# Euroopa Liidu L 56/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 56 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide29. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 56

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide29. veebruar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 179/2008, 28. veebruar 2008, millega võimaldatakse pikendada eraladustuslepingute kestust sealihasektoris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 181/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse teatavad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 718/1999 (mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks) rakendamiseks (kodifitseeritud versioon) (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 182/2008, 28. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1146/2007, millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 183/2008, 28. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 184/2008, 28. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 185/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 186/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 187/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 188/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 26 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 179/2008, 28. veebruar 2008, millega võimaldatakse pikendada eraladustuslepingute kestust sealihasektoris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 181/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse teatavad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 718/1999 (mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks) rakendamiseks (kodifitseeritud versioon) (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 182/2008, 28. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1146/2007, millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 183/2008, 28. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 184/2008, 28. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 185/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 186/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 187/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 188/2008, 28. veebruar 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

26

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/167/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 2005/879/EÜ, millega kinnitatakse Sloveenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 554 all) | 28 |
| | | 2008/168/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. veebruar 2008, millega luuakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsiooniline struktuur | 31 |
| | | 2008/169/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. veebruar 2008, millega kinnitatakse Rumeenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 676 all) | 34 |
| | | 2008/170/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 27. veebruar 2008, millega võetakse vastu 2008. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid (
  1
  ) | 36 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/167/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 2005/879/EÜ, millega kinnitatakse Sloveenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 554 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 554 all)

28

2008/168/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. veebruar 2008, millega luuakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsiooniline struktuur

31

2008/169/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. veebruar 2008, millega kinnitatakse Rumeenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 676 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 676 all)

34

2008/170/EÜ

*

Komisjoni otsus, 27. veebruar 2008, millega võetakse vastu 2008. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid (
  1
  )

1

36

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2008/171/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUSEC/1/2008, 12. veebruar 2008, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta | 63 |
| | | 2008/172/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus CHAD/1/2008, 13. veebruar 2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis | 64 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2008/171/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUSEC/1/2008, 12. veebruar 2008, Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta

63

2008/172/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus CHAD/1/2008, 13. veebruar 2008, millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis

64

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 101/2008 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord) parandus (ELT L 31, 5.2.2008) | 65 |

Parandused

*

Komisjoni 4. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 101/2008 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord) parandus (ELT L 31, 5.2.2008)

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 178/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 69,6 |
| MA | 49,2 |
| TN | 129,8 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 85,4 |
| 0707 00 05 | EG | 244,4 |
| JO | 190,5 |
| MA | 114,7 |
| TR | 163,5 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 90 70 | MA | 88,7 |
| TR | 121,4 |
| ZZ | 105,1 |
| 0709 90 80 | EG | 54,8 |
| ZZ | 54,8 |
| 0805 10 20 | AR | 69,8 |
| EG | 43,2 |
| IL | 53,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,3 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 20 10 | IL | 131,1 |
| MA | 112,9 |
| ZZ | 122,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 96,7 |
| MA | 87,2 |
| PK | 59,4 |
| TR | 80,3 |
| ZZ | 80,9 |
| 0805 50 10 | AR | 48,9 |
| EG | 85,4 |
| IL | 85,9 |
| SY | 56,4 |
| TR | 122,9 |
| UY | 52,4 |
| ZA | 79,7 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 10 80 | AR | 102,3 |
| CA | 86,4 |
| CL | 63,5 |
| CN | 95,8 |
| MK | 42,9 |
| US | 108,7 |
| UY | 89,9 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,1 |
| CL | 95,9 |
| CN | 73,7 |
| US | 123,2 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 94,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

69,6

MA

49,2

TN

129,8

TR

93,1

ZZ

85,4

0707 00 05

EG

244,4

JO

190,5

MA

114,7

TR

163,5

ZZ

178,3

0709 90 70

MA

88,7

TR

121,4

ZZ

105,1

0709 90 80

EG

54,8

ZZ

54,8

0805 10 20

AR

69,8

EG

43,2

IL

53,4

MA

56,2

TN

50,3

TR

78,6

ZA

57,8

ZZ

58,5

0805 20 10

IL

131,1

MA

112,9

ZZ

122,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

96,7

MA

87,2

PK

59,4

TR

80,3

ZZ

80,9

0805 50 10

AR

48,9

EG

85,4

IL

85,9

SY

56,4

TR

122,9

UY

52,4

ZA

79,7

ZZ

75,9

0808 10 80

AR

102,3

CA

86,4

CL

63,5

CN

95,8

MK

42,9

US

108,7

UY

89,9

ZA

106,7

ZZ

87,0

0808 20 50

AR

92,1

CL

95,9

CN

73,7

US

123,2

ZA

88,3

ZZ

94,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 179/2008,

28. veebruar 2008,

millega võimaldatakse pikendada eraladustuslepingute kestust sealihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6 ja artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1267/2007 (2) on ette nähtud eraladustusabi andmine sealihasektoris kolme-, nelja- või viiekuuliste ladustuslepingute alusel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1267/2007 (2) on ette nähtud eraladustusabi andmine sealihasektoris kolme-, nelja- või viiekuuliste ladustuslepingute alusel.

| (2) | Ühenduse sealihaturu praeguse olukorra puhul ei saa veel täheldada tapetud sigade hinnataseme paranemist ning seetõttu oleks vajalik võimaldada määruse (EÜ) nr 1267/2007 alusel sõlmitud ladustuslepingute kestuse ühekordset pikendamist kuni kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse sealihaturu praeguse olukorra puhul ei saa veel täheldada tapetud sigade hinnataseme paranemist ning seetõttu oleks vajalik võimaldada määruse (EÜ) nr 1267/2007 alusel sõlmitud ladustuslepingute kestuse ühekordset pikendamist kuni kolme kuu võrra.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kehtivate eraladustuslepingute puhul pikendatakse huvitatud isiku taotluse alusel ladustusaega ühekordselt kolme kuu võrra. Kuni kolme kuu piiresse jääv pikendamine hõlmab asjaomase ladustuslepinguga ette nähtud kogust tervikuna. Pikendamistaotlus esitatakse asjaomasele sekkumisametile hiljemalt kolm tööpäeva enne ladustuslepingu kehtivuse lõpu kuupäeva.

Pikendamise korral suurendatakse abisummat määruse (EÜ) nr 1267/2007 artikli 1 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2). Määrus (EMÜ) nr 2759/75 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 53.

