittelyä ja merkintöjä sekä maantieteellisten merkintöjen suojaamista.

| (5) | Kuluttajien etujen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin yhteisössä kaupan pidettäviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu yhteisössä vai kolmansissa maissa. Korkealaatuisten tislattujen alkoholijuomien viennin huomioon ottamiseksi sekä yhteisön tislattujen alkoholijuomien maineen säilyttämiseksi ja parantamiseksi maailmanmarkkinoilla tätä asetusta olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin, joita tuotetaan yhteisössä vientiä varten. Tätä asetusta olisi sovellettava myös etyylialkoholin ja/tai maatalousperäisten tisleiden käyttöön alkoholijuomien tuotannossa ja tislattujen alkoholijuomien nimien käyttöön elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Poikkeustapauksissa, joissa kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, tässä asetuksessa tulisi antaa mahdollisuus myöntää poikkeus tämän asetuksen liitteiden I ja II määräyksistä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(5)

Kuluttajien etujen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin yhteisössä kaupan pidettäviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu yhteisössä vai kolmansissa maissa. Korkealaatuisten tislattujen alkoholijuomien viennin huomioon ottamiseksi sekä yhteisön tislattujen alkoholijuomien maineen säilyttämiseksi ja parantamiseksi maailmanmarkkinoilla tätä asetusta olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin, joita tuotetaan yhteisössä vientiä varten. Tätä asetusta olisi sovellettava myös etyylialkoholin ja/tai maatalousperäisten tisleiden käyttöön alkoholijuomien tuotannossa ja tislattujen alkoholijuomien nimien käyttöön elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä. Poikkeustapauksissa, joissa kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, tässä asetuksessa tulisi antaa mahdollisuus myöntää poikkeus tämän asetuksen liitteiden I ja II määräyksistä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (6) | Tämän asetuksen pääkohteena olisi edelleen oltava luokkiin jaoteltavien tislattujen alkoholijuomien määritelmät. Määritelmien olisi edelleen oltava perinteisten laatukäytäntöjen mukaisia, mutta niitä olisi täydennettävä tai ne olisi saatettava ajan tasalle, jos aiempia määritelmiä ei ole ollut tai ne ovat olleet riittämättömiä tai jos niitä voidaan parantaa teknisen kehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Tämän asetuksen pääkohteena olisi edelleen oltava luokkiin jaoteltavien tislattujen alkoholijuomien määritelmät. Määritelmien olisi edelleen oltava perinteisten laatukäytäntöjen mukaisia, mutta niitä olisi täydennettävä tai ne olisi saatettava ajan tasalle, jos aiempia määritelmiä ei ole ollut tai ne ovat olleet riittämättömiä tai jos niitä voidaan parantaa teknisen kehityksen perusteella.

| (7) | Jotta otettaisiin huomioon kuluttajien odotukset vodkaan käytettävistä raaka-aineista erityisesti perinteisissä vodkaa valmistavissa jäsenvaltioissa, olisi säädettävä käytettyjä raaka-aineita koskevien asianmukaisten tietojen antamisesta, kun vodka on tuotettu muista maatalousperäisistä raaka-aineista kuin viljasta ja/tai perunoista. |
| --- | --- |

(7)

Jotta otettaisiin huomioon kuluttajien odotukset vodkaan käytettävistä raaka-aineista erityisesti perinteisissä vodkaa valmistavissa jäsenvaltioissa, olisi säädettävä käytettyjä raaka-aineita koskevien asianmukaisten tietojen antamisesta, kun vodka on tuotettu muista maatalousperäisistä raaka-aineista kuin viljasta ja/tai perunoista.

| (8) | Kuluttajien odotusten täyttämiseksi ja perinteisten käytäntöjen noudattamiseksi tislattujen alkoholijuomien ja muiden alkoholipitoisten juomien valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin olisi myös oltava peräisin yksinomaan maataloudesta. Näin myös varmistettaisiin markkinat maatalouden perustuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Kuluttajien odotusten täyttämiseksi ja perinteisten käytäntöjen noudattamiseksi tislattujen alkoholijuomien ja muiden alkoholipitoisten juomien valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin olisi myös oltava peräisin yksinomaan maataloudesta. Näin myös varmistettaisiin markkinat maatalouden perustuotteille.

| (9) | Tislattujen alkoholijuomien alan tärkeyden ja monimutkaisuuden vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseisten juomien kuvausta ja esittelyä koskevat erityistoimenpiteet, jotka ulottuvat pidemmälle kuin myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY (5) vahvistetut horisontaaliset säännöt. Näillä toimenpiteillä pyritään myös estämään ilmaisun ”viina” ja tislattujen alkoholijuomien nimien väärinkäyttö tuotteissa, jotka eivät ole tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien mukaisia. |
| --- | --- |

(9)

Tislattujen alkoholijuomien alan tärkeyden ja monimutkaisuuden vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseisten juomien kuvausta ja esittelyä koskevat erityistoimenpiteet, jotka ulottuvat pidemmälle kuin myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY (5) vahvistetut horisontaaliset säännöt. Näillä toimenpiteillä pyritään myös estämään ilmaisun ”viina” ja tislattujen alkoholijuomien nimien väärinkäyttö tuotteissa, jotka eivät ole tässä asetuksessa säädettyjen määritelmien mukaisia.

| (10) | Samalla kun on tärkeää varmistaa, että yleensä kypsytysaika tai ikä määrittelee ainoastaan nuorinta alkoholiainesosaa, tässä asetuksessa olisi sallittava poikkeus, jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioissa säännellyt perinteiset vanhentamisprosessit. |
| --- | --- |

(10)

Samalla kun on tärkeää varmistaa, että yleensä kypsytysaika tai ikä määrittelee ainoastaan nuorinta alkoholiainesosaa, tässä asetuksessa olisi sallittava poikkeus, jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioissa säännellyt perinteiset vanhentamisprosessit.

| (11) | Perustamissopimuksen mukaisesti laadun tavoittelemiseksi ja tislattujen alkoholijuomien korkean laatutason ja alan monimuotoisuuden mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava antaa tässä asetuksessa säädettyjä sääntöjä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat niiden alueella tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä. |
| --- | --- |

(11)

Perustamissopimuksen mukaisesti laadun tavoittelemiseksi ja tislattujen alkoholijuomien korkean laatutason ja alan monimuotoisuuden mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava antaa tässä asetuksessa säädettyjä sääntöjä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat niiden alueella tuotettujen tislattujen alkoholijuomien tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä.

| (12) | Tislattuihin alkoholijuomiin sovelletaan elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 88/388/ETY (6). Sen vuoksi tässä asetuksessa on tarpeen vahvistaa vain sellaiset säännöt, joita ei jo säädetä kyseisessä direktiivissä. |
| --- | --- |

(12)

Tislattuihin alkoholijuomiin sovelletaan elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 88/388/ETY (6). Sen vuoksi tässä asetuksessa on tarpeen vahvistaa vain sellaiset säännöt, joita ei jo säädetä kyseisessä direktiivissä.

| (13) | On tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, määräykset ja erityisesti sen 22 ja 23 artikla sekä määräykset, jotka sisältyvät tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jotka ovat neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7) hyväksytyn Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen olennainen osa. |
| --- | --- |

(13)

On tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, määräykset ja erityisesti sen 22 ja 23 artikla sekä määräykset, jotka sisältyvät tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jotka ovat neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7) hyväksytyn Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen olennainen osa.

| (14) | Koska maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 510/2006 (8) ei sovelleta tislattuihin alkoholijuomiin, niiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevista säännöistä olisi säädettävä tässä asetuksessa. Olisi laadittava rekisteri maantieteellisistä merkinnöistä, jotka osoittavat tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta tai tietyltä seudulta taikka paikkakunnalta tuolla alueella, jos tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla sen maantieteelliseen alkuperään. |
| --- | --- |

(14)

Koska maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 510/2006 (8) ei sovelleta tislattuihin alkoholijuomiin, niiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevista säännöistä olisi säädettävä tässä asetuksessa. Olisi laadittava rekisteri maantieteellisistä merkinnöistä, jotka osoittavat tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta tai tietyltä seudulta taikka paikkakunnalta tuolla alueella, jos tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla sen maantieteelliseen alkuperään.

| (15) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä syrjimättömästä menettelystä kolmansien maiden ja EU:n maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, noudattamiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi TRIPS-sopimuksen mukaisesti; samalla olisi tunnustettava vakiintuneiden maantieteellisten merkintöjen erityisasema. |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä syrjimättömästä menettelystä kolmansien maiden ja EU:n maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, noudattamiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi TRIPS-sopimuksen mukaisesti; samalla olisi tunnustettava vakiintuneiden maantieteellisten merkintöjen erityisasema.

| (16) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti.

| (17) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta myöntää poikkeuksia tämän asetuksen tietyistä osista, jos tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, säätää pyöristämiseen käytettävän makeutusaineen enimmäismäärästä, myöntää poikkeus kypsytysaikaa tai ikää koskevaa merkintää koskevista säännöistä, tehdä päätöksiä hakemuksista maantieteellisten merkintöjen rekisteröimisestä, peruuttamisesta ja poistamisesta sekä teknisen asiakirjan muuttamisesta, muuttaa teknisten määritelmien ja vaatimusten luetteloa, luokkiin jaoteltujen tislattujen alkoholijuomien määritelmiä ja rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen luetteloa sekä poiketa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä ja teknisen asiakirjan muuttamista koskevasta menettelystä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia muun muassa poistamalla muutamia niistä tai täydentämällä tätä asetusta lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(17)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta myöntää poikkeuksia tämän asetuksen tietyistä osista, jos tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, säätää pyöristämiseen käytettävän makeutusaineen enimmäismäärästä, myöntää poikkeus kypsytysaikaa tai ikää koskevaa merkintää koskevista säännöistä, tehdä päätöksiä hakemuksista maantieteellisten merkintöjen rekisteröimisestä, peruuttamisesta ja poistamisesta sekä teknisen asiakirjan muuttamisesta, muuttaa teknisten määritelmien ja vaatimusten luetteloa, luokkiin jaoteltujen tislattujen alkoholijuomien määritelmiä ja rekisteröityjen maantieteellisten merkintöjen luetteloa sekä poiketa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä ja teknisen asiakirjan muuttamista koskevasta menettelystä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia muun muassa poistamalla muutamia niistä tai täydentämällä tätä asetusta lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia, niistä on päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (18) | Siirryttäessä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen soveltamiseen voi ilmetä vaikeuksia, joita ei käsitellä tässä asetuksessa. Siirtymistä varten tarvittavat toimenpiteet ja tislattujen alkoholijuomien alan käytännön ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Siirryttäessä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen soveltamiseen voi ilmetä vaikeuksia, joita ei käsitellä tässä asetuksessa. Siirtymistä varten tarvittavat toimenpiteet ja tislattujen alkoholijuomien alan käytännön ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.

| (19) | Jotta helpotettaisiin siirtymistä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta, tislattujen alkoholijuomien valmistaminen kyseisen asetuksen mukaisesti olisi sallittava asetuksen ensimmäisenä soveltamisvuotena; olisi myös säädettävä olemassa olevien varastojen kaupan pitämisestä varastojen loppumiseen saakka, |
| --- | --- |

(19)

Jotta helpotettaisiin siirtymistä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta, tislattujen alkoholijuomien valmistaminen kyseisen asetuksen mukaisesti olisi sallittava asetuksen ensimmäisenä soveltamisvuotena; olisi myös säädettävä olemassa olevien varastojen kaupan pitämisestä varastojen loppumiseen saakka,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

SOVELTAMISALA, TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN MÄÄRITELMÄ JA LUOKAT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa määritetään tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, kuvausta, esittelyä, merkintöjä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat säännöt.

2.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin yhteisössä kaupan pidettäviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu yhteisössä vai kolmansissa maissa, ja yhteisössä vientiin valmistettaviin tislattuihin alkoholijuomiin. Tätä asetusta sovelletaan lisäksi maatalousperäisen etyylialkoholin ja/tai tisleen käyttöön alkoholijuomien tuotannossa sekä tislattujen alkoholijuomien nimien käyttöön elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä.

3.   Poikkeustapauksissa, jos kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, voidaan myöntää poikkeus liitteiden I ja II määräyksistä 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

2 artikla

Tislatun alkoholijuoman määritelmä

1.   Tässä asetuksessa ’tislatulla alkoholijuomalla’ tarkoitetaan alkoholipitoista juomaa

| a) | joka on tarkoitettu nautittavaksi; |
| --- | --- |

a)

joka on tarkoitettu nautittavaksi;

| b) | jolla on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet; |
| --- | --- |

b)

jolla on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet;

| c) | jonka alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

c)

jonka alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia;

| d) | joka on tuotettu






  i) | joko suoraan






  — | luonnollisista käymistuotteista tislaamalla lisättyjen aromien kanssa tai ilman, ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

d)

joka on tuotettu

i)

joko suoraan

—

luonnollisista käymistuotteista tislaamalla lisättyjen aromien kanssa tai ilman, ja/tai

| — | maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä aineita maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja/tai maatalousperäisessä tisleessä ja/tai tässä asetuksessa määritellyssä tislatussa alkoholijuomassa, ja/tai |
| --- | --- |

—

maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä aineita maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja/tai maatalousperäisessä tisleessä ja/tai tässä asetuksessa määritellyssä tislatussa alkoholijuomassa, ja/tai

| — | lisäämällä aromeja, sokereita tai muita liitteessä I olevassa 3 kohdassa lueteltuja makeutusaineita ja/tai muita maataloustuotteita ja/tai elintarvikkeita tässä asetuksessa määriteltyyn maatalousperäiseen etyylialkoholiin ja/tai maatalousperäiseen tisleeseen ja/tai tislattuun alkoholijuomaan; |
| --- | --- |

—

lisäämällä aromeja, sokereita tai muita liitteessä I olevassa 3 kohdassa lueteltuja makeutusaineita ja/tai muita maataloustuotteita ja/tai elintarvikkeita tässä asetuksessa määriteltyyn maatalousperäiseen etyylialkoholiin ja/tai maatalousperäiseen tisleeseen ja/tai tislattuun alkoholijuomaan;

| ii) | tai sekoittamalla yhtä tai useampaa tislattua alkoholijuomaa






  — | muiden tislattujen alkoholijuomien kanssa, ja/tai |
| --- | --- | --- |

ii)

tai sekoittamalla yhtä tai useampaa tislattua alkoholijuomaa

—

muiden tislattujen alkoholijuomien kanssa, ja/tai

| — | maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisen tisleen kanssa, ja/tai |
| --- | --- |

—

maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisen tisleen kanssa, ja/tai

| — | muiden alkoholijuomien kanssa, ja/tai |
| --- | --- |

—

muiden alkoholijuomien kanssa, ja/tai

| — | juomien kanssa. |
| --- | --- |

—

juomien kanssa.

2.   CN-koodeihin 2203, 2204, 2205, 2206 ja 2207 kuuluvia juomia ei kuitenkaan katsota tislatuiksi alkoholijuomiksi.

3.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa säädetty vähimmäisalkoholipitoisuus ei vaikuta liitteessä II olevaan luokkaan 41 kuuluvan tuotteen määritelmään.

4.   Tässä asetuksessa tarkoitetut tekniset määritelmät ja vaatimukset esitetään liitteessä I.

3 artikla

Etyylialkoholin alkuperä

1.   Tislattujen alkoholijuomien ja kaikkien niiden ainesosien tuotannossa käytettävän etyylialkoholin on oltava maatalousperäistä perustamissopimuksen liitteessä I tarkoitetussa merkityksessä.

2.   Tislattujen alkoholijuomien tuotannossa käytettävän etyylialkoholin on oltava tämän asetuksen liitteessä I olevassa 1 kohdassa olevan määritelmän mukaista.

3.   Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa väriaineiden, aromien tai muiden sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tai liuottamiseen käytettävän etyylialkoholin on oltava maatalousperäistä.

4.   Alkoholijuomat eivät saa sisältää synteettistä alkuperää olevaa alkoholia eivätkä perustamissopimuksen liitteen I mukaan muuksi kuin maatalousperäiseksi luokiteltavaa muuta alkoholia.

4 artikla

Tislattujen alkoholijuomien luokat

Tislatut alkoholijuomat luokitellaan liitteessä II säädettyjen määritelmien mukaisesti.

