# Euroopa Liidu L 62/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide6. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 62

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide6. märts 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 205/2008, 5. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2008, 5. märts 2008, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1002/2007 Egiptusest pärit ja sealt toodavale riisile avatud tariifikvootide alusel 22.–29. veebruarini 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (
  1
  ) | 4 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/38/EÜ, 5. märts 2008, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 205/2008, 5. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2008, 5. märts 2008, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1002/2007 Egiptusest pärit ja sealt toodavale riisile avatud tariifikvootide alusel 22.–29. veebruarini 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (
  1
  )

1

4

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/38/EÜ, 5. märts 2008, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  )

(kodifitseeritud versioon)

1

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/202/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. jaanuar 2008, Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta | 23 |
| Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi Leping | 24 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/202/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. jaanuar 2008, Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta

23

Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi Leping

24

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus, nr 329/05/COL, 20. detsember 2005, millega viiekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, ja asjakohaste meetmete ettepanek | 30 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus, nr 320/06/COL, 31. oktoober 2006, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 6. september 2006. aasta otsus 246/06/COL | 44 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti otsus, nr 329/05/COL, 20. detsember 2005, millega viiekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, ja asjakohaste meetmete ettepanek

30

*

EFTA järelevalveameti otsus, nr 320/06/COL, 31. oktoober 2006, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 6. september 2006. aasta otsus 246/06/COL

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 205/2008,

5. märts 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. märtsil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 5. märts 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 72,2 |
| MA | 52,9 |
| TN | 120,5 |
| TR | 94,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 114,7 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 156,8 |
| 0709 90 70 | MA | 93,0 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 105,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 54,7 |
| MA | 58,3 |
| TN | 49,0 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 95,9 |
| IL | 109,4 |
| SY | 56,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 10 80 | AR | 97,3 |
| CA | 73,8 |
| CN | 92,7 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,1 |
| UY | 71,7 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | AR | 82,4 |
| CL | 82,4 |
| CN | 60,6 |
| US | 123,2 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 89,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

72,2

MA

52,9

TN

120,5

TR

94,7

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

114,7

TR

177,0

ZZ

156,8

0709 90 70

MA

93,0

TR

116,9

ZZ

105,0

0805 10 20

EG

45,4

IL

54,7

MA

58,3

TN

49,0

TR

62,8

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

95,9

IL

109,4

SY

56,4

TR

120,8

ZZ

95,6

0808 10 80

AR

97,3

CA

73,8

CN

92,7

MK

42,4

US

108,1

UY

71,7

ZZ

81,0

0808 20 50

AR

82,4

CL

82,4

CN

60,6

US

123,2

ZA

97,1

ZZ

89,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 206/2008,

5. märts 2008,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 1002/2007 Egiptusest pärit ja sealt toodavale riisile avatud tariifikvootide alusel 22.–29. veebruarini 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2007 (3) on avatud turustusaasta kohta iga-aastane imporditariifikvoot 32 000 tonnile CN-koodi 1006 alla kuuluvale Egiptusest pärit ja sealt toodavale riisile (järjekorranumber 09.4094). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2007 (3) on avatud turustusaasta kohta iga-aastane imporditariifikvoot 32 000 tonnile CN-koodi 1006 alla kuuluvale Egiptusest pärit ja sealt toodavale riisile (järjekorranumber 09.4094).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1002/2007 artikli 5 punkti a kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 alusel alates 2008. aasta 22. veebruari kella 13.00-st (Brüsseli aja järgi) kuni 2008. aasta 29. veebruari kella 13.00-ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1002/2007 artikli 5 punkti a kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 alusel alates 2008. aasta 22. veebruari kella 13.00-st (Brüsseli aja järgi) kuni 2008. aasta 29. veebruari kella 13.00-ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (3) | Samuti tuleks peatada määruse (EÜ) nr 1002/2007 kohaste impordilitsentsitaotluste esitamine käesoleva kvoodi kehtivusaja lõpuni vastavalt nimetatud määruse artikli 3 lõike 3 esimesele lõigule, |
| --- | --- |

(3)

Samuti tuleks peatada määruse (EÜ) nr 1002/2007 kohaste impordilitsentsitaotluste esitamine käesoleva kvoodi kehtivusaja lõpuni vastavalt nimetatud määruse artikli 3 lõike 3 esimesele lõigule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega (EÜ) nr 1002/2007 kehtestatud kvoodist tulenevate Egiptusest pärit ja sealt toodava riisi impordilitsentsitaotluste puhul, mis on esitatud 2008. aasta 22. veebruari kella 13.00-st (Brüsseli aja järgi) kuni 2008. aasta 29. veebruari kella 13.00-ni (Brüsseli aja järgi), antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse jaotuskoefitsienti 22,728704 %.

2.   Uute impordilitsentsitaotluste esitamine alates 2008. aasta 29. veebruari kella 13.00-st (Brüsseli aja järgi) on käesoleva kvoodi kehtivusaja lõpuni peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1). Määrus (EÜ) nr 1785/2003 asendatakse alates 1. septembrist 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 226, 30.8.2007, lk 15.

3

---

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 207/2008,

5. märts 2008,

millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa tööhõivesuunistes (2) on esitatud mitmeid noorte tööhõivega seotud poliitikasuundi, mis rõhutavad vajadust tõhustada püüdlusi rajada noortele teid tööturule pääsemiseks ja noorte töötuse vähendamiseks. Tööhõivesuunistes on esitatud sihid ja võrdlusnäitajad, mida on Euroopa tööhõivestrateegias seatud alates aastast 2003 eesmärgiga vähendada kooli poolelijätmist, tõsta haridustaset ja aidata töötuks jäänud noortel leida uut teed. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa tööhõivesuunistes (2) on esitatud mitmeid noorte tööhõivega seotud poliitikasuundi, mis rõhutavad vajadust tõhustada püüdlusi rajada noortele teid tööturule pääsemiseks ja noorte töötuse vähendamiseks. Tööhõivesuunistes on esitatud sihid ja võrdlusnäitajad, mida on Euroopa tööhõivestrateegias seatud alates aastast 2003 eesmärgiga vähendada kooli poolelijätmist, tõsta haridustaset ja aidata töötuks jäänud noortel leida uut teed.

| (2) | Hariduse võrdlusnäitajad on esitatud tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010”, mida viivad ellu liikmesriigid koos komisjoniga. (3) Võrdlusnäitajad peaksid aitama jälgida poliitilisi eesmärke, mis on püstitatud selleks, et noori paremini ette valmistada tööks ja ühiskondlikuks eluks – haridustaseme tõusu, elukestva õppe lisandumist ja haridustee katkestamise vähenemist. |
| --- | --- |

(2)

Hariduse võrdlusnäitajad on esitatud tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010”, mida viivad ellu liikmesriigid koos komisjoniga. (3) Võrdlusnäitajad peaksid aitama jälgida poliitilisi eesmärke, mis on püstitatud selleks, et noori paremini ette valmistada tööks ja ühiskondlikuks eluks – haridustaseme tõusu, elukestva õppe lisandumist ja haridustee katkestamise vähenemist.

| (3) | Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (4) kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu Euroopa noortepakti rakendamisele, kergendades noortel inimestel töö saamist, lihtsustades koolist tööle siirdumist, pakkudes neile karjäärinõustamisvõimalusi, toetades õpingute lõpuleviimist ning võimaldades juurdepääsu asjakohasele väljaõppele ja praktikavõimalustele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (4) kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu Euroopa noortepakti rakendamisele, kergendades noortel inimestel töö saamist, lihtsustades koolist tööle siirdumist, pakkudes neile karjäärinõustamisvõimalusi, toetades õpingute lõpuleviimist ning võimaldades juurdepääsu asjakohasele väljaõppele ja praktikavõimalustele.

| (4) | On ilmne vajadus igakülgse ja võrreldava andmekogumi järele, mis iseloomustab noorte kaasamist tööturule, et jälgida, kuidas edeneb Euroopa tööhõivestrateegia ja sotsiaalse kaasamise protsessi ühiste eesmärkide täitmine. |
| --- | --- |

(4)

On ilmne vajadus igakülgse ja võrreldava andmekogumi järele, mis iseloomustab noorte kaasamist tööturule, et jälgida, kuidas edeneb Euroopa tööhõivestrateegia ja sotsiaalse kaasamise protsessi ühiste eesmärkide täitmine.

| (5) | Komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määruses (EÜ) nr 384/2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009, (5) on juba esitatud lisaküsimustik noorte tööturule kaasamise kohta. Tuleks kindlaks määrata selle küsimustiku muutujate loend. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määruses (EÜ) nr 384/2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009, (5) on juba esitatud lisaküsimustik noorte tööturule kaasamise kohta. Tuleks kindlaks määrata selle küsimustiku muutujate loend.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas on esitatud üksikasjalik loend muutujatest, mille kohta on vaja koguda andmeid noorte tööturule kaasamist käsitleva 2009. aasta lisaküsimustikuga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1372/2007 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 42).

1

(2)  Nõukogu otsus 2005/600/EÜ, 12. juuli 2005, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 205, 6.8.2005, lk 21).

2

(3)  Üksikasjalik töökava Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide saavutamise rakendamise kohta (2002/C 142/01), EÜT C 142, 14.6.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

4

(5)  ELT L 61, 8.3.2005, lk 23. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 341/2006 (ELT L 55, 25.2.2006, lk 9).

5

---

LISA

TÖÖJÕU VAATLUS

Täpsustused 2009. aasta lisaküsimustiku kohta, mis käsitleb noorte kaasamist tööturule

| 1. | Asjaomased liikmesriigid ja piirkonnad: kõik. |
| --- | --- |

1.

Asjaomased liikmesriigid ja piirkonnad: kõik.

| 2. | Muutujad tähistatakse järgmiselt:
  Tööjõu vaatluse muutujate kodeerimine veerus „Filtrid” põhineb komisjoni määruse (EÜ) nr 430/2005 II lisal. |
| --- | --- |

2.

Muutujad tähistatakse järgmiselt:

Tööjõu vaatluse muutujate kodeerimine veerus „Filtrid” põhineb komisjoni määruse (EÜ) nr 430/2005 II lisal.

| Veerg | Kood | Kirjeldus | Filter |
| --- | --- | --- | --- |
| 203
  (PARHAT) | | Isa või ema kõrgeim omandatud haridustase | Kõik vanuses 15–34 aastat |
| 1 | Algtase: ISCED 0, 1, 2 ja 3c lühike |
| 2 | Kesktase: ISCED 3-4 (selles ei sisaldu 3c lühike) |
| 3 | Kõrgetase: ISCED 5-6 |
| 9 | Mittekohaldatav (noorem kui 15aastane või vanem kui 34aastane isik) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 204–207
  PARFOR | | Isa ja ema sünniriik | Kõik vanuses 15–34 aastat |
| | (Saksamaa puhul: isa ja ema kodakondsus / endine kodakondsus, kui neil on Saksamaa kodakondsus vaatlusnädalal) |
| | Kodeerimiseks vaata ISO riikide klassifikatsiooni |
| .... | 4 kohta (isa – kaks esimest kohta, ema – kaks viimast kohta) |
| 9999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 208
  HATVOC | | Kõrgeima omandatud haridustaseme liik (HATLEVEL) | Kõik vanuses 15–34 aastat ning HATLEVEL=21-43 |
| 1 | Üldharidus |
| 2 | Peamiselt (või ainult) haridusasutuses omandatud kutseharidus |
| 3 | Kombineeritult haridusasutuses ja töökohal omandatud kutseharidus |
| 4 | Põhiliselt töökohal omandatud kutseharidus |
| 5 | Kutseharidus, kuid ei ole võimalik eristada 2, 3 ja 4 |
| 9 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 209–214
  STOPDATE | | Kuu ja aasta, mil viimati lõpetati õpingud ametlikus haridusasutuses | Kõik vanuses 15–34 aastat ja EDUCSTAT=2 ning HATLEVEL≠00 |
| ... | Kuu ja aasta |
| 999999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 215
  WORKEDUC | | Töötamine üheaegselt õpingutega haridusasutuses | Kõik vanuses 15–34 aastat |
| 0 | Ei tööta või tööaeg alla ühe kuu aastas |
| 1 | Töötamine (ainult) osana haridusprogrammist |
| 2 | Töötamine õppimise ajal, kuid õppekavaga mitteseotult |
| 3 | Töötamine (ainult) õpingute katkestamise ajal |
| 4 | Töötamine, koodide 1 ja 2 kombinatsioon |
| 5 | Töötamine, koodide 1 ja 3 kombinatsioon |
| 6 | Töötamine, koodide 2 ja 3 kombinatsioon |
| 7 | Töötamine, koodide 1, 2 ja 3 kombinatsioon |
| 9 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 216–221
  JOBSTART | | Pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses esimese rohkem kui kolm kuud kestnud töö alustamise kuu ja aasta | Veergudes 209–214 ≠ 999999 ja tühi |
| 000000 | Ei ole kunagi töötanud rohkem kui 3 kuud järjest |
| 000001 | Praegune on esimene töökoht |
| ...... | Kuu ja aasta |
| 999999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 222–224
  JOBDUR | | Esimese kauem kui kolm kuud kestnud töö kestus (pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses) | Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999 |
| ... | Kuude arv |
| 999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 225
  FINDMETH | | Viis, kuidas pärast viimases ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist leiti esimene töökoht, kus töötati rohkem kui kolm kuud | Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 999999 |
| 1 | Haridusasutuse kaudu |
| 2 | Riigi tööhõiveteenistuse kaudu |
| 3 | Ajakirjanduses või Internetis ilmunud kuulutuste kaudu |
| 4 | Pöördumine töötaotlusega otse tööandja poole |
| 5 | Sõprade-tuttavate või perekonnaliikmete kaudu |
| 6 | Töökoht leitud varasema töökogemuse kaudu samas äriühingus (ettevõttes) (töötamine suvel, õppimise ajal, praktikandina, vabatahtlikuna) |
| 7 | Ettevõtluse alustamine |
| 8 | Muu |
| 9 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 226–229
  JOBOCC | | Ametikoht esimesel töökohal, kus on töötatud rohkem kui kolm kuud (pärast viimases haridusasutuses õpingute lõpetamist) | Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999 |
| .... | ISCO-88 (KOM), kodeeritud kolme või võimaluse korral nelja kohaga |
| 9999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 230
  JOBCONTR | | Töölepingu liik esimesel töökohal, kus on töötatud rohkem kui kolm kuud (pärast viimases haridusasutuses õpingute lõpetamist) | Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999 |
| 1 | Füüsilisest isikust ettevõtja |
| 2 | Täistööajaga alaline töötaja |
| 3 | Osatööajaga alaline töötaja |
| 4 | Täistööajaga ajutine töötaja |
| 5 | Osatööajaga ajutine töötaja |
| 6 | Peretöötaja |
| 9 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 231
  TRANSACT | | Peamine tegevus pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses ja enne esimesele tööle asumist, mis on kestnud vähemalt kolm kuud | Veergudes 209–214 ≠ 999999 ja tühi ja {esimesele tööle asunud rohkem kui kolm kuud pärast kuupäeva veergudes 209–214 või 216–221 =000000} |
| 1 | Töötab – töötamine lühiajalis(t)el töökoh(t)a(de)l (kestusega kuni kolm kuud) |
| 2 | Kohustuslik sõjaväeteenistus või üldkasulik töö |
| 3 | Ei tööta, otsib aktiivselt tööd
  Ei tööta, ei otsi aktiivselt tööd, kuna: |
| 4 | Perekondlikud kohustused |
| 5 | Osalemine mitteformaalses koolituses |
| 6 | Vabatahtlik tegevus |
| 7 | Terviseprobleemid |
| 8 | Muud põhjused |
| 9 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |
| 232/237 | | 2009. aasta tööjõu vaatluse kaalutegur (valikul) | Kõik vanuses 15–34 aastat |
| 0000–9999 | Veerud 232–235 sisaldavad täisarve |
| 00–99 | Veerud 236–237 on kümnendiku täpsusega |
| 238
  (PARNAT) | | Vanemate sünnijärgne kodakondsus (valikul) | Kõik vanuses 15–34 aastat |
| | Kodeerimiseks vaata ISO riikide klassifikatsiooni |
| 9999 | Mittekohaldatav |
| Tühi | Vastus puudub |

Veerg

Kood

Kirjeldus

Filter

203

(PARHAT)

Isa või ema kõrgeim omandatud haridustase

Kõik vanuses 15–34 aastat

1

Algtase: ISCED 0, 1, 2 ja 3c lühike

2

Kesktase: ISCED 3-4 (selles ei sisaldu 3c lühike)

3

Kõrgetase: ISCED 5-6

9

Mittekohaldatav (noorem kui 15aastane või vanem kui 34aastane isik)

Tühi

Vastus puudub

204–207

PARFOR

Isa ja ema sünniriik

Kõik vanuses 15–34 aastat

(Saksamaa puhul: isa ja ema kodakondsus / endine kodakondsus, kui neil on Saksamaa kodakondsus vaatlusnädalal)

Kodeerimiseks vaata ISO riikide klassifikatsiooni

....

4 kohta (isa – kaks esimest kohta, ema – kaks viimast kohta)

9999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

208

HATVOC

Kõrgeima omandatud haridustaseme liik (HATLEVEL)

Kõik vanuses 15–34 aastat ning HATLEVEL=21-43

1

Üldharidus

2

Peamiselt (või ainult) haridusasutuses omandatud kutseharidus

3

Kombineeritult haridusasutuses ja töökohal omandatud kutseharidus

4

Põhiliselt töökohal omandatud kutseharidus

5

Kutseharidus, kuid ei ole võimalik eristada 2, 3 ja 4

9

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

209–214

STOPDATE

Kuu ja aasta, mil viimati lõpetati õpingud ametlikus haridusasutuses

Kõik vanuses 15–34 aastat ja EDUCSTAT=2 ning HATLEVEL≠00

...

Kuu ja aasta

999999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

215

WORKEDUC

Töötamine üheaegselt õpingutega haridusasutuses

Kõik vanuses 15–34 aastat

0

Ei tööta või tööaeg alla ühe kuu aastas

1

Töötamine (ainult) osana haridusprogrammist

2

Töötamine õppimise ajal, kuid õppekavaga mitteseotult

3

Töötamine (ainult) õpingute katkestamise ajal

4

Töötamine, koodide 1 ja 2 kombinatsioon

5

Töötamine, koodide 1 ja 3 kombinatsioon

6

Töötamine, koodide 2 ja 3 kombinatsioon

7

Töötamine, koodide 1, 2 ja 3 kombinatsioon

9

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

216–221

JOBSTART

Pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses esimese rohkem kui kolm kuud kestnud töö alustamise kuu ja aasta

Veergudes 209–214 ≠ 999999 ja tühi

000000

Ei ole kunagi töötanud rohkem kui 3 kuud järjest

000001

Praegune on esimene töökoht

......

Kuu ja aasta

999999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

222–224

JOBDUR

Esimese kauem kui kolm kuud kestnud töö kestus (pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses)

Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999

...

Kuude arv

999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

225

FINDMETH

Viis, kuidas pärast viimases ametlikus haridusasutuses õpingute lõpetamist leiti esimene töökoht, kus töötati rohkem kui kolm kuud

Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 999999

1

Haridusasutuse kaudu

2

Riigi tööhõiveteenistuse kaudu

3

Ajakirjanduses või Internetis ilmunud kuulutuste kaudu

4

Pöördumine töötaotlusega otse tööandja poole

5

Sõprade-tuttavate või perekonnaliikmete kaudu

6

Töökoht leitud varasema töökogemuse kaudu samas äriühingus (ettevõttes) (töötamine suvel, õppimise ajal, praktikandina, vabatahtlikuna)

7

Ettevõtluse alustamine

8

Muu

9

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

226–229

JOBOCC

Ametikoht esimesel töökohal, kus on töötatud rohkem kui kolm kuud (pärast viimases haridusasutuses õpingute lõpetamist)

Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999

....

ISCO-88 (KOM), kodeeritud kolme või võimaluse korral nelja kohaga

9999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

230

JOBCONTR

Töölepingu liik esimesel töökohal, kus on töötatud rohkem kui kolm kuud (pärast viimases haridusasutuses õpingute lõpetamist)

Veergudes 216–221 ≠ 000000 ja 000001 ja 999999

1

Füüsilisest isikust ettevõtja

2

Täistööajaga alaline töötaja

3

Osatööajaga alaline töötaja

4

Täistööajaga ajutine töötaja

5

Osatööajaga ajutine töötaja

6

Peretöötaja

9

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

231

TRANSACT

Peamine tegevus pärast õpingute lõpetamist viimases ametlikus haridusasutuses ja enne esimesele tööle asumist, mis on kestnud vähemalt kolm kuud

Veergudes 209–214 ≠ 999999 ja tühi ja {esimesele tööle asunud rohkem kui kolm kuud pärast kuupäeva veergudes 209–214 või 216–221 =000000}

1

Töötab – töötamine lühiajalis(t)el töökoh(t)a(de)l (kestusega kuni kolm kuud)

2

Kohustuslik sõjaväeteenistus või üldkasulik töö

3

Ei tööta, otsib aktiivselt tööd

Ei tööta, ei otsi aktiivselt tööd, kuna:

4

Perekondlikud kohustused

5

Osalemine mitteformaalses koolituses

6

Vabatahtlik tegevus

7

Terviseprobleemid

8

Muud põhjused

9

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

232/237

2009. aasta tööjõu vaatluse kaalutegur (valikul)

Kõik vanuses 15–34 aastat

0000–9999

Veerud 232–235 sisaldavad täisarve

00–99

Veerud 236–237 on kümnendiku täpsusega

238

(PARNAT)

Vanemate sünnijärgne kodakondsus (valikul)

Kõik vanuses 15–34 aastat

Kodeerimiseks vaata ISO riikide klassifikatsiooni

9999

Mittekohaldatav

Tühi

Vastus puudub

---

DIREKTIIVID

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/9

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/38/EÜ,

5. märts 2008,

milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri

(EMPs kohaldatav tekst)

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/74/EMÜ eritoitmiseks mõeldud söötade kohta, (1) eriti selle artikli 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. juuli 1994. aasta direktiivi 94/39/EMÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. juuli 1994. aasta direktiivi 94/39/EMÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiviga 93/74/EMÜ on sätestatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse positiivse nimekirja koostamine; kõnealuses nimekirjas tuleb märkida täpne kasutus, s.o eritoitmise eesmärk, põhilised toiteomadused, märgistamisel esitatavad andmed ja vajaduse korral märgistamise erinõuded. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 93/74/EMÜ on sätestatud eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse positiivse nimekirja koostamine; kõnealuses nimekirjas tuleb märkida täpne kasutus, s.o eritoitmise eesmärk, põhilised toiteomadused, märgistamisel esitatavad andmed ja vajaduse korral märgistamise erinõuded.

| (3) | Teatavaid eritoitmise eesmärke ei saa hetkel eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekirja lülitada, sest puuduvad ühenduse meetodid lemmikloomatoidu energiasisalduse ja söötade kiudainesisalduse kontrollimiseks; kõnealust nimekirja tuleb täiendada niipea, kui asjaomased meetodid on vastu võetud. |
| --- | --- |

(3)

Teatavaid eritoitmise eesmärke ei saa hetkel eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekirja lülitada, sest puuduvad ühenduse meetodid lemmikloomatoidu energiasisalduse ja söötade kiudainesisalduse kontrollimiseks; kõnealust nimekirja tuleb täiendada niipea, kui asjaomased meetodid on vastu võetud.

| (4) | Koostatud nimekirja võib vajaduse korral muuta vastavalt teaduse ja tehnika edusammudele. |
| --- | --- |

(4)

Koostatud nimekirja võib vajaduse korral muuta vastavalt teaduse ja tehnika edusammudele.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega.

| (6) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Liikmesriigid nõuavad, et eritoitmiseks mõeldud söötasid direktiivis 93/74/EMÜ määratletud tähenduses turustatakse üksnes juhul, kui nende sihtkasutus on kirjas käesoleva direktiivi I lisa B osas ning kui need vastavad muudele I lisa kõnealuses osas ette nähtud sätetele.

Lisaks sellele tagavad liikmesriigid, et järgitakse I lisa A osas „Üldsätted” esitatud sätteid.