2

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 180/2008,

28. veebruar 2008,

milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 19 alapunkti iv,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 32 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 90/426/EMÜ on sätestatud loomatervishoiunõuded elushobuslaste liikumiseks liikmesriikide vahel ja nende importimiseks ühendusse kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 90/426/EMÜ on sätestatud loomatervishoiunõuded elushobuslaste liikumiseks liikmesriikide vahel ja nende importimiseks ühendusse kolmandatest riikidest.

| (2) | Kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ artikli 19 alapunktiga iv võib komisjon määrata ühenduse referentlabori ühe või mitme direktiivi A lisas loetletud hobuslaste haiguse jaoks. Lisaks on artiklis sätestatud, et komisjon määrab funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ artikli 19 alapunktiga iv võib komisjon määrata ühenduse referentlabori ühe või mitme direktiivi A lisas loetletud hobuslaste haiguse jaoks. Lisaks on artiklis sätestatud, et komisjon määrab funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega.

| (3) | Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleks edukaks osutunud labor – Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) koos oma Prantsusmaal Maisons-Alfort’is asuva loomapatoloogia ja zoonooside uurimislabori ning Dozulés asuva hobuslaste patoloogia ja haiguste uurimislaboritega – määrata viieks aastaks ühenduse referentlaboriks muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk alates 1. juulist 2008. |
| --- | --- |

(3)

Pärast valikumenetluse lõpetamist tuleks edukaks osutunud labor – Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) koos oma Prantsusmaal Maisons-Alfort’is asuva loomapatoloogia ja zoonooside uurimislabori ning Dozulés asuva hobuslaste patoloogia ja haiguste uurimislaboritega – määrata viieks aastaks ühenduse referentlaboriks muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk alates 1. juulist 2008.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II peatükis. Määratud ühenduse referentlabor muude hobuste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk tuleks lisada sellesse nimekirja. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu-, sööda- ja loomatervishoiualaste referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II peatükis. Määratud ühenduse referentlabor muude hobuste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk tuleks lisada sellesse nimekirja.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 882/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 882/2004 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga määratakse Prantsusmaal asuv Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) koos oma loomapatoloogia ja zoonooside uurimislabori ning hobuslaste patoloogia ja haiguste uurimislaboritega ühenduse referentlaboriks muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013.

2.   Lõikes 1 nimetatud ühenduse referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II peatükki lisatakse järgmine punkt 14:

| „14. | Ühenduse referentlabor muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk





  AFSSA – Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses/Laboratoire d’études et de recherche en pathologie équine |
| --- | --- |
| F-94700 Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa.”. |

„14.

Ühenduse referentlabor muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk

AFSSA – Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses/Laboratoire d’études et de recherche en pathologie équine

F-94700 Maisons-Alfort

Prantsusmaa.”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

Muid hobuslaste haigusi kui hobuste aafrika katk uuriva ühenduse referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega

Ilma et see piiraks ühenduse loomatervishoiu sektori referentlaborite üldfunktsioone ja kohustusi vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikele 2, on ühenduse muude hobuslaste haiguste kui hobuste aafrika katk jaoks ette nähtud referentlaboril järgmised kohustused ja funktsioonid.

| 1. | Ühenduse referentlabor tagab koostöö liikmesriikide hobuslaste haiguste riiklike/kesklaboritega või diagnostikalaborite harudega, mis uurivad üksikuid patogeene või patogeenide rühmi seoses hobuslaste haigustega, mis on loetletud direktiivi 90/426/EMÜ A lisas ja millele on viidatud direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osas, välja arvatud hobuste aafrika katk, ning teostab eelkõige järgmisi toiminguid:






  a) | ühenduse referentlabor on hobutööstuse esirinnas ja hoiab tihedaid sidemeid ratsa- ja võistlushobuste vastavate struktuuridega, et:






  i) | tagada varane hoiatus, hinnata ning võimaluse korral prognoosida uute haiguste ja eelkõige epidemioloogiliste olukordade tekitatud ohtu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Ühenduse referentlabor tagab koostöö liikmesriikide hobuslaste haiguste riiklike/kesklaboritega või diagnostikalaborite harudega, mis uurivad üksikuid patogeene või patogeenide rühmi seoses hobuslaste haigustega, mis on loetletud direktiivi 90/426/EMÜ A lisas ja millele on viidatud direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osas, välja arvatud hobuste aafrika katk, ning teostab eelkõige järgmisi toiminguid:

a)

ühenduse referentlabor on hobutööstuse esirinnas ja hoiab tihedaid sidemeid ratsa- ja võistlushobuste vastavate struktuuridega, et:

i)

tagada varane hoiatus, hinnata ning võimaluse korral prognoosida uute haiguste ja eelkõige epidemioloogiliste olukordade tekitatud ohtu;

| ii) | jälgida haiguse olukorda maailmas ja piirkondlikult, saades korrapäraselt proove liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kes on geograafiliselt või kaubanduslikult ühendusega seotud seoses hobuslaste või nendest saadud toodete kauplemisega; |
| --- | --- |

ii)

jälgida haiguse olukorda maailmas ja piirkondlikult, saades korrapäraselt proove liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kes on geograafiliselt või kaubanduslikult ühendusega seotud seoses hobuslaste või nendest saadud toodete kauplemisega;

| b) | kui see on asjakohane ja vajalik, liigitab ja iseloomustab punkti a alapunktis ii nimetatud proovidest saadud patogeenide antigeene ja genoome, näiteks epidemioloogiliste kontrollide või diagnoosi kinnitamise jaoks ning






  i) | edastab viivituseta selliste uuringute tulemused komisjonile, liikmesriigile ja asjakohasele riiklikule/kesklaborile; |
| --- | --- | --- |

b)

kui see on asjakohane ja vajalik, liigitab ja iseloomustab punkti a alapunktis ii nimetatud proovidest saadud patogeenide antigeene ja genoome, näiteks epidemioloogiliste kontrollide või diagnoosi kinnitamise jaoks ning

i)

edastab viivituseta selliste uuringute tulemused komisjonile, liikmesriigile ja asjakohasele riiklikule/kesklaborile;

| ii) | määrab vajaduse korral tihedas koostöös maailma loomatervishoiu organisatsiooni (OIE) määratud piirkondlike referentlaboritega kindlaks haigusttekitava patogeeni; |
| --- | --- |

ii)

määrab vajaduse korral tihedas koostöös maailma loomatervishoiu organisatsiooni (OIE) määratud piirkondlike referentlaboritega kindlaks haigusttekitava patogeeni;

| c) | moodustab ja hooldab patogeenide ja nende tüvede ajakohastatud kogu ning hobuslaste haiguste vastaste seerumite ajakohastatud kogu; |
| --- | --- |

c)

moodustab ja hooldab patogeenide ja nende tüvede ajakohastatud kogu ning hobuslaste haiguste vastaste seerumite ajakohastatud kogu;

| d) | viib läbi erinevates laborites praegu kasutatava tehnika inventuuri, et






  i) | pakkuda sisemise kvaliteedikontrolli jaoks välja standardteste ja testimenetlusi või võrdlusseerumeid; |
| --- | --- | --- |

d)

viib läbi erinevates laborites praegu kasutatava tehnika inventuuri, et

i)

pakkuda sisemise kvaliteedikontrolli jaoks välja standardteste ja testimenetlusi või võrdlusseerumeid;

| ii) | arendada välja uusi diagnostikamenetlusi, mis teeksid hobuslaste impordi turvalisemaks ja nende ekspordi konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

ii)

arendada välja uusi diagnostikamenetlusi, mis teeksid hobuslaste impordi turvalisemaks ja nende ekspordi konkurentsivõimelisemaks;

| e) | nõustab komisjoni igakülgselt kõigis aspektides, mis on seotud hobuslaste haigustega, mis on loetletud direktiivi 90/426/EMÜ A lisas või millele on viidatud direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osas või mille suhtes kohaldatakse ühenduse loomatervisealaseid õigusakte; selle ülesande hulka kuulub ka nõustamine võimalike vaktsineerimiste puhul ning kaubanduse ja impordi jaoks kõige sobivamate tervisetestide leidmiseks või vastselt arendatud vaktsiinide hindamine ning nõustamine hobuslaste erinevate haiguste epidemioloogiaga seotud küsimuste puhul; |
| --- | --- |

e)

nõustab komisjoni igakülgselt kõigis aspektides, mis on seotud hobuslaste haigustega, mis on loetletud direktiivi 90/426/EMÜ A lisas või millele on viidatud direktiivi 92/65/EMÜ D lisa II peatüki A osas või mille suhtes kohaldatakse ühenduse loomatervisealaseid õigusakte; selle ülesande hulka kuulub ka nõustamine võimalike vaktsineerimiste puhul ning kaubanduse ja impordi jaoks kõige sobivamate tervisetestide leidmiseks või vastselt arendatud vaktsiinide hindamine ning nõustamine hobuslaste erinevate haiguste epidemioloogiaga seotud küsimuste puhul;

| 2. | Ühenduse referentlabor toetab riiklike/kesklaborite funktsioone eelkõige järgmiselt:






  a) | hobuslaste haiguste diagnostikaks kasutatavate reaktiivide ja materjalide (nt viirused või muud patogeenid ja/või inaktiveeritud antigeenid, standardseerumid, rakuliinid jt võrdlusreagendid) ladustamine ja tarnimine riiklikele/kesklaboritele; |
| --- | --- | --- |

2.