5 artikla

Tislattujen alkoholijuomien luokkia koskevat yleiset säännöt

1.   Rajoittamatta liitteessä II olevien luokkien 1–14 osalta vahvistettujen erityisten sääntöjen soveltamista kyseisissä luokissa määritellyn tislatun alkoholijuoman on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | sen on oltava tuotettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinomaan kyseistä tislattua alkoholijuomaa koskevissa määritelmissä säädetyistä raaka-aineista; |
| --- | --- |

a)

sen on oltava tuotettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinomaan kyseistä tislattua alkoholijuomaa koskevissa määritelmissä säädetyistä raaka-aineista;

| b) | siihen ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alkoholia kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty; |
| --- | --- |

b)

siihen ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alkoholia kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty;

| c) | siihen ei ole lisätty aromiaineita; |
| --- | --- |

c)

siihen ei ole lisätty aromiaineita;

| d) | se sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä; |
| --- | --- |

d)

se sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä;

| e) | sen on oltava makeutettu ainoastaan tuotteen loppumaun pyöristämiseksi liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti. Pyöristämiseen käytettävien liitteessä I olevan 3 kohdan a–f alakohdassa lueteltujen tuotteiden enimmäismäärä päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Tällöin on otettava huomioon jäsenvaltioiden erityislainsäädäntö. |
| --- | --- |

e)

sen on oltava makeutettu ainoastaan tuotteen loppumaun pyöristämiseksi liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti. Pyöristämiseen käytettävien liitteessä I olevan 3 kohdan a–f alakohdassa lueteltujen tuotteiden enimmäismäärä päätetään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Tällöin on otettava huomioon jäsenvaltioiden erityislainsäädäntö.

2.   Rajoittamatta liitteessä II olevien luokkien 15–46 osalta vahvistettujen erityisten sääntöjen soveltamista kyseisessä kohdassa määritelty tislattu alkoholijuoma saa

| a) | olla valmistettu jostakin perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maatalouden raaka-aineesta; |
| --- | --- |

a)

olla valmistettu jostakin perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maatalouden raaka-aineesta;

| b) | sisältää lisättyä alkoholia, kuten tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty; |
| --- | --- |

b)

sisältää lisättyä alkoholia, kuten tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty;

| c) | sisältää direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita sekä mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita; |
| --- | --- |

c)

sisältää direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita sekä mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita;

| d) | sisältää tämän asetuksen liitteessä I olevassa 10 kohdassa määriteltyä väriainetta; |
| --- | --- |

d)

sisältää tämän asetuksen liitteessä I olevassa 10 kohdassa määriteltyä väriainetta;

| e) | olla makeutettu tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi ja tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden erityislainsäädäntö. |
| --- | --- |

e)

olla makeutettu tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi ja tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden erityislainsäädäntö.

3.   Rajoittamatta liitteessä II vahvistettujen erityisten sääntöjen soveltamista muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät täytä luokkien 1–46 vaatimuksia, saavat

| a) | olla valmistettuja jostakin perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousraaka-aineesta ja/tai ihmisravinnoksi soveltuvasta elintarvikkeesta; |
| --- | --- |

a)

olla valmistettuja jostakin perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousraaka-aineesta ja/tai ihmisravinnoksi soveltuvasta elintarvikkeesta;

| b) | sisältää lisättyä alkoholia, kuten tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty; |
| --- | --- |

b)

sisältää lisättyä alkoholia, kuten tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty;

| c) | sisältää yhtä tai useampaa direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä aromia; |
| --- | --- |

c)

sisältää yhtä tai useampaa direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä aromia;

| d) | sisältää tämän asetuksen liitteessä I olevassa 10 kohdassa määriteltyä väriainetta; |
| --- | --- |

d)

sisältää tämän asetuksen liitteessä I olevassa 10 kohdassa määriteltyä väriainetta;

| e) | olla makeutettuja tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

olla makeutettuja tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti.

6 artikla

Jäsenvaltioiden lainsäädäntö

1.   Soveltaessaan laatupolitiikkaa alueellaan tuotettuihin tislattuihin alkoholijuomiin ja erityisesti liitteessä III rekisteröityihin maantieteellisiin merkintöihin tai uusien maantieteellisten merkintöjen perustamiseksi jäsenvaltiot voivat vahvistaa liitteessä II esitettyjä sääntöjä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat tuotantoa, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä ja jotka ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa kieltää tai rajoittaa tämän asetuksen mukaisten tislattujen alkoholijuomien tuontia, myyntiä tai kulutusta.

II LUKU

TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN KUVAUKSET, ESITTELYT JA MERKINNÄT

7 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa käsitteet ”kuvaus”, ”esittely” ja ”merkintä” on määritelty liitteessä I olevassa 14, 15 ja 16 kohdassa.

8 artikla

Myyntinimitys

Direktiivin 2000/13/EY 5 artiklan mukaisesti nimitykseen, jolla tislattua alkoholijuomaa myydään, jäljempänä ’myyntinimitys’, sovelletaan tämän luvun säännöksiä.

9 artikla

Myyntinimityksiä koskevat erityiset säännöt

1.   Tislatun alkoholijuoman, joka on liitteessä II määriteltyihin luokkiin 1–46 kuuluvalle tuotteelle vahvistetun eritelmän mukainen, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä on mainittava kyseisessä luokassa vahvistettu myyntinimitys.

2.   Tislatulla alkoholijuomalla, joka on 2 artiklassa vahvistetun määritelmän mukainen mutta joka ei täytä liitteessä II oleviin luokkiin 1–46 sisällyttämiselle asetettuja vaatimuksia, on oltava kuvauksessaan, esittelyssään ja merkinnöissään myyntinimitys ”viina”. Myyntinimitystä ei saa korvata eikä muuttaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 5 kohdan soveltamista.

3.   Jos tislattu alkoholijuoma vastaa useamman kuin yhden liitteessä II tarkoitetun tislatulle alkoholijuomalle vahvistetun luokan määritelmää, sitä voidaan myydä yhdellä tai useammalla liitteessä II olevassa luettelossa kyseisten luokkien osalta vahvistetulla nimellä.

4.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja myyntinimityksiä ei saa millään tavalla käyttää kuvaamaan tai esittelemään muuta juomaa kuin tislattua alkoholijuomaa, jonka nimitys on luetteloitu liitteessä II ja rekisteröity liitteessä III, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 9 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan soveltamista.

5.   Myyntinimitykseen voi III luvun mukaisesti lisätä liitteessä III rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tai sen voi korvata kyseisellä merkinnällä taikka siihen voi lisätä kansallisten säännösten mukaisesti toisen maantieteellisen merkinnän, jos tämä ei johda kuluttajaa harhaan.

6.   Liitteessä III rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä voidaan täydentää ainoastaan

| a) | ilmaisuilla, joita 20 päivänä helmikuuta 2008 jo käytetään vakiintuneista maantieteellisistä merkinnöistä 20 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä; tai |
| --- | --- |

a)

ilmaisuilla, joita 20 päivänä helmikuuta 2008 jo käytetään vakiintuneista maantieteellisistä merkinnöistä 20 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä; tai

| b) | 17 artiklan 1 kohdassa säädetyn asiaa koskevan teknisen asiakirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

17 artiklan 1 kohdassa säädetyn asiaa koskevan teknisen asiakirjan mukaisesti.

7.   Alkoholijuomaa, joka ei ole yhdenkään liitteessä II olevan luokan 1–46 määritelmän mukainen, ei saa kuvata, esitellä eikä merkitä sellaisilla liitesanoilla tai sanonnoilla kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu”, ”makuinen”, eikä muilla vastaavilla ilmaisuilla yhdistettynä tässä asetuksessa tarkoitettuun myyntinimitykseen ja/tai liitteessä III rekisteröityyn maantieteelliseen merkintään.

8.   Tislatun alkoholijuoman myyntinimitystä ei saa korvata tavaramerkillä, tuotenimellä eikä keksityllä nimellä.

9.   Liitteessä II olevissa luokissa 1–46 mainitut nimet voidaan sisällyttää elintarvikkeiden ainesosien luetteloon edellyttäen, että kyseinen luettelo on direktiivin 2000/13/EY mukainen.

10 artikla

Myyntinimitysten ja maantieteellisten merkintöjen käyttöä koskevat erityiset säännöt

1.   Liitteessä II oleviin luokkiin 1–46 kuuluvia nimityksiä ja liitteessä III rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä on kiellettyä käyttää yhdistetyssä ilmaisussa, kuten myös viittausta kyseisiin nimityksiin elintarvikkeiden esillepanossa, jollei alkoholi ole yksinomaan peräisin mainitusta tislatusta alkoholijuomasta tai mainituista tislatuista alkoholijuomista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2000/13/EY soveltamista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yhdistetyn ilmaisun käyttö on kiellettyä myös, jos tislattu alkoholijuoma on laimennettu siten, että alkoholipitoisuus on laskenut kyseisen tislatun alkoholijuoman määritelmässä esitetyn vähimmäisalkoholipitoisuuden alapuolelle.

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tämän asetuksen säännökset eivät vaikuta ilmaisujen ”amer” ja ”bitter” mahdolliseen käyttöön tuotteissa, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, ja vakiintuneiden valmistusmenetelmien huomioon ottamiseksi liitteessä II olevan luokan 32 d alakohdassa olevia yhdistettyjä ilmaisuja voidaan käyttää yhteisössä valmistettujen liköörien esittelyssä kyseisessä kohdassa vahvistetuin edellytyksin.

11 artikla

Juomasekoitusten kuvaukset, esittelyt ja merkinnät

1.   Jos johonkin liitteessä II lueteltuihin luokkiin 1–14 kuuluvaan tislattuun alkoholijuomaan on lisätty alkoholia, kuten tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna tai laimentamattomana, kyseisellä alkoholijuomalla on oltava myyntinimitys ”viina”. Sillä ei saa missään esillepanossa olla luokissa 1–14 varattua nimeä.

2.   Jos liitteessä II oleviin luokkiin 1–46 kuuluvaa tislattua alkoholijuomaa sekoitetaan

| a) | yhteen tai useampaan tislattuun alkoholijuomaan, ja/tai |
| --- | --- |

a)

yhteen tai useampaan tislattuun alkoholijuomaan, ja/tai

| b) | yhteen tai useampaan maatalousperäiseen tisleeseen, |
| --- | --- |

b)

yhteen tai useampaan maatalousperäiseen tisleeseen,

sillä on oltava myyntinimitys ”viina”. Kyseinen myyntinimitys on merkittävä etikettiin näkyvään kohtaan helposti havaittavalla ja luettavalla tavalla eikä sitä saa korvata eikä muuttaa.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta siinä tarkoitetun juomasekoituksen kuvaukseen, esittelyyn eikä merkintöihin, jos mainittu sekoitus on jonkin liitteessä II olevissa luokissa 1–46 vahvistetun määritelmän mukainen.

4.   Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitetun sekoituksen tuloksena olevien tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä saa olla esillä yksi tai useampi liitteessä II lueteltu ilmaisu, jota edeltää ilmaisu ”viinasekoitus”, vain siinä tapauksessa, että kyseinen ilmaisu ei ole osa myyntinimitystä vaan ainoastaan merkitty samaan kenttään kuin juomasekoituksen kaikkien alkoholiainesosien luettelo, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2000/13/EY soveltamista.

Ilmaisu ”viinasekoitus” on merkittävä samanlaisin kirjaimin ja samaa kirjasinlajia ja väriä käyttäen kuin myyntinimitys. Kirjainten enimmäiskoko on puolet myyntinimityksessä käytettyjen merkkien koosta.

5.   Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen juomasekoitusten, joita koskee vaatimus alkoholiainesosien luettelemisesta 4 kohdan mukaisesti, merkinnöissä ja esittelyssä kunkin alkoholiainesosan osuus on merkittävä prosenttiosuutena määrien mukaisessa alenevassa suuruusjärjestyksessä. Tämä prosenttiosuus on kyseisen ainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden osuus sekoituksen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta.

12 artikla

Tislattujen alkoholijuomien kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat erityissäännöt

1.   Jos tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamiseen käytetty raaka-aine, kaikki käytetyt maatalousperäiset alkoholit on mainittava määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

2.   Tislatun alkoholijuoman kuvaukseen, esittelyyn tai merkintöihin voidaan lisätä ilmaisu ”sekoite” (blend), ”sekoitus” (blending) tai ”sekoitettu” (blended) ainoastaan, jos tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla siten kuin liitteessä I olevassa 7 kohdassa on määritelty.

3.   Tislatun alkoholijuoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä voidaan ilmoittaa kypsytysaika tai ikä ainoastaan, jos se koskee nuorinta alkoholiainesosaa, ja edellyttäen, että tislattu alkoholijuoma on vanhennettu veroviranomaisen tai muun yhtä luotettavan elimen valvonnassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen myönnettävän poikkeuksen soveltamista.

13 artikla

Lyijypohjaisten kapselien tai kalvojen käyttökielto

Tislattuja alkoholijuomia ei saa pitää hallussa myyntiä varten tai laskea liikkeeseen lyijypohjaisilla kapseleilla tai kalvoilla päällystetyin sulkimin suljetuissa säiliöissä.

14 artikla

Tislattujen alkoholijuomien kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä käytetty kieli

1.   Tässä asetuksessa säädetyt tiedot on annettava yhdellä tai useammalla Euroopan unionin virallisella kielellä siten, että loppukuluttaja voi helposti ymmärtää jokaisen kohdan, jollei kuluttajalle anneta tietoa muulla tavalla.

2.   Liitteessä II kursiivilla esitettyjä ilmaisuja ja liitteessä III rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä ei käännetä tislatun alkoholijuoman etiketissä eikä esittelyssä.

3.   Tuotantomaan virallisen kielen käyttö on sallittua, jos tislattu alkoholijuoma on peräisin kolmannesta maasta ja jos tässä asetuksessa säädetyt tiedot annetaan myös jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä siten, että kuluttaja voi helposti ymmärtää jokaisen kohdan.

4.   Tässä asetuksessa säädetyt tiedot voidaan toistaa jollain muulla kuin Euroopan unionin virallisella kielellä yhteisöstä peräisin olevissa vientiin tarkoitetuissa tislatuissa alkoholijuomissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

III LUKU

MAANTIETEELLISET MERKINNÄT

15 artikla

Maantieteelliset merkinnät

1.   Tätä asetusta sovellettaessa ’maantieteellisellä merkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, joka osoittaa tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta tai tietyltä seudulta taikka paikkakunnalta tuolla alueella, jos kyseisen tislatun alkoholijuoman laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla sen maantieteelliseen alkuperään.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maantieteelliset merkinnät on rekisteröity liitteeseen III.

3.   Liitteeseen III rekisteröidyistä maantieteellisistä merkinnöistä ei voi tulla yleisnimiä.

Nimityksiä, joista on tullut yleisnimiä, ei voi rekisteröidä liitteeseen III.

Nimitys, josta on tullut yleisnimi, tarkoittaa tislatun alkoholijuoman nimeä, joka on muuttunut tislatun alkoholijuoman yleisnimeksi yhteisössä siitä huolimatta, että se liittyy siihen paikkakuntaan tai alueeseen, jossa tuotetta alun perin tuotettiin tai pidettiin kaupan.

4.   Tislattujen alkoholijuomien, joilla on liitteeseen III rekisteröity maantieteellinen merkintä, on oltava kaikkien 17 artiklan 1 kohdassa säädetyn teknisen asiakirjan eritelmien mukaisia.

16 artikla

Maantieteellisten merkintöjen suoja

Rajoittamatta 10 artiklan soveltamista liitteessä III rekisteröidyt maantieteelliset merkinnät on suojattu

| a) | suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, siinä määrin kuin tuotteet ovat verrattavissa asianomaisella maantieteellisellä merkinnällä rekisteröityihin tislattuihin alkoholijuomiin tai siinä määrin kuin nimityksen käytöllä voi hyötyä rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän maineesta; |
| --- | --- |

a)

suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, siinä määrin kuin tuotteet ovat verrattavissa asianomaisella maantieteellisellä merkinnällä rekisteröityihin tislattuihin alkoholijuomiin tai siinä määrin kuin nimityksen käytöllä voi hyötyä rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän maineesta;

| b) | väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteen oikea alkuperä on merkitty tai vaikka maantieteellinen merkintä on käännetty tai siihen on liitetty sellainen ilmaisu kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu”, ”makuinen” tai muu vastaava ilmaisu; |
| --- | --- |

b)

väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteen oikea alkuperä on merkitty tai vaikka maantieteellinen merkintä on käännetty tai siihen on liitetty sellainen ilmaisu kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu”, ”makuinen” tai muu vastaava ilmaisu;

| c) | muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia, joita käytetään tuotteen kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä tavalla, joka voi antaa väärän kuvan tuotteen alkuperästä; |
| --- | --- |

c)

muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia, joita käytetään tuotteen kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä tavalla, joka voi antaa väärän kuvan tuotteen alkuperästä;

| d) | muulta käytöltä, joka saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen todellisen alkuperän suhteen. |
| --- | --- |

d)

muulta käytöltä, joka saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen todellisen alkuperän suhteen.

17 artikla

Maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti

1.   Hakemus maantieteellisen merkinnän rekisteröimiseksi liitteeseen III on jätettävä komissiolle jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä tai siten, että hakemuksen liitteenä on käännös jollekin Euroopan unionin viralliselle kielelle. Hakemus on asianmukaisesti perusteltava ja siihen on sisällyttävä tekninen asiakirja, joka sisältää tuote-eritelmän, jonka mukainen asianomaisen tislatun alkoholijuoman on oltava.