Artikkel 2

Direktiiv 94/39/EÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub 31. juulil 2008.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. märts 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 207, 10.8.1994, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/4/EÜ (EÜT L 6, 10.1.2008, lk 4).

2

(3)  Vt II lisa A osa.

3

---

I LISA

A   OSA

Üldsätted

| 1. | Kui B osa 2. veerus on sama eritoitmise eesmärgi kohta märgitud mitu toiteomaduste rühma ning need on eraldatud sõnadega „ja/või”, võib tootja 1. veerus määratletud eritoitmise eesmärgi saavutamiseks kasutada kas üht või mõlemat kõnealust põhiomaduste rühma. Mõlema variandi puhul on märgistamisel esitatavad andmed esitatud 4. veerus. |
| --- | --- |

1.

Kui B osa 2. veerus on sama eritoitmise eesmärgi kohta märgitud mitu toiteomaduste rühma ning need on eraldatud sõnadega „ja/või”, võib tootja 1. veerus määratletud eritoitmise eesmärgi saavutamiseks kasutada kas üht või mõlemat kõnealust põhiomaduste rühma. Mõlema variandi puhul on märgistamisel esitatavad andmed esitatud 4. veerus.

| 2. | Kui B osa 2. või 4. veerus on märgitud söödalisandite rühm, peavad kasutatavad söödalisandid olema lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003 (1) ning vastama asjaomasele põhiomadusele. |
| --- | --- |

2.

Kui B osa 2. või 4. veerus on märgitud söödalisandite rühm, peavad kasutatavad söödalisandid olema lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003 (1) ning vastama asjaomasele põhiomadusele.

| 3. | Kui B lisa 4. veerus nõutakse koostisosade või analüütiliste koostisosade allikat/allikaid, peab tootja esitama täpsed andmed (nt koostisosa(de) erinimetus, loomaliik või looma kehaosa), mis võimaldavad hinnata sööda vastavust asjaomastele põhilistele toiteomadustele. |
| --- | --- |

3.

Kui B lisa 4. veerus nõutakse koostisosade või analüütiliste koostisosade allikat/allikaid, peab tootja esitama täpsed andmed (nt koostisosa(de) erinimetus, loomaliik või looma kehaosa), mis võimaldavad hinnata sööda vastavust asjaomastele põhilistele toiteomadustele.

| 4. | Kui B lisa 4. veerus nõutakse söödalisandina lubatud aine deklareerimist ning kõnealune veerg sisaldab märget „kokku”, peab deklareeritud sisaldus sõltuvalt olukorrast viitama kas olemasolevale sisaldusele, kui midagi ei ole lisatud, või erandina nõukogu direktiivist 70/524/EMÜ (2) aine olemasoleva sisalduse ja söödalisandina lisatud koguse summale. |
| --- | --- |

4.

Kui B lisa 4. veerus nõutakse söödalisandina lubatud aine deklareerimist ning kõnealune veerg sisaldab märget „kokku”, peab deklareeritud sisaldus sõltuvalt olukorrast viitama kas olemasolevale sisaldusele, kui midagi ei ole lisatud, või erandina nõukogu direktiivist 70/524/EMÜ (2) aine olemasoleva sisalduse ja söödalisandina lisatud koguse summale.

| 5. | B osa 4. veerus nõutud andmed, milles on märge „kui on lisatud”, on kohustuslikud, juhul kui koostisosa või söödalisand on lisatud või selle sisaldust spetsiaalselt suurendatud, et oleks võimalik saavutada eritoitmise eesmärki. |
| --- | --- |

5.

B osa 4. veerus nõutud andmed, milles on märge „kui on lisatud”, on kohustuslikud, juhul kui koostisosa või söödalisand on lisatud või selle sisaldust spetsiaalselt suurendatud, et oleks võimalik saavutada eritoitmise eesmärki.

| 6. | B osa 4. veerus esitatavad analüütiliste koostisosade ja söödalisandite andmed peavad olema kvantitatiivsed. |
| --- | --- |

6.

B osa 4. veerus esitatavad analüütiliste koostisosade ja söödalisandite andmed peavad olema kvantitatiivsed.

| 7. | B osa 5. veerus märgitud soovitatav kasutusaeg tähistab ajavahemikku, mille jooksul peaks tavaliselt saavutatama eritoitmise eesmärk. Kindlaksmääratud piirides võivad tootjad viidata täpsematele kasutusaegadele. |
| --- | --- |

7.

B osa 5. veerus märgitud soovitatav kasutusaeg tähistab ajavahemikku, mille jooksul peaks tavaliselt saavutatama eritoitmise eesmärk. Kindlaksmääratud piirides võivad tootjad viidata täpsematele kasutusaegadele.

| 8. | Kui sööt on mõeldud mitme eritoitmise eesmärgi saavutamiseks, peab see vastama asjaomastele kannetele B osas. |
| --- | --- |

8.

Kui sööt on mõeldud mitme eritoitmise eesmärgi saavutamiseks, peab see vastama asjaomastele kannetele B osas.

| 9. | Eritoitmiseks mõeldud täiendsöötade puhul tuleb etiketil olevale kasutamisjuhendile märkida juhised päevaratsiooni koostise kohta. |
| --- | --- |

9.

Eritoitmiseks mõeldud täiendsöötade puhul tuleb etiketil olevale kasutamisjuhendile märkida juhised päevaratsiooni koostise kohta.

B   OSA

Sihtkasutuste nimekiri

| Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| Neerufunktsiooni toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (3) | Väike fosforisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne | Koerad ja kassid | — | Valguallikas/-allikad |

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

Neerufunktsiooni toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (3)

Väike fosforisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne

Koerad ja kassid

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud (4)

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Märgitakse kasutamisjuhendisse:

„Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav.”

Struviidikivide lahustamine (5)

5

| — | Uriini hapestavad omadused, väike magneesiumisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad omadused, väike magneesiumisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne

Koerad

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Uriini hapestavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad ained

5–12 nädalat

Märgitakse kasutamisjuhendisse:

„Joogivesi peab iga ajal olema kättesaadav.”

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Uriini hapestavad omadused ja väike magneesiumisisaldus |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad omadused ja väike magneesiumisisaldus

Kassid

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Tauriin kokku |
| --- | --- |

—

Tauriin kokku

| — | Uriini hapestavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad ained

Struviidikivi taastekkimisohu vähendamine (5)

5

Uriini hapestavad omadused ja keskmine magneesiumisisaldus

Koerad ja kassid

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Uriini hapestavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad ained

Kuni 6 kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Uraadikivide tekkimisohu vähendamine

Väike puriinide sisaldus, väike valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne

Koerad ja kassid

Valguallikas/-allikad

Kuni 6 kuud; eluaegne kasutamine kusihappe ainevahetuse pöördumatute häirete puhul

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Oksalaadikivide tekkimisohu vähendamine

Väike kaltsiumisisaldus, väike D-vitamiini sisaldus ja uriini leelistavad omadused

Koerad ja kassid

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | D-vitamiin kokku |
| --- | --- |

—

D-vitamiin kokku

| — | Hüdroksüproliin |
| --- | --- |

—

Hüdroksüproliin

| — | Uriini leelistavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini leelistavad ained

Kuni 6 kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Tsüstiinikivide tekkimisohu vähendamine

Väike valgusisaldus, keskmine väävlit sisaldavate aminohapete sisaldus ja uriini leelistavad omadused

Koerad ja kassid

| — | Väävlit sisaldavad aminohapped kokku |
| --- | --- |

—

Väävlit sisaldavad aminohapped kokku

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Uriini leelistavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini leelistavad ained

Esialgu kuni üks aasta

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Koostisosa ja toitaine talumatuse vähendamine (6)

6

| — | Valitud valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valitud valguallikas/-allikad

Koerad ja kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

3–8 nädalat: kui talumatuse tundemärgid kaovad, võib seda toitu kasutada määramata aja jooksul

ja/või

| — | valitud süsivesikute allikas/allikad |
| --- | --- |

—

valitud süsivesikute allikas/allikad

| — | Süsivesikute allikas/allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikute allikas/allikad

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Ägedate sooleimendumishäirete vähendamine

Elektrolüütide suurendatud sisaldus ja kergestiseeditavad koostisosad

Koerad ja kassid

| — | Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud)

1–2 nädalat

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

| — | „Ägeda kõhulahtisuse ja sellest taastumise ajal.” |
| --- | --- |

—

„Ägeda kõhulahtisuse ja sellest taastumise ajal.”

| — | „Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Maldigestiooni kompenseerimine (7)

7

Kergestiseeditavad koostisosad ja väike rasvasisaldus

Koerad ja kassid

Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis

3–12 nädalat, kroonilise kõhunäärmepuudulikkuse korral kogu elu

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral

Väike naatriumisisaldus ja suurendatud K/Na suhe

Koerad ja kassid

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

Esialgu kuni kuus kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Glükoosivaru reguleerimine (melliitdiabeet – Diabetes mellitus)

Diabetes mellitus

Kiiresti glükoosi vabastavate süsivesikute väike sisaldus

Koerad ja kassid

| — | Süsivesikute allikas/allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikute allikas/allikad

| — | Vajaduse korral süsivesikute töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral süsivesikute töötlemisviis

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Üldsuhkur |
| --- | --- |

—

Üldsuhkur

| — | Fruktoos (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Fruktoos (kui on lisatud)

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

| — | Lühi- ja keskahelaliste rasvhapete allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Lühi- ja keskahelaliste rasvhapete allikas/allikad (kui on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Maksategevuse toetamine kroonilise maksapuudulikkuse korral

| — | Kvaliteetne valk, keskmine valgusisaldus, suur asendamatute rasvhapete sisaldus ja suur kergestiseeditavate süsivesikute sisaldus |
| --- | --- |

—

Kvaliteetne valk, keskmine valgusisaldus, suur asendamatute rasvhapete sisaldus ja suur kergestiseeditavate süsivesikute sisaldus

Koerad

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus

| — | Kergestiseeditavad süsivesikud ning vajaduse korral nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad süsivesikud ning vajaduse korral nende töötlemisviis

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Üldvask |
| --- | --- |

—

Üldvask

Esialgu kuni kuus kuud

Pakendile, mahutile või etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Vesi peaks olema kogu aeg kättesaadav.”

| — | Kvaliteetne valk, keskmine valgusisaldus ja suur asendamatute rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Kvaliteetne valk, keskmine valgusisaldus ja suur asendamatute rasvhapete sisaldus

Kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Üldvask |
| --- | --- |

—

Üldvask

Esialgu kuni kuus kuud

Pakendile, mahutile või etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Vesi peaks olema kogu aeg kättesaadav.”

Rasvaainevahetuse reguleerimine hüperlipideemia korral

Väike rasvasisaldus ja suur asendamatute rasvhapete sisaldus

Koerad ja kassid

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus

| — | Oomega-3 rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Oomega-3 rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni kaks kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Maksa vasesisalduse vähendamine

Väike vasesisaldus

Koerad

Vask kokku

Esialgu kuni kuus kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaari arvamust.”

Liigse kehakaalu vähendamine

Vähene energiasisaldus

Koerad ja kassid

Energiasisaldus

Kuni vajaliku kehakaalu saavutamiseni

Kasutamisjuhendis tuleb anda soovitus sobiva päevanormi kohta.

Toiduga kosutamine, konvalestsents (8)

8

Rohke energiasisaldus, suur asendamatute toitainete ja kergesti seeduvate komponentide kontsentratsioon

Koerad ja kassid

| — | Kergesti seeduvad komponendid ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad komponendid ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Energiasisaldus |
| --- | --- |

—

Energiasisaldus

| — | n-3- ja n-6-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3- ja n-6-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Kuni loom kosub

Toitude puhul, mis on mõeldud loomale andmiseks toru kaudu, tuleb pakendile, konteinerile või sildile märkida:

„Kasutada veterinaarjärelevalve all.”

Nahafunktsiooni toetamine dermatoosi ja liigse karvade väljalangemise korral

Suur asendamatute rasvhapete sisaldus

Koerad ja kassid

Asendamatute rasvhapete sisaldus

Kuni 2 kuud

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Vasikate tetaania ohu vähendamiseks

| — | Väike kaltsiumisisaldus |
| --- | --- |

—

Väike kaltsiumisisaldus

Lüpsilehmad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

1–4 nädalat enne poegimist

Kasutusjuhendisse märgitakse:

„Pärast poegimist manustamine lõpetada.”

ja/või

| — | väike katioonide/anioonide suhe |
| --- | --- |

—

väike katioonide/anioonide suhe

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

1–4 nädalat enne poegimist

Kasutusjuhendisse märgitakse:

„Pärast poegimist manustamine lõpetada.”

või

| — | kõrge tseoliidi (sünteetilise naatriumalumiiniumsilikaadi) tase |
| --- | --- |

—

kõrge tseoliidi (sünteetilise naatriumalumiiniumsilikaadi) tase

Sünteetilise naatriumalumiiniumsilikaadi sisaldus

2 nädalat enne poegimist

Kasutusjuhendisse märgitakse:

| — | „Söödakoguseid tuleb piirata, et päevane naatriumalumiiniumsilikaadi kogus looma kohta ei ületaks 500 g.” |
| --- | --- |

—

„Söödakoguseid tuleb piirata, et päevane naatriumalumiiniumsilikaadi kogus looma kohta ei ületaks 500 g.”

| — | „Pärast poegimist manustamine lõpetada.” |
| --- | --- |

—

„Pärast poegimist manustamine lõpetada.”

või

| — | kõrge kaltsiumitase kergesti kättesaadavate kaltsiumisoolade kujul |
| --- | --- |

—

kõrge kaltsiumitase kergesti kättesaadavate kaltsiumisoolade kujul

Kogu kaltsiumisisaldus, kaltsiumiallikad ja vastav kaltsiumikogus

Alustada esimeste poegimise nähtude ilmnemisel ja jätkata kuni kaks päeva pärast poegimist.

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

| — | kasutamisjuhise manustamiskordade arv ja kestus enne ja pärast poegimist; |
| --- | --- |

—

kasutamisjuhise manustamiskordade arv ja kestus enne ja pärast poegimist;

| — | tekst „Enne kasutamist soovitatakse küsida söötade spetsialisti arvamust.” |
| --- | --- |

—

tekst „Enne kasutamist soovitatakse küsida söötade spetsialisti arvamust.”

Ketoosiohu vähendamine (9)
   (10)

9

10

Koostisosad, mis on glükogeense energia allikateks

Lüpsilehmad ja uted

| — | Koostisosad, mis on glükogeense energia allikateks |
| --- | --- |

—

Koostisosad, mis on glükogeense energia allikateks

| — | Propaan-1,2-diool (kui on lisatud glükoosi lähteainena) |
| --- | --- |

—

Propaan-1,2-diool (kui on lisatud glükoosi lähteainena)

| — | Glütseriin (kui on lisatud glükoosi lähteainena) |
| --- | --- |

—

Glütseriin (kui on lisatud glükoosi lähteainena)

3–6 nädalat pärast poegimist (11)

11

Viimased 6 nädalat enne ja esimesed 3 nädalat pärast poegimist (12)

12

Tetaania (hüpomagneseemia) ohu vähendamine

Suur magneesiumisisaldus, kergesti omastatavad süsivesikud, keskmine valgusisaldus ja väike kaaliumisisaldus

Mäletsejalised

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Üldsuhkur |
| --- | --- |

—

Üldsuhkur

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

3–10 nädalat kiire rohukasvu ajal

Kasutamisjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiudainete ja kergesti omastatavate energiaallikate lisamisega.

Lammaste sööda puhul märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Eelkõige lüpsiperioodil olevate uttede jaoks.”

Atsidoosiohu vähendamine

Kergesti kääritatavate süsivesikute väike sisaldus ja hea puhverdusvõime

Mäletsejalised

| — | Tärklis |
| --- | --- |

—

Tärklis

| — | Üldsuhkur |
| --- | --- |

—

Üldsuhkur

Kuni 2 kuud (13)

13

Kasutamisjuhendisse märgitakse juhised päevaratsiooni koostise kohta seoses kiuainete ja kergesti kääritavate süsivesikute allikate lisamisega.

Lüpsilehmade sööda puhul märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Eelkõige suure piimajõudlusega lehmade jaoks.”

Nuumatavate mäletsejaliste sööda puhul märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Eelkõige intensiivselt söödetavate ... (14) jaoks.”

Vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine

Peamiselt elektrolüüdid ja kergesti imenduvad süsivesikud

Vasikad

Põrsad

Lambatalled

Kitsetalled

Varsad

| — | Süsivesikute allikas/allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikute allikas/allikad

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

1–7 päeva (1–3 päeva, kui muud toitu ei anta)

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

| — | „Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.” |
| --- | --- |

—

„Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.”

| — | „Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

„Enne kasutamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

Kusekivide ohu vähendamine

Väike fosforisisaldus ja uriini hapestavad omadused

Mäletsejalised

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Väävel |
| --- | --- |

—

Väävel

| — | Uriini hapestavad ained |
| --- | --- |

—

Uriini hapestavad ained

Kuni 6 nädalat

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Eelkõige intensiivselt söödetavate noorloomade jaoks.”

Märgitakse kasutamisjuhendisse:

„Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav.”

Stressireaktsioonide vähendamine

| — | Suur magneesiumisisaldus |
| --- | --- |

—

Suur magneesiumisisaldus

Sead

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

1–7 päeva

Selgitatakse olukorda, mille puhul on sobiv kasutada asjaomast sööta.

ja/või

| — | kergestiseeditavad koostisosad |
| --- | --- |

—

kergestiseeditavad koostisosad

| — | Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis

| — | Oomega-3 rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Oomega-3 rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Füsioloogilise seedetegevuse stabiliseerimine

| — | Vähene puhverdusvõime ja kergestiseeditavad koostisosad |
| --- | --- |

—

Vähene puhverdusvõime ja kergestiseeditavad koostisosad

Põrsad

| — | Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis

| — | Puhverdusvõime |
| --- | --- |

—

Puhverdusvõime

| — | Adstringentide allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Adstringentide allikas/allikad (kui on lisatud)

| — | Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud)

2–4 nädalat

Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile:

„Seedehäirete ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.”

| — | Kergestiseeditavad koostisosad |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad koostisosad

Sead

| — | Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergestiseeditavad koostisosad ning vajaduse korral nende töötlemisviis

| — | Adstringentide allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Adstringentide allikas/allikad (kui on lisatud)

| — | Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Limaainete allikas/allikad (kui on lisatud)

Kõhukinnisuse ohu vähendamine

Soole läbitavust stimuleerivad koostisosad

Emised

Soole läbitavust stimuleerivad koostisosad

10–14 päeva enne ja 10–14 päeva pärast poegimist

Rasvmaksa sündroomi ohu vähendamine

Väike energiasisaldus ning sellise ainevahetuses tekkiva energia suur osakaal, mis on saadud suure polüküllastumata rasvhapete sisaldusega lipiididest

Munakanad

| — | Energiasisaldus (arvutatud EÜ meetodi järgi) |
| --- | --- |

—

Energiasisaldus (arvutatud EÜ meetodi järgi)

| — | Lipiididest saadava ainevahetuses tekkiva energia protsendimäär |
| --- | --- |

—

Lipiididest saadava ainevahetuses tekkiva energia protsendimäär

| — | Polüküllastumata rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Polüküllastumata rasvhapete sisaldus

Kuni 12 nädalat

Imendumishäirete kompenseerimine

Väike küllastunud rasvhapete sisaldus ja suur rasvlahustuvate vitamiinide sisaldus

Kodulinnud, v.a haned ja tuvid

| — | Küllastunud rasvhapete protsendimäär kogu rasvhappesisaldusest |
| --- | --- |

—

Küllastunud rasvhapete protsendimäär kogu rasvhappesisaldusest

| — | A-vitamiin kokku |
| --- | --- |

—

A-vitamiin kokku

| — | D-vitamiin kokku |
| --- | --- |

—

D-vitamiin kokku

| — | E-vitamiin kokku |
| --- | --- |

—

E-vitamiin kokku

| — | K-vitamiin kokku |
| --- | --- |

—

K-vitamiin kokku

Esimesed 2 nädalat pärast koorumist

Peensoole funktsiooni kroonilise puudulikkuse kompenseerimine

Prekaekaalselt kergesti seeduvad süsivesikud, valgud ja rasvad

Hobused (15)

15

| — | Kergesti seeduvate süsivesikute, valkude ja rasvade allikas/allikad; vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvate süsivesikute, valkude ja rasvade allikas/allikad; vajaduse korral ka nende töötlemisviis

Esialgu kuni kuus kuud

Juhendis tuleb kirjeldada olukordi, milles seda sööta on sobiv kasutada, ning söötmisviisi, kaasa arvatud söötmist väikeste portsjonite kaupa palju kordi päevas.

Pakendile, konteinerile või sildile tuleb märkida:

„Enne kasutamist või kasutamisaja pikendamist konsulteerida veterinaararstiga.”

Jämesoole krooniliste seedefunktsiooni häirete kompenseerimine

Kergesti seeduvad kiudained

Hobused

| — | Kiudaineallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Kiudaineallikas/-allikad

| — | n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud

Juhendis tuleb kirjeldada olukordi, milles seda sööta on sobiv kasutada, ning söötmisviisi.

Pakendile, konteinerile või sildile tuleb märkida:

„Enne kasutamist või kasutamisaja pikendamist konsulteerida veterinaararstiga.”

Stressireaktsiooni nõrgendamine

Kergesti seeduvad komponendid

Hobused

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kergesti seeduvad komponendid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad komponendid, vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Kaks kuni neli nädalat

Juhendis tuleb täpselt kirjeldada olukordi, milles seda sööta on sobiv kasutada.

Elektrolüüdikaotuse kompenseerimine pärast ohtrat higistamist

Peamiselt elektrolüüdid ja kergesti omastatavad süsivesikud

Hobused

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Glükoos |
| --- | --- |

—

Glükoos

Üks kuni kolm päeva

Juhendis tuleb kirjeldada olukordi, milles seda sööta on sobiv kasutada.

Kui kõnesolev sööt moodustab olulise osa päevaratsioonist, tuleb anda juhised, kuidas vältida sööda järsku muutmist.

Kasutamisjuhendisse tuleb lisada märkus:

„Vesi peab olema alati kättesaadav”.

Toiduga kosutamine, konvalestsents

Asendamatute toitainete ja kergesti seeduvate komponentide rohke sisaldus

Hobused

| — | Kergesti seeduvad komponendid ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad komponendid ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | n-3- ja n-6-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3- ja n-6-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Kuni kosumiseni

Juhendis tuleb kirjeldada olukordi, milles seda sööta on sobiv kasutada.

Söötade puhul, mis on mõeldud loomale andmiseks toru kaudu, tuleb pakendile, konteinerile või sildile märkida:

„Kasutada veterinaarjärelevalve all.”

Maksatalitluse toetamine kroonilise maksapuudulikkuse korral

Vähese valgusisaldusega; sisaldab kvaliteetseid kergesti seeduvaid süsivesikuid

Hobused

| — | Valgu- ja kiudaineallikad |
| --- | --- |

—

Valgu- ja kiudaineallikad

| — | Kergesti seeduvad süsivesikud ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis |
| --- | --- |

—

Kergesti seeduvad süsivesikud ja vajaduse korral ka nende töötlemisviis

| — | Metioniin |
| --- | --- |

—

Metioniin

| — | Koliin |
| --- | --- |

—

Koliin

| — | n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud) |
| --- | --- |

—

n-3-rasvhapete sisaldus (kui neid on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud

Juhendis tuleb kirjeldada söötmisviisi, kaasa arvatud söötmist väikeste portsjonite kaupa palju kordi päevas.

Pakendile, konteinerile või sildile tuleb märkida:

„Enne kasutamist või kasutamisaja pikendamist konsulteerida veterinaararstiga.”

Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral

Vähese valgusisaldusega; sisaldab vähesel määral kvaliteetset fosforit

Hobused

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Magneesium |
| --- | --- |

—

Magneesium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

Esialgu kuni kuus kuud

Pakendile, konteinerile või sildile tuleb märkida:

„Enne kasutamist või kasutamisaja pikendamist konsulteerida veterinaararstiga.”