Ühenduse referentlabor toetab riiklike/kesklaborite funktsioone eelkõige järgmiselt:

a)

hobuslaste haiguste diagnostikaks kasutatavate reaktiivide ja materjalide (nt viirused või muud patogeenid ja/või inaktiveeritud antigeenid, standardseerumid, rakuliinid jt võrdlusreagendid) ladustamine ja tarnimine riiklikele/kesklaboritele;

| b) | teadmiste säilitamine hobuslaste haiguste, kaasa arvatud uute haiguste kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi; |
| --- | --- |

b)

teadmiste säilitamine hobuslaste haiguste, kaasa arvatud uute haiguste kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi;

| c) | diagnostikameetodite ühtlustamise edendamine ja testide asjatundlikkuse tagamine ühenduses, korraldades ja läbi viies ühenduse tasemel korrapäraseid võrdlusanalüüse ning väliseid hobuslaste diagnostika kvaliteeditagamisprogramme ning nende analüüside tulemuste edastamine korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ja riiklikele/kesklaboritele; |
| --- | --- |

c)

diagnostikameetodite ühtlustamise edendamine ja testide asjatundlikkuse tagamine ühenduses, korraldades ja läbi viies ühenduse tasemel korrapäraseid võrdlusanalüüse ning väliseid hobuslaste diagnostika kvaliteeditagamisprogramme ning nende analüüside tulemuste edastamine korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ja riiklikele/kesklaboritele;

| d) | laborivaheliste tasemekatsete järkjärguline juurutamine ning seejärel nende korraldamise jätkamine; |
| --- | --- |

d)

laborivaheliste tasemekatsete järkjärguline juurutamine ning seejärel nende korraldamise jätkamine;

| e) | teadusuuringute läbiviimine, et arendada koostöös riiklike/kesklaboritega välja paremaid haigustõrjemeetodeid vastavalt ühenduse referentlabori aasta tööplaanile ning optimaalsete meetodite ettenägemine diagnoosiks ja eristusdiagnoosiks. |
| --- | --- |

e)

teadusuuringute läbiviimine, et arendada koostöös riiklike/kesklaboritega välja paremaid haigustõrjemeetodeid vastavalt ühenduse referentlabori aasta tööplaanile ning optimaalsete meetodite ettenägemine diagnoosiks ja eristusdiagnoosiks.

| 3. | Ühenduse referentlabor edastab teavet ja korraldab täiendkoolitust, eelkõige järgmiselt:






  a) | andmete ja teabe kogumine riiklikes/kesklaborites kasutatud diagnostikameetodite ja eritlusdiagnoosi kohta ning sellise teabe edastamine komisjonile ja liikmesriikidele; |
| --- | --- | --- |

3.

Ühenduse referentlabor edastab teavet ja korraldab täiendkoolitust, eelkõige järgmiselt:

a)

andmete ja teabe kogumine riiklikes/kesklaborites kasutatud diagnostikameetodite ja eritlusdiagnoosi kohta ning sellise teabe edastamine komisjonile ja liikmesriikidele;

| b) | laboridiagnostika ekspertide täiendkoolituse jaoks vajaliku korra kehtestamine ja rakendamine, pidades silmas diagnostikameetodite ühtlustamist; |
| --- | --- |

b)

laboridiagnostika ekspertide täiendkoolituse jaoks vajaliku korra kehtestamine ja rakendamine, pidades silmas diagnostikameetodite ühtlustamist;

| c) | hobuslaste haiguste epidemioloogia arengusuundade jälgimine; |
| --- | --- |

c)

hobuslaste haiguste epidemioloogia arengusuundade jälgimine;

| d) | aastakoosoleku korraldamine, kus riiklike/kesklaborite esindajad saavad tutvuda diagnostikameetoditega ja kooskõlastamise edenemisega. |
| --- | --- |

d)

aastakoosoleku korraldamine, kus riiklike/kesklaborite esindajad saavad tutvuda diagnostikameetoditega ja kooskõlastamise edenemisega.

| 4. | Lisaks sellele ühenduse referentlabor






  a) | valmistab komisjoniga konsulteerides ette eksperimente ja välikatseid hobuslaste konkreetsete haiguste tõhusamaks tõrjeks; |
| --- | --- | --- |

4.

Lisaks sellele ühenduse referentlabor

a)

valmistab komisjoniga konsulteerides ette eksperimente ja välikatseid hobuslaste konkreetsete haiguste tõhusamaks tõrjeks;

| b) | vaatab riigi referentlaborite aastakoosoleku raames üle OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide standardite käsiraamatus sätestatud asjakohased testinõuded; |
| --- | --- |

b)

vaatab riigi referentlaborite aastakoosoleku raames üle OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide standardite käsiraamatus sätestatud asjakohased testinõuded;

| c) | aitab komisjonil läbi vaadata OIE soovitused (maismaaloomade tervishoiu eeskiri ning diagnostiliste testide ja vaktsiinide standardite käsiraamat). |
| --- | --- |

c)

aitab komisjonil läbi vaadata OIE soovitused (maismaaloomade tervishoiu eeskiri ning diagnostiliste testide ja vaktsiinide standardite käsiraamat).

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 181/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse teatavad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 718/1999 (mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks) rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. aprilli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 805/1999, millega kehtestatakse teatavad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks, rakendamiseks, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. aprilli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 805/1999, millega kehtestatakse teatavad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 718/1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks, rakendamiseks, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklile 7 peab komisjon kehtestama üksikasjaliku eeskirja eespool nimetatud määruses määratletud ühenduse laevastiku mahutavuse poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklile 7 peab komisjon kehtestama üksikasjaliku eeskirja eespool nimetatud määruses määratletud ühenduse laevastiku mahutavuse poliitika rakendamiseks.

| (3) | Soovitatav on säilitada erilised osamaksud ja samaväärne tonnaaž, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1101/89 (4) ja komisjoni määrusega (EMÜ) nr 1102/89, (5) kuna need on osutunud tõhusaks. |
| --- | --- |

(3)

Soovitatav on säilitada erilised osamaksud ja samaväärne tonnaaž, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1101/89 (4) ja komisjoni määrusega (EMÜ) nr 1102/89, (5) kuna need on osutunud tõhusaks.

| (4) | Selleks et tagada siseveeteede fondide vaheline vastastikune rahaline toetus, on soovitatav, et komisjon kirjendaks erinevate fondi pädevate isikute abiga iga aasta alguses raamatupidamisdokumentides reservfondi saadaval olevad vahendid ja korrigeeriks kontosid uute tõhustamismeetmete korral. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada siseveeteede fondide vaheline vastastikune rahaline toetus, on soovitatav, et komisjon kirjendaks erinevate fondi pädevate isikute abiga iga aasta alguses raamatupidamisdokumentides reservfondi saadaval olevad vahendid ja korrigeeriks kontosid uute tõhustamismeetmete korral.