2.   Tislatun alkoholijuoman alkuperäjäsenvaltion on laadittava 1 kohdassa tarkoitettu hakemus yhteisön alueen sisäisistä maantieteellisistä merkinnöistä.

3.   Jossakin kolmannessa maassa käytettäviä maantieteellisiä merkintöjä koskeva 1 kohdassa tarkoitettu hakemus on toimitettava komissiolle joko suoraan tai kyseisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä, ja siihen on sisällyttävä todisteet siitä, että kyseinen nimi on suojattu alkuperämaassa.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa teknisessä asiakirjassa on ilmoitettava ainakin seuraavat tärkeimmät tiedot:

| a) | tislatun alkoholijuoman nimi ja luokka, mukaan luettuna maantieteellinen merkintä; |
| --- | --- |

a)

tislatun alkoholijuoman nimi ja luokka, mukaan luettuna maantieteellinen merkintä;

| b) | tislatun alkoholijuoman kuvaus, mukaan luettuina tuotteen tärkeimmät fysikaaliset, kemialliset ja/tai aistinvaraiset ominaisuudet sekä tislatun alkoholijuoman erityisominaisuudet verrattuna kyseessä olevaan luokkaan; |
| --- | --- |

b)

tislatun alkoholijuoman kuvaus, mukaan luettuina tuotteen tärkeimmät fysikaaliset, kemialliset ja/tai aistinvaraiset ominaisuudet sekä tislatun alkoholijuoman erityisominaisuudet verrattuna kyseessä olevaan luokkaan;

| c) | kyseisen maantieteellisen alueen määrittäminen; |
| --- | --- |

c)

kyseisen maantieteellisen alueen määrittäminen;

| d) | kuvaus tislatun alkoholijuoman valmistusmenetelmästä ja tarvittaessa aidoista ja muuttumattomista paikallisista menetelmistä; |
| --- | --- |

d)

kuvaus tislatun alkoholijuoman valmistusmenetelmästä ja tarvittaessa aidoista ja muuttumattomista paikallisista menetelmistä;

| e) | tiedot, joista selviää yhteys maantieteelliseen ympäristöön tai maantieteelliseen alkuperään; |
| --- | --- |

e)

tiedot, joista selviää yhteys maantieteelliseen ympäristöön tai maantieteelliseen alkuperään;

| f) | yhteisön säännöksissä ja/tai kansallisissa ja/tai alueellisissa säännöksissä mahdollisesti asetetut vaatimukset; |
| --- | --- |

f)

yhteisön säännöksissä ja/tai kansallisissa ja/tai alueellisissa säännöksissä mahdollisesti asetetut vaatimukset;

| g) | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

g)

hakijan nimi ja osoite;

| h) | mahdollinen täydennys maantieteelliseen merkintään ja/tai erityiset merkintöjä koskevat säännöt asiaa koskevan teknisen asiakirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

mahdollinen täydennys maantieteelliseen merkintään ja/tai erityiset merkintöjä koskevat säännöt asiaa koskevan teknisen asiakirjan mukaisesti.

5.   Komissio tarkistaa 12 kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen esittämispäivästä, että hakemus on tämän asetuksen mukainen.

6.   Jos komissio katsoo, että 1 kohdassa tarkoitettu hakemus on tämän asetuksen mukainen, 4 kohdassa tarkoitetussa teknisessä asiakirjassa ilmoitetut tärkeimmät tiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

7.   Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee, voivat kuuden kuukauden kuluessa teknisen asiakirjan julkaisemisesta vastustaa maantieteellisen merkinnän rekisteröintiä liitteeseen III sillä perusteella, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset eivät täyty. Vastaväite, jonka on oltava asianmukaisesti perusteltu, on jätettävä komissiolle jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä tai siten, että sen liitteenä on käännös jollekin Euroopan unionin viralliselle kielelle.

8.   Komissio tekee päätöksen maantieteellisen merkinnän rekisteröimisestä liitteeseen III 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen ottaen huomioon tämän artiklan 7 kohdan mukaisesti tehdyt vastaväitteet. Mainittu päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

18 artikla

Maantieteellisen merkinnän peruuttaminen

Jos teknisessä asiakirjassa olevan eritelmän noudattamista ei voida enää taata, komissio tekee päätöksen rekisteröinnin peruuttamisesta 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Mainittu päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

19 artikla

Homonyymiset maantieteelliset merkinnät

Tämän asetuksen mukaisen homonyymisen maantieteellisen merkinnän rekisteröinnissä on otettava asianmukaisesti huomioon paikalliset ja perinteiset käytänteet sekä sekaannusten todennäköisyys ja erityisesti seuraavat seikat:

| — | homonyymistä nimitystä, joka saa kuluttajan ajattelemaan virheellisesti, että tuotteet ovat peräisin joltakin muulta alueelta, ei rekisteröidä, vaikka se kirjaimellisesti ottaen olisikin oikea sen alueen, seudun tai paikan osalta, jolta tai josta kyseinen tislattu alkoholijuoma on peräisin, |
| --- | --- |

—

homonyymistä nimitystä, joka saa kuluttajan ajattelemaan virheellisesti, että tuotteet ovat peräisin joltakin muulta alueelta, ei rekisteröidä, vaikka se kirjaimellisesti ottaen olisikin oikea sen alueen, seudun tai paikan osalta, jolta tai josta kyseinen tislattu alkoholijuoma on peräisin,

| — | rekisteröidyn homonyymisen maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua vain sellaisten käytännössä vallitsevien edellytysten vallitessa, joilla varmistetaan, että rekisteröity homonyyminen nimitys voidaan jälkikäteen erottaa jo rekisteröidystä nimityksestä, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, että kuluttajia ei johdeta harhaan. |
| --- | --- |

—

rekisteröidyn homonyymisen maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua vain sellaisten käytännössä vallitsevien edellytysten vallitessa, joilla varmistetaan, että rekisteröity homonyyminen nimitys voidaan jälkikäteen erottaa jo rekisteröidystä nimityksestä, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, että kuluttajia ei johdeta harhaan.

20 artikla

Vakiintuneet maantieteelliset merkinnät

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 17 artiklan 1 kohdan mukainen tekninen asiakirja maantieteellisistä merkinnöistä, jotka on 20 päivänä helmikuuta 2008 rekisteröity liitteeseen III, viimeistään 20 päivänä helmikuuta 2015.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kyseinen tekninen asiakirja on yleisön saatavilla.

3.   Jos teknistä asiakirjaa ei ole toimitettu komissiolle 20 päivään helmikuuta 2015 mennessä, komissio poistaa maantieteellisen merkinnän liitteestä III noudattaen 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä.

21 artikla

Teknisen asiakirjan muuttaminen

Edellä 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudatetaan soveltuvin osin, jos 17 artiklan 1 kohdassa ja 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua teknistä asiakirjaa on tarkoitus muuttaa.

22 artikla

Teknisen asiakirjan eritelmien noudattaminen

1.   Yhteisön sisäisten maantieteellisten merkintöjen osalta teknisen asiakirjan eritelmien noudattamisen tarkastamisesta ennen tuotteen saattamista markkinoille huolehtii

| — | yksi tai useampi 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen, ja/tai |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen, ja/tai

| — | yksi tai useampi rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (10) 2 artiklassa tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana elimenä. |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (10) 2 artiklassa tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana elimenä.

Tällaisesta teknisen asiakirjan eritelmien noudattamisen toteamisesta aiheutuvista kuluista vastaavat toimijat, joihin tämä valvonta kohdistuu, riippumatta siitä, mitä kansallisessa lainsäädännössä säädetään.

2.   Kolmannen maan sisäisten maantieteellisten merkintöjen osalta teknisen asiakirjan eritelmien noudattamisen tarkastamisesta ennen tuotteen saattamista markkinoille huolehtii

| — | yksi tai useampi kolmannen maan nimeämä viranomainen, ja/tai |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi kolmannen maan nimeämä viranomainen, ja/tai

| — | yksi tai useampi tuotteita sertifioiva elin. |
| --- | --- |

—

yksi tai useampi tuotteita sertifioiva elin.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteita sertifioivien elinten on noudatettava eurooppalaista standardia EN 45011 tai ISO/IEC Guide 65 (Tuotteita sertifioivat elimet. Yleiset vaatimukset) ja oltava 1 päivästä toukokuuta 2010 alkaen niiden mukaisesti hyväksyttyjä.

4.   Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut viranomaiset tai elimet ovat päättäneet tarkastaa teknisen asiakirjan eritelmien noudattamisen, niiden on annettava riittävät takeet objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta ja niillä on oltava käytettävissään tehtäviensä hoitamiseen tarvittava asiantunteva henkilöstö ja voimavarat.

23 artikla

Tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen välinen suhde

1.   Sellaisen tavaramerkin rekisteröinti, joka sisältää liitteessä III rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tai muodostuu sellaisesta, on evättävä tai peruttava, jos kyseisen tavaramerkin käyttö johtaisi johonkin 16 artiklassa tarkoitetuista tilanteista.

2.   Tavaramerkin, jonka käyttö vastaa jotakin 16 artiklassa tarkoitettua tapausta, ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti vilpittömässä mielessä yhteisön alueella tapahtuneella käytöllä joko ennen maantieteellisen merkinnän suojaamista alkuperämaassa tai ennen 1 päivää tammikuuta 1996, käyttöä voidaan yhteisön lainsäädännön mukaisesti jatkaa maantieteellisen merkinnän rekisteröinnistä huolimatta, jos jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa ensimmäisessä neuvoston direktiivissä 89/104/ETY (11) tai yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/94 (12) säädettyjä tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa.

3.   Maantieteellistä merkintää ei rekisteröidä, jos rekisteröinti saattaa johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen tunnistamisessa tavaramerkin maineen ja tunnettuuden sekä sen yhteisössä käytössäolon ajan pituuden vuoksi.

IV LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Tislattujen alkoholijuomien valvonta ja suojaaminen

1.   Tislattuja alkoholijuomia koskeva valvonta on jäsenvaltioiden vastuulla. Niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi erityisesti nimeämällä toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset, joka vastaa tai jotka vastaavat asetuksen (EY) N:o 882/2004 mukaisesti tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita koskevista tarkastuksista.

2.   Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen soveltamisessa tarvittavat tiedot.

3.   Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

25 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa tislattujen alkoholijuomien komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

26 artikla

Liitteiden muuttaminen

Liitteitä muutetaan 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

27 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

28 artikla

Siirtymätoimenpiteet ja muut erityistoimenpiteet

1.   Edellä 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen vahvistetaan tarvittaessa toimenpiteet tämän asetuksen muuttamiseksi

| a) | helpottamaan 20 päivään helmikuuta 2011 mennessä siirtymistä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen soveltamiseen; |
| --- | --- |

a)

helpottamaan 20 päivään helmikuuta 2011 mennessä siirtymistä asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen soveltamiseen;

| b) | poikkeamiseksi 17 ja 22 artiklasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa; |
| --- | --- |

b)

poikkeamiseksi 17 ja 22 artiklasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

| c) | yhteisön symbolin luomiseksi maantieteellisiä merkintöjä varten tislattujen alkoholijuomien alalla. |
| --- | --- |

c)

yhteisön symbolin luomiseksi maantieteellisiä merkintöjä varten tislattujen alkoholijuomien alalla.

2.   Edellä 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen vahvistetaan tarvittaessa toimenpiteet erityisten käytännön ongelmien ratkaisemiseksi esimerkiksi asettamalla velvoite ilmoittaa joissakin tapauksissa pakkausmerkinnöissä valmistuspaikka kuluttajan harhaanjohtamisen estämiseksi sekä velvoite ylläpitää ja kehittää tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavia yhteisön vertailumenetelmiä.

3.   Tislattuja alkoholijuomia, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia, voidaan edelleen tuottaa asetuksen (ETY) N:o 1576/89 mukaisesti 20 päivään toukokuuta 2009 saakka. Tislattuja alkoholijuomia, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia, mutta joita on tuotettu asetuksen (ETY) N:o 1576/89 mukaisesti ennen 20 päivää helmikuuta 2008 tai 20 päivään toukokuuta 2009 saakka, voidaan edelleen pitää kaupan varastojen loppumiseen asti.

29 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (ETY) N:o 1576/89. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

2.   Komission asetuksia (ETY) N:o 2009/92 (13), (EY) N:o 1267/94 (14) ja (EY) N:o 2870/2000 (15) sovelletaan edelleen.

30 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 20 päivästä toukokuuta 2008 alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2008.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. LENARČIČ

---

(1)  EUVL C 324, 30.12.2006, s. 12.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 19. kesäkuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 17. joulukuuta 2007.

2

(3)  EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2005 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  EYVL L 105, 25.4.1990, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2140/98 (EYVL L 270, 7.10.1998, s. 9).

4

(5)  EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/68/EY (EUVL L 310, 28.11.2007, s. 11).

5

(6)  EYVL L 184, 15.7.1988, s. 61, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.

7

(8)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

8

(9)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006.

10

(11)  EYVL L 40, 11.2.1989, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 92/10/ETY (EYVL L 6, 11.1.1992, s. 35).

11

(12)  EYVL L 11, 14.1.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1891/2006 (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 14).

12

(13)  Komission asetus (ETY) N:o 2009/92, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1992, tislattujen alkoholijuomien, maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinituotteista valmistettujen juomasekoitusten valmistukseen käytetyn maatalousperäisen etyylialkoholin yhteisön määritysmenetelmistä (EYVL L 203, 21.7.1992, s. 10).

13

(14)  Komission asetus (EY) N:o 1267/94, annettu 1 päivänä kesäkuuta 1994, tiettyjen tislattujen alkoholijuomien vastavuoroista tunnustamista koskevien, Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisten sopimusten soveltamisesta (EYVL L 138, 2.6.1994, s. 7), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1434/97 (EYVL L 196, 24.7.1997, s. 56).

14

(15)  Komission asetus (EY) N:o 2870/2000, annettu 19 päivänä joulukuuta 2000, tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavista yhteisön vertailumenetelmistä (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 20), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2091/2002 (EYVL L 322, 27.11.2002, s. 11).

15

---

LIITE I

TEKNISET MÄÄRITELMÄT JA VAATIMUKSET

2 artiklan 4 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitetut tekniset määritelmät ja vaatimukset ovat seuraavat:

| 1. | Maatalousperäinen etyylialkoholi

  Maatalousperäisellä etyylialkoholilla on seuraavat ominaisuudet:






  a) | aistinvaraiset ominaisuudet: ei muuta havaittavaa makua kuin raaka-aineesta peräisin oleva maku; |
| --- | --- | --- |

1.

Maatalousperäinen etyylialkoholi

Maatalousperäisellä etyylialkoholilla on seuraavat ominaisuudet:

a)

aistinvaraiset ominaisuudet: ei muuta havaittavaa makua kuin raaka-aineesta peräisin oleva maku;

| b) | vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 96,0; |
| --- | --- |

b)

vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 96,0;

| c) | jäämäpitoisuudet enintään:






  i) | kokonaishappopitoisuus ilmaistuna grammoina etikkahappoa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5; |
| --- | --- | --- |

c)

jäämäpitoisuudet enintään:

i)

kokonaishappopitoisuus ilmaistuna grammoina etikkahappoa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5;

| ii) | esterit ilmaistuna grammoina etyyliasetaattia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,3; |
| --- | --- |

ii)

esterit ilmaistuna grammoina etyyliasetaattia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,3;

| iii) | aldehydit ilmaistuna grammoina asetaldehydiä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5; |
| --- | --- |

iii)

aldehydit ilmaistuna grammoina asetaldehydiä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5;

| iv) | korkeammat alkoholit ilmaistuna grammoina 2-metyyli-1-propanolia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5; |
| --- | --- |

iv)

korkeammat alkoholit ilmaistuna grammoina 2-metyyli-1-propanolia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5;

| v) | metanoli ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 30; |
| --- | --- |

v)

metanoli ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 30;

| vi) | kuiva-aine ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5; |
| --- | --- |

vi)

kuiva-aine ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5;

| vii) | haihtuvat typpeä sisältävät emäkset ilmaistuna grammoina typpeä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,1; |
| --- | --- |

vii)

haihtuvat typpeä sisältävät emäkset ilmaistuna grammoina typpeä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,1;

| viii) | furfuraali: ei havaittavissa. |
| --- | --- |

viii)

furfuraali: ei havaittavissa.

| 2. | Maatalousperäinen tisle

  Maatalousperäinen tisle on alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maataloustuotteesta tai luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu ja jolla ei ole etyylialkoholin eikä tislatun alkoholijuoman ominaisuuksia, mutta jolla on edelleen käytetystä raaka-aineesta (käytetyistä raaka-aineista) peräisin oleva aromi ja maku.
  Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen, tisle on valmistettava yksinomaan tästä raaka-aineesta. |
| --- | --- |

2.