Kasutamisjuhendisse tuleb lisada märkus:

„Vesi peab olema alati kättesaadav”.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  Vajaduse korral võib tootja soovitada toodet kasutada ka ajutise neerupuudulikkuse korral.

3

(4)  Kui toodet soovitatakse kasutada ajutise neerupuudulikkuse korral, on soovitatav kasutusaeg kaks kuni neli nädalat.

4

(5)  Kassitoidu puhul võib asjaomast eritoitmise eesmärki täiendada märkega „kasside alumiste kuseteede haigus” või „kasside uroloogiline sündroom”.

5

(6)  Konkreetse talumatuse jaoks mõeldud sööda puhul võib „koostisosa ja toitaine” asemel viidata asjaomasele talumatusele.

6

(7)  Tootja võib eritoitmise eesmärgile lisada viite „eksokriinne kõhunäärmepuudulikkus”.

7

(8)  Kassitoidu puhul võib tootja lõpetada eritoitmise eesmärgi tulba märkega „Kasside maksa rasvväärastuse puhuks”.

8

(9)  Mõiste „ketoos” asemel võib kasutada mõistet „atsetoneemia”.

9

(10)  Tootja võib soovitada toodet kasutada ka ketoosist toibumise korral.

10

(11)  Lüpsilehmade sööda puhul.

11

(12)  Uttede sööda puhul.

12

(13)  Lüpsilehmade sööda puhul „kuni kaks kuud alates lüpsiperioodi algusest”.

13

(14)  Märgitakse asjaomane mäletsejaliste kategooria.

14

(15)  Sööda puhul, mis on valmistatud väga vanade loomade erivajaduste rahuldamiseks (kergesti seeduvad komponendid), võib loomaliigi tulba lõpetada märkega „vanad loomad”.

15

---

II LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(Artikkel 2)

| Komisjoni direktiiv 94/39/EÜ | (EÜT L 207, 10.8.1994, lk 20) |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 95/9/EÜ | (EÜT L 91, 22.4.1995, lk 35) |
| Komisjoni direktiiv 2002/1/EÜ | (EÜT L 5, 9.1.2002, lk 8) |
| Komisjoni direktiiv 2008/4/EÜ | (ELT L 6, 10.1.2008, lk 4) |

Komisjoni direktiiv 94/39/EÜ

(EÜT L 207, 10.8.1994, lk 20)

Komisjoni direktiiv 95/9/EÜ

(EÜT L 91, 22.4.1995, lk 35)

Komisjoni direktiiv 2002/1/EÜ

(EÜT L 5, 9.1.2002, lk 8)

Komisjoni direktiiv 2008/4/EÜ

(ELT L 6, 10.1.2008, lk 4)

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(Artikkel 2)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 94/39/EÜ | 30. juuni 1995 |
| 95/9/EÜ | 30. juuni 1995 |
| 2002/1/EÜ | 20. november 2002 |
| 2008/4/EÜ | 30. juuli 2008 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

94/39/EÜ

30. juuni 1995

95/9/EÜ

30. juuni 1995

2002/1/EÜ

20. november 2002

2008/4/EÜ

30. juuli 2008

---

III LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 94/39/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | — |
| — | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| — | Artikkel 4 |
| Lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Direktiiv 94/39/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

—

—

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikkel 4

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. jaanuar 2008,

Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu sõlmimise kohta

(2008/202/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 5. aprillil 1993 komisjoni alustama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi tollikoostöö lepingute sõlmimiseks mõnede ühenduse peamiste kaubanduspartneritega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 5. aprillil 1993 komisjoni alustama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi tollikoostöö lepingute sõlmimiseks mõnede ühenduse peamiste kaubanduspartneritega.

| (2) | Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lepingu artikliga 21 moodustud ühises tollikoostöö komitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama.

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu artiklis 22 ette nähtud teate. (1)

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. jaanuar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi

LEPING

EUROOPA ÜHENDUS ja JAAPANI VALITSUS (edaspidi „lepinguosalised”),

ARVESTADES Jaapani ja Euroopa Ühenduse (edaspidi „ühendus”) kaubandussuhete tähtsust ning soovides mõlema lepinguosalise huvides toetada nimetatud suhete harmoonilist arengut,

USKUDES, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kohustuda arendama tollikoostööd,

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste tollikoostöö arengut tolliprotseduuride alal,

VÕTTES ARVESSE, et tollialaseid õigusakte rikkuvad toimingud kahjustavad mõlema lepinguosalise majandus-, fiskaal- ja ärihuve, ning tunnustades tollimaksude ja muude maksude täpse arvestamise tähtsust,

OLLES VEENDUNUD, et meetmeid selliste toimingute vastu saab tõhustada tolliasutuste koostöö kaudu,

TUNNUSTADES tolliasutuste olulist osa ja tolliprotseduuride tähtsust kaubanduse lihtsustamise soodustamisel,

VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise kõrgetasemelist otsustavust toetada tolli tegevust ja teha koostööd võitluses intellektuaalse omandi õiguste rikkumiste vastu,

VÕTTES ARVESSE kohustusi, mis tulenevad lepinguosaliste poolt juba tunnustatud või neile kohaldatavatest rahvusvahelistest konventsioonidest ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) tollialastest meetmetest,

VÕTTES ARVESSE Tollikoostöö Nõukogu 5. detsembri 1953. aasta soovitust vastastikuse haldusabi kohta,

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jaapani vahelise 1991. aasta ühisdeklaratsiooniga on sätestatud suhete üldsuunised ja paika pandud suhete arengu edasised protseduurilised eesmärgid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „tollialased õigusaktid” – Jaapani või ühenduse mis tahes õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas tolliasutuste pädevusvaldkonda kuuluvatele keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmetele; |
| --- | --- |

a)

„tollialased õigusaktid” – Jaapani või ühenduse mis tahes õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas tolliasutuste pädevusvaldkonda kuuluvatele keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmetele;

| b) | „lepinguosalise õigusnormid” ja „kummagi lepinguosalise õigusnormid” – kontekstist olenevalt Jaapani õigusnormid või ühenduse õigusnormid; |
| --- | --- |

b)

„lepinguosalise õigusnormid” ja „kummagi lepinguosalise õigusnormid” – kontekstist olenevalt Jaapani õigusnormid või ühenduse õigusnormid;

| c) | „tolliasutus” – Jaapanis rahandusministeerium ning ühenduses Euroopa Ühenduste Komisjoni tolliküsimustega tegelevad talitused ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide tolliasutused; |
| --- | --- |

c)

„tolliasutus” – Jaapanis rahandusministeerium ning ühenduses Euroopa Ühenduste Komisjoni tolliküsimustega tegelevad talitused ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide tolliasutused;

| d) | „taotluse esitanud tolliasutus” – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel taotleb haldusabi; |
| --- | --- |

d)

„taotluse esitanud tolliasutus” – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel taotleb haldusabi;

| e) | „taotluse saanud tolliasutus” – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel saab haldusabi taotluse; |
| --- | --- |

e)

„taotluse saanud tolliasutus” – lepinguosalise tolliasutus, kes käesoleva lepingu alusel saab haldusabi taotluse;

| f) | „isikuandmed” – igasugune teave füüsilise isiku kohta, kes on tuvastatud või keda saab tuvastada; |
| --- | --- |

f)

„isikuandmed” – igasugune teave füüsilise isiku kohta, kes on tuvastatud või keda saab tuvastada;

| g) | „tollialaseid õigusakte rikkuv toiming” – mis tahes tollialase õigusakti rikkumine või rikkumise katse; |
| --- | --- |

g)

„tollialaseid õigusakte rikkuv toiming” – mis tahes tollialase õigusakti rikkumine või rikkumise katse;

| h) | „isik” – iga kaupade impordi, ekspordi või transiidi alal tegutsev füüsiline isik, juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta muu üksus, kes on moodustatud või organiseeritud lepinguosalise õigusnormide kohaselt; |
| --- | --- |

h)

„isik” – iga kaupade impordi, ekspordi või transiidi alal tegutsev füüsiline isik, juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta muu üksus, kes on moodustatud või organiseeritud lepinguosalise õigusnormide kohaselt;

| i) | „teave” – andmed, dokumendid, aruanded ja muud teatised või nende elektroonilised koopiad. |
| --- | --- |

i)

„teave” – andmed, dokumendid, aruanded ja muud teatised või nende elektroonilised koopiad.

Artikkel 2

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Jaapani territooriumil, kus kehtivad tema tollialased õigusaktid, ja teiselt poolt nendel territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

Rakendamine

Lepinguosalised rakendavad käesolevat lepingut vastavalt kummagi lepinguosalise õigusnormidele ning asjaomastele tolliasutustele kättesaadavate vahenditega.

Artikkel 4

Koostöö ulatus

1.   Käesoleva lepingu kohane tollikoostöö hõlmab kõiki tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud küsimusi.

2.   Lepinguosalised arendavad tollikoostööd oma tolliasutuste kaudu. Eelkõige teevad lepinguosalised koostööd järgmistel aladel:

| a) | sidekanalite loomine tolliasutuste vahel kiire teabevahetuse soodustamiseks ja kindlustamiseks ning nende kanalite haldamine; |
| --- | --- |

a)

sidekanalite loomine tolliasutuste vahel kiire teabevahetuse soodustamiseks ja kindlustamiseks ning nende kanalite haldamine;

| b) | tolliasutuste tegevuse tõhusa kooskõlastamise soodustamine ning |
| --- | --- |

b)

tolliasutuste tegevuse tõhusa kooskõlastamise soodustamine ning

| c) | käesoleva lepinguga seotud mis tahes muu haldusküsimus, mis tuleb ühiselt lahendada. |
| --- | --- |

c)

käesoleva lepinguga seotud mis tahes muu haldusküsimus, mis tuleb ühiselt lahendada.

3.   Lepinguosalised kohustuvad samuti tegema kooskõlastatud jõupingutusi oma tollisasutuste kaudu, et arendada tollitöös kaubandust hõlbustavaid meetmeid vastavalt tollivaldkonna rahvusvahelistele standarditele.

Artikkel 5

Abi ulatus

1.   Lepinguosalised abistavad teineteist oma tolliasutuste kaudu nende pädevuse ja võimaluste piires ning käesoleva lepinguga ette nähtud viisidel ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige rakendamine eelkõige nimetatud õigusakte rikkuvate toimingute ennetamise, uurimise ja tõkestamise kaudu.

2.   Käesoleva lepingu kohast abi tolliküsimustes annavad vastastikku lepinguosaliste tolliasutused, kes on pädevad käesolevat lepingut rakendama. See ei piira kummagi lepinguosalise õigusi ega kohustusi seoses rahvusvaheliste lepingute või kummagi lepinguosalise õigusnormide alusel kriminaalasjades antava vastastikuse abiga. Ka ei hõlma see teavet, mis on saadud õigusasutuse taotlusel kasutatud volituste abil.

3.   Käesolev leping ei hõlma tollimaksude, maksude või rahatrahvide sissenõudmiseks antavat abi.

Artikkel 6

Seosed muude rahvusvaheliste lepingutega

1.   Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta kummagi lepinguosalise mis tahes muust rahvusvahelisest lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

2.   Käesoleva lepingu sätted on lõike 1 sätetest olenemata ülimuslikud kahepoolsete tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingute suhtes, mis on sõlmitud või sõlmitakse mõne Euroopa Liidu liikmesriigi ja Jaapani vahel, kui nende sätted ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

3.   Käeoleva lepingu sätted ei mõjuta komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahelist teabevahetust käsitlevate ühenduse sätete kohaldamist mis tahes teabe puhul, mis on saadud käesoleva lepingu alusel ning võib huvi pakkuda ühendusele.

II   JAOTIS

TOLLIKOOSTÖÖ

Artikkel 7

Koostöö tolliprotseduuride alal

Kaupade seadusliku liikumise hõlbustamiseks vahetavad tolliasutused käesoleva lepingu sätete alusel teavet ja kogemusi meetmete kohta, millega saab täiustada tollitehnikat ja -protseduure, ning arvutisüsteemide kohta.

Artikkel 8

Tehniline koostöö

Tolliasutused võivad üksteisega teha tehnilist koostööd, vahetada personali ja teadmisi tollitehnika ja -protseduuride täiustamise meetmete ning arvutisüsteemide kohta, et saavutada nimetatud eesmärke käesoleva lepingu sätete kohaselt.

Artikkel 9

Arutelud rahvusvahelistes organisatsioonides

Tolliasutused püüavad arendada ja tugevdada koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, et hõlbustada tolliküsimustega seotud arutelusid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Tollikoostöö Nõukogu ja WTO raames.

III   JAOTIS

VASTASTIKUNE HALDUSABI

Artikkel 10

Abistamine taotluse korral

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab teise lepinguosalise taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatavaid toiminguid, millega on rikutud või võidakse rikkuda neid õigusakte.

Eelkõige edastab taotluse saanud tolliasutus taotluse korral taotluse esitanud asutusele teabe tegevuse kohta, mille tagajärjeks võivad olla toimingud (näiteks ebaõiged tollideklaratsioonid ja päritolusertifikaadid, arved või muud dokumendid, mis on teadaolevalt või mida kahtlustatakse olevat ebaõiged või võltsitud), millega rikutakse teise lepinguosalise territooriumil kehtivaid tollialaseid õigusakte.

2.   Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle:

| a) | kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumile imporditud nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri, ning |
| --- | --- |

a)

kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumile imporditud nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri, ning

| b) | kas ühe lepinguosalise territooriumile imporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumilt eksporditud nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri. |
| --- | --- |

b)

kas ühe lepinguosalise territooriumile imporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumilt eksporditud nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.

3.   Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus, arvestades enda suhtes kehtivaid lepinguosalise õigusnorme, järgmist üksikasjalist teavet ja võtab erijärelevalve alla:

| a) | isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega, kelle asutus esitas taotluse; |
| --- | --- |

a)

isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega, kelle asutus esitas taotluse;

| b) | paigad, kuhu on ladustatud või kogutud või kuhu võidakse ladustada või koguda kaupu viisil, mis annab alust arvata, et nimetatud kaubad on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse; |
| --- | --- |

b)

paigad, kuhu on ladustatud või kogutud või kuhu võidakse ladustada või koguda kaupu viisil, mis annab alust arvata, et nimetatud kaubad on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse;

| c) | kaubad, mida transporditakse või võidakse transportida viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse, ning |
| --- | --- |

c)

kaubad, mida transporditakse või võidakse transportida viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse, ning

| d) | transpordivahendid, mida kasutatakse või võidakse kasutada viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse. |
| --- | --- |

d)

transpordivahendid, mida kasutatakse või võidakse kasutada viisil, mis annab alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks selle lepinguosalise tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks, kelle asutus esitas taotluse.

Artikkel 11

Abistamine omal algatusel

Lepinguosalised abistavad teineteist omal algatusel ning kooskõlas kummagi lepinguosalise õigusnormidega, kui nad peavad seda vajalikuks tollialaste õigusaktide õigeks kohaldamiseks, eelkõige juhtudel, mis võivad tekitada olulist kahju teise lepinguosalise majandusele, rahva tervisele või julgeolekule või võivad kahjustada teise lepinguosalise muid olulisi huvisid, eelkõige järgmisi üksikasju käsitleva teabe esitamisega:

| a) | toimingud, mis rikuvad või näivad rikkuvat tollialaseid õigusakte ja võivad pakkuda teisele lepinguosalisele huvi; |
| --- | --- |

a)

toimingud, mis rikuvad või näivad rikkuvat tollialaseid õigusakte ja võivad pakkuda teisele lepinguosalisele huvi;

| b) | tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingute uued teostamisviisid või -meetodid; |
| --- | --- |

b)

tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingute uued teostamisviisid või -meetodid;

| c) | kaubad, mille kohta on teada, et nende puhul on rikutud tollialaseid õigusakte; |
| --- | --- |

c)

kaubad, mille kohta on teada, et nende puhul on rikutud tollialaseid õigusakte;

| d) | isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega, ning |
| --- | --- |

d)

isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega, ning

| e) | transpordivahendid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks. |
| --- | --- |

e)

transpordivahendid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.

Artikkel 12

Abitaotluste vorm ja sisu

1.   Käesoleva lepingu kohane taotlus esitatakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui tegemist on pakilise olukorraga, võidakse aktsepteerida suulist taotlust, kuid see tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.

2.   Lõike 1 kohases taotluses esitatakse järgmine teave:

| a) | taotluse esitanud asutus; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitanud asutus;

| b) | taotletav meede; |
| --- | --- |

b)

taotletav meede;

| c) | taotluse eesmärk ja põhjendus; |
| --- | --- |

c)

taotluse eesmärk ja põhjendus;

| d) | võimalikult täpsed ja täielikud andmed uuritavate isikute kohta; |
| --- | --- |

d)

võimalikult täpsed ja täielikud andmed uuritavate isikute kohta;

| e) | asjaomaste faktide ja juba teostatud uurimise kokkuvõte ning |
| --- | --- |

e)

asjaomaste faktide ja juba teostatud uurimise kokkuvõte ning

| f) | muud õiguslikud asjaolud. |
| --- | --- |

f)

muud õiguslikud asjaolud.

3.   Taotlus esitatakse nii taotluse saanud kui taotluse esitanud asutusele arusaadavas keeles. Vajalikul määral võib seda nõuet kohaldada ka dokumentide suhtes, mis lisatakse lõike 1 alusel esitatud taotlusele.

4.   Kui taotlus ei vasta eespool esitatud vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; vahepeal võib taotluse saanud asutus võtta tarvitusele ettevaatusabinõusid.

Artikkel 13

Taotluste täitmine

1.   Abitaotluse täitmiseks võtab taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires kõik põhjendatud meetmed, esitab olemasoleva teabe, teeb vajalikud uurimised või korraldab nende tegemise.

2.   Abitaotlus täidetakse selle lepinguosalise kehtivate õigusnormide kohaselt, kelle asutus sai taotluse.

3.   Taotluse esitanud asutuse nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad taotluse saanud asutuse nõusolekul ja tingimustel viibida taotluse saanud asutuses, et saada sellelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva lepingu eesmärgi täitmiseks.

4.   Taotluse esitanud asutuse nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad taotluse saanud asutuse nõusolekul ja tingimustel viibida konkreetsete juhtumite uurimise juures selle pädevusalas.

5.   Kui nimetatud taotlust ei ole võimalik täita, teatatakse sellest viivitamata taotluse esitanud asutusele, lisades põhjenduse. Põhjendusele võidakse lisada asjaomased andmed, mis taotluse saanud asutuse arvates võivad taotluse esitanud asutusele olla abiks.

6.   Taotluse esitanud asutuse nõudmisel ja kui ta peab seda vajalikuks, teatab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusele taotluse alusel võetavate meetmete aja ja koha, et neid meetmeid saaks kooskõlastada.

Artikkel 14

Teabe edastamise vorm

1.   Taotluse saanud asutus teatab uurimiste tulemused taotluse esitanud asutusele kirjalikult ning lisab asjaomased dokumendid või muud materjalid.

2.   See teave võib olla elektroonilises vormis.

Artikkel 15

Erandid abistamiskohustusest

1.   Abistamisest võib keelduda või loobuda või abistamisele võib seada teatud tingimusi või nõudeid, kui lepinguosaline, kelle asutus sai taotluse, arvab, et käesoleva lepingu kohane abi võib kahjustada ühenduse liikmesriikide või Jaapani suveräänsust või julgeolekut, poliitikat või muid olulisi huvisid, millele on osutatud artikli 16 lõikes 2.

Eelkõige võib kumbki lepinguosaline piirata teisele lepinguosalisele teabe esitamist, kui viimati nimetatud lepinguosaline ei suuda tagada esimesena nimetatud lepinguosalise nõudeid konfidentsiaalsusele või täita edastatud teabe kasutamisele seatud piiranguid.

2.   Taotluse saanud asutus võib abistamisest loobuda, kui see takistaks käimasolevat uurimist, sealhulgas asjaomaste õiguskaitseorganite läbiviidavat uurimist, vastutusele võtmist või kohtu- või haldusmenetlust. Sel juhul arutab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusega, kas abi on võimalik anda selliste tingimuste ja nõuete alusel, mida taotluse saanud asutus peab vajalikuks.

3.   Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks anda, kui temalt seda palutaks, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel tuleb taotluse saanud asutuse otsus ja selle põhjendused taotluse esitanud asutusele viivitamata teatavaks teha.

Artikkel 16

Teabevahetus ja konfidentsiaalsus

1.   Käesoleva lepingu kohaselt mis tahes kujul edastatud teavet käsitatakse salajase teabena, olenevalt kummagi lepinguosalise õigusnormidest, ja selle suhtes kehtib kaitse, mis samalaadsetele andmetele on ette nähtud selle lepinguosalise asjaomaste õigusnormidega, kelle tolliasutus selle teabe sai, ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate asjaomaste sätetega, kui teabe esitanud lepinguosaline ei ole andnud eelnevat nõusolekut kõnealuse teabe avaldamiseks.

2.   Isikuandmeid võib vahetada üksnes siis, kui andmeid vastu võttev lepinguosaline kohustub neid kaitsma vähemalt nii, nagu selliseid andmeid kaitseks andmeid edastav lepinguosaline. Teavet andev lepinguosaline ei nõua, et täidetaks rangemaid nõudeid, kui kehtivad tema haldusalas.

Lepinguosalised edastavad teineteisele teabe kummagi lepinguosalise, sealhulgas vajaduse korral ühenduse liikmesriikide õigusnormide kohta.

3.   Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva lepingu rakendamiseks. Kui üks lepinguosalistest soovib seda teavet muul otstarbel kasutada, peab tal selleks olema teabe andnud tolliasutuse eelnev kirjalik nõusolek. Teabe sellisel kasutamisel tuleb võtta arvesse kõnealuse asutuse seatud piiranguid.

4.   Lõikega 3 ei takistata käesoleva lepingu kohaselt saadud teabe kasutamist tõenditena haldusmenetluses, mis algatatakse seoses tollialaste õigusaktide rikkumisega. Seepärast võivad lepinguosalised käesoleva lepingu sätete kohaselt saadud teavet kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning haldusmenetluses. Teabe esitanud tolliasutusele teatatakse sellisest kasutamisest.

5.   Olenemata käesoleva artikli lõikest 3, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud tolliasutus ei ole teatanud teisiti, võib teabe saanud tolliasutus esitada käesoleva lepingu kohaselt saadud teavet oma lepinguosalise asjaomastele õiguskaitseorganitele. Kõnealused õiguskaitseorganid võivad seda teavet kasutada üksnes tollialaste õigusaktide täpseks kohaldamiseks käesoleva lepingu artiklites 16 ja 17 esitatud tingimustel.

6.   Käesolev artikkel ei takista teabe kasutamist või avaldamist selles ulatuses, milleks teabe saanud tolliasutus on kohustatud lepinguosalise õigusnormidega. Igast asjaomasest avaldamisest teatab niisugune tolliasutus võimaluse korral ette teavet esitanud tolliasutusele.

Kui teabe avaldamist taotlevad kolmandad isikud või muud asutused, võtab teabe saanud lepinguosaline, kui teabe esitanud lepinguosalisega ei ole kokku lepitud teisiti, kasutusele kõik meetmed, mis on võimalikud esimese lepinguosalise kehtivate õigusnormide piires, et säilitada teabe konfidentsiaalsust ja kaitsta isikuandmeid.

Artikkel 17

Kriminaalmenetlus

Käesoleva lepingu kohast teavet, mis on ühe lepinguosalise tolliasutuse poolt esitatud teise lepinguosalise tolliasutusele, ei tohi viimati nimetatud lepinguosaline kasutada kohtu või kohtuniku poolt läbiviidavas kriminaalmenetluses.

Artikkel 18

Abistamise kulud

1.   Käesoleva lepingu rakendamisega tekkinud kulud kannab asjaomane lepinguosaline.

2.   Kui taotluse rahuldamise jooksul ilmneb, et taotluse täitmine nõuab erakordseid kulutusi, peavad tolliasutused nõu, et määrata kindlaks taotluse täitmise tingimused.

IV   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Pealkirjad

Käesoleva lepingu jaotiste ja artiklite pealkirjad on lisatud üksnes viitamiseks ega mõjuta käesoleva lepingu tõlgendamist.