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatavate meetmete üle on nõu peetud asjaomaste liikmeriikidega ja ühenduse tasandil siseveetranspordi ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatavate meetmete üle on nõu peetud asjaomaste liikmeriikidega ja ühenduse tasandil siseveetranspordi ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kinnitatakse määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 7 nimetatud eriliste osamaksude määr, reegli „vana uue vastu” suhtarvud ja ühenduse laevastiku mahutavuse poliitika rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Erilised osamaksud

1.   Eri tüüpi ja kategooriatesse kuuluvate laevade erilised osamaksud moodustavad 70–115 % järgmistest määradest:

| a) | kuivlastilaevad:






  i) | mootorpraamid: 120 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

kuivlastilaevad:

i)

mootorpraamid: 120 eurot tonni kohta;

| ii) | tõugatavad praamid: 60 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

ii)

tõugatavad praamid: 60 eurot tonni kohta;

| iii) | lihtrid: 43 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

iii)

lihtrid: 43 eurot tonni kohta;

| b) | tankerid:






  i) | mootorpraamid: 216 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

tankerid:

i)

mootorpraamid: 216 eurot tonni kohta;

| ii) | tõugatavad praamid: 108 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

ii)

tõugatavad praamid: 108 eurot tonni kohta;

| iii) | lihtrid: 39 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

iii)

lihtrid: 39 eurot tonni kohta;

| c) | tõukurpuksiirid: 180 eurot kilovatilt, mis tõuseb lineaarselt 240 euroni kilovatilt, kui võimsus on 1 000 kW või suurem. |
| --- | --- |

c)

tõukurpuksiirid: 180 eurot kilovatilt, mis tõuseb lineaarselt 240 euroni kilovatilt, kui võimsus on 1 000 kW või suurem.

2.   Laevade puhul, mille täielik dedveit on alla 450 tonni, vähendatakse lõikes 1 sätestatud eriliste osamaksude maksimummäärasid 30 %.

Laevade puhul, mille täielik dedveit on 450–650 tonni, vähendatakse eriliste osamaksude maksimummäärasid 0,15 % iga tonni kohta, mille võrra kõnealuse laeva kandevõime on alla 650 tonni.

Laevade puhul, mille täielik dedveit on 650–1 650 tonni, rakendatakse eriliste osamaksude maksimummäärade lineaarset tõusu 100–115 %. Laevade puhul, mille täielik kandevõime on üle 1 650 tonni, jääb eriliste osamaksude maksimummääraks 115 %.

Artikkel 3

Samaväärne tonnaaž

1.   Kui laevaomanik võtab kasutusele ühe määruse (EÜ) nr 718/99 artiklis 4 nimetatud laevadest ja annab vanametalliks lammutamiseks muud tüüpi laeva või laevad, määratakse mõlema laevaliigi arvessevõetav samaväärne tonnaaž vastavalt järgmistele kohandamiskoefitsientidele:

| a) | kuivlastilaevad:






  i) | üle 650tonnised mootorpraamid: 1,00; |
| --- | --- | --- |

a)

kuivlastilaevad:

i)

üle 650tonnised mootorpraamid: 1,00;

| ii) | üle 650tonnised tõugatavad praamid: 0,50; |
| --- | --- |

ii)

üle 650tonnised tõugatavad praamid: 0,50;

| iii) | üle 650tonnised lihtrid: 0,36; |
| --- | --- |

iii)

üle 650tonnised lihtrid: 0,36;

| b) | tankerid:






  i) | üle 650tonnised mootorpraamid: 1,00; |
| --- | --- | --- |

b)

tankerid:

i)

üle 650tonnised mootorpraamid: 1,00;

| ii) | üle 650tonnised tõugatavad praamid: 0,50; |
| --- | --- |

ii)

üle 650tonnised tõugatavad praamid: 0,50;

| iii) | üle 650tonnised lihtrid: 0,18. |
| --- | --- |

iii)

üle 650tonnised lihtrid: 0,18.

2.   Laevade puhul, mille täielik kandevõime on alla 450 tonni, vähendatakse lõikes 1 sätestatud koefitsiente 30 %. Laevade puhul, mille täielik kandevõime on 450–650 tonni, vähendatakse kõnealuseid koefitsiente 0,15 % iga tonni kohta, mille võrra kõnealuse laeva kandevõime on alla 650 tonni. Laevade puhul, mille täielik kandevõime on 650–1 650 tonni, rakendatakse eriliste osamaksude maksimummäärade lineaarset tõusu 100–115 %.

Artikkel 4

„Vana uue vastu” suhtarvud

Toimub laevade kasutuselevõtt vastavalt määruse (EÜ) nr 718/1999 artikli 4 lõikega 1 ette nähtud tingimustele.

| 1. | Kuivlastilaevade suhtarv on (vana tonnaaži ja uue tonnaaži vahel) 0:1. |
| --- | --- |

1.

Kuivlastilaevade suhtarv on (vana tonnaaži ja uue tonnaaži vahel) 0:1.

| 2. | Tankerite suhtarv on 0:1. |
| --- | --- |

2.

Tankerite suhtarv on 0:1.

| 3. | Tõukurpuksiiride suhtarv on 0:1. |
| --- | --- |

3.

Tõukurpuksiiride suhtarv on 0:1.

Artikkel 5

Vastastikune rahaline toetus

1.   Silmas pidades reservfondi saadaval olevate vahendite kirjendamist raamatupidamisaruannetes või fondide kontode vahelise vastastikuse rahalise toetuse korra toimimist, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 718/1999 artikli 3 lõikes 6, edastab iga fond iga aasta alguses komisjonile järgmise teabe:

| a) | fondi eelmise aasta tulud, kui need tulud on ette nähtud vanametalliks lammutamise hüvitiste maksmiseks või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmeteks (Rdn); |
| --- | --- |

a)

fondi eelmise aasta tulud, kui need tulud on ette nähtud vanametalliks lammutamise hüvitiste maksmiseks või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmeteks (Rdn);

| b) | fondi eelmise aasta finantskohustused, mis on seotud vanametalliks lammutamise hüvitiste maksmise või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetega (Pn); |
| --- | --- |

b)

fondi eelmise aasta finantskohustused, mis on seotud vanametalliks lammutamise hüvitiste maksmise või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetega (Pn);

| c) | fondi ülejääk eelmise aasta 1. jaanuari seisuga, mis on saadud vanametalliks lammutamise hüvitisteks mõeldud tuludest või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetest (Sn). |
| --- | --- |

c)

fondi ülejääk eelmise aasta 1. jaanuari seisuga, mis on saadud vanametalliks lammutamise hüvitisteks mõeldud tuludest või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetest (Sn).