Maatalousperäinen tisle

Maatalousperäinen tisle on alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu perustamissopimuksen liitteessä I luetellusta maataloustuotteesta tai luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu ja jolla ei ole etyylialkoholin eikä tislatun alkoholijuoman ominaisuuksia, mutta jolla on edelleen käytetystä raaka-aineesta (käytetyistä raaka-aineista) peräisin oleva aromi ja maku.

Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen, tisle on valmistettava yksinomaan tästä raaka-aineesta.

| 3. | Makeuttaminen

  Makeuttamisella tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavan tuotteen käyttöä tislatun alkoholijuoman valmistuksessa:






  a) | puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen sokeri, dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, inverttisokeriliuos ja inverttisokerisiirappi sellaisina kuin ne määritellään tietyistä elintarvikkeina käytettävistä sokereista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/111/EY (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Makeuttaminen

Makeuttamisella tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavan tuotteen käyttöä tislatun alkoholijuoman valmistuksessa:

a)

puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen sokeri, dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, inverttisokeriliuos ja inverttisokerisiirappi sellaisina kuin ne määritellään tietyistä elintarvikkeina käytettävistä sokereista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/111/EY (1);

| b) | puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu, tuore rypäleen puristemehu; |
| --- | --- |

b)

puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu, tuore rypäleen puristemehu;

| c) | poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita; |
| --- | --- |

c)

poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;

| d) | hunaja, sellaisena kuin se määritellään hunajasta 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/110/EY (2); |
| --- | --- |

d)

hunaja, sellaisena kuin se määritellään hunajasta 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/110/EY (2);

| e) | johanneksenleipäpuusiirappi; |
| --- | --- |

e)

johanneksenleipäpuusiirappi;

| f) | muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin edellä mainituilla tuotteilla. |
| --- | --- |

f)

muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin edellä mainituilla tuotteilla.

| 4. | Sekoittaminen (mixing)

  Sekoittamisella tarkoitetaan kahden tai useamman erilaisen juoman yhdistämistä uuden juoman valmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Sekoittaminen (mixing)

Sekoittamisella tarkoitetaan kahden tai useamman erilaisen juoman yhdistämistä uuden juoman valmistamiseksi.

| 5. | Alkoholin lisääminen

  Alkoholin lisäämisellä tarkoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin ja/tai maatalousperäisten tisleiden lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan. |
| --- | --- |

5.

Alkoholin lisääminen

Alkoholin lisäämisellä tarkoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin ja/tai maatalousperäisten tisleiden lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan.

| 6. | Veden lisääminen

  Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa veden lisääminen on sallittua, jos veden laatu on luontaisten kivennäisvesien hyödyntämistä ja markkinoille saattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/777/ETY (3) ja ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (4) mukainen ja jos lisätty vesi ei muuta tuotteen luonnetta.
  Vesi voi olla tislattua, demineralisoitua, ionivaihdettua tai pehmennettyä. |
| --- | --- |

6.

Veden lisääminen

Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa veden lisääminen on sallittua, jos veden laatu on luontaisten kivennäisvesien hyödyntämistä ja markkinoille saattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/777/ETY (3) ja ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (4) mukainen ja jos lisätty vesi ei muuta tuotteen luonnetta.

Vesi voi olla tislattua, demineralisoitua, ionivaihdettua tai pehmennettyä.

| 7. | Sekoitus (blending)

  Sekoituksella (blending) tarkoitetaan kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset eroavat toisistaan vain vähän yhden tai useamman seuraavan tekijän osalta:






  a) | valmistusmenetelmä; |
| --- | --- | --- |

7.

Sekoitus (blending)

Sekoituksella (blending) tarkoitetaan kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset eroavat toisistaan vain vähän yhden tai useamman seuraavan tekijän osalta:

a)

valmistusmenetelmä;

| b) | käytetyt tislauslaitteistot; |
| --- | --- |

b)

käytetyt tislauslaitteistot;

| c) | kypsytys- tai vanhentamisaika; |
| --- | --- |

c)

kypsytys- tai vanhentamisaika;

| d) | maantieteellinen tuotantoalue. |
| --- | --- |

d)

maantieteellinen tuotantoalue.

Tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan tislatun alkoholijuoman luokkaan kuin alkuperäiset tislatut alkoholijuomat ennen sekoitusta.

| 8. | Kypsytys tai vanhentaminen

  Kypsytys tai vanhentaminen tarkoittaa tiettyjen reaktioiden luonnollista tapahtumaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä niin, että kyseinen tislattu alkoholijuoma saa siltä alkuaan puuttuneet aistinvaraiset ominaisuudet. |
| --- | --- |

8.

Kypsytys tai vanhentaminen

Kypsytys tai vanhentaminen tarkoittaa tiettyjen reaktioiden luonnollista tapahtumaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä niin, että kyseinen tislattu alkoholijuoma saa siltä alkuaan puuttuneet aistinvaraiset ominaisuudet.

| 9. | Maustaminen

  Maustaminen on direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyn yhden tai useamman aromin käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa. |
| --- | --- |

9.

Maustaminen

Maustaminen on direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyn yhden tai useamman aromin käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa.

| 10. | Värjääminen

  Värjääminen tarkoittaa elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/36/EY (5) määritellyn yhden tai useamman väriaineen käyttöä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa. |
| --- | --- |

10.

Värjääminen

Värjääminen tarkoittaa elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/36/EY (5) määritellyn yhden tai useamman väriaineen käyttöä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa.

| 11. | Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina

  Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on tuotteen sisältämän puhtaan, 20 oC:ssa mitatun alkoholin tilavuuden suhde kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa. |
| --- | --- |

11.

Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina

Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on tuotteen sisältämän puhtaan, 20 oC:ssa mitatun alkoholin tilavuuden suhde kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa.

| 12. | Haihtuvien aineiden pitoisuus

  Haihtuvien aineiden pitoisuus tarkoittaa yksinomaan tislauksessa tai uudelleen tislauksessa käytetyistä raaka-aineista lähtöisin olevien muiden haihtuvien aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää tislatussa alkoholijuomassa. |
| --- | --- |

12.

Haihtuvien aineiden pitoisuus

Haihtuvien aineiden pitoisuus tarkoittaa yksinomaan tislauksessa tai uudelleen tislauksessa käytetyistä raaka-aineista lähtöisin olevien muiden haihtuvien aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää tislatussa alkoholijuomassa.

| 13. | Valmistuspaikka

  Valmistuspaikka on paikka tai alue, jossa tislatulle alkoholijuomalle sen ominaispiirteet ja olennaiset määräävät laatuominaisuudet antava tuotantoprosessivaihe tapahtuu. |
| --- | --- |

13.

Valmistuspaikka

Valmistuspaikka on paikka tai alue, jossa tislatulle alkoholijuomalle sen ominaispiirteet ja olennaiset määräävät laatuominaisuudet antava tuotantoprosessivaihe tapahtuu.

| 14. | Kuvaus

  Kuvaus tarkoittaa etiketeissä, esittelyssä ja pakkauksessa sekä juoman mukana seuraavissa kuljetusasiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa kuten kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa ja juoman mainonnassa käytettyjä ilmaisuja. |
| --- | --- |

14.

Kuvaus

Kuvaus tarkoittaa etiketeissä, esittelyssä ja pakkauksessa sekä juoman mukana seuraavissa kuljetusasiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa kuten kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa ja juoman mainonnassa käytettyjä ilmaisuja.

| 15. | Esittely

  Esittely tarkoittaa ilmaisuja, joita käytetään pakkausmerkinnöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä, kuvissa tai vastaavissa ja astioissa mukaan lukien pullot ja sulkimet. |
| --- | --- |

15.

Esittely

Esittely tarkoittaa ilmaisuja, joita käytetään pakkausmerkinnöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä, kuvissa tai vastaavissa ja astioissa mukaan lukien pullot ja sulkimet.

| 16. | Pakkausmerkinnät

  Pakkausmerkinnät tarkoittavat juomaa luonnehtivien ja samassa astiassa, myös sulkimessa, astiassa riippuvassa lapussa tai pullon kaulan päällyksessä, olevien nimitysten ja muiden merkintöjen, tunnusten, kuvien ja tavaramerkkien kokonaisuutta. |
| --- | --- |

16.

Pakkausmerkinnät

Pakkausmerkinnät tarkoittavat juomaa luonnehtivien ja samassa astiassa, myös sulkimessa, astiassa riippuvassa lapussa tai pullon kaulan päällyksessä, olevien nimitysten ja muiden merkintöjen, tunnusten, kuvien ja tavaramerkkien kokonaisuutta.

| 17. | Pakkaus

  Pakkaus tarkoittaa suojakääreitä, kuten papereita, erilaisia kääreitä, pahvi- ja puulaatikoita, joita käytetään yhden tai useamman astian kuljetukseen ja/tai myyntiin. |
| --- | --- |

17.

Pakkaus

Pakkaus tarkoittaa suojakääreitä, kuten papereita, erilaisia kääreitä, pahvi- ja puulaatikoita, joita käytetään yhden tai useamman astian kuljetukseen ja/tai myyntiin.

---

(1)  EYVL L 10, 12.1.2002, s. 53.

(2)  EYVL L 10, 12.1.2002, s. 47.

(3)  EYVL L 229, 30.8.1980, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

(4)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

(5)  EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

---

LIITE II

TISLATUT ALKOHOLIJUOMAT

Tislattujen alkoholijuomien luokat

1.   Rommi

| a) | Rommi on






  i) | väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan joko ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla ja joka on tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 96 tilavuusprosenttia ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet; tai |
| --- | --- | --- |

a)

Rommi on

i)

väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan joko ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla ja joka on tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 96 tilavuusprosenttia ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet; tai

| ii) | väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan sokeriruokomehusta alkoholikäymisellä ja tislaamalla siten, että sillä on rommin tyypilliset aromiominaisuudet, ja jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. Tätä alkoholijuomaa voidaan pitää kaupan liittämällä myyntinimitykseen ”rommi” sana ”maatalous-” sekä jokin liitteessä III rekisteröidyistä Ranskan merentakaisten departementtien ja Madeiran autonomisen alueen maantieteellisistä merkinnöistä. |
| --- | --- |

ii)

väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan sokeriruokomehusta alkoholikäymisellä ja tislaamalla siten, että sillä on rommin tyypilliset aromiominaisuudet, ja jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. Tätä alkoholijuomaa voidaan pitää kaupan liittämällä myyntinimitykseen ”rommi” sana ”maatalous-” sekä jokin liitteessä III rekisteröidyistä Ranskan merentakaisten departementtien ja Madeiran autonomisen alueen maantieteellisistä merkinnöistä.

| b) | Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rommia ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Rommia ei saa maustaa.

| e) | Rommi saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Rommi saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Maininnalla ”traditionnel” saadaan täydentää mitä tahansa liitteessä III olevassa 1 luokassa esitettyä maantieteellistä merkintää, jos rommi valmistetaan tislaamalla enintään 90 tilavuusprosentin vahvuiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopaikasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotteita on alkoholikäytetty. Tällaisen rommin haihtuvien aineiden pitoisuuden on oltava vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, eikä sitä saa makeuttaa. Ilmaisun ”traditionnel” käyttö ei estä käyttämästä myyntinimitykseen ”rommi” ja maantieteellisiin merkintöihin liitettäviä ilmaisuja ”sokerin tuotannosta peräisin oleva” tai ”maatalous-”.
  Tämä säännös ei estä käyttämästä ilmaisua ”traditionnel” kaikissa tämän säännöksen soveltamisalaan kuulumattomissa tuotteissa niitä koskevien erityiskriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Maininnalla ”traditionnel” saadaan täydentää mitä tahansa liitteessä III olevassa 1 luokassa esitettyä maantieteellistä merkintää, jos rommi valmistetaan tislaamalla enintään 90 tilavuusprosentin vahvuiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopaikasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotteita on alkoholikäytetty. Tällaisen rommin haihtuvien aineiden pitoisuuden on oltava vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, eikä sitä saa makeuttaa. Ilmaisun ”traditionnel” käyttö ei estä käyttämästä myyntinimitykseen ”rommi” ja maantieteellisiin merkintöihin liitettäviä ilmaisuja ”sokerin tuotannosta peräisin oleva” tai ”maatalous-”.

Tämä säännös ei estä käyttämästä ilmaisua ”traditionnel” kaikissa tämän säännöksen soveltamisalaan kuulumattomissa tuotteissa niitä koskevien erityiskriteerien mukaisesti.

2.   Whisky tai whiskey

| a) | Whisky tai whiskey on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan






  i) | tislaamalla mallastetusta viljasta joko yhdessä muiden kokojyväviljojen kanssa tai ilman niitä tehtyä mäskiä,






  — | jonka muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muiden luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Whisky tai whiskey on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan

i)

tislaamalla mallastetusta viljasta joko yhdessä muiden kokojyväviljojen kanssa tai ilman niitä tehtyä mäskiä,

—

jonka muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muiden luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä,

| — | jonka käymisen saa aikaan hiiva; |
| --- | --- |

—

jonka käymisen saa aikaan hiiva;

| ii) | tislaamalla yhden tai useamman kerran siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 94,8 tilavuusprosenttia ja että aromi ja maku on peräisin käytetyistä raaka-aineista; |
| --- | --- |

ii)

tislaamalla yhden tai useamman kerran siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 94,8 tilavuusprosenttia ja että aromi ja maku on peräisin käytetyistä raaka-aineista;

| iii) | kypsyttämällä viimeistä tislettä vähintään kolme vuotta enintään 700 litran vetoisissa puutynnyreissä. |
| --- | --- |

iii)

kypsyttämällä viimeistä tislettä vähintään kolme vuotta enintään 700 litran vetoisissa puutynnyreissä.

Viimeisellä tisleellä, johon voidaan lisätä vain vettä ja sokerikulööriä (värjäämiseen), on oltava i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta valmistusprosessista johtuva väri, aromi ja maku.

| b) | Whiskyn tai whiskeyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Whiskyn tai whiskeyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Whiskyä tai whiskeyä ei saa makeuttaa eikä maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin värjäämiseen käytettyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

d)

Whiskyä tai whiskeyä ei saa makeuttaa eikä maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin värjäämiseen käytettyä sokerikulööriä.

3.   Viljasta tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Viljasta tislattu väkevä alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskistä yksinomaan tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

a)

Viljasta tislattu väkevä alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskistä yksinomaan tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.

| b) | ”Kornia” lukuun ottamatta viljasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

”Kornia” lukuun ottamatta viljasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Viljasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Viljasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Viljasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Viljasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Jotta viljasta tislatulla väkevällä alkoholijuomalla voi olla myyntinimitys ”viljabrandy”, se on valmistettava käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattava siten, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 95 tilavuusprosenttia. Juoman aistinvaraisten ominaisuuksien on oltava peräisin käytetyistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

f)

Jotta viljasta tislatulla väkevällä alkoholijuomalla voi olla myyntinimitys ”viljabrandy”, se on valmistettava käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattava siten, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 95 tilavuusprosenttia. Juoman aistinvaraisten ominaisuuksien on oltava peräisin käytetyistä raaka-aineista.

4.   Viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä tai tislausta varten väkevöityä viiniä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia, tai tislaamalla uudelleen viinitislettä siten, että saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä tai tislausta varten väkevöityä viiniä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia, tai tislaamalla uudelleen viinitislettä siten, että saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

| ii) | jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja |
| --- | --- |

ii)

jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja

| iii) | jonka suurin metanolipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iii)

jonka suurin metanolipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Viinistä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Viinistä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Viinistä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Viinistä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Jos viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen pitää kaupan ”viinistä tislattuna väkevänä alkoholijuomana” edellyttäen, että sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn väkevän alkoholijuoman osalta vahvistetun määräajan verran tai sitä pitempään. |
| --- | --- |

f)

Jos viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen pitää kaupan ”viinistä tislattuna väkevänä alkoholijuomana” edellyttäen, että sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn väkevän alkoholijuoman osalta vahvistetun määräajan verran tai sitä pitempään.