Artikkel 20

Konsulteerimine

Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikuste konsultatsioonidega.

Artikkel 21

Ühine tollikoostöö komitee

1.   Käesolevaga moodustatakse ühine tollikoostöö komitee, millesse kuuluvad Jaapani rahandusministeeriumi ja Jaapani välisministeeriumi ametnikud ning Euroopa Ühenduse tolliküsimuste eest vastutavad ametnikud. Komiteesse võidakse vajaduse korral lisada kummagi lepinguosalise muid ametnikke, kellel on arutatavate küsimuste kohta eriteadmisi. Komitee tuleb kokku vastastikusel nõusolekul kindlaks määratud kohas, ajal ja päevakorraga.

2.   Ühise tollikoostöö komitee eriline rõhk on järgmistel ülesannetel:

| a) | jälgida käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist; |
| --- | --- |

a)

jälgida käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist;

| b) | võtta meetmeid, mis on vajalikud käesoleva lepingu eesmärkide kohaseks tollikoostööks; |
| --- | --- |

b)

võtta meetmeid, mis on vajalikud käesoleva lepingu eesmärkide kohaseks tollikoostööks;

| c) | vahetada arvamusi kõigis tollikoostööga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes, kaasa arvatud edasised meetmed ning nende rakendamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

c)

vahetada arvamusi kõigis tollikoostööga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes, kaasa arvatud edasised meetmed ning nende rakendamiseks vajalikud vahendid;

| d) | anda soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise viiside kohta, ning |
| --- | --- |

d)

anda soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise viiside kohta, ning

| e) | võtta vastu oma töökord. |
| --- | --- |

e)

võtta vastu oma töökord.

Artikkel 22

Jõustumine ja kehtivusaeg

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on diplomaatiliste nootidega teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Lepingut võib muuta vastastikusel nõusolekul, diplomaatiliste nootide vahetamisega lepinguosaliste vahel. Muudatused jõustuvad samadel tingimustel, nagu on nimetatud lõikes 1, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

3.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele poolele. Lepingu lõpetamine jõustub kolme kuu möödumisel teise lepinguosalise teavitamise kuupäevast. Enne lepingu lõppemist saadud abitaotlused täidetakse käesoleva lepingu sätete kohaselt.

Artikkel 23

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja jaapani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Tõlgendamise erinevuste korral kehtivad inglis- ja jaapanikeelne tekst.

Selle kinnituseks on nõuetekohaselt volitatud esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

2008. aasta jaanuarikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

Euroopa Ühenduse nimel

Image

Image

Jaapani valitsuse nimel

Image

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/30

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS,

nr 329/05/COL,

20. detsember 2005,

millega viiekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, ja asjakohaste meetmete ettepanek

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist, järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (2) ja eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b, protokolli nr 3 I osa artiklit 1 ja protokolli nr 3 II osa artikleid 18 ja 19,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994, (4)

ARVESTADES, et 6. septembril 2005 võttis Euroopa Komisjon vastu uue teatise, milles sätestati põhimõtted lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta, (5)

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 7. novembri 2005. aasta kirjade kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Riigiabisuuniseid muudetakse, lisades neisse uue, 30A peatüki, mis käsitleb lennujaamade rahastamist ja piirkondlikest lennujaamadest väljuvate lennuliinide stardiabi. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse I lisas. Tehakse ettepanek asjakohasteks meetmeteks, mis sisalduvad käesoleva otsuse I lisas. |
| --- | --- |

1.

Riigiabisuuniseid muudetakse, lisades neisse uue, 30A peatüki, mis käsitleb lennujaamade rahastamist ja piirkondlikest lennujaamadest väljuvate lennuliinide stardiabi. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse I lisas. Tehakse ettepanek asjakohasteks meetmeteks, mis sisalduvad käesoleva otsuse I lisas.

| 2. | EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjakohaste meetmete kohta tehtud ettepanekuga 1. juuniks 2006. |
| --- | --- |

2.

EFTA riike teavitatakse käesolevast otsusest kirjaga, lisades otsuse ja selle lisa koopia. EFTA riikidel palutakse teatada oma nõusolekust asjakohaste meetmete kohta tehtud ettepanekuga 1. juuniks 2006.

| 3. | Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates selle otsuse ja selle lisa koopia. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevast otsusest kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d, saates selle otsuse ja selle lisa koopia.

| 4. | Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus koos I lisaga avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.

| 5. | Juhul kui EFTA riigid asjakohaste meetmetega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud käesoleva otsuse II lisas). |
| --- | --- |

5.

Juhul kui EFTA riigid asjakohaste meetmetega nõustuvad, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes kokkuvõtlik teadaanne (lisatud käesoleva otsuse II lisas).

| 6. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

6.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 20. detsember 2005

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Edaspidi „riigiabi suunised”.

3

(4)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja sama kuupäeva EMP kaasaandes nr 32. Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud ameti veebisaidil www.eftasurv.int

4

(5)  Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

5

---

LISA

„30A.   LENNUJAAMADE RAHASTAMINE JA PIIRKONDLIKEST LENNUJAAMADEST OPEREERIVATE LENNUETTEVÕTJATE RIIKLIK STARDIABI

30A.1.   Sissejuhatus

30A.1.1.   Üldine taust

| 1) | Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „Euroopa Komisjon” või „komisjon”) on avaldanud teatise lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta, mis on osa Euroopa õhuruumi avamise kavast. Euroopa Liidus 1993. aastast ja EMPs 1994. aastast kehtivad liberaliseerimismeetmed ehk n-ö kolmas pakett on võimaldanud igal EMP tegevusloaga lennuettevõtjal siseneda alates aprillist 1997 ühendusesisesele turule ilma ühegi piiranguta, kaasa arvatud hinnakujundus. (1) Sellest tulenevalt ning kindlustamaks kodanikele kvaliteetset teenust sobiva hinnaga püsivalt ja kõikjal oma territooriumil, võisid seda soovinud EMP riigid kehtestada selgel õigusraamistikul põhineva avaliku teenindamise kohustuse, millega võib määratleda lennusageduse, teenuste täpsuse ning kohtade olemasolu ja soodushinnad teatud tarbijarühmadele. Selline avaliku teenindamise kohustus on võimaldanud lennutranspordil anda oluline panus piirkondade majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ning tasakaalustatud arengusse. |
| --- | --- |

1)

Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „Euroopa Komisjon” või „komisjon”) on avaldanud teatise lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta, mis on osa Euroopa õhuruumi avamise kavast. Euroopa Liidus 1993. aastast ja EMPs 1994. aastast kehtivad liberaliseerimismeetmed ehk n-ö kolmas pakett on võimaldanud igal EMP tegevusloaga lennuettevõtjal siseneda alates aprillist 1997 ühendusesisesele turule ilma ühegi piiranguta, kaasa arvatud hinnakujundus. (1) Sellest tulenevalt ning kindlustamaks kodanikele kvaliteetset teenust sobiva hinnaga püsivalt ja kõikjal oma territooriumil, võisid seda soovinud EMP riigid kehtestada selgel õigusraamistikul põhineva avaliku teenindamise kohustuse, millega võib määratleda lennusageduse, teenuste täpsuse ning kohtade olemasolu ja soodushinnad teatud tarbijarühmadele. Selline avaliku teenindamise kohustus on võimaldanud lennutranspordil anda oluline panus piirkondade majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ning tasakaalustatud arengusse.

| 2) | Lisaks nimetatud tegevusele on näiteks teenindusaegade jaotamisel, (2) maapealses käitluses (3) või arvutipõhise ettetellimissüsteemi (4) osas võetud rida meetmeid turu liberaliseerimise toetamiseks ja võimaldamaks sektori huvirühmadel konkureerida vastavalt erapooletutele reeglitele. |
| --- | --- |

2)

Lisaks nimetatud tegevusele on näiteks teenindusaegade jaotamisel, (2) maapealses käitluses (3) või arvutipõhise ettetellimissüsteemi (4) osas võetud rida meetmeid turu liberaliseerimise toetamiseks ja võimaldamaks sektori huvirühmadel konkureerida vastavalt erapooletutele reeglitele.

| 3) | EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) leiab, et Euroopa Komisjoni suunised on EMPs kohaldatavad, ja võtab käesolevaga vastu vastavad suunised talle EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) (5) artikli 5 lõike 2 punktis b antud volituste alusel. |
| --- | --- |

3)

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) leiab, et Euroopa Komisjoni suunised on EMPs kohaldatavad, ja võtab käesolevaga vastu vastavad suunised talle EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”) (5) artikli 5 lõike 2 punktis b antud volituste alusel.

| 4) | Järelevalveamet on seisukohal, et lennujaamadel on oluline mõju kohaliku majanduse kasvule ja kohalike teenuste, nagu hariduse ja tervishoiu säilimisele. Tõepoolest on reisijate- ja kaubavedu piirkondade konkurentsivõime ja arengu seisukohalt esmatähtsad. Kui lennujaamad on heal tasemel, võib see mõjuda lennuettevõtjatele magnetina ning seeläbi soodustada nii majandustegevust kui ka majanduslikku, sotsiaalset ja regionaalset ühtekuuluvust EMP lepinguga hõlmatud alal. |
| --- | --- |

4)

Järelevalveamet on seisukohal, et lennujaamadel on oluline mõju kohaliku majanduse kasvule ja kohalike teenuste, nagu hariduse ja tervishoiu säilimisele. Tõepoolest on reisijate- ja kaubavedu piirkondade konkurentsivõime ja arengu seisukohalt esmatähtsad. Kui lennujaamad on heal tasemel, võib see mõjuda lennuettevõtjatele magnetina ning seeläbi soodustada nii majandustegevust kui ka majanduslikku, sotsiaalset ja regionaalset ühtekuuluvust EMP lepinguga hõlmatud alal.

| 5) | Järelevalveametil jääb üle vaid selle üle rõõmu tunda ning hinnata odavlennuettevõtjate panust lennutranspordi hindade üldisse alanemisse Euroopas, teenuste pakkumise mitmekesistumisse ning selle transpordiliigi laialdasemasse kättesaadavusse. Kuid järelevalveamet peab sellest hoolimata tagama EMP lepingu järgimise ja eelkõige konkurentsieeskirjade ning riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimise. |
| --- | --- |

5)

Järelevalveametil jääb üle vaid selle üle rõõmu tunda ning hinnata odavlennuettevõtjate panust lennutranspordi hindade üldisse alanemisse Euroopas, teenuste pakkumise mitmekesistumisse ning selle transpordiliigi laialdasemasse kättesaadavusse. Kuid järelevalveamet peab sellest hoolimata tagama EMP lepingu järgimise ja eelkõige konkurentsieeskirjade ning riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimise.

30A.1.1.1.   Lennujaamade tüpoloogia

| 6) | Lennujaamasektoris esineb tänapäeval eri tüüpi lennujaamade vahel erineval tasemel konkurentsi. See on riigiabi analüüsimisel esmatähtis ja tekitab vajaduse uurida, mil määral võib konkurents olla moonutatud ja EMP lepingu toimimine mõjutatud. Konkurentsijuhtumeid vaadeldakse vastavalt kõnealustele turgudele eraldi. Uuringud (6) on siiski näidanud, et enamasti konkureerivad suured rahvusvahelised sõlmpunktid endasarnaste lennujaamadega kõigi asjaomaste transporditurgude osas, kusjuures konkurentsi tase võib sõltuda sellistest teguritest nagu ülekoormatus ja alternatiivsete transporditeenuste või teatavatel juhtudel (vt allpool) suurte piirkondlike lennujaamade olemasolu. Suured piirkondlikud lennujaamad võivad konkureerida mitte ainult teiste suurte piirkondlike lennujaamadega, vaid ka ühenduse peamiste sõlmpunktidega ja maismaatranspordiga, eriti kui neil on kvaliteetne juurdepääs maapealseid teid pidi. Samade uuringute järgi ei konkureeri väikesed lennujaamad üldiselt teiste lennujaamadega, välja arvatud juhul, kui nende turg kattub osaliselt sama suurusjärgu naaberlennujaamadega. |
| --- | --- |

6)

Lennujaamasektoris esineb tänapäeval eri tüüpi lennujaamade vahel erineval tasemel konkurentsi. See on riigiabi analüüsimisel esmatähtis ja tekitab vajaduse uurida, mil määral võib konkurents olla moonutatud ja EMP lepingu toimimine mõjutatud. Konkurentsijuhtumeid vaadeldakse vastavalt kõnealustele turgudele eraldi. Uuringud (6) on siiski näidanud, et enamasti konkureerivad suured rahvusvahelised sõlmpunktid endasarnaste lennujaamadega kõigi asjaomaste transporditurgude osas, kusjuures konkurentsi tase võib sõltuda sellistest teguritest nagu ülekoormatus ja alternatiivsete transporditeenuste või teatavatel juhtudel (vt allpool) suurte piirkondlike lennujaamade olemasolu. Suured piirkondlikud lennujaamad võivad konkureerida mitte ainult teiste suurte piirkondlike lennujaamadega, vaid ka ühenduse peamiste sõlmpunktidega ja maismaatranspordiga, eriti kui neil on kvaliteetne juurdepääs maapealseid teid pidi. Samade uuringute järgi ei konkureeri väikesed lennujaamad üldiselt teiste lennujaamadega, välja arvatud juhul, kui nende turg kattub osaliselt sama suurusjärgu naaberlennujaamadega.

| 7) | Käesolevate suuniste tarbeks on järelevalveamet määratlenud järgmised neli lennujaamade kategooriat:






  — | A-kategooria, edaspidi „suurte EMP lennujaamade” kategooria, mis teenindab enam kui 10 miljonit reisijat aastas; |
| --- | --- | --- |

7)

Käesolevate suuniste tarbeks on järelevalveamet määratlenud järgmised neli lennujaamade kategooriat:

—

A-kategooria, edaspidi „suurte EMP lennujaamade” kategooria, mis teenindab enam kui 10 miljonit reisijat aastas;

| — | B-kategooria hõlmab „riiklikke lennujaamu” aastase reisijate arvuga 5–10 miljonit; |
| --- | --- |

—

B-kategooria hõlmab „riiklikke lennujaamu” aastase reisijate arvuga 5–10 miljonit;

| — | C-kategooria koosneb „suurtest piirkondlikest lennujaamadest” aastase reisijate arvuga 1–5 miljonit; |
| --- | --- |

—

C-kategooria koosneb „suurtest piirkondlikest lennujaamadest” aastase reisijate arvuga 1–5 miljonit;

| — | D-kategooria, edaspidi „väikeste piirkondlike lennujaamade” kategooria, aastase reisijate arvuga alla 1 miljoni. |
| --- | --- |

—

D-kategooria, edaspidi „väikeste piirkondlike lennujaamade” kategooria, aastase reisijate arvuga alla 1 miljoni.

30A.2.   Käesolevate suuniste eesmärgid ja olukord võrreldes 1994. aasta suunistega

| 8) | EFTA järelevalveameti riigiabisuuniste 30. peatükk viitab Euroopa Komisjoni 1994. aasta suunistele, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu artiklite 92 (nüüd 87) ja 93 (nüüd 88) ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (7) (edaspidi „lennundussektori suunised”). Lennundussektori suunised ei hõlma kõiki uusi lennujaamade rahastamise ja uutele liinidele antava stardiabiga seotud aspekte. |
| --- | --- |

8)

EFTA järelevalveameti riigiabisuuniste 30. peatükk viitab Euroopa Komisjoni 1994. aasta suunistele, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu artiklite 92 (nüüd 87) ja 93 (nüüd 88) ja Euroopa majanduspiirkonna lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (7) (edaspidi „lennundussektori suunised”). Lennundussektori suunised ei hõlma kõiki uusi lennujaamade rahastamise ja uutele liinidele antava stardiabiga seotud aspekte.

| 9) | Komisjoni 1994. aasta suunistes keskendutakse peaaegu eranditult lennuettevõtjatele riigiabi andmise tingimustele, võimaldades otsest abi lennuettevõtjatele ainult juhul, kui tegemist on avaliku teenuse osutamise kohustuse või sotsiaalset laadi abiga. Komisjoni suuniste II osa 3. peatükis käsitletakse riiklikke investeeringuid lennujaamainfrastruktuuridesse. Seal on sätestatud, et „Infrastruktuuriprojektide (nagu lennujaamad [...]) elluviimine on majanduspoliitika üldine meede, mida komisjon ei saa asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel kontrollida. [...] See üldpõhimõte kehtib vaid infrastruktuuride ülesehitamise kohta liikmesriikide poolt ning ei piira teatavatele ettevõtjatele infrastruktuuride kasutamiseks antud eelisseisundist tuleneva võimaliku abi hindamist”.
  Käesolevad suunised täiendavad niisiis 1994. aasta omi, mitte ei asenda neid, ning täpsustavad, kuidas tuleb konkurentsieeskirju kohaldada lennujaamade erinevate rahastamisviiside suhtes (vt jaotis 30A.4) ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate starditoetuste suhtes (vt jaotis 30A.5). |
| --- | --- |

9)

Komisjoni 1994. aasta suunistes keskendutakse peaaegu eranditult lennuettevõtjatele riigiabi andmise tingimustele, võimaldades otsest abi lennuettevõtjatele ainult juhul, kui tegemist on avaliku teenuse osutamise kohustuse või sotsiaalset laadi abiga. Komisjoni suuniste II osa 3. peatükis käsitletakse riiklikke investeeringuid lennujaamainfrastruktuuridesse. Seal on sätestatud, et „Infrastruktuuriprojektide (nagu lennujaamad [...]) elluviimine on majanduspoliitika üldine meede, mida komisjon ei saa asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel kontrollida. [...] See üldpõhimõte kehtib vaid infrastruktuuride ülesehitamise kohta liikmesriikide poolt ning ei piira teatavatele ettevõtjatele infrastruktuuride kasutamiseks antud eelisseisundist tuleneva võimaliku abi hindamist”.

Käesolevad suunised täiendavad niisiis 1994. aasta omi, mitte ei asenda neid, ning täpsustavad, kuidas tuleb konkurentsieeskirju kohaldada lennujaamade erinevate rahastamisviiside suhtes (vt jaotis 30A.4) ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate starditoetuste suhtes (vt jaotis 30A.5).

| 10) | Selleks võtab komisjon arvesse piirkondlike lennujaamade arendamise panust. Seega






  — | on piirkondlike lennujaamade kasutamise kasv positiivne nähe võitluses õhutranspordi ülekoormatusega Euroopa peamistes sõlmpunktides. Oma dokumendis „Euroopa transpordipoliitika valge raamat aastani 2010: valikute aeg” (8) selgitab komisjon, et „kuigi õhuruumi ülekoormatuse jaoks on olemas konkreetne tegevuskava, siis ülekoormatusele maa peal ei pöörata vajalikku tähelepanu ega võeta vajalikke meetmeid. Ometi on peaaegu pooled Euroopa viiekümnest lennujaamast saavutanud või saavutamas oma maapealse veomahu piiri”; |
| --- | --- | --- |

10)

Selleks võtab komisjon arvesse piirkondlike lennujaamade arendamise panust. Seega

—

on piirkondlike lennujaamade kasutamise kasv positiivne nähe võitluses õhutranspordi ülekoormatusega Euroopa peamistes sõlmpunktides. Oma dokumendis „Euroopa transpordipoliitika valge raamat aastani 2010: valikute aeg” (8) selgitab komisjon, et „kuigi õhuruumi ülekoormatuse jaoks on olemas konkreetne tegevuskava, siis ülekoormatusele maa peal ei pöörata vajalikku tähelepanu ega võeta vajalikke meetmeid. Ometi on peaaegu pooled Euroopa viiekümnest lennujaamast saavutanud või saavutamas oma maapealse veomahu piiri”;

| — | soodustab see, kui ligipääsupunkte Euroopa-sisestele lendudele on rohkem, Euroopa kodanike liikuvust; |
| --- | --- |

—

soodustab see, kui ligipääsupunkte Euroopa-sisestele lendudele on rohkem, Euroopa kodanike liikuvust;

| — | aitab nende lennujaamade arendamine lisaks kaasa kõnealuste piirkondade majanduse arengule. |
| --- | --- |

—

aitab nende lennujaamade arendamine lisaks kaasa kõnealuste piirkondade majanduse arengule.

Kuid oma teenuste arendamisel on piirkondlikud lennujaamad sageli ebasoodsamas olukorras kui suured Euroopa sõlmpunktid nagu London, Pariis või Frankfurt. Neil puudub suur lennuettevõtja, mis oma tegevuse sinna koondaks, et pakkuda oma reisijatele maksimaalsel hulgal sihtkohti ja saavutada märkimisväärset mastaabisäästu, mida nende ülesehitus võimaldab. Nad ei pruugi olla saavutanud vajalikku suurust, et olla piisavalt atraktiivne. Lisaks puudub piirkondlikel lennujaamadel sageli maine ja tuntus, tingituna nende asukohast majandusraskuste all kannatavates piirkondades.

| 11) | Seepärast võtab järelevalveamet käesolevates suunistes lähenemisviisi, mis soosib piirkondlike lennujaamade arendamist, hoolitsedes samal ajal selle eest, et oleks tagatud läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtete täielik järgimine, et hoida ära igasugune ühise huviga vastuolus oleva konkurentsi moonutamine seoses piirkondlike lennujaamade riiklikest vahenditest rahastamisega ja lennuettevõtjatele antava riigiabiga. |
| --- | --- |

11)

Seepärast võtab järelevalveamet käesolevates suunistes lähenemisviisi, mis soosib piirkondlike lennujaamade arendamist, hoolitsedes samal ajal selle eest, et oleks tagatud läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtete täielik järgimine, et hoida ära igasugune ühise huviga vastuolus oleva konkurentsi moonutamine seoses piirkondlike lennujaamade riiklikest vahenditest rahastamisega ja lennuettevõtjatele antava riigiabiga.

| 12) | See lähenemine peab haakuma ka transpordipoliitika üldiste eesmärkidega, milleks on eelkõige lennu- ja raudteetranspordi ühitamine. Viimastel aastatel on antud märkimisväärne poliitiline ja rahaline panus ambitsioonika kiirraudteede võrgu arendamise kava jätkamiseks. Ülikiirrong on aja, hinna, mugavuse ja säästva arengu seisukohast lennukile ahvatlev alternatiiv. Olenemata pingutustest, mida ülikiirrongi raudteevõrgu laiendamiseks üle kogu EMP lepinguga hõlmatud territooriumi veel tegema peab, tuleks püüda ära kasutada ülikiirrongide suutlikkust tagada esmaklassilised ja kvaliteetsed ühendused ning julgustada raudtee- ja lennundussektori ettevõtjaid tegema koostööd, järgides seejuures EMP lepingu artiklit 53, et arendada kasutajate huvides raudtee- ja lennutranspordi vastastikust täiendavust. |
| --- | --- |

12)

See lähenemine peab haakuma ka transpordipoliitika üldiste eesmärkidega, milleks on eelkõige lennu- ja raudteetranspordi ühitamine. Viimastel aastatel on antud märkimisväärne poliitiline ja rahaline panus ambitsioonika kiirraudteede võrgu arendamise kava jätkamiseks. Ülikiirrong on aja, hinna, mugavuse ja säästva arengu seisukohast lennukile ahvatlev alternatiiv. Olenemata pingutustest, mida ülikiirrongi raudteevõrgu laiendamiseks üle kogu EMP lepinguga hõlmatud territooriumi veel tegema peab, tuleks püüda ära kasutada ülikiirrongide suutlikkust tagada esmaklassilised ja kvaliteetsed ühendused ning julgustada raudtee- ja lennundussektori ettevõtjaid tegema koostööd, järgides seejuures EMP lepingu artiklit 53, et arendada kasutajate huvides raudtee- ja lennutranspordi vastastikust täiendavust.

| 13) | Juhul kui käesolevates suunistes võetakse seisukoht abi puudumise või olemasolu kohta, esitatakse nendes teabe eesmärgil järelevalveameti üldine tõlgendus antud küsimuste osas suuniste koostamise ajal. See on üksnes suunav ning ei piira EFTA kohtu ja ühenduse kohtute tõlgendust antud käsitusviisist. |
| --- | --- |

13)

Juhul kui käesolevates suunistes võetakse seisukoht abi puudumise või olemasolu kohta, esitatakse nendes teabe eesmärgil järelevalveameti üldine tõlgendus antud küsimuste osas suuniste koostamise ajal. See on üksnes suunav ning ei piira EFTA kohtu ja ühenduse kohtute tõlgendust antud käsitusviisist.