2.   Komisjon määrab fondi pädevate isikute abil lõikes 1 nimetatud teabe põhjal:

| a) | fondi eelmise aasta finantskohustused kokku, mis on seotud vanametalliks lammutamise hüvitiste või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetega (Pt); |
| --- | --- |

a)

fondi eelmise aasta finantskohustused kokku, mis on seotud vanametalliks lammutamise hüvitiste või määruse (EÜ) nr 718/1999 artiklis 8 sätestatud meetmetega (Pt);

| b) | kõikide fondide eelmise aasta kogutulud (Rdt); |
| --- | --- |

b)

kõikide fondide eelmise aasta kogutulud (Rdt);

| c) | kõikide fondide koguülejääk eelmise aasta 1. jaanuari seisuga (St); |
| --- | --- |

c)

kõikide fondide koguülejääk eelmise aasta 1. jaanuari seisuga (St);

| d) | iga fondi kohandatud aastased finantskohustused (Pnn), mis arvutatakse järgmiselt:
  Pnn = (Pt/(Rdt + St)) × (Rdn + Sn); |
| --- | --- |

d)

iga fondi kohandatud aastased finantskohustused (Pnn), mis arvutatakse järgmiselt:

Pnn = (Pt/(Rdt + St)) × (Rdn + Sn);

| e) | iga fondi aastaste finantskohustuste (Pn) ja kohandatud aastaste finantskohustuste (Pnn) erinevuse; |
| --- | --- |

e)

iga fondi aastaste finantskohustuste (Pn) ja kohandatud aastaste finantskohustuste (Pnn) erinevuse;

| f) | summad, mida iga fond, mille aastased kohustused on väiksemad kui kohandatud aastased finantskohustused (Pn < Pnn), kannab üle fondi, mille aastased finantskohustused on suuremad kui tasendatud aastafinantskohustused (Pn > Pnn). |
| --- | --- |

f)

summad, mida iga fond, mille aastased kohustused on väiksemad kui kohandatud aastased finantskohustused (Pn < Pnn), kannab üle fondi, mille aastased finantskohustused on suuremad kui tasendatud aastafinantskohustused (Pn > Pnn).

3.   Kõik asjaomased fondid kannavad lõike 2 punktis f nimetatud summad üle teistesse fondidesse 1. märtsiks.

Artikkel 6

Konsulteerimine

Kõikides ühenduse laevastiku mahutavust käsitlevates küsimustes palub komisjon arvamust rühmalt, kuhu kuuluvad ühenduse tasandil siseveetranspordi ettevõtjaid esindavate organisatsioonide eksperdid. Kõnealust rühma nimetatakse „ühenduse laevastiku mahutavuse edendamise poliitika ekspertide rühmaks”.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 805/1999 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 90, 2.4.1999, lk 1.

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2003 (ELT L 62, 6.3.2003, lk 18).

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  EÜT L 116, 28.4.1989, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 742/98 (EÜT L 103, 3.4.1998, lk 3).

4

(5)  EÜT L 116, 28.4.1989, lk 30. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 812/1999 (EÜT L 103, 20.4.1999, lk 5).

5

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/1999 | (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 64) |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1532/2000 | (EÜT L 175, 14.7.2000, lk 74) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2001 | (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 11) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 336/2002 | (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 11) |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 411/2003 | (ELT L 62, 6.3.2003, lk 18) |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/1999

(EÜT L 102, 17.4.1999, lk 64)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1532/2000

(EÜT L 175, 14.7.2000, lk 74)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2001

(EÜT L 139, 23.5.2001, lk 11)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 336/2002

(EÜT L 53, 23.2.2002, lk 11)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 411/2003

(ELT L 62, 6.3.2003, lk 18)

---

II LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 805/1999 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 2 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 2 lõike 1 esimene taane | Artikli 2 lõike 1 punkt a |
| Artikli 2 lõike 1 esimese taande esimene alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt i |
| Artikli 2 lõike 1 esimese taande teine alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii |
| Artikli 2 lõike 1 esimese taande kolmas alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iii |
| Artikli 2 lõike 1 teine taane | Artikli 2 lõike 1 punkt b |
| Artikli 2 lõike 1 teise taande esimene alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt i |
| Artikli 2 lõike 1 teise taande teine alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt ii |
| Artikli 2 lõike 1 teise taande kolmas alataane | Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iii |
| Artikli 2 lõike 1 kolmas taane | Artikli 2 lõike 1 punkt c |
| Artikli 2 lõike 2 esimene taane | Artikli 2 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 2 lõike 2 teine taane | Artikli 2 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 2 lõike 2 kolmas taane | Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 2 lõige 3 | — |
| Artikli 3 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 3 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 3 lõike 1 esimene taane | Artikli 3 lõike 1 punkt a |
| Artikli 3 lõike 1 esimese taande esimene alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i |
| Artikli 3 lõike 1 esimese taande teine alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii |
| Artikli 3 lõike 1 esimese taande kolmas alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii |
| Artikli 3 lõike 1 teine taane | Artikli 3 lõike 1 punkt b |
| Artikli 3 lõike 1 teise taande esimene alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt i |
| Artikli 3 lõike 1 teise taande teine alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt ii |
| Artikli 3 lõike 1 teise taande kolmas alataane | Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt iii |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikli 5 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 5 lõike 1 sissejuhatus |
| Artikli 5 lõike 1 esimene taane | Artikli 5 lõike 1 punkt a |
| Artikli 5 lõike 1 teine taane | Artikli 5 lõike 1 punkt b |
| Artikli 5 lõike 1 kolmas taane | Artikli 5 lõike 1 punkt c |
| Artikli 5 lõike 2 esimene taane | Artikli 5 lõike 2 punkt a |
| Artikli 5 lõike 2 teine taane | Artikli 5 lõike 2 punkt b |
| Artikli 5 lõike 2 kolmas taane | Artikli 5 lõike 2 punkt c |
| Artikli 5 lõike 2 neljas taane | Artikli 5 lõike 2 punkt d |
| Artikli 5 lõike 2 viies taane | Artikli 5 lõike 2 punkt e |
| Artikli 5 lõike 2 kuues taane | Artikli 5 lõike 2 punkt f |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | — |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Määrus (EÜ) nr 805/1999

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 2 lõike 1 esimene taane

Artikli 2 lõike 1 punkt a

Artikli 2 lõike 1 esimese taande esimene alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt i

Artikli 2 lõike 1 esimese taande teine alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii

Artikli 2 lõike 1 esimese taande kolmas alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iii

Artikli 2 lõike 1 teine taane

Artikli 2 lõike 1 punkt b

Artikli 2 lõike 1 teise taande esimene alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt i

Artikli 2 lõike 1 teise taande teine alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt ii

Artikli 2 lõike 1 teise taande kolmas alataane

Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iii

Artikli 2 lõike 1 kolmas taane

Artikli 2 lõike 1 punkt c

Artikli 2 lõike 2 esimene taane

Artikli 2 lõike 2 esimene lõik

Artikli 2 lõike 2 teine taane

Artikli 2 lõike 2 teine lõik

Artikli 2 lõike 2 kolmas taane

Artikli 2 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 2 lõige 3

—

Artikli 3 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 3 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 3 lõike 1 esimene taane

Artikli 3 lõike 1 punkt a

Artikli 3 lõike 1 esimese taande esimene alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i

Artikli 3 lõike 1 esimese taande teine alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii

Artikli 3 lõike 1 esimese taande kolmas alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii

Artikli 3 lõike 1 teine taane

Artikli 3 lõike 1 punkt b

Artikli 3 lõike 1 teise taande esimene alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt i

Artikli 3 lõike 1 teise taande teine alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt ii