5.   Brandy tai Weinbrand

| a) | Brandy tai Weinbrand on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan viinistä tislatusta väkevästä alkoholijuomasta, riippumatta siitä onko viinitislettä lisätty, joka tislataan alle 94,8 tilavuusprosenttiseksi, edellyttäen että näin saadun tisleen osuus lopputuotteen alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Brandy tai Weinbrand on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan viinistä tislatusta väkevästä alkoholijuomasta, riippumatta siitä onko viinitislettä lisätty, joka tislataan alle 94,8 tilavuusprosenttiseksi, edellyttäen että näin saadun tisleen osuus lopputuotteen alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia;

| ii) | jota kypsytetään vähintään yhden vuoden ajan tammisäiliöissä tai vähintään kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä; |
| --- | --- |

ii)

jota kypsytetään vähintään yhden vuoden ajan tammisäiliöissä tai vähintään kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä;

| iii) | jossa yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta tai uudelleen tislauksesta peräisin olevien haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

jossa yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta tai uudelleen tislauksesta peräisin olevien haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | jonka suurin metanolipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iv)

jonka suurin metanolipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Brandyn tai Weinbrandin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Brandyn tai Weinbrandin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Brandyä tai Weinbrandia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Brandyä tai Weinbrandia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Brandy tai Weinbrand saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Brandy tai Weinbrand saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

6.   Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma tai marc

| a) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma tai marc on tislattu alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä ja vesihöyryn kanssa tislaamalla joko sellaisenaan tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty; |
| --- | --- | --- |

a)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma tai marc on tislattu alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä ja vesihöyryn kanssa tislaamalla joko sellaisenaan tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty;

| ii) | jossa juoman valmistuksessa sallitun puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä on enintään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puristejäännöstä; |
| --- | --- |

ii)

jossa juoman valmistuksessa sallitun puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä on enintään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puristejäännöstä;

| iii) | jossa pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 35 prosenttia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

iii)

jossa pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 35 prosenttia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä;

| iv) | jonka tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

iv)

jonka tislaus suoritetaan puristejäännöstä poistamatta siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

| v) | jonka uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen on sallittua; |
| --- | --- |

v)

jonka uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen on sallittua;

| vi) | jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja suurin metanolipitoisuus 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

vi)

jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja suurin metanolipitoisuus 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun väkevän alkoholijuoman tai marcin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun väkevän alkoholijuoman tai marcin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua väkevää alkoholijuomaa tai marcia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä. |
| --- | --- |

d)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua väkevää alkoholijuomaa tai marcia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

| e) | Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

7.   Hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan hedelmien, ei kuitenkaan rypäleiden, puristejäännöksestä ja tislaamalla niin, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- |

a)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan hedelmien, ei kuitenkaan rypäleiden, puristejäännöksestä ja tislaamalla niin, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

| ii) | jonka haihtuvien aineiden määrä on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

ii)

jonka haihtuvien aineiden määrä on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iii) | jonka metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

jonka metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | jonka syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä; |
| --- | --- |

iv)

jonka syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä;

| v) | jonka uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen i alakohdan mukaisesti on sallittua. |
| --- | --- |

v)

jonka uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen i alakohdan mukaisesti on sallittua.

| b) | Hedelmien puristejäännöksestä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hedelmien puristejäännöksestä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholiuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholiuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Myyntinimitys muodostuu nimestä, jossa hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän puristejäännöstä, myyntinimityksenä on oltava ”hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma”. |
| --- | --- |

f)

Myyntinimitys muodostuu nimestä, jossa hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän puristejäännöstä, myyntinimityksenä on oltava ”hedelmien puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma”.

8.   Rusinasta tislattu väkevä alkoholijuoma tai raisin brandy

| a) | Rusinasta tislattu väkevä alkoholijuoma tai raisin brandy on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Moscatel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden uutteesta alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5 tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku. |
| --- | --- |

a)

Rusinasta tislattu väkevä alkoholijuoma tai raisin brandy on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Moscatel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden uutteesta alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5 tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku.

| b) | Rusinasta tislatun väkevän alkoholijuoman tai raisin brandyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Rusinasta tislatun väkevän alkoholijuoman tai raisin brandyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Rusinasta tislattua väkevää alkoholijuomaa tai raisin brandyä ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Rusinasta tislattua väkevää alkoholijuomaa tai raisin brandyä ei saa maustaa.

| e) | Rusinasta tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Rusinasta tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

9.   Hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan yksinomaan käymisteitse ja tislaamalla lihaista hedelmää tai tällaisen hedelmän puristemehua, marjoja tai vihanneksia kivien kanssa tai ilman; |
| --- | --- | --- |

a)

Hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan yksinomaan käymisteitse ja tislaamalla lihaista hedelmää tai tällaisen hedelmän puristemehua, marjoja tai vihanneksia kivien kanssa tai ilman;

| ii) | joka tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on tislatuista raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku; |
| --- | --- |

ii)

joka tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on tislatuista raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku;

| iii) | jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja |
| --- | --- |

iii)

jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja

| iv) | joissa syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä. |
| --- | --- |

iv)

joissa syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä.

| b) | Hedelmistä tislattujen väkevien alkoholijuomien metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
  Seuraavien hedelmistä tislattujen väkevien alkoholijuomien metanolipitoisuus on kuitenkin enintään:






  i) | 1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia silloin kun se saadaan seuraavista hedelmistä:






  — | luumu (Prunus domestica L.) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Hedelmistä tislattujen väkevien alkoholijuomien metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

Seuraavien hedelmistä tislattujen väkevien alkoholijuomien metanolipitoisuus on kuitenkin enintään:

i)

1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia silloin kun se saadaan seuraavista hedelmistä:

—

luumu (Prunus domestica L.)

| — | mirabelle-luumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.) |
| --- | --- |

—

mirabelle-luumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.)

| — | väskynä (Prunus domestica L.) |
| --- | --- |

—

väskynä (Prunus domestica L.)

| — | omena (Malus domestica Borkh.) |
| --- | --- |

—

omena (Malus domestica Borkh.)

| — | päärynä (Pyrus communis L.), lukuun ottamatta Williams-päärynöitä (Pyrus communis L. cv ”Williams”) |
| --- | --- |

—

päärynä (Pyrus communis L.), lukuun ottamatta Williams-päärynöitä (Pyrus communis L. cv ”Williams”)

| — | vadelma (Rubus idaeus L.) |
| --- | --- |

—

vadelma (Rubus idaeus L.)

| — | karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.) |
| --- | --- |

—

karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.)

| — | aprikoosi (Prunus armeniaca L.) |
| --- | --- |

—

aprikoosi (Prunus armeniaca L.)

| — | persikka (Prunus persica (L.) Batsch); |
| --- | --- |

—

persikka (Prunus persica (L.) Batsch);

| ii) | 1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia silloin kun se saadaan seuraavista hedelmistä tai marjoista:






  — | Williams-lajikkeen päärynä (Pyrus communis L. cv ”Williams”) |
| --- | --- | --- |

ii)

1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia silloin kun se saadaan seuraavista hedelmistä tai marjoista:

—

Williams-lajikkeen päärynä (Pyrus communis L. cv ”Williams”)

| — | punaherukka (Ribes rubrum L.) |
| --- | --- |

—

punaherukka (Ribes rubrum L.)

| — | mustaherukka (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

mustaherukka (Ribes nigrum L.)

| — | pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.) |
| --- | --- |

—

pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.)

| — | seljanmarja (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

seljanmarja (Sambucus nigra L.)

| — | kvitteni (Cydonia oblonga Mill.) |
| --- | --- |

—

kvitteni (Cydonia oblonga Mill.)

| — | katajanmarja (Juniperus communis L. ja/tai Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

—

katajanmarja (Juniperus communis L. ja/tai Juniperus oxicedrus L.).

| c) | Hedelmistä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

c)

Hedelmistä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| d) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

d)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| e) | Hedelmistä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

e)

Hedelmistä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| f) | Hedelmistä tislatun väkevän alkoholijuoman myyntinimityksen on oltava ”tislattu väkevä alkoholijuoma”, jota edeltää hedelmän, marjan tai vihanneksen nimi, kuten kirsikka (tai kirsch), luumu (tai slivovitz), mirabelleluumu, persikka, omena, päärynä, aprikoosi, viikuna, sitrushedelmä tai rypäle tai muu hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma.
  Juomasta voidaan myös käyttää nimitystä wasser yhdessä hedelmän nimen kanssa.
  Hedelmän nimi voi korvata nimityksen ”tislattu väkevä alkoholijuoma”, jota edeltää kyseisen hedelmän nimi, ainoastaan kun kyseessä ovat seuraavat hedelmät tai marjat:






  — | mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.) |
| --- | --- | --- |

f)

Hedelmistä tislatun väkevän alkoholijuoman myyntinimityksen on oltava ”tislattu väkevä alkoholijuoma”, jota edeltää hedelmän, marjan tai vihanneksen nimi, kuten kirsikka (tai kirsch), luumu (tai slivovitz), mirabelleluumu, persikka, omena, päärynä, aprikoosi, viikuna, sitrushedelmä tai rypäle tai muu hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma.

Juomasta voidaan myös käyttää nimitystä wasser yhdessä hedelmän nimen kanssa.

Hedelmän nimi voi korvata nimityksen ”tislattu väkevä alkoholijuoma”, jota edeltää kyseisen hedelmän nimi, ainoastaan kun kyseessä ovat seuraavat hedelmät tai marjat:

—

mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.)

| — | luumu (Prunus domestica L.) |
| --- | --- |

—

luumu (Prunus domestica L.)

| — | väskynä (Prunus domestica L.) |
| --- | --- |

—

väskynä (Prunus domestica L.)

| — | lännen mansikkapuun hedelmä (Arbutus unedo L.) |
| --- | --- |

—

lännen mansikkapuun hedelmä (Arbutus unedo L.)

| — | Golden Delicious -omena. |
| --- | --- |

—

Golden Delicious -omena.

Jos on olemassa vaara, että loppukuluttaja ei ymmärrä helposti jotakin kyseisistä myyntinimityksistä, merkintöihin on sisällytettävä sana ”tislattu väkevä alkoholijuoma” ja mahdollisesti sitä täydentävä selitys.

| g) | Ilmaisua ”Williams” saa käyttää ainoastaan kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä valmistetun tislatun väkevän alkoholijuoman myynnissä. |
| --- | --- |

g)

Ilmaisua ”Williams” saa käyttää ainoastaan kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä valmistetun tislatun väkevän alkoholijuoman myynnissä.

| h) | Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on tislattu yhdessä, tuote on myytävä nimityksellä ”hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma” tai tarvittaessa ”vihanneksista tislattu väkevä alkoholijuoma”. Tätä nimitystä voidaan täydentää kunkin hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä käytettyjen määrien mukaisessa, alenevassa järjestyksessä. |
| --- | --- |

h)

Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on tislattu yhdessä, tuote on myytävä nimityksellä ”hedelmistä tislattu väkevä alkoholijuoma” tai tarvittaessa ”vihanneksista tislattu väkevä alkoholijuoma”. Tätä nimitystä voidaan täydentää kunkin hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä käytettyjen määrien mukaisessa, alenevassa järjestyksessä.

10.   Omena- tai päärynäsiideristä tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Omena- tai päärynäsiideristä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on hedelmistä peräisin oleva aromi ja maku; |
| --- | --- | --- |

a)

Omena- tai päärynäsiideristä tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on hedelmistä peräisin oleva aromi ja maku;

| ii) | jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja |
| --- | --- |

ii)

jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; ja

| iii) | jonka metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. |
| --- | --- |

iii)

jonka metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Omena- tai päärynäsiideristä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Omena- tai päärynäsiideristä tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Omena- tai päärynäsiideristä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Omena- tai päärynäsiideristä tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Omena- tai päärynäsiideristä valmistettu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Omena- tai päärynäsiideristä valmistettu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

11.   Hunajasta tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Hunajasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan yksinomaan käyttämällä tai tislaamalla hunajaliuosta; |
| --- | --- | --- |

a)

Hunajasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan yksinomaan käyttämällä tai tislaamalla hunajaliuosta;

| ii) | joka tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat käytetystä raaka-aineesta peräisin olevia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

ii)

joka tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat käytetystä raaka-aineesta peräisin olevia ominaisuuksia.

| b) | Hunajasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hunajasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hunajasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hunajasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hunajasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Hunajasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Hunajasta tislattua väkevää alkoholijuomaa voi makeuttaa ainoastaan hunajalla. |
| --- | --- |

f)

Hunajasta tislattua väkevää alkoholijuomaa voi makeuttaa ainoastaan hunajalla.

12.   Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

a)

Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia.

| b) | Hefebrandin tai sakasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hefebrandin tai sakasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Hefebrandia tai sakasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Hefebrandia tai sakasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

| f) | Myyntinimitystä Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma on täydennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä. |
| --- | --- |

f)

Myyntinimitystä Hefebrand tai sakasta tislattu väkevä alkoholijuoma on täydennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä.

13.   Bierbrand tai eau de vie de bière

| a) | Bierbrand tai eau de vie de bière on väkevä alkoholijuoma, joka saadaan yksinomaan tislaamalla tavanomaisella paineella suoraan tuoreesta oluesta, jonka alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia, siten, että saadun tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat oluesta johtuvia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

a)

Bierbrand tai eau de vie de bière on väkevä alkoholijuoma, joka saadaan yksinomaan tislaamalla tavanomaisella paineella suoraan tuoreesta oluesta, jonka alkoholipitoisuus on alle 86 tilavuusprosenttia, siten, että saadun tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat oluesta johtuvia ominaisuuksia.

| b) | Bierbrandin tai eau de vie de bièren alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Bierbrandin tai eau de vie de bièren alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Bierbrandia tai eau de vie de bièrea ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Bierbrandia tai eau de vie de bièrea ei saa maustaa.

| e) | Bierbrand tai eau de vie de bière saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Bierbrand tai eau de vie de bière saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

14.   Topinambur tai maa-artisokasta tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Topinambur tai maa-artisokasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan maa-artisokasta (Helianthus tuberosus L.) ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

a)

Topinambur tai maa-artisokasta tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan maa-artisokasta (Helianthus tuberosus L.) ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia.

| b) | Topinamburin tai maa-artisokasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Topinamburin tai maa-artisokasta tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana. |
| --- | --- |

c)

Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 5 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

| d) | Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa. |
| --- | --- |

d)

Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua väkevää alkoholijuomaa ei saa maustaa.

| e) | Topinambur tai maa-artisokasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä. |
| --- | --- |

e)

Topinambur tai maa-artisokasta tislattu väkevä alkoholijuoma saa sisältää värin mukauttamiseksi vain lisättyä sokerikulööriä.

15.   Vodka

| a) | Vodka on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko






  i) | perunasta ja/tai viljasta, tai |
| --- | --- | --- |

a)

Vodka on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko

i)

perunasta ja/tai viljasta, tai

| ii) | muista maatalouden raaka-aineista, |
| --- | --- |

ii)

muista maatalouden raaka-aineista,

ja joka tislataan ja/tai puhdastislataan niin, että käytetyistä raaka-aineista peräisin olevia aistinvaraisia ominaisuuksia ja käymisessä syntyviä sivutuotteita vähennetään valikoivasti.

Tämän jälkeen tuote voidaan tislata uudelleen ja/tai käsitellä tarvittavilla sallituilla apuaineilla mukaan lukien aktiivihiilikäsittely aistinvaraisten erityisominaisuuksien saavuttamiseksi.

Maatalousperäisen etyylialkoholin jäämäpitoisuuksien on oltava liitteessä I vahvistettujen enimmäismäärien mukaiset; metanolin pitoisuus saa kuitenkin olla enintään 10 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

| b) | Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan käytetyistä raaka-aineista valmistetussa tisleessä olevia luonnon aromiaineita. Lisäksi tuotteelle voi antaa erityisiä aistinvaraisia ominaisuuksia, jotka ovat muita kuin hallitseva maku. |
| --- | --- |

c)

Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan käytetyistä raaka-aineista valmistetussa tisleessä olevia luonnon aromiaineita. Lisäksi tuotteelle voi antaa erityisiä aistinvaraisia ominaisuuksia, jotka ovat muita kuin hallitseva maku.

| d) | Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan a kohdan i alakohdassa luetelluista raaka-aineista, on oltava ilmaisu ”valmistettu ...sta/stä” täydennettynä etyylialkoholin valmistamisessa käytetyn raaka-aineen nimellä tai käytettyjen raaka-aineiden nimillä. Merkintöjen on oltava direktiivin 2000/13/EY 13 artiklan 2 kohdan mukaiset. |
| --- | --- |

d)

Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan a kohdan i alakohdassa luetelluista raaka-aineista, on oltava ilmaisu ”valmistettu ...sta/stä” täydennettynä etyylialkoholin valmistamisessa käytetyn raaka-aineen nimellä tai käytettyjen raaka-aineiden nimillä. Merkintöjen on oltava direktiivin 2000/13/EY 13 artiklan 2 kohdan mukaiset.