30A.3.   Kohaldamisala ja kokkusobivuse ühtne eeskiri

30A.3.1.   Kohaldamisala ja õiguslik alus

| 14) | Käesolev raamistik määrab kindlaks, millises ulatuses ja millistel tingimustel hindab järelevalveamet vastavalt eeskirjadele ja menetlustele riigiabi asjus lennujaamade riiklikku rahastamist ning starditoetusi lennuliinide avamiseks. Selle arutamisel kohaldab järelevalveamet EMP lepingu artikli 59 lõiget 2 või artikli 61 lõike 3 punkte a, b või c. |
| --- | --- |

14)

Käesolev raamistik määrab kindlaks, millises ulatuses ja millistel tingimustel hindab järelevalveamet vastavalt eeskirjadele ja menetlustele riigiabi asjus lennujaamade riiklikku rahastamist ning starditoetusi lennuliinide avamiseks. Selle arutamisel kohaldab järelevalveamet EMP lepingu artikli 59 lõiget 2 või artikli 61 lõike 3 punkte a, b või c.

| 15) | EMP lepingu artikli 59 lõige 2 võimaldab teha erandi EFTA riikide ettevõtjatele, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, kui nimetatud eeskirjade kohaldamine takistab juriidiliselt või faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist ja kui kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega. |
| --- | --- |

15)

EMP lepingu artikli 59 lõige 2 võimaldab teha erandi EFTA riikide ettevõtjatele, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine, kui nimetatud eeskirjade kohaldamine takistab juriidiliselt või faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist ja kui kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.

| 16) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 on loetletud abi, mille võib kuulutada EMP lepinguga kokkusobivaks. Artikli 61 lõike 3 punktid a ja c lubavad erandeid teatavate piirkondade ja/või teatava majandustegevuse arengut soodustava või lihtsustava abi puhul. |
| --- | --- |

16)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 on loetletud abi, mille võib kuulutada EMP lepinguga kokkusobivaks. Artikli 61 lõike 3 punktid a ja c lubavad erandeid teatavate piirkondade ja/või teatava majandustegevuse arengut soodustava või lihtsustava abi puhul.

| (17) | Riiklikku piirkondlikku abi käsitlevate riigiabisuuniste (edaspidi „piirkondliku riigiabi suunised”) 25. peatükis on järelevalveamet esitanud tingimused, mille alusel saab hinnata piirkondliku abi kokkusobivust EMP lepinguga vastaval artikli 61 lõike 3 punktidele a ja c. Lennujaamadele või lennuettevõtjatele antava tegevusabi (9) (näiteks starditoetused) võib kuulutada EMP lepingu tingimustele vastavaks üksnes erandkorras ja rangetel tingimustel Euroopa ebasoodsamates piirkondades, st piirkondades, mille suhtes kohaldatakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, ning äärepoolseimates ja väikese rahvastikutihedusega piirkondades. (10) |
| --- | --- |

(17)

Riiklikku piirkondlikku abi käsitlevate riigiabisuuniste (edaspidi „piirkondliku riigiabi suunised”) 25. peatükis on järelevalveamet esitanud tingimused, mille alusel saab hinnata piirkondliku abi kokkusobivust EMP lepinguga vastaval artikli 61 lõike 3 punktidele a ja c. Lennujaamadele või lennuettevõtjatele antava tegevusabi (9) (näiteks starditoetused) võib kuulutada EMP lepingu tingimustele vastavaks üksnes erandkorras ja rangetel tingimustel Euroopa ebasoodsamates piirkondades, st piirkondades, mille suhtes kohaldatakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, ning äärepoolseimates ja väikese rahvastikutihedusega piirkondades. (10)

| 18) | Artikli 61 lõike 3 punkti b alusel võib EEA lepingu tingimustele vastavaks pidada abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Eraldi on viidatud üleeuroopaliste võrkudega seotud projektidele, kuhu võivad kuuluda ka lennujaamu käsitlevad projektid. |
| --- | --- |

18)

Artikli 61 lõike 3 punkti b alusel võib EEA lepingu tingimustele vastavaks pidada abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Eraldi on viidatud üleeuroopaliste võrkudega seotud projektidele, kuhu võivad kuuluda ka lennujaamu käsitlevad projektid.

| 19) | Kui eespool nimetatud sätted ei ole kohaldatavad, hindab järelevalveamet lennujaamade rahastamise ja starditoetuste kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c järgi. Järgnevad sätted kirjeldavad põhimõtteid, millest ta seejuures lähtub. |
| --- | --- |

19)

Kui eespool nimetatud sätted ei ole kohaldatavad, hindab järelevalveamet lennujaamade rahastamise ja starditoetuste kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c järgi. Järgnevad sätted kirjeldavad põhimõtteid, millest ta seejuures lähtub.

30A.3.2.   Riigiabi olemasolu

30A.3.2.1.   Lennujaamade majandustegevus

| 20) | EMP leping jääb erapooletuks selles osas, kas riik valib lennujaamade omandivormiks riikliku või eraomandi. Riigiabi arvestamisel on põhiline teada, kas abisaaja tegeleb majandustegevusega. (11). Kahtlemata tegelevad lennuettevõtjad majandustegevusega. Kui lennujaam on seotud majandustegevusega ning sõltumata tema õiguslikust seisundist ja rahastamismeetodist, kujutab ta endast vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1 ettevõtjat ning seetõttu on võimalik kohaldada riigiabi kohta sätestatud eeskirju. (12) |
| --- | --- |

20)

EMP leping jääb erapooletuks selles osas, kas riik valib lennujaamade omandivormiks riikliku või eraomandi. Riigiabi arvestamisel on põhiline teada, kas abisaaja tegeleb majandustegevusega. (11). Kahtlemata tegelevad lennuettevõtjad majandustegevusega. Kui lennujaam on seotud majandustegevusega ning sõltumata tema õiguslikust seisundist ja rahastamismeetodist, kujutab ta endast vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1 ettevõtjat ning seetõttu on võimalik kohaldada riigiabi kohta sätestatud eeskirju. (12)

| 21) | Kohtuasjas „Pariisi lennujaamad” (13) väitis Euroopa Kohus õigustatult, et lennujaamade haldamise ja ülalpidamisega seotud tegevused, kaasa arvatud lennujaamateenuste osutamine lennuettevõtjatele ja erinevatele teenusepakkujatele lennujaamas, kujutavad endast majandustegevust, kuna ühest küljest „kujutavad need tegevused endast lennujaama varustuse andmist lennuettevõtjate ja erinevate teenusepakkujate käsutusse teatud tasu eest, mille käitaja ise kindlaks määrab, ning teisest küljest ei ole see seotud avaliku võimu teostamisega ning on eristatav nimetatud võimu teostamisega seotud tegevustest”. Seega tegeleb lennujaama käitaja sisuliselt majandustegevusega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mille suhtes kohaldatakse riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

21)

Kohtuasjas „Pariisi lennujaamad” (13) väitis Euroopa Kohus õigustatult, et lennujaamade haldamise ja ülalpidamisega seotud tegevused, kaasa arvatud lennujaamateenuste osutamine lennuettevõtjatele ja erinevatele teenusepakkujatele lennujaamas, kujutavad endast majandustegevust, kuna ühest küljest „kujutavad need tegevused endast lennujaama varustuse andmist lennuettevõtjate ja erinevate teenusepakkujate käsutusse teatud tasu eest, mille käitaja ise kindlaks määrab, ning teisest küljest ei ole see seotud avaliku võimu teostamisega ning on eristatav nimetatud võimu teostamisega seotud tegevustest”. Seega tegeleb lennujaama käitaja sisuliselt majandustegevusega EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mille suhtes kohaldatakse riigiabi eeskirju.

| 22) | Ometi ei ole lennujaama käitaja kogu tegevus tingimata majandusliku iseloomuga. Neid tegevusi tuleb eristada ning teha kindlaks, mil määral need on majandusliku iseloomuga. (14) |
| --- | --- |

22)

Ometi ei ole lennujaama käitaja kogu tegevus tingimata majandusliku iseloomuga. Neid tegevusi tuleb eristada ning teha kindlaks, mil määral need on majandusliku iseloomuga. (14)

| 23) | Euroopa Kohus on teinud otsuse, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata. Selline tegevus hõlmab ohutust, lennujuhtimist, politseid, tolli jne. Üldiselt tuleb sellise tegevuse rahastamisel rangelt piirduda sellest tulenevate kulude hüvitamisega ning raha ei või suunata muu majandusliku tegevuse rahastamiseks. (15) Nagu selgitas Euroopa Komisjon oma 10. oktoobri 2001. aasta teatises pärast 11. septembri rünnakuid 2001. aastal: „On loomulik, et kui teatavaid meetmeid kohaldatakse otse lennuettevõtjate ning ka teiste kõnealuse sektori ettevõtjate suhtes nagu lennujaamad või maapealse käitluse ja õhuliiklusteenuste osutajad, ei tohi nende meetmete rahastamine riigi poolt kaasa tuua asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi”. |
| --- | --- |

23)

Euroopa Kohus on teinud otsuse, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole majanduslikku laadi ja selle suhtes riigiabieeskirju ei kohaldata. Selline tegevus hõlmab ohutust, lennujuhtimist, politseid, tolli jne. Üldiselt tuleb sellise tegevuse rahastamisel rangelt piirduda sellest tulenevate kulude hüvitamisega ning raha ei või suunata muu majandusliku tegevuse rahastamiseks. (15) Nagu selgitas Euroopa Komisjon oma 10. oktoobri 2001. aasta teatises pärast 11. septembri rünnakuid 2001. aastal: „On loomulik, et kui teatavaid meetmeid kohaldatakse otse lennuettevõtjate ning ka teiste kõnealuse sektori ettevõtjate suhtes nagu lennujaamad või maapealse käitluse ja õhuliiklusteenuste osutajad, ei tohi nende meetmete rahastamine riigi poolt kaasa tuua asutamislepinguga kokkusobimatut tegevusabi”.

30A.3.2.2.   Lennujaamade üldist majandushuvi pakkuvad teenused

| 24) | Riik võib pidada mõnda lennujaamade majandustegevusharu vajalikuks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eesmärgil. Siis määrab riik lennujaama käitajale teatavad avaliku teenuse osutamise kohustused, et tagada üldsuse huvide otstarbekas järgimine. Sellistel asjaoludel võib lennujaama käitaja saada riigilt hüvitist avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevate lisakulude katteks. Seejuures pole välistatud, et erandjuhtudel võib lennujaama haldamist tervikuna pidada üldist majanduslikku huvi pakkuvaks teenuseks. Riigil on seega voli määrata avaliku teenuse osutamise kohustusi näiteks lennujaamale, mis asub eraldatud piirkonnas, ning otsustada vajaduse korral neile see hüvitada. Tuleb siiski märkida, et lennujaama haldamine tervikuna üldist majanduslikku huvi pakkuva teenusena ei peaks hõlmama tegevusi, mis ei ole otseselt seotud punkti 43 alapunktis iv loetletud põhitegevusvaldkondadega. |
| --- | --- |

24)

Riik võib pidada mõnda lennujaamade majandustegevusharu vajalikuks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eesmärgil. Siis määrab riik lennujaama käitajale teatavad avaliku teenuse osutamise kohustused, et tagada üldsuse huvide otstarbekas järgimine. Sellistel asjaoludel võib lennujaama käitaja saada riigilt hüvitist avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevate lisakulude katteks. Seejuures pole välistatud, et erandjuhtudel võib lennujaama haldamist tervikuna pidada üldist majanduslikku huvi pakkuvaks teenuseks. Riigil on seega voli määrata avaliku teenuse osutamise kohustusi näiteks lennujaamale, mis asub eraldatud piirkonnas, ning otsustada vajaduse korral neile see hüvitada. Tuleb siiski märkida, et lennujaama haldamine tervikuna üldist majanduslikku huvi pakkuva teenusena ei peaks hõlmama tegevusi, mis ei ole otseselt seotud punkti 43 alapunktis iv loetletud põhitegevusvaldkondadega.

| (25) | Seetõttu meenutab järelevalveamet Euroopa Kohtu otsust Altmarki kohtuasjas, (16) mis pani aluse kohtupraktikale selles valdkonnas. Kohus otsustas õigustatult, et hüvitised avaliku teenuse osutamise eest ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, kui täidetud on alljärgnevad neli kriteeriumi:






  1. | kasu saav ettevõte on tõesti vastutav selgelt defineeritud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest; |
| --- | --- | --- |

(25)

Seetõttu meenutab järelevalveamet Euroopa Kohtu otsust Altmarki kohtuasjas, (16) mis pani aluse kohtupraktikale selles valdkonnas. Kohus otsustas õigustatult, et hüvitised avaliku teenuse osutamise eest ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, kui täidetud on alljärgnevad neli kriteeriumi:

1.

kasu saav ettevõte on tõesti vastutav selgelt defineeritud avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest;

| 2. | näitajad, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, tuleb eelnevalt kindlaks määrata objektiivsel ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

2.

näitajad, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, tuleb eelnevalt kindlaks määrata objektiivsel ja läbipaistval viisil;

| 3. | hüvitis ei tohi ületada hädavajalikku summat, mis kataks kõik või osa avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vaja minevaist kuludest, võttes arvesse nende kohustuste täitmisest laekuvaid sissetulekuid ja põhjendatud kasumit, ning |
| --- | --- |

3.

hüvitis ei tohi ületada hädavajalikku summat, mis kataks kõik või osa avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vaja minevaist kuludest, võttes arvesse nende kohustuste täitmisest laekuvaid sissetulekuid ja põhjendatud kasumit, ning

| 4. | kui valik ettevõtja osas, kelle õlgadele avaliku teenindamise kohustus pannakse, ei toimu konkreetsel juhul riigihankemenetluse raames, mis võimaldaks valida välja kandidaadi, kelle osutatav teenus tooks riigiasutusele kaasa kõige väiksemad kulutused, tuleb vajaliku hüvitise tase määrata kindlaks kulude analüüsi põhjal, mida antud kohustuste täitmisel kannaks keskmine hästi juhitud ja teenuse osutamise nõuetele vastavaid transpordivahendeid omav adekvaatselt varustatud ettevõtja, võttes arvesse nende kohustuste täitmisest laekuvaid sissetulekuid ja põhjendatud kasumit. |
| --- | --- |

4.

kui valik ettevõtja osas, kelle õlgadele avaliku teenindamise kohustus pannakse, ei toimu konkreetsel juhul riigihankemenetluse raames, mis võimaldaks valida välja kandidaadi, kelle osutatav teenus tooks riigiasutusele kaasa kõige väiksemad kulutused, tuleb vajaliku hüvitise tase määrata kindlaks kulude analüüsi põhjal, mida antud kohustuste täitmisel kannaks keskmine hästi juhitud ja teenuse osutamise nõuetele vastavaid transpordivahendeid omav adekvaatselt varustatud ettevõtja, võttes arvesse nende kohustuste täitmisest laekuvaid sissetulekuid ja põhjendatud kasumit.

| 26) | Kui see täidab Altmarki kohtuotsuses kehtestatud tingimusi, ei kujuta lennujaama käitajale määratud hüvitis avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest endast riigiabi. |
| --- | --- |

26)

Kui see täidab Altmarki kohtuotsuses kehtestatud tingimusi, ei kujuta lennujaama käitajale määratud hüvitis avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest endast riigiabi.

| 27) | Muude kui eespool nimetatud lennujaamade riiklik rahastamine võib kujutada endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui sellel rahastamisel on mõju konkurentsile ja EMP lepingu osalisteks olevate riikide vahelisele kaubavahetusele. |
| --- | --- |

27)

Muude kui eespool nimetatud lennujaamade riiklik rahastamine võib kujutada endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, kui sellel rahastamisel on mõju konkurentsile ja EMP lepingu osalisteks olevate riikide vahelisele kaubavahetusele.

30A.3.2.3.   Lennujaamade rahastamise mõju konkurentsile ja kaubavahetusele EMP lepingu osapoolte vahel

| 28) | Konkurentsi lennujaamade vahel võib hinnata lennuettevõtjate valikukriteeriumide alusel ning eelkõige võrreldes elemente nagu osutatavad lennujaamateenused ning asjaomane klientuur, rahvastik või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaama infrastruktuuride ja teenuste kasutamise eest võetavate maksude tase. Maksude tase on otsustav tegur, sest lennujaama riiklikku rahastamist võidakse kasutada lennujaamamaksude kunstlikult madalal tasemel hoidmiseks, mis meelitab ligi reisijaid ning moonutab märkimisväärselt konkurentsi. |
| --- | --- |

28)

Konkurentsi lennujaamade vahel võib hinnata lennuettevõtjate valikukriteeriumide alusel ning eelkõige võrreldes elemente nagu osutatavad lennujaamateenused ning asjaomane klientuur, rahvastik või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaama infrastruktuuride ja teenuste kasutamise eest võetavate maksude tase. Maksude tase on otsustav tegur, sest lennujaama riiklikku rahastamist võidakse kasutada lennujaamamaksude kunstlikult madalal tasemel hoidmiseks, mis meelitab ligi reisijaid ning moonutab märkimisväärselt konkurentsi.

| 29) | Käesolevate suuniste raames arvestab järelevalveamet siiski, et punktis 7 määratletud kategooriad võiksid olla näitajateks, mis võimaldavad teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral lennujaamal võib olla konkurentsi moonutav mõju.
  Seetõttu peetakse riiklikele ja EMP lennujaamadele (A- ja B-kategooria) eraldatud riiklikke toetusi tavaliselt konkurentsi moonutavateks või moonutada ähvardavateks ning EMP lepingu osaliste vahelist kaubavahetust mõjutavaks. Vastupidiselt aga peetakse väikestele piirkondlikele lennujaamadele (D-kategooria) eraldatud toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubavahetuse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks. |
| --- | --- |

29)

Käesolevate suuniste raames arvestab järelevalveamet siiski, et punktis 7 määratletud kategooriad võiksid olla näitajateks, mis võimaldavad teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral lennujaamal võib olla konkurentsi moonutav mõju.

Seetõttu peetakse riiklikele ja EMP lennujaamadele (A- ja B-kategooria) eraldatud riiklikke toetusi tavaliselt konkurentsi moonutavateks või moonutada ähvardavateks ning EMP lepingu osaliste vahelist kaubavahetust mõjutavaks. Vastupidiselt aga peetakse väikestele piirkondlikele lennujaamadele (D-kategooria) eraldatud toetuste mõju konkurentsi moonutamiseks ning kaubavahetuse mõjutamiseks vastupidiselt ühisele huvile väheseks.

| 30) | Väljaspool üldisi suuniseid ei ole erinevatele olukordade puhul siiski võimalik kehtestada vastavat kindlakstegemise viisi, eriti C- ja D-kategooria osas.
  Seetõttu tuleb igast meetmest, mis võib kujutada endast riigiabi lennujaamale, teatada eesmärgiga uurida selle mõju konkurentsile ja EMP lepingu osaliste vahelisele kaubavahetusele, ning vajaduse korral uurida selle vastavust EMP lepingule. |
| --- | --- |

30)

Väljaspool üldisi suuniseid ei ole erinevatele olukordade puhul siiski võimalik kehtestada vastavat kindlakstegemise viisi, eriti C- ja D-kategooria osas.

Seetõttu tuleb igast meetmest, mis võib kujutada endast riigiabi lennujaamale, teatada eesmärgiga uurida selle mõju konkurentsile ja EMP lepingu osaliste vahelisele kaubavahetusele, ning vajaduse korral uurida selle vastavust EMP lepingule.

| 31) | Komisjoni 13. juuli 2005. aasta otsust EÜ asutamislepingu artikli 86 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes kohaldatakse juhul, kui D-kategooria lennujaamale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Hüvitis avaliku teenuse osutamise eest, mis kujutab endast riigiabi, on siiski vabastatud eelneva teatamise kohustusest, juhul kui hüvitis vastab teatavatele otsuses sätestatud tingimustele. (17) Komisjoni otsust pole veel EMP lepingusse inkorporeeritud. |
| --- | --- |

31)

Komisjoni 13. juuli 2005. aasta otsust EÜ asutamislepingu artikli 86 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes kohaldatakse juhul, kui D-kategooria lennujaamale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Hüvitis avaliku teenuse osutamise eest, mis kujutab endast riigiabi, on siiski vabastatud eelneva teatamise kohustusest, juhul kui hüvitis vastab teatavatele otsuses sätestatud tingimustele. (17) Komisjoni otsust pole veel EMP lepingusse inkorporeeritud.