Artikli 3 lõike 1 teise taande kolmas alataane

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt iii

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikli 5 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 5 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 5 lõike 1 esimene taane

Artikli 5 lõike 1 punkt a

Artikli 5 lõike 1 teine taane

Artikli 5 lõike 1 punkt b

Artikli 5 lõike 1 kolmas taane

Artikli 5 lõike 1 punkt c

Artikli 5 lõike 2 esimene taane

Artikli 5 lõike 2 punkt a

Artikli 5 lõike 2 teine taane

Artikli 5 lõike 2 punkt b

Artikli 5 lõike 2 kolmas taane

Artikli 5 lõike 2 punkt c

Artikli 5 lõike 2 neljas taane

Artikli 5 lõike 2 punkt d

Artikli 5 lõike 2 viies taane

Artikli 5 lõike 2 punkt e

Artikli 5 lõike 2 kuues taane

Artikli 5 lõike 2 punkt f

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

—

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

I lisa

—

II lisa

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 182/2008,

28. veebruar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1146/2007, millega võetakse vastu 2008. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse toiduainete hindade olulist tõusu 2007. aasta teisel poolaastal, oli liikmesriikide käsutusse antud 2008. eelarveaasta aastase jaotuskava rahaliste vahendite summa lõplikus eelarves suurem kui komisjoni määrusega (EÜ) nr 1146/2007 (2) ette nähtud. Kõnealused uuesti saadaval olevad rahalised vahendid tuleks eraldada liikmesriikidele nende taotluste ja vajaduste alusel vastavalt komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad, (3) artikli 1 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse toiduainete hindade olulist tõusu 2007. aasta teisel poolaastal, oli liikmesriikide käsutusse antud 2008. eelarveaasta aastase jaotuskava rahaliste vahendite summa lõplikus eelarves suurem kui komisjoni määrusega (EÜ) nr 1146/2007 (2) ette nähtud. Kõnealused uuesti saadaval olevad rahalised vahendid tuleks eraldada liikmesriikidele nende taotluste ja vajaduste alusel vastavalt komisjoni 29. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3149/92, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad, (3) artikli 1 lõigetele 1 ja 2.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1146/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1146/2007 vastavalt muuta.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1146/2007 lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 257, 3.10.2007, lk 3.

2

(3)  EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1127/2007 (ELT L 255, 29.9.2007, lk 18).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1146/2007 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse tabel järgmisega:






  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| „Liikmesriik | Eraldatav summa |
| Belgique/België | 8 461 691 |
| България | 7 007 310 |
| Česká republika | 155 443 |
| Eesti | 192 388 |
| Éire/Ireland | 155 965 |
| Elláda | 13 228 830 |
| España | 50 419 083 |
| France | 50 982 533 |
| Italia | 69 614 288 |
| Latvija | 153 910 |
| Lietuva | 4 456 991 |
| Luxembourg | 81 091 |
| Magyarország | 8 169 224 |
| Malta | 378 242 |
| Polska | 49 971 042 |
| Portugal | 13 182 946 |
| România | 24 258 046 |
| Slovenija | 1 499 216 |
| Suomi/Finland | 2 741 323 |
| Kokku | 305 109 562” |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse tabel järgmisega:

(EUR)

„Liikmesriik

Eraldatav summa

Belgique/België

8 461 691

България

7 007 310

Česká republika

155 443

Eesti

192 388

Éire/Ireland

155 965

Elláda

13 228 830

España

50 419 083

France

50 982 533

Italia

69 614 288

Latvija

153 910

Lietuva

4 456 991

Luxembourg

81 091

Magyarország

8 169 224

Malta

378 242

Polska

49 971 042

Portugal

13 182 946

România

24 258 046

Slovenija

1 499 216

Suomi/Finland

2 741 323

Kokku

305 109 562”

| b) | punktis b asendatakse tabel järgmisega:






  (tonnides) |
| --- | --- |
| „Liikmesriik | Suhkur |
| Belgique/België | 4 154 |
| България | 6 385 |
| Česká republika | 67 |
| España | 6 500 |
| France | 3 718 |
| Italia | 7 000 |
| Lietuva | 2 889 |
| Magyarország | 1 620 |
| Malta | 397 |
| Polska | 15 552 |
| Portugal | 1 707 |
| România | 15 898 |
| Slovenija | 806 |
| Kokku | 66 693” |

b)

punktis b asendatakse tabel järgmisega:

(tonnides)

„Liikmesriik

Suhkur

Belgique/België

4 154

България

6 385

Česká republika

67

España

6 500

France

3 718

Italia

7 000

Lietuva

2 889

Magyarország

1 620

Malta

397

Polska

15 552

Portugal

1 707

România

15 898

Slovenija

806

Kokku

66 693”

| 2) | II lisa tabel asendatakse järgmisega:








  (EUR) |
| --- | --- |
| „Liikmesriik | Teravili | Riis | Lõssipulber |
| Belgique/België | 2 120 960 | 800 000 | 3 300 000 |
| България | 2 086 200 | 1 789 818 | |
| Česká republika | 36 472 | | 81 843 |
| Eesti | 182 358 | | |
| Éire/Ireland | | | 147 834 |
| Elláda | 4 535 189 | | 8 003 986 |
| España | 11 144 100 | 1 800 000 | 32 030 700 |
| France | 8 718 857 | 5 225 181 | 32 770 000 |
| Italia | 13 514 624 | 3 000 000 | 46 438 083 |
| Latvija | 145 886 | | |
| Lietuva | 1 633 305 | 734 782 | 706 455 |
| Luxembourg | | | 76 864 |
| Magyarország | 5 713 309 | | 1 328 373 |
| Malta | 62 275 | 25 078 | 99 189 |
| Polska | 16 569 956 | | 24 058 983 |
| Portugal | 1 267 856 | 1 493 221 | 8 995 335 |
| România | 16 106 356 | | |
| Slovenija | 181 553 | 107 523 | 782 637 |
| Suomi/Finland | 1 724 960 | | 873 450 |
| Kokku | 85 744 216 | 14 975 604 | 159 693 732” |

2)

II lisa tabel asendatakse järgmisega:

(EUR)

„Liikmesriik

Teravili

Riis

Lõssipulber

Belgique/België

2 120 960

800 000

3 300 000

България

2 086 200

1 789 818

Česká republika

36 472

81 843

Eesti

182 358

Éire/Ireland

147 834

Elláda

4 535 189

8 003 986

España

11 144 100

1 800 000

32 030 700

France

8 718 857

5 225 181

32 770 000

Italia

13 514 624

3 000 000

46 438 083

Latvija

145 886

Lietuva

1 633 305

734 782

706 455

Luxembourg

76 864

Magyarország

5 713 309

1 328 373

Malta

62 275

25 078

99 189

Polska

16 569 956

24 058 983

Portugal

1 267 856

1 493 221

8 995 335

România

16 106 356

Slovenija

181 553

107 523

782 637

Suomi/Finland

1 724 960

873 450

Kokku

85 744 216

14 975 604

159 693 732”

| 3) | III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA
  2008. aasta kava alusel lubatud ühendusesisesed ülekanded | Kogus
  (tonni) | Valdaja | Adressaat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 3 718 | BIRB, Belgique | ONIGC, France |
| 2. | 2 889 | BIRB, Belgique | The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency, Lietuva |
| 3. | 6 385 | MVH, Magyarország | ДФЗ, България |
| 4. | 15 552 | MVH, Magyarország | ARR, Polska |
| 5. | 15 898 | MVH, Magyarország | APIA, România |
| 6. | 806 | MVH, Magyarország | AAMRD, Slovenija |
| 7. | 397 | AGEA, Italia | National Research and Development Centre, Malta |
| 8. | 1 707 | FEGA, España | INGA, Portugal” |

3)

III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

2008. aasta kava alusel lubatud ühendusesisesed ülekanded

Kogus

(tonni)

Valdaja

Adressaat

1.