16.   Tislattu väkevä alkoholijuoma, (jota edeltää hedelmän nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla

| a) | Tislattu väkevä alkoholijuoma, (jota edeltää hedelmän nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan käyttämällä jäljempänä ii alakohdassa lueteltuja, osittain käyneitä tai käymättömiä hedelmiä tai marjoja, joihin voidaan lisätä enintään 20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia tai tislattua alkoholia ja/tai samasta hedelmästä peräisin olevaa tislettä 100:aa käynyttä hedelmä- tai marjakiloa kohden, ja käyttämisen jälkeen tislaamalla alle 86-tilavuusprosenttiseksi; |
| --- | --- | --- |

a)

Tislattu väkevä alkoholijuoma, (jota edeltää hedelmän nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan käyttämällä jäljempänä ii alakohdassa lueteltuja, osittain käyneitä tai käymättömiä hedelmiä tai marjoja, joihin voidaan lisätä enintään 20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia tai tislattua alkoholia ja/tai samasta hedelmästä peräisin olevaa tislettä 100:aa käynyttä hedelmä- tai marjakiloa kohden, ja käyttämisen jälkeen tislaamalla alle 86-tilavuusprosenttiseksi;

| ii) | joka valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista:






  — | karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.) |
| --- | --- | --- |

ii)

joka valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista:

—

karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.)

| — | mansikka (Fragaria spp.) |
| --- | --- |

—

mansikka (Fragaria spp.)

| — | mustikka (Vaccinium myrtillus L.) |
| --- | --- |

—

mustikka (Vaccinium myrtillus L.)

| — | vadelma (Rubus idaeus L.) |
| --- | --- |

—

vadelma (Rubus idaeus L.)

| — | punaherukka (Ribes Rudrum L.) |
| --- | --- |

—

punaherukka (Ribes Rudrum L.)

| — | oratuomenmarja (Prunus spinosa L.) |
| --- | --- |

—

oratuomenmarja (Prunus spinosa L.)

| — | pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.) |
| --- | --- |

—

pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.)

| — | tuomipihlajanmarja (Sorbus domestica L.) |
| --- | --- |

—

tuomipihlajanmarja (Sorbus domestica L.)

| — | orjanlaakerinmarja (Ilex cassine L.) |
| --- | --- |

—

orjanlaakerinmarja (Ilex cassine L.)

| — | pihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz) |
| --- | --- |

—

pihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz)

| — | seljanmarja (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

seljanmarja (Sambucus nigra L.)

| — | koiranruusunmarja (Rosa canina L.) |
| --- | --- |

—

koiranruusunmarja (Rosa canina L.)

| — | mustaherukka (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

mustaherukka (Ribes nigrum L.)

| — | banaani (Musa spp.) |
| --- | --- |

—

banaani (Musa spp.)

| — | passionhedelmä (Passiflora edulis Sims) |
| --- | --- |

—

passionhedelmä (Passiflora edulis Sims)

| — | otaheiteomena (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson) |
| --- | --- |

—

otaheiteomena (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson)

| — | mombinluumu (Spondias mombin L.). |
| --- | --- |

—

mombinluumu (Spondias mombin L.).

| b) | Tislatun väkevän alkoholijuoman, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Tislatun väkevän alkoholijuoman, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Tislattua väkevää alkoholijuomaa, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Tislattua väkevää alkoholijuomaa, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, ei saa maustaa.

| d) | Tislatun väkevän alkoholijuoman, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisun ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on oltava samanlaista, -kokoista ja -väristä kirjasinlajia sekä samassa kentässä kuin ilmaisun ”tislattu alkoholijuoma (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi)”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. |
| --- | --- |

d)

Tislatun väkevän alkoholijuoman, (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi) ja joka on valmistettu maseroimalla ja tislaamalla, kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisun ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on oltava samanlaista, -kokoista ja -väristä kirjasinlajia sekä samassa kentässä kuin ilmaisun ”tislattu alkoholijuoma (jota edeltää hedelmän tai marjan nimi)”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä.

17.   Geist (hedelmän tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä)

| a) | Geist (hedelmän tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan käymättömistä hedelmistä ja marjoista, jotka luetellaan luokassa 16 olevassa a alakohdan ii alakohdassa, tai vihanneksista, pähkinöistä tai muista kasviaineksista, kuten yrteistä tai ruusun terälehdistä, maseroimalla ne maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja tislaamalla ne sen jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi. |
| --- | --- |

a)

Geist (hedelmän tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan käymättömistä hedelmistä ja marjoista, jotka luetellaan luokassa 16 olevassa a alakohdan ii alakohdassa, tai vihanneksista, pähkinöistä tai muista kasviaineksista, kuten yrteistä tai ruusun terälehdistä, maseroimalla ne maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja tislaamalla ne sen jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi.

| b) | Geistin (hedelmän tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Geistin (hedelmän tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Geistia (hedelmän nimen tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Geistia (hedelmän nimen tai käytetyn raaka-aineen nimen yhteydessä) ei saa maustaa.

18.   Gentian

| a) | Gentian on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käymisteitse ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia. |
| --- | --- |

a)

Gentian on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käymisteitse ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia.

| b) | Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Gentiania ei saa maustaa. |
| --- | --- |

c)

Gentiania ei saa maustaa.

19.   Katajanmarjoilla maustettu tislattu väkevä alkoholijuoma

| a) | Katajanmarjoilla maustettu tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia ja/tai viljasta tislattua alkoholijuomaa ja/tai viljatislettä katajanmarjoilla (Juniperus communis L. ja/tai Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

a)

Katajanmarjoilla maustettu tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia ja/tai viljasta tislattua alkoholijuomaa ja/tai viljatislettä katajanmarjoilla (Juniperus communis L. ja/tai Juniperus oxicedrus L.).

| b) | Katajanmarjoilla maustetun tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Katajanmarjoilla maustetun tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja/tai mainitun alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita ja/tai aromia antavia kasveja tai aromia antavien kasvien osia voidaan käyttää lisäksi, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, vaikka ne toisinaan olisivat heikkojakin. |
| --- | --- |

c)

Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja/tai mainitun alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita ja/tai aromia antavia kasveja tai aromia antavien kasvien osia voidaan käyttää lisäksi, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, vaikka ne toisinaan olisivat heikkojakin.

| d) | Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla väkevällä alkoholijuomalla voi olla myyntinimitykset Wacholder tai genebra. |
| --- | --- |

d)

Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla väkevällä alkoholijuomalla voi olla myyntinimitykset Wacholder tai genebra.

20.   Gin

| a) | Gin on katajanmarjoilla maustettu väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla aistinvaraisesti sopivaa maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.). |
| --- | --- |

a)

Gin on katajanmarjoilla maustettu väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla aistinvaraisesti sopivaa maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.).

| b) | Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita sekä mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita siten, että katajan maku on hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita sekä mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita siten, että katajan maku on hallitseva.

21.   Tislattu gin

| a) | Tislattu gin on






  i) | katajanmarjoilla maustettu väkevä alkoholijuoma, jossa katajan maku on hallitseva ja joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla uudelleen aistinvaraisesti sopivaa, laadultaan tarkoituksenmukaista maatalousperäistä ja alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttista etyylialkoholia perinteisesti ginin valmistukseen käytetyssä tislauslaitteistossa katajanmarjojen (Juniperus communis L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa; tai |
| --- | --- | --- |

a)

Tislattu gin on

i)

katajanmarjoilla maustettu väkevä alkoholijuoma, jossa katajan maku on hallitseva ja joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla uudelleen aistinvaraisesti sopivaa, laadultaan tarkoituksenmukaista maatalousperäistä ja alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttista etyylialkoholia perinteisesti ginin valmistukseen käytetyssä tislauslaitteistossa katajanmarjojen (Juniperus communis L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa; tai

| ii) | tuote, joka saadaan sekoittamalla keskenään tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia. Tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai aromivalmisteita. |
| --- | --- |

ii)

tuote, joka saadaan sekoittamalla keskenään tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia. Tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai aromivalmisteita.

| b) | Tislatun ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Tislatun ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Gin, joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä esansseja tai mausteita maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei ole tislattua giniä. |
| --- | --- |

c)

Gin, joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä esansseja tai mausteita maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei ole tislattua giniä.

22.   London gin

| a) | London gin on tislatun ginin tyyppi,






  i) | joka saadaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja jonka maku saadaan yksinomaan tislaamalla etyylialkoholia uudelleen perinteisessä tislauslaitteistossa kaikkien käytettyjen luontaisten kasvien kanssa; |
| --- | --- | --- |

a)

London gin on tislatun ginin tyyppi,

i)

joka saadaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja jonka maku saadaan yksinomaan tislaamalla etyylialkoholia uudelleen perinteisessä tislauslaitteistossa kaikkien käytettyjen luontaisten kasvien kanssa;

| ii) | josta saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

ii)

josta saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuusprosenttia;

| iii) | jos siihen lisätään maatalousperäistä etyylialkoholia, sillä on oltava liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellut ominaisuudet, kuitenkin niin, että sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia; |
| --- | --- |

iii)

jos siihen lisätään maatalousperäistä etyylialkoholia, sillä on oltava liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellut ominaisuudet, kuitenkin niin, että sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

| iv) | johon ei ole lisätty makeutusaineita, joiden sokeripitoisuus ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden, eikä väriainetta; |
| --- | --- |

iv)

johon ei ole lisätty makeutusaineita, joiden sokeripitoisuus ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden, eikä väriainetta;

| v) | joka ei sisällä veden lisäksi mitään muita lisättyjä ainesosia. |
| --- | --- |

v)

joka ei sisällä veden lisäksi mitään muita lisättyjä ainesosia.

| b) | London ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

London ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Ilmaisua ”London gin” voidaan täydentää ilmaisulla ”dry”. |
| --- | --- |

c)

Ilmaisua ”London gin” voidaan täydentää ilmaisulla ”dry”.

23.   Kuminalla maustetut tislatut väkevät alkoholijuomat

| a) | Kuminalla maustettu tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carvi L.). |
| --- | --- |

a)

Kuminalla maustettu tislattu väkevä alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carvi L.).

| b) | Kuminalla maustetun tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Kuminalla maustetun tislatun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja/tai mainitun alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan lisäksi käyttää, mutta kuminan maun on oltava hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja/tai mainitun alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan lisäksi käyttää, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.

24.   Akvavit tai aquavit

| a) | Akvavit tai aquavit on kuminalla ja/tai tillin siemenillä maustettu väkevä alkoholijuoma, joka on maustettu kasveista tai mausteista valmistetuilla aromitisleillä. |
| --- | --- |

a)

Akvavit tai aquavit on kuminalla ja/tai tillin siemenillä maustettu väkevä alkoholijuoma, joka on maustettu kasveista tai mausteista valmistetuilla aromitisleillä.

| b) | Akvavitin tai aquavitin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Akvavitin tai aquavitin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan käyttää lisäksi, mutta aromin on näissä juomissa oltava pääosin peräisin tisleestä, joka on valmistettu kuminan (Carum carvi L.) ja/tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä. |
| --- | --- |

c)

Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan käyttää lisäksi, mutta aromin on näissä juomissa oltava pääosin peräisin tisleestä, joka on valmistettu kuminan (Carum carvi L.) ja/tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä.

| d) | Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa. |
| --- | --- |

d)

Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa.

25.   Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma

| a) | Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.), aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla taikka jonkin muun kasvin sellaisella luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista. Valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:






  i) | maserointi ja/tai tislaus; |
| --- | --- | --- |

a)

Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on väkevä alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.), aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla taikka jonkin muun kasvin sellaisella luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista. Valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:

i)

maserointi ja/tai tislaus;

| ii) | alkoholin uudelleen tislaus edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden osien kanssa; |
| --- | --- |

ii)

alkoholin uudelleen tislaus edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden osien kanssa;

| iii) | aniksentuoksuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisääminen. |
| --- | --- |

iii)

aniksentuoksuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisääminen.

| b) | Aniksella maustetun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Aniksella maustetun väkevän alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Aniksella maustetun väkevän alkoholijuoman valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Aniksella maustetun väkevän alkoholijuoman valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

| d) | Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana. |
| --- | --- |

d)

Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.

26.   Pastis

| a) | Pastis on aniksella maustettu väkevä alkoholijuoma, joka sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita, sekä glysyrritsiinihappoa, kumpaakin vähintään 0,05 ja enintään 0,5 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Pastis on aniksella maustettu väkevä alkoholijuoma, joka sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita, sekä glysyrritsiinihappoa, kumpaakin vähintään 0,05 ja enintään 0,5 grammaa litrassa.

| b) | Pastiksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Pastiksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

| c) | Pastiksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Pastiksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

| d) | Pastis sisältää sokeria alle 100 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

d)

Pastis sisältää sokeria alle 100 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa.

27.   Pastis de Marseille

| a) | Pastis de Marseille on pastis, joka sisältää anetolia 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Pastis de Marseille on pastis, joka sisältää anetolia 2 grammaa litrassa.

| b) | Pastis de Marseillen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Pastis de Marseillen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tilavuusprosenttia.

| c) | Pastis de Marseillen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Pastis de Marseillen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

28.   Anis

| a) | Anis on aniksella maustettu väkevä alkoholijuoma, jolle ominainen aromi on peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum L.) ja/tai tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.) ja/tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.). |
| --- | --- |

a)

Anis on aniksella maustettu väkevä alkoholijuoma, jolle ominainen aromi on peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum L.) ja/tai tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.) ja/tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.).

| b) | Aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Aniksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Aniksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

29.   Tislattu anis

| a) | Tislattu anis on anis, joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maantieteellisten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromisten siemenien, kasvien ja hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 % tislatun aniksen sisältämästä alkoholista. |
| --- | --- |

a)

Tislattu anis on anis, joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maantieteellisten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromisten siemenien, kasvien ja hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 % tislatun aniksen sisältämästä alkoholista.

| b) | Tislatun aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Tislatun aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

| c) | Tislatun aniksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Tislatun aniksen valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

30.   Katkero eli bitter

| a) | Katkero eli bitter on voimakkaasti karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määritellyillä luontaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun kohdan ii alakohdassa määritellyillä luontaisenkaltaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyillä aromivalmisteilla. |
| --- | --- |

a)

Katkero eli bitter on voimakkaasti karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määritellyillä luontaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun kohdan ii alakohdassa määritellyillä luontaisenkaltaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyillä aromivalmisteilla.

| b) | Katkeron eli bitterin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Katkeron eli bitterin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Katkeroa eli bitteriä saa myydä myös nimityksellä ”amer” tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä. |
| --- | --- |

c)

Katkeroa eli bitteriä saa myydä myös nimityksellä ”amer” tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä.

31.   Maustettu vodka

| a) | Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva maku kuin raaka-aineista peräisin oleva. |
| --- | --- |

a)

Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva maku kuin raaka-aineista peräisin oleva.

| b) | Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

| c) | Maustettu vodka voidaan makeuttaa, yhdistää (blend), maustaa, kypsyttää tai värjätä. |
| --- | --- |

c)

Maustettu vodka voidaan makeuttaa, yhdistää (blend), maustaa, kypsyttää tai värjätä.

| d) | Maustettua vodkaa saa myös myydä jonkin hallitsevan maun nimellä, johon yhdistyy ilmaisu ”vodka”. |
| --- | --- |

d)

Maustettua vodkaa saa myös myydä jonkin hallitsevan maun nimellä, johon yhdistyy ilmaisu ”vodka”.

32.   Likööri

| a) | Likööri on väkevä alkoholijuoma,






  i) | jonka vähimmäissokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on






  — | 70 grammaa litrassa kirsikkaliköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista valmistettua etyylialkoholia, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Likööri on väkevä alkoholijuoma,

i)

jonka vähimmäissokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on

—

70 grammaa litrassa kirsikkaliköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista valmistettua etyylialkoholia,

| — | 80 grammaa litrassa gentian- tai vastaavien liköörien osalta, jotka on valmistettu käyttämällä aromisena aineena gentiania tai vastaavia kasveja, |
| --- | --- |

—

80 grammaa litrassa gentian- tai vastaavien liköörien osalta, jotka on valmistettu käyttämällä aromisena aineena gentiania tai vastaavia kasveja,

| — | 100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa; |
| --- | --- |

—

100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa;

| ii) | joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta tai edellä tarkoitettujen sekoituksista maustamalla, makeuttamalla ja lisäämällä maataloustuotteita tai elintarvikkeita, kuten kermaa, maitoa tai muita maitotuotteita, hedelmiä, viiniä tai maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1601/91 (1) määriteltyä maustettua viiniä. |
| --- | --- |

ii)

joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta tai edellä tarkoitettujen sekoituksista maustamalla, makeuttamalla ja lisäämällä maataloustuotteita tai elintarvikkeita, kuten kermaa, maitoa tai muita maitotuotteita, hedelmiä, viiniä tai maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1601/91 (1) määriteltyä maustettua viiniä.

| b) | Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Liköörin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita sekä kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.
  Mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisten aromiaineita ja -valmisteita ei kuitenkaan saa käyttää seuraavien liköörien valmistuksessa:






  i) | Hedelmäliköörit:






  — | mustaherukka |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Liköörin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita sekä kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

Mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisten aromiaineita ja -valmisteita ei kuitenkaan saa käyttää seuraavien liköörien valmistuksessa:

i)

Hedelmäliköörit:

—

mustaherukka

| — | kirsikka |
| --- | --- |

—

kirsikka

| — | vadelma |
| --- | --- |

—

vadelma

| — | silkkiäismarja |
| --- | --- |

—

silkkiäismarja

| — | mustikka |
| --- | --- |

—

mustikka

| — | sitrushedelmät |
| --- | --- |

—

sitrushedelmät

| — | suomuurain |
| --- | --- |

—

suomuurain

| — | mesimarja |
| --- | --- |

—

mesimarja

| — | karpalo |
| --- | --- |

—

karpalo

| — | puolukka |
| --- | --- |

—

puolukka

| — | tyrnimarja |
| --- | --- |

—

tyrnimarja

| — | ananas; |
| --- | --- |

—

ananas;

| ii) | kasviliköörit:






  — | minttu |
| --- | --- | --- |

ii)

kasviliköörit:

—

minttu

| — | gentian |
| --- | --- |

—

gentian

| — | anis |
| --- | --- |

—

anis

| — | génépi |
| --- | --- |

—

génépi

| — | masmalo. |
| --- | --- |

—

masmalo.

| d) | Seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja saa käyttää yhteisössä tuotettujen liköörien esittelyssä, jos maatalousperäistä etyylialkoholia käytetään vakiintuneiden valmistusmenetelmien vuoksi:






  — | prunebrandy, |
| --- | --- | --- |

d)

Seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja saa käyttää yhteisössä tuotettujen liköörien esittelyssä, jos maatalousperäistä etyylialkoholia käytetään vakiintuneiden valmistusmenetelmien vuoksi:

—

prunebrandy,

| — | orangebrandy, |
| --- | --- |

—

orangebrandy,

| — | apricotbrandy, |
| --- | --- |

—

apricotbrandy,

| — | cherrybrandy, |
| --- | --- |

—

cherrybrandy,

| — | solbärrom, kutsutaan myös nimellä mustaherukkarommi. |
| --- | --- |

—

solbärrom, kutsutaan myös nimellä mustaherukkarommi.