30A.3.2.4.   Erainvestori põhimõte turumajanduses

| 32) | EMP lepingu artiklis 125 täpsustatakse, et leping ei mõjuta mingil viisil omandiõigussüsteemi lepinguosalisteks olevates riikides. Seega võivad lepingu osapooled omada ja juhtida ettevõtteid, omandada aktsiaid või muid osalusi riigi- või eraettevõtetes. |
| --- | --- |

32)

EMP lepingu artiklis 125 täpsustatakse, et leping ei mõjuta mingil viisil omandiõigussüsteemi lepinguosalisteks olevates riikides. Seega võivad lepingu osapooled omada ja juhtida ettevõtteid, omandada aktsiaid või muid osalusi riigi- või eraettevõtetes.

| 33) | Sellest põhimõttest järeldub, et järelevalveamet ei saa ei karistada ega kohelda eelistavalt riigiasutusi, kes osalevad mõne firma kapitalis. Samuti ei saa järelevalveamet otsustada, millise rahastamisviisi ettevõtted peavad valima. |
| --- | --- |

33)

Sellest põhimõttest järeldub, et järelevalveamet ei saa ei karistada ega kohelda eelistavalt riigiasutusi, kes osalevad mõne firma kapitalis. Samuti ei saa järelevalveamet otsustada, millise rahastamisviisi ettevõtted peavad valima.

| 34) | Järelikult ei tehta käesolevates suunistes seadusliku ülesehituse või riigi- või erasektorisse kuuluvuse alusel vahet erinevate abisaajate vahel ning kõikide viidete puhul lennujaamadele või neid haldavatele ettevõtetele mõeldakse igat tüüpi juriidilisi üksusi. |
| --- | --- |

34)

Järelikult ei tehta käesolevates suunistes seadusliku ülesehituse või riigi- või erasektorisse kuuluvuse alusel vahet erinevate abisaajate vahel ning kõikide viidete puhul lennujaamadele või neid haldavatele ettevõtetele mõeldakse igat tüüpi juriidilisi üksusi.

| 35) | Need mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtted ei vabasta aga liikmesriikide ametiasutusi või riigiettevõtteid konkurentsieeskirjade kohaldamisest. |
| --- | --- |

35)

Need mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtted ei vabasta aga liikmesriikide ametiasutusi või riigiettevõtteid konkurentsieeskirjade kohaldamisest.

| 36) | Üldiselt on nii, et ükskõik, kas tegemist on lennujaamade riikliku rahastamise või lennuettevõtjate otsese või kaudse rahastamisega riigiasutuste poolt, hindab järelevalveamet abi olemasolu vaadates, kas „erainvestor, kes lähtub prognoositava rentaabluse võimalustest, jättes kõrvale kõik sotsiaalset, regionaal- või sektoripoliitikat käsitlevad kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud”. (18) |
| --- | --- |

36)

Üldiselt on nii, et ükskõik, kas tegemist on lennujaamade riikliku rahastamise või lennuettevõtjate otsese või kaudse rahastamisega riigiasutuste poolt, hindab järelevalveamet abi olemasolu vaadates, kas „erainvestor, kes lähtub prognoositava rentaabluse võimalustest, jättes kõrvale kõik sotsiaalset, regionaal- või sektoripoliitikat käsitlevad kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud”. (18)

| 37) | Euroopa Kohus täpsustas, et „võrdsuse põhimõte, millele valitsused riigi- ja eraettevõtete vaheliste suhete puhul üldiselt toetuvad, eeldab üldjuhul, et need kaks rühma on võrreldavates olukordades. Eraettevõtted [...] määravad oma tööstus- ja kaubandusstrateegia aga kindlaks, võttes eelkõige arvesse rentaablusnõudeid. Riigiettevõtete otsuseid võivad seevastu mõjutada teist liiki tegurid, kui neid otsuseid mõjutada saavad riigiasutused taotlevad üldise huvi eesmärke”. (19) Kesksel kohal on see prognoositav tulu, mida võib saada ettevõtja, kes majandussubjektina vahendid tegelikult annab. |
| --- | --- |

37)

Euroopa Kohus täpsustas, et „võrdsuse põhimõte, millele valitsused riigi- ja eraettevõtete vaheliste suhete puhul üldiselt toetuvad, eeldab üldjuhul, et need kaks rühma on võrreldavates olukordades. Eraettevõtted [...] määravad oma tööstus- ja kaubandusstrateegia aga kindlaks, võttes eelkõige arvesse rentaablusnõudeid. Riigiettevõtete otsuseid võivad seevastu mõjutada teist liiki tegurid, kui neid otsuseid mõjutada saavad riigiasutused taotlevad üldise huvi eesmärke”. (19) Kesksel kohal on see prognoositav tulu, mida võib saada ettevõtja, kes majandussubjektina vahendid tegelikult annab.

| 38) | Euroopa Kohus täpsustas ka, et riikliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori käitumisega, [...] kes järgib struktuuri- või sektoripoliitikat ning keda juhivad pikaajalise rentaabluse väljavaated. (20) Need kaalutlused on eriti olulised infrastruktuuridesse investeerimisel. |
| --- | --- |

38)

Euroopa Kohus täpsustas ka, et riikliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori käitumisega, [...] kes järgib struktuuri- või sektoripoliitikat ning keda juhivad pikaajalise rentaabluse väljavaated. (20) Need kaalutlused on eriti olulised infrastruktuuridesse investeerimisel.

| 39) | Igasugust riigi vahendite kasutamist EFTA riikide või riigiasutuste poolt lennujaama- või lennuettevõtjate huvides tuleb niisiis analüüsida, lähtudes käesolevatest suunistest. Juhtudel, mil EFTA riigid või riigiasutused käituvad, nagu seda teeb eraettevõtja, ei kujuta need soodustused endast abi. |
| --- | --- |

39)

Igasugust riigi vahendite kasutamist EFTA riikide või riigiasutuste poolt lennujaama- või lennuettevõtjate huvides tuleb niisiis analüüsida, lähtudes käesolevatest suunistest. Juhtudel, mil EFTA riigid või riigiasutused käituvad, nagu seda teeb eraettevõtja, ei kujuta need soodustused endast abi.

| 40) | Kui aga riigi vahendeid antakse ettevõtte käsutusse soodsamatel tingimustel (see tähendab majanduslikus mõistes väiksema kuluga) kui need, mida annaks eraettevõtja ettevõttele, kes on võrreldavas rahalises ja konkurentsiolukorras, saab esimesele osaks soodustus, mis kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

40)

Kui aga riigi vahendeid antakse ettevõtte käsutusse soodsamatel tingimustel (see tähendab majanduslikus mõistes väiksema kuluga) kui need, mida annaks eraettevõtja ettevõttele, kes on võrreldavas rahalises ja konkurentsiolukorras, saab esimesele osaks soodustus, mis kujutab endast riigiabi.

| 41) | Stardiabi valdkonnas on võimalik, et riiklik lennujaam teeb lennuettevõtjale rahalisi soodustusi omaenese vahenditest, mis on tema majandustegevuse tulemus, ning need ei kujuta endast riigiabi, kui ta tõendab, et tegutseb erainvestorina, ning seda näiteks äriplaani abil, mis tõestab väljavaateid teenida tulu oma lennujaama majandustegevuseks. Kui aga eralennujaam eraldab vahendeid, mis on tegelikult ainult talle sellel eesmärgil mõne asutuse poolt antud riigi vahendite ümberjaotamine, tuleb neid toetusi pidada riigiabiks, kui riigi vahendite ümberjaotamise otsuse tegid riigiasutused. |
| --- | --- |

41)

Stardiabi valdkonnas on võimalik, et riiklik lennujaam teeb lennuettevõtjale rahalisi soodustusi omaenese vahenditest, mis on tema majandustegevuse tulemus, ning need ei kujuta endast riigiabi, kui ta tõendab, et tegutseb erainvestorina, ning seda näiteks äriplaani abil, mis tõestab väljavaateid teenida tulu oma lennujaama majandustegevuseks. Kui aga eralennujaam eraldab vahendeid, mis on tegelikult ainult talle sellel eesmärgil mõne asutuse poolt antud riigi vahendite ümberjaotamine, tuleb neid toetusi pidada riigiabiks, kui riigi vahendite ümberjaotamise otsuse tegid riigiasutused.

| 42) | Erainvestori põhimõtte kohaldamine ja seega abi puudumine eeldab, et kõnesoleva investoriks peetava ettevõtja üldine majandusmudel oleks usaldusväärne: lennujaama, kes ei rahasta oma investeeringuid või ei võta enda kanda vastavat osa nendest või kelle puhul osa tegevuskuludest kaetakse riiklikest vahenditest suuremas ulatuses, kui nõuab üldise huvi ülesanne, ei saa tavaliselt pidada eraettevõtjaks turumajanduses, kuigi iga juhtumit tuleb siiski eraldi käsitleda; niisiis on sellise ettevõtja suhtes seda arutluskäiku äärmiselt raske kohaldada. |
| --- | --- |

42)

Erainvestori põhimõtte kohaldamine ja seega abi puudumine eeldab, et kõnesoleva investoriks peetava ettevõtja üldine majandusmudel oleks usaldusväärne: lennujaama, kes ei rahasta oma investeeringuid või ei võta enda kanda vastavat osa nendest või kelle puhul osa tegevuskuludest kaetakse riiklikest vahenditest suuremas ulatuses, kui nõuab üldise huvi ülesanne, ei saa tavaliselt pidada eraettevõtjaks turumajanduses, kuigi iga juhtumit tuleb siiski eraldi käsitleda; niisiis on sellise ettevõtja suhtes seda arutluskäiku äärmiselt raske kohaldada.

30A.4.   Lennujaamade rahastamine

| 43) | Lennujaama tegevuse võib liigitada järgmistesse kategooriatesse:






  i) | lennujaama infrastruktuuri ja sisseseade ehitamine (rajad, terminalid, perroon, lennujuhtimistorn) või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamine (tuletõrjevarustus, turva- ja ohutusseadmed); |
| --- | --- | --- |

43)

Lennujaama tegevuse võib liigitada järgmistesse kategooriatesse:

i)

lennujaama infrastruktuuri ja sisseseade ehitamine (rajad, terminalid, perroon, lennujuhtimistorn) või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamine (tuletõrjevarustus, turva- ja ohutusseadmed);

| ii) | lennujaama infrastruktuuri hoolduseks ja haldamiseks vajalike infrastruktuuride ülalpidamine; |
| --- | --- |

ii)

lennujaama infrastruktuuri hoolduseks ja haldamiseks vajalike infrastruktuuride ülalpidamine;

| iii) | õhuveoteenustega kaasnevate lennujaamateenuste pakkumine, näiteks maapealse käitluse teenus ja sellega seotud infrastruktuuride kasutamine, tuletõrje-, hädaabi- ja turvateenused jne ning |
| --- | --- |

iii)

õhuveoteenustega kaasnevate lennujaamateenuste pakkumine, näiteks maapealse käitluse teenus ja sellega seotud infrastruktuuride kasutamine, tuletõrje-, hädaabi- ja turvateenused jne ning

| iv) | lennujaama põhitegevustega otseselt mitteseotud tegevus, mis hõlmab muu hulgas hoonete ja rajatiste ehitust, rahastamist, kasutamist ja rentimist, mitte ainult ametiruumide ja laoruumide, vaid ka lennujaamas paiknevate hotellide ja äriettevõtjate tarbeks, nagu kauplused, restoranid ja parkimisplatsid. Käesolevates suunistes ei käsitleta „transporditegevuse” hulka mittekuuluva tegevuse riiklikku rahastamist, ning seda vaadeldakse, lähtudes asjakohastest valdkondade ja horisontaaleeskirjadest. |
| --- | --- |

iv)

lennujaama põhitegevustega otseselt mitteseotud tegevus, mis hõlmab muu hulgas hoonete ja rajatiste ehitust, rahastamist, kasutamist ja rentimist, mitte ainult ametiruumide ja laoruumide, vaid ka lennujaamas paiknevate hotellide ja äriettevõtjate tarbeks, nagu kauplused, restoranid ja parkimisplatsid. Käesolevates suunistes ei käsitleta „transporditegevuse” hulka mittekuuluva tegevuse riiklikku rahastamist, ning seda vaadeldakse, lähtudes asjakohastest valdkondade ja horisontaaleeskirjadest.

| 44) | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse lennujaama kogu tegevuse suhtes, välja arvatud turvalisusega ja lennujuhtimisega seotud ülesanded või igasugune muu tegevus, mis kuulub EFTA riikide pädevusse osana nende avaliku võimu teostamise kohustusest. (21) |
| --- | --- |

44)

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse lennujaama kogu tegevuse suhtes, välja arvatud turvalisusega ja lennujuhtimisega seotud ülesanded või igasugune muu tegevus, mis kuulub EFTA riikide pädevusse osana nende avaliku võimu teostamise kohustusest. (21)

30A.4.1.   Lennujaamade infrastruktuuride rahastamine

| 45) | See jaotis käsitleb abi, mis antakse lennujaama infrastruktuuri ja sisseseade ehitamiseks või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamiseks, nagu on määratletud eespool punkti 43 alapunktis i ja punktis 44. |
| --- | --- |

45)

See jaotis käsitleb abi, mis antakse lennujaama infrastruktuuri ja sisseseade ehitamiseks või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamiseks, nagu on määratletud eespool punkti 43 alapunktis i ja punktis 44.

| 46) | Infrastruktuur on lennujaama käitaja majandustegevuse alus. Kuid see kujutab endast ka ühte võimalust, kuidas riik saab mõjutada piirkondliku majanduse arengut, maakasutuse planeerimist, transpordipoliitikat jne. |
| --- | --- |

46)

Infrastruktuur on lennujaama käitaja majandustegevuse alus. Kuid see kujutab endast ka ühte võimalust, kuidas riik saab mõjutada piirkondliku majanduse arengut, maakasutuse planeerimist, transpordipoliitikat jne.

| 47) | Iga lennujaama käitaja, kes punktis 21 osutatud Euroopa Kohtu otsuse tähenduses tegeleb majandustegevusega, peaks juhitava infrastruktuuri kasutamise ja ehitamise kulud rahastama omavahenditest. Seetõttu võib EFTA riigi poolne (kaasa arvatud piirkondlikul ja kohalikul tasandil) lennujaama infrastruktuuri tagamine käitajale, kes ei tegutse nagu erainvestor ilma piisava rahalise kaalutluseta, või käitajale riikliku toetuse andmine infrastruktuuri rahastamiseks, anda lennujaama käitajale majandusliku eelise konkurentide ees ning sellest tuleb seetõttu teavitada ja seda käsitleda vastavuses riigiabi andmise eeskirjadega. |
| --- | --- |

47)

Iga lennujaama käitaja, kes punktis 21 osutatud Euroopa Kohtu otsuse tähenduses tegeleb majandustegevusega, peaks juhitava infrastruktuuri kasutamise ja ehitamise kulud rahastama omavahenditest. Seetõttu võib EFTA riigi poolne (kaasa arvatud piirkondlikul ja kohalikul tasandil) lennujaama infrastruktuuri tagamine käitajale, kes ei tegutse nagu erainvestor ilma piisava rahalise kaalutluseta, või käitajale riikliku toetuse andmine infrastruktuuri rahastamiseks, anda lennujaama käitajale majandusliku eelise konkurentide ees ning sellest tuleb seetõttu teavitada ja seda käsitleda vastavuses riigiabi andmise eeskirjadega.

| 48) | Euroopa Komisjon ja järelevalveamet on juba täpsustanud tingimused, mille puhul toimingud, nagu maa või ehitise müümine (22) või ettevõtte erastamine, (23) ei hõlma nende arvates riigiabi võimalust. Üldjuhul ei teki probleemi, kui kõnealused toimingud on tehtud turuhinnaga, eelkõige kui hind on kujunenud avalikul pakkumisel, mis on tingimusteta, mittediskrimineeriv, mida on piisavalt reklaamitud ning mis tagab võimalike kandidaatide võrdse kohtlemise. Ilma et see piiraks kohustusi, mis tulenevad riigihangete ja kontsessioonide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest ja põhimõtetest, kui need on kohaldatavad, kasutatakse samasugust loogikat mutatis mutandis ametivõimude korraldatava müügi või infrastruktuuri tagamise suhtes. |
| --- | --- |

48)

Euroopa Komisjon ja järelevalveamet on juba täpsustanud tingimused, mille puhul toimingud, nagu maa või ehitise müümine (22) või ettevõtte erastamine, (23) ei hõlma nende arvates riigiabi võimalust. Üldjuhul ei teki probleemi, kui kõnealused toimingud on tehtud turuhinnaga, eelkõige kui hind on kujunenud avalikul pakkumisel, mis on tingimusteta, mittediskrimineeriv, mida on piisavalt reklaamitud ning mis tagab võimalike kandidaatide võrdse kohtlemise. Ilma et see piiraks kohustusi, mis tulenevad riigihangete ja kontsessioonide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest ja põhimõtetest, kui need on kohaldatavad, kasutatakse samasugust loogikat mutatis mutandis ametivõimude korraldatava müügi või infrastruktuuri tagamise suhtes.

| 49) | Siiski ei ole võimalik eelnevalt välistada abi elementide võimalust absoluutselt kõikidest juhtudest. Näiteks võib abi esineda juhul, kui ilmneb, et infrastruktuur kuulus eelnevalt kindlaks määratud käitajale, kes sellest põhjendamatut kasu sai, või kui alusetu erinevus müügihinna ja hiljutise ehitushinna vahel tekitas ostjale põhjendamatu kasu. |
| --- | --- |

49)

Siiski ei ole võimalik eelnevalt välistada abi elementide võimalust absoluutselt kõikidest juhtudest. Näiteks võib abi esineda juhul, kui ilmneb, et infrastruktuur kuulus eelnevalt kindlaks määratud käitajale, kes sellest põhjendamatut kasu sai, või kui alusetu erinevus müügihinna ja hiljutise ehitushinna vahel tekitas ostjale põhjendamatu kasu.

| 50) | Kui täiendavad infrastruktuurid, mis ei olnud ette nähtud olemasoleva infrastruktuuri omandamise hetkel, antakse lennujaama käitaja käsutusse, peab käitaja tasuma rendi, mis vastab turuväärtusele ning hõlmab uue infrastruktuuriga ning selle kasutamise kestusega seotud kulud. Kui infrastruktuuri edasist arendamist ei olnud esialgses lepingus ette nähtud, peab täiendav infrastruktuur olema tihedalt seotud olemasoleva infrastruktuuri kasutamisega ning käitaja esialgse lepingu subjekt peab jääma samaks. |
| --- | --- |

50)

Kui täiendavad infrastruktuurid, mis ei olnud ette nähtud olemasoleva infrastruktuuri omandamise hetkel, antakse lennujaama käitaja käsutusse, peab käitaja tasuma rendi, mis vastab turuväärtusele ning hõlmab uue infrastruktuuriga ning selle kasutamise kestusega seotud kulud. Kui infrastruktuuri edasist arendamist ei olnud esialgses lepingus ette nähtud, peab täiendav infrastruktuur olema tihedalt seotud olemasoleva infrastruktuuri kasutamisega ning käitaja esialgse lepingu subjekt peab jääma samaks.

| 51) | Kui riigiabi võimalust ei saa välistada, tuleb meetmest teavitada. Kui riigiabi olemasolu on kinnitatud, võidakse kõnealune abi kuulutada kokkusobivaks eelkõige vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktidele a, b või c ning artikli 59 lõikele 2, ning vajaduse korral, vastavalt nende rakendussätetele. Sellel eesmärgil hindab järelevalveamet eelkõige, kas:






  — | infrastruktuuri ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); |
| --- | --- | --- |

51)

Kui riigiabi võimalust ei saa välistada, tuleb meetmest teavitada. Kui riigiabi olemasolu on kinnitatud, võidakse kõnealune abi kuulutada kokkusobivaks eelkõige vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktidele a, b või c ning artikli 59 lõikele 2, ning vajaduse korral, vastavalt nende rakendussätetele. Sellel eesmärgil hindab järelevalveamet eelkõige, kas:

—

infrastruktuuri ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne);

| — | infrastruktuur on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

—

infrastruktuur on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| — | infrastruktuur pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva infrastruktuuriga; |
| --- | --- |

—

infrastruktuur pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva infrastruktuuriga;

| — | juurdepääs infrastruktuurile on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt; |
| --- | --- |

—

juurdepääs infrastruktuurile on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt;

| — | kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus EMP lepingu tingimustega. |
| --- | --- |

—

kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus EMP lepingu tingimustega.

30A.4.2.   Lennujaama infrastruktuuride kasutamisega seoses antav abi

| 52) | Järelevalveamet leiab üldiselt, et lennujaama käitaja nagu iga teine ettevõtja peab tulema oma ressursside abil toime lennujaama infrastruktuuri haldamise ja hooldusega seotud tavakuludega. Nii vähendaks antud teenuste igasugune riiklik rahastamine lennujaama käitaja kulusid, mis tal tavatingimustel oma jooksvate tegevuste raames tuleks kanda. |
| --- | --- |

52)

Järelevalveamet leiab üldiselt, et lennujaama käitaja nagu iga teine ettevõtja peab tulema oma ressursside abil toime lennujaama infrastruktuuri haldamise ja hooldusega seotud tavakuludega. Nii vähendaks antud teenuste igasugune riiklik rahastamine lennujaama käitaja kulusid, mis tal tavatingimustel oma jooksvate tegevuste raames tuleks kanda.

| 53) | See rahastamine ei ole riigiabi, kui see kujutab endast avaliku teenuse osutamise eest antavat hüvitist, mis antakse lennujaama käitamiseks, pidades kinni Altmarki kohtuotsusega kehtestatud tingimustest. (24) Muudel juhtudel peetakse tegevustoetusi tegevusabiks. Nagu välja toodud käesolevate suuniste jaotises 30A.3.1, võib sellist abi EMP lepingu tingimustega kokkusobivaks pidada ainult vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile a või c teatavatel tingimustel, ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades või artikli 59 lõike 2 põhjal, kui see vastab teatavatele tingimustele, mis tagavad, et need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ning ei mõjuta kaubavahetust vastupidiselt lepingu osapoolte huvidele. |
| --- | --- |

53)

See rahastamine ei ole riigiabi, kui see kujutab endast avaliku teenuse osutamise eest antavat hüvitist, mis antakse lennujaama käitamiseks, pidades kinni Altmarki kohtuotsusega kehtestatud tingimustest. (24) Muudel juhtudel peetakse tegevustoetusi tegevusabiks. Nagu välja toodud käesolevate suuniste jaotises 30A.3.1, võib sellist abi EMP lepingu tingimustega kokkusobivaks pidada ainult vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile a või c teatavatel tingimustel, ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades või artikli 59 lõike 2 põhjal, kui see vastab teatavatele tingimustele, mis tagavad, et need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ning ei mõjuta kaubavahetust vastupidiselt lepingu osapoolte huvidele.

| 54) | Seoses EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamisega on käesolevate suuniste punktis 31 sätestatud, et komisjoni 13. juuli 2005. aasta otsust asutamislepingu artikli 86 kohaldamise kohta avaliku teenuse osutamise hüvitisena antava riigiabi suhtes kohaldatakse siis, kui D-kategooria lennujaamale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. (25) |
| --- | --- |

54)

Seoses EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamisega on käesolevate suuniste punktis 31 sätestatud, et komisjoni 13. juuli 2005. aasta otsust asutamislepingu artikli 86 kohaldamise kohta avaliku teenuse osutamise hüvitisena antava riigiabi suhtes kohaldatakse siis, kui D-kategooria lennujaamale on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. (25)

| 55) | Läbivaatamise käigus kontrollib järelevalveamet, kas lennujaam tõesti osutab üldhuviteenust ning kas hüvitise summa ei ületa avaliku teenindamise kohustuse täitmise käigus tehtud kulutuste katmiseks vajalikku summat, arvestades asjaomaseid tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

55)

Läbivaatamise käigus kontrollib järelevalveamet, kas lennujaam tõesti osutab üldhuviteenust ning kas hüvitise summa ei ületa avaliku teenindamise kohustuse täitmise käigus tehtud kulutuste katmiseks vajalikku summat, arvestades asjaomaseid tulusid ja mõistlikku kasumit.

| 56) | Avaliku teenindamise kohustuse andmine lennujaamale tuleb registreerida ühes või mitmes ametlikus dokumendis, mille vormi võib kindlaks määrata iga EFTA riik ise. Dokumentides peab sisalduma kogu vajalik teave avaliku teenusega seotud erikulutuste kohta ning sealhulgas eriti:






  — | avaliku teenuse osutamise kohustuse täpne iseloom; |
| --- | --- | --- |

56)

Avaliku teenindamise kohustuse andmine lennujaamale tuleb registreerida ühes või mitmes ametlikus dokumendis, mille vormi võib kindlaks määrata iga EFTA riik ise. Dokumentides peab sisalduma kogu vajalik teave avaliku teenusega seotud erikulutuste kohta ning sealhulgas eriti:

—

avaliku teenuse osutamise kohustuse täpne iseloom;

| — | asjaomased käitajad ning territoorium; |
| --- | --- |

—

asjaomased käitajad ning territoorium;

| — | kõigi lennujaamale antud eri- või ainuõiguste iseloom; |
| --- | --- |

—

kõigi lennujaamale antud eri- või ainuõiguste iseloom;

| — | hüvitise arvestamise, jälgimise ja kontrollimise meetodid; |
| --- | --- |

—

hüvitise arvestamise, jälgimise ja kontrollimise meetodid;

| — | üle- või alahüvitamise vältimise ja parandamise tingimused. |
| --- | --- |

—

üle- või alahüvitamise vältimise ja parandamise tingimused.

| 57) | Hüvitise kogusumma väljaarvutamiseks peavad arvesse võetavad kulud ja tulud sisaldama üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud kõiki kulusid ja tulusid. Kui asjaomasel lennujaama käitajal on muid eri- või ainuõigusi, mis on seotud selle üldist majandushuvi pakkuva teenusega, tuleb arvesse võtta ka sellest saadavat tulu. Seega tuleb luua läbipaistev arvepidamissüsteem ja eraldi raamatupidamine käitaja erinevate majandustegevuste tarbeks. (26) |
| --- | --- |

57)

Hüvitise kogusumma väljaarvutamiseks peavad arvesse võetavad kulud ja tulud sisaldama üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud kõiki kulusid ja tulusid. Kui asjaomasel lennujaama käitajal on muid eri- või ainuõigusi, mis on seotud selle üldist majandushuvi pakkuva teenusega, tuleb arvesse võtta ka sellest saadavat tulu. Seega tuleb luua läbipaistev arvepidamissüsteem ja eraldi raamatupidamine käitaja erinevate majandustegevuste tarbeks. (26)

30A.4.3.   Lennujaamateenuste osutamiseks antav abi

| 58) | Maapealse käitluse teenused on direktiivi 96/67/EÜ (27) alusel konkurentsile avatud ettevõtlustegevus, kui aastane reisijate hulk ületab kahe miljoni piiri. Lennujaama käitaja, kes tegutseb maapealse käitluse teenuste osutajana, võib muidugi kasutada lennufirmade arvele kantavate maapealse käitluse teenustasude puhul erinevaid tariife, kui need erinevused peegeldavad kulude erinevusi, mis on seotud osutatud teenuste laadi ja ulatusega. (28) |
| --- | --- |

58)

Maapealse käitluse teenused on direktiivi 96/67/EÜ (27) alusel konkurentsile avatud ettevõtlustegevus, kui aastane reisijate hulk ületab kahe miljoni piiri. Lennujaama käitaja, kes tegutseb maapealse käitluse teenuste osutajana, võib muidugi kasutada lennufirmade arvele kantavate maapealse käitluse teenustasude puhul erinevaid tariife, kui need erinevused peegeldavad kulude erinevusi, mis on seotud osutatud teenuste laadi ja ulatusega. (28)

| 59) | Kui reisijaid on alla kahe miljoni, võib teenuste osutajana tegutsev lennujaama käitaja vajaduse korral katta erinevad tulu- ja kuluallikad puhtalt ärilisest tegevusest tulevaga (nt maapealne käitlus või parkla haldamine), välja arvatud riigi vahendid, mida lennujaam saab lennujaama valdajana või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana. Kuid maapealse käitlemise konkurentsi puudumisel peab eelkõige jälgima, et ei rikutaks siseriiklikke ega EMP lepingu sätteid ning ei kuritarvitataks oma turgu valitsevat seisundit ega rikutaks sellega EMP lepingu artiklit 54 (mis keelab ettevõtjatel, kellel on EMP lepinguga hõlmatud alal või selle olulises osas turgu valitsev seis, kohaldada erinevate lennuettevõtjate suhtes samaväärsete tehingute tegemiseks ebavõrdseid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda). |
| --- | --- |

59)

Kui reisijaid on alla kahe miljoni, võib teenuste osutajana tegutsev lennujaama käitaja vajaduse korral katta erinevad tulu- ja kuluallikad puhtalt ärilisest tegevusest tulevaga (nt maapealne käitlus või parkla haldamine), välja arvatud riigi vahendid, mida lennujaam saab lennujaama valdajana või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana. Kuid maapealse käitlemise konkurentsi puudumisel peab eelkõige jälgima, et ei rikutaks siseriiklikke ega EMP lepingu sätteid ning ei kuritarvitataks oma turgu valitsevat seisundit ega rikutaks sellega EMP lepingu artiklit 54 (mis keelab ettevõtjatel, kellel on EMP lepinguga hõlmatud alal või selle olulises osas turgu valitsev seis, kohaldada erinevate lennuettevõtjate suhtes samaväärsete tehingute tegemiseks ebavõrdseid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda).

| 60) | Kui reisijaid on üle kahe miljoni, peab maapealse käitluse teenuste osutamisest juba ise piisama ja võimalike kahjude korvamine ei ole võimalik ei lennujaama muude äritulude ega riigi vahenditega, mida lennujaam saab lennujaama valdaja või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana. |
| --- | --- |

60)

Kui reisijaid on üle kahe miljoni, peab maapealse käitluse teenuste osutamisest juba ise piisama ja võimalike kahjude korvamine ei ole võimalik ei lennujaama muude äritulude ega riigi vahenditega, mida lennujaam saab lennujaama valdaja või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajana.