3 718

BIRB, Belgique

ONIGC, France

2.

2 889

BIRB, Belgique

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency, Lietuva

3.

6 385

MVH, Magyarország

ДФЗ, България

4.

15 552

MVH, Magyarország

ARR, Polska

5.

15 898

MVH, Magyarország

APIA, România

6.

806

MVH, Magyarország

AAMRD, Slovenija

7.

397

AGEA, Italia

National Research and Development Centre, Malta

8.

1 707

FEGA, España

INGA, Portugal”

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 183/2008,

28. veebruar 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 29. veebruarist 2008

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 24,21 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 24,21 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 24,21 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 24,21 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,33 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,33 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,33 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

24,21 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

24,21 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

24,21 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

24,21 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

26,33

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

26,33

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

26,33

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 184/2008,

28. veebruar 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 29. veebruarist 2008 kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 26,33 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 26,33 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 26,33 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 26,33 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,2633 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

26,33

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

26,33

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

26,33

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

26,33

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,2633

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10 juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 185/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 28. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 28. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

28. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 31,325 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 186/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 27. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 27. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

27. veebruaril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 383,00 EUR/t.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 187/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes kohaldatavate toetustemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 14 lõikega 1 nähakse ette, et kõnealuste määruste artiklis 1 loetletud toodete maailmaturu noteeringute või hindade ja ühendusesiseste hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (3) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 esimese lõikega tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (5) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist kokkulepet ühenduse makarontoodete ekspordi kohta Ameerika Ühendriikidesse, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 87/482/EMÜ, (4) on vaja CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvatelt kaupadelt makstavad toetused diferentseerida vastavalt kauba sihtkohale.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõigetele 2 ja 3 tuleb komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (5) kohaselt kohaldatavat tootmistoetust arvestades kehtestada kõnealuse põhisaaduse suhtes vähendatud eksporditoetuse määr, mida kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul.

| (7) | Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra. |
| --- | --- |

(7)

Piiritusjookide hindu peetakse vähem sõltuvaks nende valmistamiseks kasutatava teravilja hinnast. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemisakti protokolliga nr 19 nähakse siiski ette vajalike meetmete vastuvõtmine, et soodustada ühenduse teravilja kasutamist teraviljadest saadud piiritusjookide valmistamiseks. Seetõttu on vaja kohandada piiritusjookide kujul eksporditava teravilja suhtes kohaldatava toetuse määra.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas või määruse (EÜ) nr 1785/95 IV lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatava toetuse määrad kehtestatakse nii, nagu sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 447/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 31).

3

(4)  EÜT L 275, 29.9.1987, lk 36.

4

(5)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1584/2004 (ELT L 280, 31.8.2004, lk 11).

5

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate teravilja- ja riisitoodete suhtes alates 29. veebruarist 2008 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Toote kirjeldus (2) | Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1001 10 00 | Kõva nisu: | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1001 90 99 | Harilik nisu ja meslin | | |
| – eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena | — | — |
| – muudel juhtudel: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| 1002 00 00 | Rukis | — | — |
| 1003 00 90 | Oder | | |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| 1004 00 00 | Kaer | — | — |
| 1005 90 00 | Mais, mida eksporditakse: | | |
| – tärklisena: | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| – CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5) | | |
| – – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – – muudel juhtudel | — | — |
| – – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport) | — | — |
| CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega: | | |
| – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3) | — | — |
| – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4) | — | — |
| – muudel juhtudel | — | — |
| ex 1006 30 | Täielikult kroovitud riis: | | |
| – ümarateraline | — | — |
| – keskmiseteraline | — | — |
| – pikateraline | — | — |
| 1006 40 00 | Purustatud riis | — | — |
| 1007 00 90 | Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Toote kirjeldus (2)

Toetusemäär põhisaaduse 100 kg kohta

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1001 10 00

Kõva nisu:

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1001 90 99

Harilik nisu ja meslin

– eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse CN-koodide 1902 11 ja 1902 19 alla kuuluvate kaupadena

—

—

– muudel juhtudel:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

1002 00 00

Rukis

—

—

1003 00 90

Oder

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

1004 00 00

Kaer

—

—

1005 90 00

Mais, mida eksporditakse:

– tärklisena:

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

– CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 alla kuuluv glükoos, glükoosisiirup, maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup (5)

– – määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– – muudel juhtudel

—

—

– – eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel (sealhulgas töötlemata kaupade eksport)

—

—

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluv kartulitärklis, mis on samalaadne töödeldud maisist saadud tootega:

– määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel (3)

—

—

– eksportimisel alamrubriiki 2208 kuuluvate kaupadena (4)

—

—

– muudel juhtudel

—

—

ex 1006 30

Täielikult kroovitud riis:

– ümarateraline

—

—

– keskmiseteraline

—

—

– pikateraline

—

—

1006 40 00

Purustatud riis

—

—

1007 00 90

Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriid

—

—

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini Vürstiriiki eksporditavate kaupade suhtes.

(2)  Põhisaaduse ja/või samalaadsete toodete töötlemisel saadud põllumajandussaaduste puhul kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 V lisas sätestatud koefitsiente.

(3)  Asjaomased kaubad kuuluvad CN-koodi 3505 10 50 alla.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisas loetletud või määruse (EMÜ) nr 2825/93 (EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6) artiklis 2 osutatud kaubad.

(5)  CN-koodide NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 alla kuuluvatest, glükoosi- ja fruktoosisiirupi segamisel saadud siirupitest antakse eksporditoetust üksnes glükoosisiirupitele.

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 188/2008,

28. veebruar 2008,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse VII lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse VII lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõikes 4 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõikes 4 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (6) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühitada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühitada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 lõikes 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 447/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 31).

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 29. veebruarist 2008 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 26,33 | 26,33 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

26,33

26,33

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

(2)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/28

---

KOMISJONI OTSUS,

18. veebruar 2008,

millega muudetakse otsust 2005/879/EÜ, millega kinnitatakse Sloveenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 554 all)

(Ainult sloveenikeelne tekst on autentne)

(2008/167/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2005/879/EÜ (2) kinnitati Sloveenias kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Zwei-Punkt – DM5 ja Hennessy Grading Probe). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2005/879/EÜ (2) kinnitati Sloveenias kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Zwei-Punkt – DM5 ja Hennessy Grading Probe).

| (2) | Tehnika arengu tõttu on Sloveenia taotlenud komisjonilt luba valemit ajakohastada ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ettenähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(2)

Tehnika arengu tõttu on Sloveenia taotlenud komisjonilt luba valemit ajakohastada ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ettenähtud protokolli teises osas.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Liigitusmeetodi ZP-DM5 kasutamine on otsusega 2005/879/EÜ lubatud kuni 31. detsembrini 2007. Viivituse tõttu taotletud ajakohastatud meetodite läbivaatamisel tuleks kõnealust luba pikendada kuni käesoleva otsuse kohaldamiseni. |
| --- | --- |

(4)

Liigitusmeetodi ZP-DM5 kasutamine on otsusega 2005/879/EÜ lubatud kuni 31. detsembrini 2007. Viivituse tõttu taotletud ajakohastatud meetodite läbivaatamisel tuleks kõnealust luba pikendada kuni käesoleva otsuse kohaldamiseni.

| (5) | Seetõttu tuleks otsust 2005/879/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks otsust 2005/879/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/879/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Erandina otsuse 2005/879/EÜ artikli 1 teisest lõigust jätkatakse kõnealuse otsuse lisas sätestatud liigitusmeetodi ZP-DM5 kohaldamist kuni käesolev otsus on teatavaks tehtud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 18. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  ELT L 324, 10.12.2005, lk 87.