Kyseisten liköörien pakkausmerkinnöissä ja esittelyssä yhdistetyn ilmaisun on esiinnyttävä pakkausmerkinnässä samalla rivillä samanlaisin kirjaimin samaa kirjasinlajia ja väriä käyttäen, ja sanan ”likööri” on oltava yhdistetyn ilmaisun välittömässä läheisyydessä vähintään yhtä suurin kirjaimin. Jos alkoholi ei ole peräisin ilmoitetusta väkevästä alkoholijuomasta, sen alkuperä on merkittävä pakkausmerkintöihin samaan kenttään yhdistetyn ilmaisun ja ilmaisun ”likööri” kanssa joko ilmoittamalla maatalousperäisen alkoholin tyyppi tai ilmaisu ”maatalousperäistä alkoholia”, jota edeltää aina ilmaisu ”...sta/stä valmistettu” tai ”... käymisteitse valmistettu”.

33.   Crème de (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi)

| a) | Tislatut alkoholijuomat, jotka tunnetaan nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi) lukuun ottamatta maitotuotteita ovat liköörejä, joiden sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Tislatut alkoholijuomat, jotka tunnetaan nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi) lukuun ottamatta maitotuotteita ovat liköörejä, joiden sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.

| b) | Nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi) tunnetun liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi) tunnetun liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

34.   Crème de cassis

| a) | Crème de cassis on mustaherukkalikööri, joka sisältää vähintään 400 grammaa sokeria litrassa inverttisokerina ilmaistuna. |
| --- | --- |

a)

Crème de cassis on mustaherukkalikööri, joka sisältää vähintään 400 grammaa sokeria litrassa inverttisokerina ilmaistuna.

| b) | Crème de cassisin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Crème de cassisin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Crème de cassisiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Crème de cassisiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

35.   Guignolet

| a) | Guignolet on likööri, joka valmistetaan maseroimalla kirsikoita maatalousperäisessä etyylialkoholissa. |
| --- | --- |

a)

Guignolet on likööri, joka valmistetaan maseroimalla kirsikoita maatalousperäisessä etyylialkoholissa.

| b) | Guignole
  t'n alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Guignole
  t'n alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Guignole
  t'hen sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Guignole
  t'hen sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

36.   Punch au rhum

| a) | Punch au rhum on likööri, jonka alkoholipitoisuus on aikaansaatu yksinomaan rommilla. |
| --- | --- |

a)

Punch au rhum on likööri, jonka alkoholipitoisuus on aikaansaatu yksinomaan rommilla.

| b) | Punch au rhumin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Punch au rhumin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Punch au rhumiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Punch au rhumiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

37.   Sloe gin

| a) | Sloe gin on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ginissä ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua. |
| --- | --- |

a)

Sloe gin on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ginissä ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua.

| b) | Sloe ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Sloe ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia.

| c) | Sloe ginin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Sloe ginin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

38.   Sambuca

| a) | Sambuca on väritön aniksella maustettu likööri,






  i) | joka sisältää aniksen (Pimpinella anisum L.) ja/tai tähtianiksen (Illicium verum L.) tai muun aromaattisen yrtin tisleitä; |
| --- | --- | --- |

a)

Sambuca on väritön aniksella maustettu likööri,

i)

joka sisältää aniksen (Pimpinella anisum L.) ja/tai tähtianiksen (Illicium verum L.) tai muun aromaattisen yrtin tisleitä;

| ii) | jonka sokeripitoisuus vastaa vähintään 350:tä grammaa inverttisokeria litrassa; |
| --- | --- |

ii)

jonka sokeripitoisuus vastaa vähintään 350:tä grammaa inverttisokeria litrassa;

| iii) | jonka luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

iii)

jonka luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa.

| b) | Sambucan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Sambucan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

| c) | Sambucaan sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Sambucaan sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

39.   Maraschino, Marrasquino tai Maraskino

| a) | Maraschino, Marrasquino tai Maraskino on väritön likööri, jonka aromi saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai imeläkirsikkaa tai kirsikan osia maatalousperäisessä alkoholissa maseroimalla valmistetun tuotteen tisleellä ja jonka sokeripitoisuus on vähintään 250 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. |
| --- | --- |

a)

Maraschino, Marrasquino tai Maraskino on väritön likööri, jonka aromi saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai imeläkirsikkaa tai kirsikan osia maatalousperäisessä alkoholissa maseroimalla valmistetun tuotteen tisleellä ja jonka sokeripitoisuus on vähintään 250 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna.

| b) | Maraschinon, Marrasquinon tai Maraskinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 24 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Maraschinon, Marrasquinon tai Maraskinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 24 tilavuusprosenttia.

| c) | Maraschinoon, Marrasquinoon tai Maraskinoon sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Maraschinoon, Marrasquinoon tai Maraskinoon sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

40.   Nocino

| a) | Nocino on likööri, jonka aromi saadaan pääasiassa aikaan maseroimalla ja/tai tislaamalla kokonaisia vihreitä saksanpähkinöitä (Juglans regia L.) ja jonka sokeripitoisuus on vähintään 100 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. |
| --- | --- |

a)

Nocino on likööri, jonka aromi saadaan pääasiassa aikaan maseroimalla ja/tai tislaamalla kokonaisia vihreitä saksanpähkinöitä (Juglans regia L.) ja jonka sokeripitoisuus on vähintään 100 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna.

| b) | Nocinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Nocinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Nocinoon sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita. |
| --- | --- |

c)

Nocinoon sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä luontaisia ja luontaisenkaltaisia aromiaineita.

| d) | Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”. |
| --- | --- |

d)

Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaus ”likööri”.

41.   Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat

| a) | Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat on väkevä alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä ja/tai tislatusta alkoholista ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. Puhtaan munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat on väkevä alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä ja/tai tislatusta alkoholista ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. Puhtaan munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa.

| b) | Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään, munaliköörin, advocaatin, avocatin tai advokatin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään, munaliköörin, advocaatin, avocatin tai advokatin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia.

| c) | Munaliköörin, advocaatin, avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita tai mainitun kohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Munaliköörin, advocaatin, avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita tai mainitun kohdan ii alakohdassa määriteltyjä luontaisenkaltaisia aromiaineita ja mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

42.   Munaa sisältävä likööri

| a) | Munaa sisältävä likööri on tislattu alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä ja/tai tislatusta alkoholista ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

a)

Munaa sisältävä likööri on tislattu alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä ja/tai tislatusta alkoholista ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa inverttisokerina ilmaistuna. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.

| b) | Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

43.   Mistrà

| a) | Mistrà on väritön väkevä alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella tai luontaisella anetolilla,






  i) | jonka luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma ja enintään 2 grammaa litrassa; |
| --- | --- | --- |

a)

Mistrà on väritön väkevä alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella tai luontaisella anetolilla,

i)

jonka luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma ja enintään 2 grammaa litrassa;

| ii) | joka voi sisältää myös aromisten yrttien tislettä; |
| --- | --- |

ii)

joka voi sisältää myös aromisten yrttien tislettä;

| iii) | joka ei sisällä lisättyä sokeria. |
| --- | --- |

iii)

joka ei sisällä lisättyä sokeria.

| b) | Mistràn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- |

b)

Mistràn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 tilavuusprosenttia;

| c) | Mistràn valmistuksessa voidaan käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa ja 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja -valmisteita. |
| --- | --- |

c)

Mistràn valmistuksessa voidaan käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa ja 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja -valmisteita.

44.   Väkevä glögi tai spritglögg

| a) | Väkevä glögi tai spritglögg on tislattu alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia luontaisella tai luontaisenkaltaisella neilikka- ja/tai kaneliaromilla käyttämällä jotakin seuraavista menetelmistä: maseroimalla ja/tai tislaamalla, alkoholia uudelleen tislaamalla yhdessä edellä mainittujen kasvien kanssa, lisäämällä luontaista tai luontaisenkaltaista neilikka- tai kaneliaromia taikka yhdistämällä näitä menetelmiä. |
| --- | --- |

a)

Väkevä glögi tai spritglögg on tislattu alkoholijuoma, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia luontaisella tai luontaisenkaltaisella neilikka- ja/tai kaneliaromilla käyttämällä jotakin seuraavista menetelmistä: maseroimalla ja/tai tislaamalla, alkoholia uudelleen tislaamalla yhdessä edellä mainittujen kasvien kanssa, lisäämällä luontaista tai luontaisenkaltaista neilikka- tai kaneliaromia taikka yhdistämällä näitä menetelmiä.

| b) | Väkevän glögin tai spritglöggin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Väkevän glögin tai spritglöggin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

| c) | Myös muita luontaisia tai luontaisenkaltaisia, makua ja aromia antavia kasviuutteita voidaan käyttää direktiivin 88/388/ETY mukaisesti, mutta edellä mainittujen mausteiden maun on oltava hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Myös muita luontaisia tai luontaisenkaltaisia, makua ja aromia antavia kasviuutteita voidaan käyttää direktiivin 88/388/ETY mukaisesti, mutta edellä mainittujen mausteiden maun on oltava hallitseva.

| d) | Viinin tai viinituotteiden pitoisuus ei saa olla yli 50 prosenttia lopputuotteesta. |
| --- | --- |

d)

Viinin tai viinituotteiden pitoisuus ei saa olla yli 50 prosenttia lopputuotteesta.

45.   Berenburg tai Beerenburg

| a) | Berenburg tai Beerenburg on väkevä alkoholijuoma,






  i) | joka valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia; |
| --- | --- | --- |

a)

Berenburg tai Beerenburg on väkevä alkoholijuoma,

i)

joka valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia;

| ii) | joka on valmistettu maseroimalla hedelmiä tai kasveja ja/tai näiden osia; |
| --- | --- |

ii)

joka on valmistettu maseroimalla hedelmiä tai kasveja ja/tai näiden osia;

| iii) | jolle ominainen aromi on peräisin gentianjuuren (Gentiana lutea L.), katajanmarjan (Juniperus communis L.) ja laakerinlehden (Laurus nobilis L.) tisleestä; |
| --- | --- |

iii)

jolle ominainen aromi on peräisin gentianjuuren (Gentiana lutea L.), katajanmarjan (Juniperus communis L.) ja laakerinlehden (Laurus nobilis L.) tisleestä;

| iv) | jonka väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan; |
| --- | --- |

iv)

jonka väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan;

| v) | jota voidaan makeuttaa sokerilla (enintään 20 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna). |
| --- | --- |

v)

jota voidaan makeuttaa sokerilla (enintään 20 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna).

| b) | Berenburgin tai Beerenburgin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Berenburgin tai Beerenburgin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

| c) | Berenburgin tai Beerenburgin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita. |
| --- | --- |

c)

Berenburgin tai Beerenburgin valmistuksessa saa käyttää vain direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita.

46.   Hunaja- tai hunajasimanektari

| a) | Hunaja- tai hunajasimanektari on alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen ja/tai maatalousperäisen etyylialkoholin sekoitusta, joka sisältää vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta. |
| --- | --- |

a)

Hunaja- tai hunajasimanektari on alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen ja/tai maatalousperäisen etyylialkoholin sekoitusta, joka sisältää vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta.

| b) | Hunaja- tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 22 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

b)

Hunaja- tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 22 tilavuusprosenttia.

| c) | Hunaja- tai hunajasimanektarin valmistuksessa voidaan käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita edellyttäen, että hunajan maku on hallitseva. |
| --- | --- |

c)

Hunaja- tai hunajasimanektarin valmistuksessa voidaan käyttää ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita edellyttäen, että hunajan maku on hallitseva.

| d) | Hunaja- tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoastaan hunajalla. |
| --- | --- |

d)

Hunaja- tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoastaan hunajalla.

Muut viinat

| 1. | Rum-Verschnittia tuotetaan Saksassa; se valmistetaan sekoittamalla rommia ja alkoholia siten, että vähintään 5 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin rommista. Rum-Verschnittin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Rum-Verschnittin kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisun ”Verschnitt” on oltava samanlaisella, -kokoisella ja -värisellä kirjasinlajilla sekä samalla rivillä kuin ilmaisun ”Rum”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. Jos tätä tuotetta myydään Saksan markkinoiden ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava merkinnöissä. |
| --- | --- |

1.

Rum-Verschnittia tuotetaan Saksassa; se valmistetaan sekoittamalla rommia ja alkoholia siten, että vähintään 5 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin rommista. Rum-Verschnittin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Rum-Verschnittin kuvauksessa, esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisun ”Verschnitt” on oltava samanlaisella, -kokoisella ja -värisellä kirjasinlajilla sekä samalla rivillä kuin ilmaisun ”Rum”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. Jos tätä tuotetta myydään Saksan markkinoiden ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava merkinnöissä.

| 2. | Slivovicea tuotetaan Tšekissä; se valmistetaan lisäämällä luumutisleeseen ennen lopullista tislausta enintään 30 tilavuusprosenttia maatalousperäistä etyylialkoholia. Tätä tuotetta on kuvattava ilmaisulla ”viina”, ja sen etupuolen etiketissä voidaan myös käyttää nimitystä slivovice samassa kentässä. Jos kyseistä tšekkiläistä slivovicea pidetään kaupan yhteisössä, sen alkoholikoostumus on ilmoitettava pakkausmerkinnöissä. Tällä säännöksellä ei rajoiteta nimityksen slivovice käyttämistä hedelmäviinoissa luokan 9 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Slivovicea tuotetaan Tšekissä; se valmistetaan lisäämällä luumutisleeseen ennen lopullista tislausta enintään 30 tilavuusprosenttia maatalousperäistä etyylialkoholia. Tätä tuotetta on kuvattava ilmaisulla ”viina”, ja sen etupuolen etiketissä voidaan myös käyttää nimitystä slivovice samassa kentässä. Jos kyseistä tšekkiläistä slivovicea pidetään kaupan yhteisössä, sen alkoholikoostumus on ilmoitettava pakkausmerkinnöissä. Tällä säännöksellä ei rajoiteta nimityksen slivovice käyttämistä hedelmäviinoissa luokan 9 mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 149, 14.6.1991, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2005 liittymisasiakirjalla.

---

LIITE III

MAANTIETEELLISET MERKINNÄT

| Tuoteluokka | Maantieteellinen merkintä | Alkuperämaa (täsmällinen maantieteellinen alkuperä esitetään teknisessä asiakirjassa) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Rommi |

Tuoteluokka

Maantieteellinen merkintä

Alkuperämaa (täsmällinen maantieteellinen alkuperä esitetään teknisessä asiakirjassa)

1.

Rommi

Rhum de la Martinique

Ranska

Rhum de la Guadeloupe

Ranska

Rhum de la Réunion

Ranska

Rhum de la Guyane

Ranska

Rhum de sucrerie de la Baie du Galion

Ranska

Rhum des Antilles françaises

Ranska

Rhum des départements français d'outre-mer

Ranska

Ron de Málaga

Espanja

Ron de Granada

Espanja

Rum da Madeira

Portugali

| 2. | Whisky/Whiskey |
| --- | --- |

2.

Scotch Whisky

Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlanti)

Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky
   (1)

Irlanti

Whisky español

Espanja

Whisky breton / Whisky de Bretagne

Ranska

Whisky alsacien / Whisky d'Alsace

Ranska

| 3. | Viljasta tislatut väkevät alkoholijuomat |
| --- | --- |

3.