30A.5.   Stardiabi

30A.5.1.   Eesmärgid

| 61) | Väikestel lennujaamadel ei ole sageli nii palju reisijaid, et saavutada kriitiline suurus ja tasuvuspiir. |
| --- | --- |

61)

Väikestel lennujaamadel ei ole sageli nii palju reisijaid, et saavutada kriitiline suurus ja tasuvuspiir.

| 62) | Absoluutväärtusi tasuvuspiiri jaoks ei ole. Euroopa Regioonide Komitee hinnangul on selleks poolteist miljonit reisijat aastas, samas kui eespool mainitud Cranfieldi ülikooli uurimus esitab reisijate arvuks kord 500 000 aastas, kord miljoni, näidates, et on olemas erinevused sõltuvalt riigist ja lennujaamade ülesehituse tüübist. (29) |
| --- | --- |

62)

Absoluutväärtusi tasuvuspiiri jaoks ei ole. Euroopa Regioonide Komitee hinnangul on selleks poolteist miljonit reisijat aastas, samas kui eespool mainitud Cranfieldi ülikooli uurimus esitab reisijate arvuks kord 500 000 aastas, kord miljoni, näidates, et on olemas erinevused sõltuvalt riigist ja lennujaamade ülesehituse tüübist. (29)

| 63) | Kuigi mõned piirkondlikud lennujaamad tulevad hästi toime, juhul kui avalikke teenuseid osutavad lennuettevõtjad (30) toovad neile hulgaliselt reisijaid või kui riigiasutused panevad paika sotsiaalset tüüpi abiskeemid, eelistavad lennuettevõtjad harjumuspäraseid hästitoimivaid sõlmpunkte, mis võimaldavad kiiret ümberistumist ja millega reisijad on harjunud ning kus lennuettevõtjatel on soodsad teenindusajad, mida nad ei taha kaotada. Lisaks on aastatepikkune lennujaamade ja lennuliikluse alane poliitika ja investeeringud sageli koondanud lennuliikluse suurlinnade ümber. |
| --- | --- |

63)

Kuigi mõned piirkondlikud lennujaamad tulevad hästi toime, juhul kui avalikke teenuseid osutavad lennuettevõtjad (30) toovad neile hulgaliselt reisijaid või kui riigiasutused panevad paika sotsiaalset tüüpi abiskeemid, eelistavad lennuettevõtjad harjumuspäraseid hästitoimivaid sõlmpunkte, mis võimaldavad kiiret ümberistumist ja millega reisijad on harjunud ning kus lennuettevõtjatel on soodsad teenindusajad, mida nad ei taha kaotada. Lisaks on aastatepikkune lennujaamade ja lennuliikluse alane poliitika ja investeeringud sageli koondanud lennuliikluse suurlinnade ümber.

| 64) | Selle tulemusel ei ole lennuettevõtjad alati valmis ilma kohase stiimulita minema riskile, et avada lennuliine, mille lähtepunktiks on tundmatud ja läbi proovimata lennujaamad. Seetõttu võib järelevalveamet nõustuda sellega, et lennuettevõtjatele antakse teatavatel tingimustel ajutiselt riigiabi, kui see ergutab neid looma uusi liine ja sagedusi ning meelitama ligi niisuguse reisijate hulga, mis võimaldab neil saavutada piiratud aja jooksul tasuvusläve. Järelevalveamet tagab, et selline abi ei anna eeliseid suurtele lennujaamadele, mis on rahvusvahelisele liiklusele ja konkurentsile juba suuresti avatud. |
| --- | --- |

64)

Selle tulemusel ei ole lennuettevõtjad alati valmis ilma kohase stiimulita minema riskile, et avada lennuliine, mille lähtepunktiks on tundmatud ja läbi proovimata lennujaamad. Seetõttu võib järelevalveamet nõustuda sellega, et lennuettevõtjatele antakse teatavatel tingimustel ajutiselt riigiabi, kui see ergutab neid looma uusi liine ja sagedusi ning meelitama ligi niisuguse reisijate hulga, mis võimaldab neil saavutada piiratud aja jooksul tasuvusläve. Järelevalveamet tagab, et selline abi ei anna eeliseid suurtele lennujaamadele, mis on rahvusvahelisele liiklusele ja konkurentsile juba suuresti avatud.

| 65) | Võttes siiski arvesse koostalitusvõime ja eespool kirjeldatud infrastruktuuride kasutamise üldist eesmärki, ei saa lubada stardiabi andmist uuele lennuliinile, mis vastab ülikiirrongi liinile. |
| --- | --- |

65)

Võttes siiski arvesse koostalitusvõime ja eespool kirjeldatud infrastruktuuride kasutamise üldist eesmärki, ei saa lubada stardiabi andmist uuele lennuliinile, mis vastab ülikiirrongi liinile.

| 66) | Euroopa Komisjon on koostanud äärepoolseimate piirkondade harmoonilise arengu suunised. (31) Nende piirkondade arengustrateegia rajaneb kolmel tugiideel: muuta piirkonnad ligipääsetavamaks, parandada nende konkurentsivõimet ja soodustada Euroopa majandusruumist eemaloleku kompenseerimiseks nende piirkondlikku integratsiooni. |
| --- | --- |

66)

Euroopa Komisjon on koostanud äärepoolseimate piirkondade harmoonilise arengu suunised. (31) Nende piirkondade arengustrateegia rajaneb kolmel tugiideel: muuta piirkonnad ligipääsetavamaks, parandada nende konkurentsivõimet ja soodustada Euroopa majandusruumist eemaloleku kompenseerimiseks nende piirkondlikku integratsiooni.

| 67) | Sellepärast on Euroopa Komisjon nõus sellega, et riiklik stardiabi lennuliinide avamiseks äärepoolseimatest piirkondadest vastab paindlikumatele vastavuskriteeriumidele, eelkõige osatähtsuse ja kestuse osas, ega ole sellise abi vastu liinide puhul, mille sihtpunktiks on naabruses asuvad kolmandad riigid.
  Järelevalveamet on seisukohal, et osatähtsuse ja kestuse osas võetakse samasugused sätted vastu EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 osutatud piirkondade ning hõredalt asustatud piirkondade jaoks. |
| --- | --- |

67)

Sellepärast on Euroopa Komisjon nõus sellega, et riiklik stardiabi lennuliinide avamiseks äärepoolseimatest piirkondadest vastab paindlikumatele vastavuskriteeriumidele, eelkõige osatähtsuse ja kestuse osas, ega ole sellise abi vastu liinide puhul, mille sihtpunktiks on naabruses asuvad kolmandad riigid.

Järelevalveamet on seisukohal, et osatähtsuse ja kestuse osas võetakse samasugused sätted vastu EMP lepingu artikli 61 lõikes 3 osutatud piirkondade ning hõredalt asustatud piirkondade jaoks.

30A.5.2.   Vastavuskriteeriumid

| 68) | Välja arvatud juhtudel, mil riigiasutused käituvad nagu erainvestor turumajanduses (vt jaotis 30A.3.2.4), annab rahaline stardiabi saajatele eelised ning võib seega otseselt moonutada konkurentsi lennuettevõtjate vahel, sest alandab abisaajate tegevuskulusid. |
| --- | --- |

68)

Välja arvatud juhtudel, mil riigiasutused käituvad nagu erainvestor turumajanduses (vt jaotis 30A.3.2.4), annab rahaline stardiabi saajatele eelised ning võib seega otseselt moonutada konkurentsi lennuettevõtjate vahel, sest alandab abisaajate tegevuskulusid.

| 69) | See võib ka kaudselt moonutada konkurentsi lennujaamade vahel, aidates lennujaamadel areneda, näiteks ergutades lennuettevõtjaid oma tegevust ühest lennujaamast teise üle viima ning viima mõnd lennuliini EMP lennujaamast üle piirkondlikku lennujaama. Tavaliselt on niisiis tegemist riigiabiga ja sellest tuleb järelevalveametile teada anda. |
| --- | --- |

69)

See võib ka kaudselt moonutada konkurentsi lennujaamade vahel, aidates lennujaamadel areneda, näiteks ergutades lennuettevõtjaid oma tegevust ühest lennujaamast teise üle viima ning viima mõnd lennuliini EMP lennujaamast üle piirkondlikku lennujaama. Tavaliselt on niisiis tegemist riigiabiga ja sellest tuleb järelevalveametile teada anda.

| 70) | Võttes arvesse eespool loetletud eesmärke ja olulisi raskusi, mida võib kaasa tuua uue liini avamine, võib komisjon heaks kiita abi, kui see vastab järgmistele tingimustele.






  a) | Abisaajad: abi eraldatakse lennuettevõtjatele, kellel on liikmesriigi poolt vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (32) väljastatud kehtiv lennutegevusluba. |
| --- | --- | --- |

70)

Võttes arvesse eespool loetletud eesmärke ja olulisi raskusi, mida võib kaasa tuua uue liini avamine, võib komisjon heaks kiita abi, kui see vastab järgmistele tingimustele.

a)

Abisaajad: abi eraldatakse lennuettevõtjatele, kellel on liikmesriigi poolt vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (32) väljastatud kehtiv lennutegevusluba.

| b) | Piirkondlikud lennujaamad: abi eraldatakse lennuliinidele, mis ühendavad C- ja D-kategooria piirkondlikku lennujaama ühe teise EMP lepinguga hõlmatud lennujaamaga. Abi riiklikele lennujaamadele (B-kategooria) võidakse kaaluda ainult nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, eelkõige juhul, kui üks kahest lennuväljast asub ebasoodsas piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

Piirkondlikud lennujaamad: abi eraldatakse lennuliinidele, mis ühendavad C- ja D-kategooria piirkondlikku lennujaama ühe teise EMP lepinguga hõlmatud lennujaamaga. Abi riiklikele lennujaamadele (B-kategooria) võidakse kaaluda ainult nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, eelkõige juhul, kui üks kahest lennuväljast asub ebasoodsas piirkonnas.

| c) | Uued lennuliinid: abi eraldatakse ainult selliste allpool määratletud uute lennuliinide või lisalendude loomiseks, mis tingiks reisijate koguarvu kasvu. (33)

  Abi ei tohi õhutada lihtsalt liiklust ühelt liinilt või ühest ettevõttest teise üle viima. Eelkõige ei tohi see kaasa tuua põhjendamatut liikluse muutust seoses selliste olemasolevate teenuste sageduse ja elujõulisusega, mille lähtekoht on samas linnas, samas linnastus (34) või samas lennujaamasüsteemis (35) ning mis teenindavad samadel tingimustel sama või sarnast sihtkohta. Uuele lennuliinile ei tohi anda stardiabi ka siis, kui sellel liinil osutatakse samadel tingimustel juba ülikiirrongiteenust.
  Järelevalveamet ei luba ka rikkumisi, mille käigus ettevõte püüab mööda hiilida stardiabi ajutisest iseloomust, asendades abi saava liini nn uue sarnast teenust pakkuva liiniga. Eelkõige ei tohi abi anda lennuettevõtjale, kes olles ära kulutanud ühe abisumma teatavale liinile, püüab saada stardiabi konkureerivale liinile väljumisega lennujaamast, mis asub samas linnas, linnastus või lennujaamasüsteemis ning mille sihtpunkt on sama või võrreldav. Ühe liini asendamine abi andmise aja jooksul teisega, mille lähtepunktiks on sama lennujaam ja mis peaks lennujaamale tooma vähemalt sama palju reisijaid, ei sea abi edasimaksmist terve esialgselt kavandatud perioodi vältel siiski kahtluse alla tingimusel, et see asendus ei lähe vastuollu muude kriteeriumidega, mille põhjal abi esialgselt anti. |
| --- | --- |

c)

Uued lennuliinid: abi eraldatakse ainult selliste allpool määratletud uute lennuliinide või lisalendude loomiseks, mis tingiks reisijate koguarvu kasvu. (33)

Abi ei tohi õhutada lihtsalt liiklust ühelt liinilt või ühest ettevõttest teise üle viima. Eelkõige ei tohi see kaasa tuua põhjendamatut liikluse muutust seoses selliste olemasolevate teenuste sageduse ja elujõulisusega, mille lähtekoht on samas linnas, samas linnastus (34) või samas lennujaamasüsteemis (35) ning mis teenindavad samadel tingimustel sama või sarnast sihtkohta. Uuele lennuliinile ei tohi anda stardiabi ka siis, kui sellel liinil osutatakse samadel tingimustel juba ülikiirrongiteenust.

Järelevalveamet ei luba ka rikkumisi, mille käigus ettevõte püüab mööda hiilida stardiabi ajutisest iseloomust, asendades abi saava liini nn uue sarnast teenust pakkuva liiniga. Eelkõige ei tohi abi anda lennuettevõtjale, kes olles ära kulutanud ühe abisumma teatavale liinile, püüab saada stardiabi konkureerivale liinile väljumisega lennujaamast, mis asub samas linnas, linnastus või lennujaamasüsteemis ning mille sihtpunkt on sama või võrreldav. Ühe liini asendamine abi andmise aja jooksul teisega, mille lähtepunktiks on sama lennujaam ja mis peaks lennujaamale tooma vähemalt sama palju reisijaid, ei sea abi edasimaksmist terve esialgselt kavandatud perioodi vältel siiski kahtluse alla tingimusel, et see asendus ei lähe vastuollu muude kriteeriumidega, mille põhjal abi esialgselt anti.

| d) | Elujõulisus pika aja jooksul ja abi järkjärguline kahanemine: liin, millele abi antakse, peab osutuma kindla aja jooksul elujõuliseks, s.t katma vähemalt oma kulud ilma riigipoolse rahastamiseta. Seepärast peab stardiabi järk-järgult kahanema ja olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

d)

Elujõulisus pika aja jooksul ja abi järkjärguline kahanemine: liin, millele abi antakse, peab osutuma kindla aja jooksul elujõuliseks, s.t katma vähemalt oma kulud ilma riigipoolse rahastamiseta. Seepärast peab stardiabi järk-järgult kahanema ja olema ajaliselt piiratud.

| e) | Stardiabiga seotud lisakulutuste hüvitamine: abi summa peab olema rangelt seotud stardiabiga seotud lisakulutustega, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega ning mida lennuettevõtjal tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule. Need kulud sisaldavad eelkõige turundus- ja reklaamikulusid, mida tuleb esialgu kanda uue lennuliini tutvustamiseks, need võivad sisaldada lennuettevõtja kantavaid kulutusi lennuliini avamiseks asjaomases piirkondlikus lennujaamas, kui tegemist on C- või D-kategooria lennujaamaga ning tingimusel, et abi ei ole kõnealuste kulude jaoks juba saadud. Samas ei tohi abi hõlmata jooksvaid tegevuskulusid, nagu lennukite rent või amortisatsioonikulud, kütus, meeskondade töötasud, lennujaamatasud, toitlustuskulud. Abikõlblikud kulud peavad vastama tegelikele kuludele normaalsetes turutingimustes. |
| --- | --- |

e)

Stardiabiga seotud lisakulutuste hüvitamine: abi summa peab olema rangelt seotud stardiabiga seotud lisakulutustega, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega ning mida lennuettevõtjal tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule. Need kulud sisaldavad eelkõige turundus- ja reklaamikulusid, mida tuleb esialgu kanda uue lennuliini tutvustamiseks, need võivad sisaldada lennuettevõtja kantavaid kulutusi lennuliini avamiseks asjaomases piirkondlikus lennujaamas, kui tegemist on C- või D-kategooria lennujaamaga ning tingimusel, et abi ei ole kõnealuste kulude jaoks juba saadud. Samas ei tohi abi hõlmata jooksvaid tegevuskulusid, nagu lennukite rent või amortisatsioonikulud, kütus, meeskondade töötasud, lennujaamatasud, toitlustuskulud. Abikõlblikud kulud peavad vastama tegelikele kuludele normaalsetes turutingimustes.

| f) | Abi osatähtsus ja kestus: järk-järgult kahanevat abi võib anda maksimaalselt kolmeks aastaks. Abi summa ei või ühelgi aastal ületada 50 % selle aasta abikõlblike kulude summast ja abi kogusumma ei või ületada keskmiselt 30 % abikõlblikest kuludest.
  Ebasoodsas olukorras olevate, täpsemalt artikli 61 lõike 3 punktis a nimetatud piirkondade ja hõredalt asustatud piirkondade puhul võib järk-järgult kahanevat abi anda maksimaalselt viieks aastaks. Abi summa ei või ühelgi aastal ületada 50 % selle aasta abikõlblike kulude summast ja abi kogusumma ei või ületada keskmiselt 40 % abikõlblikest kuludest. Kui abi antakse viis aastat, võib seda hoida tasemel 50 % abikõlblikest kuludest kolme esimese aasta jooksul.
  Igal juhul peab ajavahemik, mille jooksul ettevõttele stardiabi antakse, olema oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel ta kohustub korraldama lende kõnesolevast lennujaamast, nagu on näidatud punkti 70 alapunktis i nõutud äriplaanis. Lisaks tuleb abi andmine lõpetada niipea, kui reisijate kohta kehtestatud eesmärgid on saavutatud või kui liin tasub ennast ära, isegi kui see juhtub enne esialgselt kavandatud ajavahemiku lõppu. |
| --- | --- |

f)

Abi osatähtsus ja kestus: järk-järgult kahanevat abi võib anda maksimaalselt kolmeks aastaks. Abi summa ei või ühelgi aastal ületada 50 % selle aasta abikõlblike kulude summast ja abi kogusumma ei või ületada keskmiselt 30 % abikõlblikest kuludest.

Ebasoodsas olukorras olevate, täpsemalt artikli 61 lõike 3 punktis a nimetatud piirkondade ja hõredalt asustatud piirkondade puhul võib järk-järgult kahanevat abi anda maksimaalselt viieks aastaks. Abi summa ei või ühelgi aastal ületada 50 % selle aasta abikõlblike kulude summast ja abi kogusumma ei või ületada keskmiselt 40 % abikõlblikest kuludest. Kui abi antakse viis aastat, võib seda hoida tasemel 50 % abikõlblikest kuludest kolme esimese aasta jooksul.

Igal juhul peab ajavahemik, mille jooksul ettevõttele stardiabi antakse, olema oluliselt lühem ajavahemikust, mille kestel ta kohustub korraldama lende kõnesolevast lennujaamast, nagu on näidatud punkti 70 alapunktis i nõutud äriplaanis. Lisaks tuleb abi andmine lõpetada niipea, kui reisijate kohta kehtestatud eesmärgid on saavutatud või kui liin tasub ennast ära, isegi kui see juhtub enne esialgselt kavandatud ajavahemiku lõppu.

| g) | Seos liini arenguga: abi andmine peab olema seotud transporditavate reisijate arvu tegeliku arenguga. Et abi oleks endiselt innustav ja et vältida ülempiiride paigast nihkumist, peaks ühikuline summa reisija kohta näiteks järk-järgult kahanema koos liikluse tegeliku suurenemisega. |
| --- | --- |

g)

Seos liini arenguga: abi andmine peab olema seotud transporditavate reisijate arvu tegeliku arenguga. Et abi oleks endiselt innustav ja et vältida ülempiiride paigast nihkumist, peaks ühikuline summa reisija kohta näiteks järk-järgult kahanema koos liikluse tegeliku suurenemisega.

| h) | Abi mittediskrimineeriv andmine: iga avalik-õiguslik asutus, kes kavatseb kas lennujaama kaudu või muul viisil anda mõnele lennuettevõtjale stardiabi uue liini avamiseks, peab avalikustama oma projekti piisava aja jooksul ja piisavalt teavet andes, et kõik asjast huvitatud lennuettevõtjad saaksid oma teenuseid pakkuda. Teatis peab eelkõige sisaldama marsruudi kirjeldust, samuti objektiivseid kriteeriume seoses abi summa ja kestusega. Vajaduse korral tuleb järgida riigihangete ja kontsessioonide suhtes kohaldatavaid eeskirju ja põhimõtteid. |
| --- | --- |

h)

Abi mittediskrimineeriv andmine: iga avalik-õiguslik asutus, kes kavatseb kas lennujaama kaudu või muul viisil anda mõnele lennuettevõtjale stardiabi uue liini avamiseks, peab avalikustama oma projekti piisava aja jooksul ja piisavalt teavet andes, et kõik asjast huvitatud lennuettevõtjad saaksid oma teenuseid pakkuda. Teatis peab eelkõige sisaldama marsruudi kirjeldust, samuti objektiivseid kriteeriume seoses abi summa ja kestusega. Vajaduse korral tuleb järgida riigihangete ja kontsessioonide suhtes kohaldatavaid eeskirju ja põhimõtteid.

| i) | Mõju teistele liinidele ja äriplaan: kõik stardiabi anda soovivale avalik-õiguslikule asutusele teenust pakkuvad lennuettevõtjad peavad koos taotlusega esitama äriplaani, milles on näidatud, et pärast abi lõppemist jääb liin oluliseks ajaks püsima. Avalik-õiguslik asutus peaks enne stardiabi andmist samuti läbi viima analüüsi uue liini mõju kohta konkureerivatele liinidele. |
| --- | --- |

i)

Mõju teistele liinidele ja äriplaan: kõik stardiabi anda soovivale avalik-õiguslikule asutusele teenust pakkuvad lennuettevõtjad peavad koos taotlusega esitama äriplaani, milles on näidatud, et pärast abi lõppemist jääb liin oluliseks ajaks püsima. Avalik-õiguslik asutus peaks enne stardiabi andmist samuti läbi viima analüüsi uue liini mõju kohta konkureerivatele liinidele.

| j) | Reklaam: EFTA riigid tagavad, et igal aastal avaldatakse iga lennujaama kohta abi saavate liinide loetelu, näidates igaühe puhul ära rahastamisallika, abi saaja, antava abi summa ja asjaomaste reisijate arvu. |
| --- | --- |

j)

Reklaam: EFTA riigid tagavad, et igal aastal avaldatakse iga lennujaama kohta abi saavate liinide loetelu, näidates igaühe puhul ära rahastamisallika, abi saaja, antava abi summa ja asjaomaste reisijate arvu.

| k) | Edasikaebamismenetlused: peale riigihankedirektiivides 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ (36) sätestatud edasikaebamismenetluste peavad vajaduse korral kaebuste esitamise mehhanismid olema sätestatud ka liikmesriikide tasandil, et vältida diskrimineerimist abi andmisel. |
| --- | --- |

k)

Edasikaebamismenetlused: peale riigihankedirektiivides 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ (36) sätestatud edasikaebamismenetluste peavad vajaduse korral kaebuste esitamise mehhanismid olema sätestatud ka liikmesriikide tasandil, et vältida diskrimineerimist abi andmisel.

| l) | Karistused: kui lennuettevõtja ei täida lennujaama suhtes abi eraldamise hetkel võetud kohustusi, tuleb rakendada mõjutusvahendeid. Abi tagasinõudmine või lennuettevõtja algselt antud tagatise arestimine peab võimaldama lennujaamal tagada, et lennuettevõtja täidab oma kohustusi. |
| --- | --- |

l)

Karistused: kui lennuettevõtja ei täida lennujaama suhtes abi eraldamise hetkel võetud kohustusi, tuleb rakendada mõjutusvahendeid. Abi tagasinõudmine või lennuettevõtja algselt antud tagatise arestimine peab võimaldama lennujaamal tagada, et lennuettevõtja täidab oma kohustusi.

| 71) | Kumuleerumine: stardiabi ei või kombineerida muu lennuliini käitamiseks antava abiga, nagu teatavat liiki reisijatele antav sotsiaalset laadi abi või hüvitised avalike teenuste eest. Lisaks ei saa sellist abi anda juhul, kui juurdepääs liinile oli antud vaid ühele lennuettevõtjale vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 (37) artiklile 4, eriti vastavalt selle artikli lõike 1 punktile d. Samuti ei saa sellist abi vastavalt proportsionaalsuse reeglitele kombineerida teiste toetustega samade kulutuste katmiseks, seda ka juhul, kui abi on eraldanud teine riik. |
| --- | --- |

71)

Kumuleerumine: stardiabi ei või kombineerida muu lennuliini käitamiseks antava abiga, nagu teatavat liiki reisijatele antav sotsiaalset laadi abi või hüvitised avalike teenuste eest. Lisaks ei saa sellist abi anda juhul, kui juurdepääs liinile oli antud vaid ühele lennuettevõtjale vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 (37) artiklile 4, eriti vastavalt selle artikli lõike 1 punktile d. Samuti ei saa sellist abi vastavalt proportsionaalsuse reeglitele kombineerida teiste toetustega samade kulutuste katmiseks, seda ka juhul, kui abi on eraldanud teine riik.

| 72) | Stardiabist tuleb teavitada järelevalveametit. Viimane palub EFTA riikidel teavitada üksikjuhtude asemel pigem stardiabi süsteemidest, mis võimaldavad saavutada suurema territoriaalse ühtekuuluvuse EMP lepinguga hõlmatud alal. Järelevalveamet võib eraldi hinnata abi või kava, mis ei vasta täielikult kõnealustele kriteeriumidele, kuid mille lõpptulemus on võrreldav. |
| --- | --- |

72)

Stardiabist tuleb teavitada järelevalveametit. Viimane palub EFTA riikidel teavitada üksikjuhtude asemel pigem stardiabi süsteemidest, mis võimaldavad saavutada suurema territoriaalse ühtekuuluvuse EMP lepinguga hõlmatud alal. Järelevalveamet võib eraldi hinnata abi või kava, mis ei vasta täielikult kõnealustele kriteeriumidele, kuid mille lõpptulemus on võrreldav.

30A.6.   Varasema ebaseadusliku abi saajad

| 73) | Kui äriühingule anti ebaseaduslikku abi, mille kohta järelevalveamet tegi eitava otsuse, mis sisaldab tagasivõtmiskorraldust, ning kui tagasivõtmine ei toimunud vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklile 14, tuleb ükskõik missuguse lennujaama rahastamiseks antud abi või stardiabi kaalumisel arvesse võtta esiteks varasema abi ja uue abi kumuleerumist ja teiseks asjaolu, et varasemat abi pole tagasi makstud. (38) |
| --- | --- |

73)

Kui äriühingule anti ebaseaduslikku abi, mille kohta järelevalveamet tegi eitava otsuse, mis sisaldab tagasivõtmiskorraldust, ning kui tagasivõtmine ei toimunud vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklile 14, tuleb ükskõik missuguse lennujaama rahastamiseks antud abi või stardiabi kaalumisel arvesse võtta esiteks varasema abi ja uue abi kumuleerumist ja teiseks asjaolu, et varasemat abi pole tagasi makstud. (38)

30A.7.   Asjakohased meetmed järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I lisa artikli 1 lõike 1 tähenduses

| 74) | Kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikega 1 teeb järelevalveamet ettepaneku, et EFTA riigid muudaksid oma olemasolevaid abisüsteeme käesolevates suunistes käsitletava riigiabi osas, et tagada vastavus käesolevate suunistega hiljemalt 1. juuniks 2007. EFTA riike kutsutakse üles kirjalikult kinnitama, et nad nõustuvad käesolevate ettepanekutega hiljemalt 1. juuniks 2006. |
| --- | --- |

74)

Kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikega 1 teeb järelevalveamet ettepaneku, et EFTA riigid muudaksid oma olemasolevaid abisüsteeme käesolevates suunistes käsitletava riigiabi osas, et tagada vastavus käesolevate suunistega hiljemalt 1. juuniks 2007. EFTA riike kutsutakse üles kirjalikult kinnitama, et nad nõustuvad käesolevate ettepanekutega hiljemalt 1. juuniks 2006.

| 75) | Kui EFTA riik ei kinnita oma nõustumist kirjalikult enne kõnealust kuupäeva, kohaldab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 19 lõiget 2 ning algatab vajaduse korral selle artikliga ette nähtud menetluse. |
| --- | --- |

75)

Kui EFTA riik ei kinnita oma nõustumist kirjalikult enne kõnealust kuupäeva, kohaldab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 19 lõiget 2 ning algatab vajaduse korral selle artikliga ette nähtud menetluse.

30A.8.   Kohaldamiskuupäev

| 76) | Käesolevad suunised kehtivad alates nende vastuvõtmisest järelevalveameti poolt. Teated, mis järelevalveamet registreerib enne seda kuupäeva, vaadatakse läbi kooskõlas teatamise ajal kehtivate eeskirjadega.
  Järelevalveamet hindab kõikide ilma tema nõusolekuta ja seega järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli artikli 1 lõiget 3 rikkudes esitatud lennujaama infrastruktuuride rahastamise toetuste ja starditoetuste kokkusobivust käesolevate suuniste alusel, kui abi hakati andma pärast nende suuniste vastuvõtmist. Muudel juhtudel teeb järelevalveamet seda eeskirjade järgi, mida kohaldati hetkel, mil abi andma hakati. |
| --- | --- |

76)

Käesolevad suunised kehtivad alates nende vastuvõtmisest järelevalveameti poolt. Teated, mis järelevalveamet registreerib enne seda kuupäeva, vaadatakse läbi kooskõlas teatamise ajal kehtivate eeskirjadega.

Järelevalveamet hindab kõikide ilma tema nõusolekuta ja seega järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli artikli 1 lõiget 3 rikkudes esitatud lennujaama infrastruktuuride rahastamise toetuste ja starditoetuste kokkusobivust käesolevate suuniste alusel, kui abi hakati andma pärast nende suuniste vastuvõtmist. Muudel juhtudel teeb järelevalveamet seda eeskirjade järgi, mida kohaldati hetkel, mil abi andma hakati.

| 77) | Komisjon teavitab EFTA riike ja huvitatud isikuid kavatsusest üksikasjalikult hinnata käesolevate suuniste kohaldamist neli aastat pärast nende kohaldamiskuupäeva. Järelevalveamet võib kõnealuse uuringu tulemusena käesolevad suunised uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

77)

Komisjon teavitab EFTA riike ja huvitatud isikuid kavatsusest üksikasjalikult hinnata käesolevate suuniste kohaldamist neli aastat pärast nende kohaldamiskuupäeva. Järelevalveamet võib kõnealuse uuringu tulemusena käesolevad suunised uuesti läbi vaadata.

---

(1)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2407/92, 23. juuli 1992, lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992), mis on ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 66b; nõukogu määrus (EMÜ) nr 2408/92, 23. juuli 1992, ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (EÜT L 240, 24.8.1992), mis on ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 64a, ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 2409/92, 23. juuli 1992, piletihindade ja lastitariifide kohta (EÜT L 240, 24.8.1992), mis on ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 65.

1

(2)  Nõukogu direktiiv (EMÜ) 95/93, 18. jaanuar 1993, ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.93), inkorporeeritud ühiskomitee otsusega nr 154/2004 (EÜT L 102, 21.4.2005, lk 33 ja EMP kaasanne nr 20, 21.4.2005) EMP lepingu XIII lisa punkti 64b.

2

(3)  Nõukogu direktiiv 96/67/EÜ, 15. oktoober 1996, juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996), inkorporeeritud ühiskomitee 2. oktoobri 2000. aasta otsusega nr 79/2000 (EÜT L 315, 14.12.2000, lk 20 ja EMP kaasanne nr 59, 14.12.2000) EMP lepingu XIII lisa punkti 64c.

3

(4)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89, 24. juuli 1989, toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul (EÜT L 220, 29.7.1989), mis on ühiskomitee 5. novembri 1999. aasta otsusega nr 148/99 (EÜT L 15, 18.1.2001, lk 45 ja EMP kaasanne nr 3, 18.1.2001) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 63.

4

(5)  Järelevalve- ja kohtulepingu täistekst koos kõigi muudatustega asub EFTA sekretariaadi veebilehel http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/

5

(6)  „Uurimus lennujaamadevahelisest konkurentsist ja riigiabi eeskirjade kohaldamisest” – Cranfieldi Ülikool, juuni 2002.

6

(7)  EFTA järelevalveameti lennundussektorile antavat riigiabi käsitlevate suuniste (EÜT L 124, 23.5.1996 ja EMP kaasanne nr 23, 23.5.1996) 30. peatükk viitab ühenduse suunistele, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral, ning sätestab, et järelevalveamet kohaldab kriteeriume, mis vastavad komisjoni suuniste kriteeriumidele.

7

(8)  „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: valikute aeg”, KOM(2001) 370 lõplik.

8

(9)  EFTA järelevalveameti suunised piirkondliku riigiabi kohta (EÜT L 111, 29.4.1999 ja EMP kaasanne nr 18, 29.4.1999). Tegevusabi on piirkondliku riigiabi andmise juhendis määratletud kui abi, mille eesmärk on „vähendada äriühingu jooksvaid kulusid” (punkt 25.4.26), samas kui alginvesteeringuks ette nähtud abi tähendab „investeeringut põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamise, olemasoleva tootmisüksuse laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva tootmisüksuse toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks” (punkt 25.4.6).

9

(10)  Vt piirkondliku riigiabi andmise suuniste punkt 25.4.26 jj.

10

(11)  Euroopa Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus mis tahes tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja teenuste pakkumises. Vt kohtuasi C 35/96, komisjon vs. Itaalia, (EKL 1998, lk I-3851) ning kohtuasjades C 180/98 – 184/98, Pavlov (EKL 2000, lk I-6451).

11

vs

(12)  Kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91; Poucet vs. AGF ja Pistre vs. Cancava (EKL 1993, lk I-637).

12

vs

vs

(13)  Kohtuasi T-128/98, Pariisi lennujaamad vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL lk II-3929), mida kinnitab otsus kohtuasjas C-82/01, (EKL 2002, lk I-9297), punktid 75–79.

13

vs

(14)  Kohtuasi C-364/92, SAT Fluggesellschaft vs. Eurocontrol (EKL 1994, lk I-43).

14

vs

(15)  Kohtuasi C-343/95, Calģ & Figli vs. Servizi Ecologici Porto di Genova (EKL 1997, lk I-1547). Komisjoni otsus N 309/2002, 19. märts 2003, Lennundusjulgestus – kulude hüvitamine pärast rünnakuid 11. septembril 2001. Komisjoni otsus N 438/02, 16. jaanuar 2002, abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks.

15

vs

(16)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark (EKL 2003, lk I-7747).

16

vs

(17)  Vt komisjoni otsus EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67). Otsust pole veel EMP lepingusse inkorporeeritud. Seega kuuluvad seda liiki hüvitised avaliku teenuse osutamise eest teavitamiskohustuse alla vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osas ja II osa artiklis 2 sätestatule kuni otsuse inkorporeerimiseni EMP õiguslikku raamistikku.

17

(18)  Kohtuasi 40/85, Belgia Kuningriik vs. komisjon (EKL 1986, lk I-2321).

18

vs

(19)  Liidetud kohtuasjad 188/80 kuni 190/80, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik ja Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1982, lk 2571, põhjenduste punkt 21).

19

vs

(20)  Kohtuasi C-305/89 Itaalia vs. komisjon (Alfa Romeo) (EKL 1991, lk I-1603, punkt 20). Kohtuasi T-228/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale vs. komisjon (EKL 2003, lk II-435, punktid 250–270).

20

vs

vs

(21)  Vt komisjoni otsus nr 309/2002 – Prantsusmaa: Lennundusjulgestus – 11. septembri 2001. aasta terrorirünnaku järgsete kulude hüvitamine (EÜT C 148, 25.6.2003).

21

(22)  EFTA järelevalveameti suunised ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (EÜT L 137, 8.6.2000 ja EMP kaasanne nr 26, 8.6.2000). Need suunised on kooskõlas komisjoni teatisega ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta.

22

(23)  Euroopa Komisjoni aruanne konkurentsipoliitika kohta, 1993, lõiked 402 ja 403.

23

(24)  Vt joonealust märkust 16.

24

(25)  Otsust pole veel EMP lepingusse inkorporeeritud. Inkorporeerimise järel tuleks kõik suurematele lennujaamadele (A-, B- ja C-kategooria) eraldatud avaliku teenuse hüvitised, mis kujutavad endast riigiabi või mis ei vasta käesoleva otsusega ette nähtud kriteeriumidele ja tingimustele, ära märkida ja läbi vaadata igal üksikul juhul eraldi.

25

(26)  Kuigi riigiabisuuniste peatükk 18C, mis käsitleb riigiabi, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena, ei ole transpordisektori osas kohaldatav, võib see sisaldada juhtnööre punktide 55–57 kohaldamise kohta (veel avaldamata). Need suunised on kooskõlas ühenduse raamistikuga riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

26

(27)  Nõukogu direktiiv 96/67/EÜ, 15. oktoober 1996, juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996), inkorporeeritud ühiskomitee 2. oktoobri 2000. aasta otsusega nr 79/2000 (EÜT L 315, 14.12.2000, lk 20 ja EMP kaasanne nr 59, 14.12.2000) EMP lepingu XIII lisa punkti 64c.

27

(28)  Euroopa Komisjoni otsuse (mille kohaselt alustatakse menetlust seoses Ryanairi tegevusega Charlerois) punkt 85: „Maapealse teeninduse hindade osas leiab komisjon, et kui lennujaama kasutaja ostab maapealse käitluse teenust suures mahus, on võimalik teha mastaabisääste. Ei ole üllatav, et teatavatele ettevõtjatele määratud hind on väiksem tavahinnast, kuivõrd need ettevõtjad kasutavad teenuseid teiste klientidega võrreldes vähem”.

28

(29)  Aruanne „Uurimus lennujaamadevahelisest konkurentsist ja riigiabi eeskirjade kohaldamisest” – Cranfieldi Ülikool, september 2002, punktid 5.33 ja 6.11.

29

(30)  Ibid., punktid 5–27: „To some extent, subsidisation of air services within the PSO framework can be interpreted as an indirect subsidy to an airport”.

30

Ibid

(31)  Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatis [KOM(2004) 343 lõplik] ja 6. augusti 2004. aasta teatis [SEK(2004) 1030] tugevama partnerluse kohta äärepoolseimate piirkondadega.

31

(32)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992), mis on ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 66b.

32

(33)  See käsitleb eelkõige üleminekut hooajaliselt liinilt pidevale liinile või mitteigapäevaselt sageduselt vähemalt igapäevasele.

33

(34)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8), mis on ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 64a.

34

(35)  Nagu on määratletud ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) EMP lepingu XIII lisa punkti 64a inkorporeeritud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8) artikli 2 punktis m.

35

(36)  Nõukogu direktiiv 89/665/EMÜ, 21. detsember 1989, riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XVI lisa punkti 5; nõukogu direktiiv 92/13/EMÜ, 25. veebruar 1992, veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14), mis on inkorporeeritud ühiskomitee 21. märtsi 1994. aasta otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994, lk 1 ja EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994) EMP lepingu XVI lisa punkti 5a.

36

(37)  Vt joonealust märkust 1.

37

(38)  Vt kohtuasi C-355/95 P, Textilwerke Deggndorf vs. komisjon (EKL 1997, lk I-2549).”

38

vs

---

| 6.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/44

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS,

nr 320/06/COL,

31. oktoober 2006,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 6. september 2006. aasta otsus 246/06/COL

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B alajaotisi 1 ja 3 ja alajaotise 5 alapunkti b,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.4 viidatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted), nagu on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga nimetatud lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 2 viidatud valdkondlike kohandustega,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.5 viidatud õigusakti (nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EMÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted ja millega muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga nimetatud lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 4 viidatud valdkondlike kohandustega,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.2.111 viidatud õigusakti (komisjoni 21. novembri 2001. aasta otsus 2001/812/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli eest vastutavate piiripunktide heakskiitmise nõuded), mida on muudetud, ning eelkõige selle artikli 3 lõiget 5,

ARVESTADES, et EFTA järelevalveamet tunnistas kehtetuks oma 6. septembri 2006. aasta otsusega nr 246/06/COL EFTA järelevalveameti 24. mai 2002. aasta otsuse nr 86/02/COL ja koostas uue loetelu kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivatest Islandi ja Norra piiripunktidest,

ARVESTADES, et Norra valitsus on taotlenud EFTA järelevalveametilt esitatud Egersundi sadama piiripunkti lisamist EMP lepingu I lisa I peatüki 1.2. osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit toodete ja loomade veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetellu,

ARVESTADES, et Norra valitsus on taotlenud EFTA järelevalveametilt esitatud Egersundi sadama piiripunkti lisamist inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud kalaõli ja pakendamata kalajahu importimiseks,

ARVESTADES, et Norra valitsus on teinud EFTA järelevalveametile ettepaneku täiendada tooteliike Kristiansundi piiripunkti kontrollikeskuses Kristiansund inimtoiduks või muuks kasutamiseks mõeldud pakendatud kalaõli ja pakendamata kalaõliga,

ARVESTADES, et EFTA järelevalveamet ja Euroopa Komisjon on tihedas koostöös Norra pädevate ametiasutustega kontrollinud Egersundi piiripunkti ja kontrollikeskust Kristiansundis,

ARVESTADES, et pärast ühiskontrolli ja vastavalt EMP lepingu I lisa sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B alajaotisele 3 on EFTA järelevalveameti ja Euroopa Komisjoni inspektorid võtnud vastu ühise soovituse 16. oktoobril 2006 (Asi nr 59362/juhtum nr 391554) lisada Egersundi piiripunkt ja Kristiansundi piiripunkti uued tooteliigid piiripunktide loetellu,

ARVESTADES, et EFTA järelevalveameti otsusega 312/06/COL anti küsimus üle EFTA järelevalveametit abistavale EFTA veterinaarkomiteele,

ARVESTADES, et käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA veterinaarkomitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides. |
| --- | --- |

1.

Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides.

| 2. | Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 6. septembri 2006. aasta otsus nr 246/06/COL. |
| --- | --- |

2.

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 6. septembri 2006. aasta otsus nr 246/06/COL.

| 3. | Käesolev otsus jõustub 31. oktoobril 2006. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus jõustub 31. oktoobril 2006.

| 4. | Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale.

| 5. | Otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

5.

Otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 31. oktoober 2006

EFTA järelevalveameti nimel,

Bjørn T. GRYDELAND

eesistuja

Kristján Andri STEFÁNSSON

kolleegiumi liige

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| 1 | = | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Animo-kood |
| 3 | = | Liik







  A | = | lennujaam |
| F | = | raudteetransport |
| P | = | sadam |
| R | = | maantee |

1

=

Nimetus

2

=

Animo-kood

3

=

Liik

A

=

lennujaam

F

=

raudteetransport

P

=

sadam

R

=

maantee

4

=

Kontrollikeskus

5

=

Tooted

| HC | = | kõik inimtoiduks mõeldud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | muud tooted |
| NT | = | temperatuurinõuded puuduvad |
| T | = | külmutatud/jahutatud tooted |
| T(FR) | = | külmutatud tooted |
| T(CH) | = | jahutatud tooted |

HC

=

kõik inimtoiduks mõeldud tooted

NHC

=

muud tooted

NT

=

temperatuurinõuded puuduvad

T

=

külmutatud/jahutatud tooted

T(FR)

=

külmutatud tooted

T(CH)

=

jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused |
| --- | --- | --- |
| E | = | nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased |
| O | = | muud loomad |

U

=

kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

E

=

nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

O

=

muud loomad

5-6

=

Erimärkused

| (1) | = | kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | ainult pakendatud tooted |
| (3) | = | ainult kalatooted |
| (4) | = | ainult loomsed valgud |
| (5) | = | ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad |
| (6) | = | ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | ainult hobuslased |
| (9) | = | üksnes troopikakalad |
| (10) | = | ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud silerinnalised linnud |
| (11) | = | ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | kabiloomade puhul ainult loomaaeda saadetavad hobused; ning muude loomade puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad |
| (13) | = | Nagylak HU: See on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ |
| (14) | = | mõeldud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtoiduks mõeldud loomsete päritolu toodete partiidele, mis lähevad või tulevad Venemaalt ning mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi |
| (15) | = | ainult akvakultuuriloomad |
| (16) | = | ainult kalajahu |

(1)

=

kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

ainult pakendatud tooted

(3)

=

ainult kalatooted

(4)

=

ainult loomsed valgud

(5)

=

ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad

(6)

=

ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

ainult hobuslased

(9)

=

üksnes troopikakalad

(10)

=

ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud silerinnalised linnud

(11)

=

ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

kabiloomade puhul ainult loomaaeda saadetavad hobused; ning muude loomade puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad

(13)

=

Nagylak HU: See on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ

(14)

=

mõeldud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtoiduks mõeldud loomsete päritolu toodete partiidele, mis lähevad või tulevad Venemaalt ning mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi

(15)

=

ainult akvakultuuriloomad

(16)

=

ainult kalajahu

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | 1700499 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | 1700299 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Húsavík | 1701399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | 1700399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | 1700799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík | 1700199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Þorlákshöfn | 1701899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

1700499

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

1700299

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Húsavík

1701399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

1700399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

1700799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík

1700199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Þorlákshöfn

1701899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | 1501499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | 1501199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | 1501099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | 1501799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | 1502199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | 1500299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | 1500599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Moldøen | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | 1500199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | 1501399 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Skjervøy | 1502099 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | 1501699 | P | Andenes | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | 1501299 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | 1500999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kaldfjord | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Senjahopen | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | 1501599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | 1500699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

1501499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

1501199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

1501099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

1501799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

1502199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

1500299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

1500599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Moldøen

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

1500199

P

HC, NHC

Oslo

1501399

A

HC, NHC

U,E,O

Skjervøy

1502099

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

1501699

P

Andenes

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

1501299

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

1500999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kaldfjord

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Senjahopen

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

1501599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

1500699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---