Viljasta tislatut väkevät alkoholijuomat

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Korn/Kornbrand

Saksa, Itävalta, Belgia (saksankielinen yhteisö)

Münsterländer Korn/Kornbrand

Saksa

Sendenhorster Korn/Kornbrand

Saksa

Bergischer Korn/Kornbrand

Saksa

Emsländer Korn/Kornbrand

Saksa

Haselünner Korn/Kornbrand

Saksa

Hasetaler Korn/Kornbrand

Saksa

Samanė

Liettua

| 4. | Viinistä tislatut väkevät alkoholijuomat |
| --- | --- |

4.

Viinistä tislatut väkevät alkoholijuomat

Eau-de-vie de Cognac

Ranska

Eau-de-vie des Charentes

Ranska

Eau-de-vie de Jura

Ranska

Cognac

Ranska

(Nimitystä ”Cognac” voidaan täydentää seuraavilla ilmaisuilla:

Ranska

| — | Fine |
| --- | --- |

—

Fine

Ranska

| — | Grande Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Fine Champagne

Ranska

| — | Grande Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Champagne

Ranska

| — | Petite Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Fine Champagne

Ranska

| — | Petite Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Champagne

Ranska

| — | Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Fine Champagne

Ranska

| — | Borderies |
| --- | --- |

—

Borderies

Ranska

| — | Fins Bois |
| --- | --- |

—

Fins Bois

Ranska

| — | Bons Bois) |
| --- | --- |

—

Bons Bois)

Ranska

Fine Bordeaux

Ranska

Fine de Bourgogne

Ranska

Armagnac

Ranska

Bas-Armagnac

Ranska

Haut-Armagnac

Ranska

Armagnac-Ténarèze

Ranska

Blanche Armagnac

Ranska

Eau-de-vie de vin de la Marne

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

Ranska

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Ranska

Eau-de-vie de vin de Savoie

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Ranska

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Ranska

Eau-de-vie de Faugères / Faugères

Ranska

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Ranska

Aguardente de Vinho Douro

Portugali

Aguardente de Vinho Ribatejo

Portugali

Aguardente de Vinho Alentejo

Portugali

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

Portugali

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugali

Aguardente de Vinho Lourinhã

Portugali

Сунгурларска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сунгурларе / Sungurlarska grozdova rakya / Grozdova rakya from Sungurlare

Bulgaria

Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сливен) /Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya / Grozdova rakya from Sliven)

Bulgaria

Стралджанска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Стралджа / Straldjanska Muscatova rakya / Muscatova rakya from Stradlja

Bulgaria

Поморийска гроздова ракия / Гроздова ракия от Поморие / Pomoriyska grozdova rakya / Grozdova rakya from Pomorie

Bulgaria

Русенска бисерна гроздова ракия / Бисерна гроздова ракия от Русе / Russenska biserna grozdova rakya / Biserna grozdova rakya from Russe

Bulgaria

Бургаска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Бургас / Bourgaska Muscatova rakya / Muscatova rakya from Bourgas

Bulgaria

Добруджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Добруджа / Dobrudjanska muscatova rakya / muscatova rakya from Dobrudja

Bulgaria

Сухиндолска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сухиндол / Suhindolska grozdova rakya / Grozdova rakya from Suhindol

Bulgaria

Карловска гроздова ракия / Гроздова Ракия от Карлово / Karlovska grozdova rakya / Grozdova Rakya from Karlovo

Bulgaria

Vinars Târnave

Romania

Vinars Vaslui

Romania

Vinars Murfatlar

Romania

Vinars Vrancea

Romania

Vinars Segarcea

Romania

| 5. | Brandy/Weinbrand |
| --- | --- |

5.

Brandy de Jerez

Espanja

Brandy del Penedés

Espanja

Brandy italiano

Italia

Brandy Αττικής / Brandy of Attica

Kreikka

Brandy Πελοποννήσου / Brandy of the Peloponnese

Kreikka

Brandy Κεντρικής Ελλάδας / Brandy of Central Greece

Kreikka

Deutscher Weinbrand

Saksa

Wachauer Weinbrand

Itävalta

Weinbrand Dürnstein

Itävalta

Pfälzer Weinbrand

Saksa

Karpatské brandy špeciál

Slovakia

Brandy français / Brandy de France

Ranska

| 6. | Rypäleiden puristejäännöksestä tislatut väkevät alkoholijuomat |
| --- | --- |

6.

Rypäleiden puristejäännöksestä tislatut väkevät alkoholijuomat

Marc de Champagne / Eau-de-vie de marc de Champagne

Ranska

Marc d'Aquitaine / Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

Ranska

Marc de Bourgogne / Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Ranska

Marc du Centre-Est / Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Ranska

Marc de Franche-Comté /Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Ranska

Marc du Bugey / Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Ranska

Marc de Savoie / Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Ranska

Marc des Côteaux de la Loire / Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Ranska

Marc des Côtes-du-Rhône / Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Ranska

Marc de Provence / Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Ranska

Marc du Languedoc / Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Ranska

Marc d'Alsace Gewürztraminer

Ranska

Marc de Lorraine

Ranska

Marc d'Auvergne

Ranska

Marc du Jura

Ranska

Aguardente Bagaceira Bairrada

Portugali

Aguardente Bagaceira Alentejo

Portugali

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

Portugali

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugali

Orujo de Galicia

Espanja

Grappa

Italia

Grappa di Barolo

Italia

Grappa piemontese / Grappa del Piemonte

Italia

Grappa lombarda / Grappa di Lombardia

Italia

Grappa trentina / Grappa del Trentino

Italia

Grappa friulana / Grappa del Friuli

Italia

Grappa veneta / Grappa del Veneto

Italia

Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige

Italia

Grappa siciliana / Grappa di Sicilia

Italia

Grappa di Marsala

Italia

Τσικουδιά/Tsikoudia

Kreikka

Τσικουδιά Κρήτης / Tsikoudia Kreetalta

Kreikka

Τσίπουρο/Tsipouro

Kreikka

Τσίπουρο Μακεδονίας / Tsipouro Makedoniasta

Kreikka

Τσίπουρο Θεσσαλίας / Tsipouro Thessaliasta

Kreikka

Τσίπουρο Τυρνάβου / Tsipouro Tyrnavosista

Kreikka

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Ζιβανία/Τζιβανία /Ζιβάνα/Zivania

Kypros

Törkölypálinka

Unkari

| 9. | Hedelmistä tislatut väkevät alkoholijuomat |
| --- | --- |

9.

Hedelmistä tislatut väkevät alkoholijuomat

Schwarzwälder Kirschwasser

Saksa

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Saksa

Schwarzwälder Williamsbirne

Saksa

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Saksa

Fränkisches Zwetschgenwasser

Saksa

Fränkisches Kirschwasser

Saksa

Fränkischer Obstler

Saksa

Mirabelle de Lorraine

Ranska

Kirsch d'Alsace

Ranska

Quetsch d'Alsace

Ranska

Framboise d'Alsace

Ranska

Mirabelle d'Alsace

Ranska

Kirsch de Fougerolles

Ranska

Williams d'Orléans

Ranska

Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige

Italia

Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige

Italia

Williams friulano / Williams del Friuli

Italia

Sliwovitz del Veneto

Italia

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Italia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Italia

Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino

Italia

Williams trentino / Williams del Trentino

Italia

Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino

Italia

Aprikot trentino / Aprikot del Trentino

Italia

Medronho do Algarve

Portugali

Medronho do Buçaco

Portugali

Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano

Italia

Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino

Italia

Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto

Italia

Aguardente de pêra da Lousã

Portugali

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Luxemburg

Wachauer Marillenbrand

Itävalta

Szatmári Szilvapálinka

Unkari

Kecskeméti Barackpálinka

Unkari

Békési Szilvapálinka

Unkari

Szabolcsi Almapálinka

Unkari

Gönci Barackpálinka

Unkari

Pálinka

Unkari,

Itävalta (yksinomaan Niederösterreichin, Burgenlandin, Steiermarkin ja Wienin osavaltioissa aprikoosista valmistetut alkoholijuomat)

Bošácka slivovica

Slovakia

Brinjevec

Slovenia

Dolenjski sadjevec

Slovenia

Троянска сливова ракия / Сливова ракия от Троян / Troyanska slivova rakya / Slivova rakya from Troyan

Bulgaria

Силистренска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Силистра / Silistrenska kaysieva rakya / Kaysieva rakya from Silistra

Bulgaria

Тервелска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Тервел / Tervelska kaysieva rakya / Kaysieva rakya from Tervel

Bulgaria

Ловешка сливова ракия / Сливова ракия от Ловеч / Loveshka slivova rakya / Slivova rakya from Lovech

Bulgaria

Pălincă

Romania

Ţuică Zetea de Medieşu Aurit

Romania

Ţuică de Valea Milcovului

Romania

Ţuică de Buzău

Romania

Ţuică de Argeş

Romania

Ţuică de Zalău

Romania

Ţuică Ardelenească de Bistriţa

Romania

Horincă de Maramureş

Romania

Horincă de Cămârzana

Romania

Horincă de Seini

Romania

Horincă de Chioar

Romania

Horincă de Lăpuş

Romania

Turţ de Oaş

Romania

Turţ de Maramureş

Romania

| 10. | Omena- tai päärynäsiideristä tislatut väkevät alkoholijuomat |
| --- | --- |

10.

Omena- tai päärynäsiideristä tislatut väkevät alkoholijuomat

Calvados

Ranska

Calvados Pays d'Auge

Ranska

Calvados Domfrontais

Ranska

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Ranska

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Ranska

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Ranska

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Ranska

Eau-de-vie de cidre du Maine

Ranska

Aguardiente de sidra de Asturias

Espanja

Eau-de-vie de poiré du Maine

Ranska

| 15. | Vodka |
| --- | --- |

15.

Vodka

Svensk Vodka / Swedish Vodka

Ruotsi

Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland

Suomi

Polska Wódka / Polish Vodka

Puola

Laugarício vodka

Slovakia

Originali lietuviška degtinė / Original Lithuanian vodka

Liettua

Pohjoisen Podlasien alangolta peräisin oleva lännenmaarianheinällä maustettu yrttivotka / Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej

Puola

Latvijas Dzidrais

Latvia

Rīgas Degvīns

Latvia

Estonian vodka

Viro

| 17. | Geist |
| --- | --- |

17.

Schwarzwälder Himbeergeist

Saksa

| 18. | Gentian |
| --- | --- |

18.

Gentian

Bayerischer Gebirgsenzian

Saksa

Südtiroler Enzian / Genziana dell'Alto Adige

Italia

Genziana trentina / Genziana del Trentino

Italia

| 19. | Katajanmarjoilla maustetut tislatut alkoholijuomat |
| --- | --- |

19.

Katajanmarjoilla maustetut tislatut alkoholijuomat

Genièvre/Jenever/Genever

Belgia, Alankomaat, Ranska (Nordin (59) ja Pas-de Calais'n (62) departementit) ja Saksa (Nordrhein-Westfalenin ja Niedersachsenin osavaltiot)

Genièvre de grains, Graanjenever, Graangenever

Belgia, Alankomaat, Ranska (Nordin (59) ja Pas-de Calais'n (62) departementit)

Jonge jenever, jonge genever

Belgia ja Alankomaat

Oude jenever, oude genever

Belgia ja Alankomaat

Hasseltse jenever / Hasselt

Belgia (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek)

Balegemse jenever

Belgia (Balegem)

O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever

Belgia (Oost-Vlaanderen)

Peket-Pekêt / Pèket-Pèkèt de Wallonie

Belgia (Vallonian alue)

Genièvre Flandres Artois

Ranska (Nordin (59) ja Pas-de Calais'n (62) departementit)

Ostfriesischer Korngenever

Saksa

Steinhäger

Saksa

Plymouth Gin

Yhdistynyt kuningaskunta

Gin de Mahón

Espanja

Vilniaus Džinas / Vilnius Gin

Liettua

Spišská borovička

Slovakia

Slovenská borovička Juniperus

Slovakia

Slovenská borovička

Slovakia

Inovecká borovička

Slovakia

Liptovská borovička

Slovakia

| 24. | Akvavit/aquavit |
| --- | --- |

24.

Dansk Akvavit / Dansk Aquavit

Tanska

Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit

Ruotsi

| 25. | Aniksella maustetut tislatut alkoholijuomat |
| --- | --- |

25.

Aniksella maustetut tislatut alkoholijuomat

Anís español

Espanja

Anís Paloma Monforte del Cid

Espanja

Hierbas de Mallorca

Espanja

Hierbas Ibicencas

Espanja

Évora anisada

Portugali

Cazalla

Espanja

Chinchón

Espanja

Ojén

Espanja

Rute

Espanja

Janeževec

Slovenia

| 29. | Tislattu anis |
| --- | --- |

29.

Tislattu anis

Ouzo/Oύζο

Kypros, Kreikka

Ούζο Μυτιλήνης / Ouzo Mytilinistä

Kreikka

Ούζο Πλωμαρίου / Ouzo Plomarista

Kreikka

Ούζο Καλαμάτας / Ouzo Kalamatasta

Kreikka

Ούζο Θράκης / Ouzo Traakiasta

Kreikka

Ούζο Μακεδονίας / Ouzo Makedoniasta

Kreikka

| 30. | Katkerot/bitter |
| --- | --- |

30.

Katkerot/bitter

Demänovka bylinná horká

Slovakia

Rheinberger Kräuter

Saksa

Trejos devynerios

Liettua

Slovenska travarica

Slovenia

| 32. | Liköörit |
| --- | --- |

32.

Liköörit

Berliner Kümmel

Saksa

Hamburger Kümmel

Saksa

Münchener Kümmel

Saksa

Chiemseer Klosterlikör

Saksa

Bayerischer Kräuterlikör

Saksa

Irish Cream

Irlanti

Palo de Mallorca

Espanja

Ginjinha portuguesa

Portugali

Licor de Singeverga

Portugali

Mirto di Sardegna

Italia

Liquore di limone di Sorrento

Italia

Liquore di limone della Costa d'Amalfi

Italia

Genepì del Piemonte

Italia

Genepì della Valle d'Aosta

Italia

Benediktbeurer Klosterlikör

Saksa

Ettaler Klosterlikör

Saksa

Ratafia de Champagne

Ranska

Ratafia catalana

Espanja

Anis português

Portugali

Suomalainen Marjalikööri / Suomalainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör /Finsk Fruktlikör /

Finnish berry liqueur / Finnish fruit liqueur

Suomi

Grossglockner Alpenbitter

Itävalta

Mariazeller Magenlikör

Itävalta

Mariazeller Jagasaftl

Itävalta

Puchheimer Bitter

Itävalta

Steinfelder Magenbitter

Itävalta

Wachauer Marillenlikör

Itävalta

Jägertee/Jagertee/Jagatee

Itävalta

Hüttentee

Saksa

Allažu Ķimelis

Latvia

Čepkelių

Liettua

Demänovka Bylinný Likér

Slovakia

Polish Cherry

Puola

Karlovarská Hořká

Tšekin tasavalta

Pelinkovec

Slovenia

Blutwurz

Saksa

Cantueso Alicantino

Espanja

Licor café de Galicia

Espanja

Licor de hierbas de Galicia

Espanja

Génépi des Alpes / Genepì degli Alpi

Ranska, Italia

Μαστίχα Χίου / Masticha Khiosista

Kreikka

Κίτρο Νάξου / Kitro Naksoksesta

Kreikka

Κουμκουάτ Κέρκυρας / Koum Kouat Korfulta

Kreikka

Τεντούρα/Tentoura

Kreikka

Poncha da Madeira

Portugali

| 34. | Crème de cassis |
| --- | --- |

34.

Cassis de Bourgogne

Ranska

Cassis de Dijon

Ranska

Cassis de Saintonge

Ranska

Cassis du Dauphiné

Ranska

Cassis de Beaufort

Luxemburg

| 40. | Nocino |
| --- | --- |

40.

Nocino di Modena

Italia

Orehovec

Slovenia

Muut viinat

Pommeau de Bretagne

Ranska

Pommeau du Maine

Ranska

Pommeau de Normandie

Ranska

Svensk Punsch / Swedish Punch

Ruotsi

Pacharán navarro

Espanja

Pacharán

Espanja

Inländerrum

Itävalta

Bärwurz

Saksa

Aguardiente de hierbas de Galicia

Espanja

Aperitivo Café de Alcoy

Espanja

Herbero de la Sierra de Mariola

Espanja

Königsberger Bärenfang

Saksa

Ostpreußischer Bärenfang

Saksa

Ronmiel

Espanja

Ronmiel de Canarias

Espanja

Genièvre aux fruits / Vruchtenjenever / Jenever met vruchten / Fruchtgenever

Belgia, Ranska (Nordin (59) ja Pas-de Calais'n (62) departementit), Alankomaat ja Saksa (Nordrhein-Westfalen ja Niedersachsen)

Domači rum

Slovenia

Irish Poteen / Irish Poéitín

Irlanti

Trauktinė

Liettua

Trauktinė Palanga

Liettua

Trauktinė Dainava

Liettua

---

(1)  Maantieteellinen merkintä Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky kattaa Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa tuotetun whiskyn/whiskeyn.

---