2

(3)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).

3

---

LISA

„LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID SLOVEENIAS

1.   osa

ZWEI-PUNKT — DM5 (ZP)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse meetodit nimetusega „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse meetodit nimetusega „Zwei-Punkt – DM5 (ZP)”.

| 2. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 60,81879 – 0,72992 × FDM + 0,12157 × MDM

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides |
| --- | --- | --- | --- |
| FDM | = | nimmelihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava (selja)peki vähim paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel |
| MDM | = | nimmelihase nähtav paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi nimmelihase eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel |

2.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 60,81879 – 0,72992 × FDM + 0,12157 × MDM

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides

FDM

=

nimmelihast (Musculus glutaeus medius) katva nähtava (selja)peki vähim paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna poolitatud rümba keskjoonel

MDM

=

nimmelihase nähtav paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi nimmelihase eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel

Käesolev valem kehtib 50–120 kg kaaluvate rümpade puhul.

2.   osa

HENNESSY GRADING PROBE (HGP 4)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 4)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 4)”.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp 58 MR), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp 58 MR), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 68,52500 – 0,91029 × FHGP4 + 0,08512 × MHGP4

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides |
| --- | --- | --- | --- |
| FHGP4 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel |
| MHGP4 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui FHGP4 |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 68,52500 – 0,91029 × FHGP4 + 0,08512 × MHGP4

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides

FHGP4

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel

MHGP4

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui FHGP4

Käesolev valem kehtib 50–120 kg kaaluvate rümpade puhul.”

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/31

---

KOMISJONI OTSUS,

20. veebruar 2008,

millega luuakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku organisatsiooniline struktuur

(2008/168/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (1) eriti selle artiklit 91,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa maaelu arengu võrgustik on loodud vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 67 ühenduse tasandil maaelu arengu valdkonnas tegutsevate riiklike võrgustike, organisatsioonide ja haldusorganite vahel. Võrgustiku struktuuri kindlaksmääramiseks on vaja vastu võtta rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa maaelu arengu võrgustik on loodud vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 67 ühenduse tasandil maaelu arengu valdkonnas tegutsevate riiklike võrgustike, organisatsioonide ja haldusorganite vahel. Võrgustiku struktuuri kindlaksmääramiseks on vaja vastu võtta rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktides a–f osutatud tegevuste ettevalmistamiseks ja rakendamiseks tuleks Euroopa maaelu arengu võrgustiku raames moodustada koordineerimiskomitee. Seepärast tuleks kindlaks määrata koordineerimiskomitee organisatsiooniline struktuur, ülesanded ja menetluskord. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktides a–f osutatud tegevuste ettevalmistamiseks ja rakendamiseks tuleks Euroopa maaelu arengu võrgustiku raames moodustada koordineerimiskomitee. Seepärast tuleks kindlaks määrata koordineerimiskomitee organisatsiooniline struktuur, ülesanded ja menetluskord.

| (3) | Selleks, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punkti f kohaselt toetada riiklikke võrgustikke ning riikidevahelisi koostööalgatusi, tuleks koordineerimiskomitee raames luua eraldi programmi Leader allkomitee. Tuleks kindlaks määrata kõnealuse allkomitee koosseis ja ülesanded. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punkti f kohaselt toetada riiklikke võrgustikke ning riikidevahelisi koostööalgatusi, tuleks koordineerimiskomitee raames luua eraldi programmi Leader allkomitee. Tuleks kindlaks määrata kõnealuse allkomitee koosseis ja ülesanded.

| (4) | Selleks, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punkti e kohaselt luua eksperdivõrgustikud ja neid juhtida, et lihtsustada teadmiste vahetust ja toetada maaelu arengu poliitika rakendamist ja hindamist, tuleks luua maaelu arengu programmide hindamise eksperdikomisjon. Tuleks kindlaks määrata kõnealuse komisjoni koosseis ja ülesanded. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punkti e kohaselt luua eksperdivõrgustikud ja neid juhtida, et lihtsustada teadmiste vahetust ja toetada maaelu arengu poliitika rakendamist ja hindamist, tuleks luua maaelu arengu programmide hindamise eksperdikomisjon. Tuleks kindlaks määrata kõnealuse komisjoni koosseis ja ülesanded.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Koordineerimiskomitee

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa maaelu arengu võrgustiku koordineerimiskomitee (edaspidi „koordineerimiskomitee”).

2.   Koordineerimiskomiteel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | abistada Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktides a–f osutatud meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

abistada Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktides a–f osutatud meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel;

| b) | tagada koordineerimine Euroopa maaelu arengu võrgustiku ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 68 osutatud riiklike maaeluvõrgustike ning ühenduse tasandil maaelu arenguga tegelevate organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

b)

tagada koordineerimine Euroopa maaelu arengu võrgustiku ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 68 osutatud riiklike maaeluvõrgustike ning ühenduse tasandil maaelu arenguga tegelevate organisatsioonide vahel;

| c) | nõustada komisjoni Euroopa maaelu arengu võrgustiku iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel ning aidata kaasa Euroopa maaelu arengu võrgustiku temaatiliste valdkondade valikul ja töö koordineerimisel; |
| --- | --- |

c)

nõustada komisjoni Euroopa maaelu arengu võrgustiku iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel ning aidata kaasa Euroopa maaelu arengu võrgustiku temaatiliste valdkondade valikul ja töö koordineerimisel;

| d) | teha komisjonile vajaduse korral ettepanekuid temaatiliste töörühmade loomiseks. |
| --- | --- |

d)

teha komisjonile vajaduse korral ettepanekuid temaatiliste töörühmade loomiseks.

Artikliga 5 hõlmatud hindamisvõrgustiku tegevused jäetakse esimeses lõigus märgitud ülesannete hulgast välja.

Artikkel 2

Koordineerimiskomitee ametisse nimetamine ja töökorraldus

1.   Koordineerimiskomitee koosneb 69 liikmest, kelle hulka kuulub

| a) | 27 esindajat pädevatest siseriiklikest asutustest (üks igast liikmesriigist); |
| --- | --- |

a)

27 esindajat pädevatest siseriiklikest asutustest (üks igast liikmesriigist);

| b) | 27 esindajat riiklikest maaeluvõrgustikest (üks igast liikmesriigist); |
| --- | --- |

b)

27 esindajat riiklikest maaeluvõrgustikest (üks igast liikmesriigist);

| c) | 12 esindajat ühenduse tasandil maaelu arengu valdkonnas tegutsevatest organisatsioonidest; |
| --- | --- |

c)

12 esindajat ühenduse tasandil maaelu arengu valdkonnas tegutsevatest organisatsioonidest;

| d) | kaks esindajat artikli 4 kohaselt loodud programmi Leader allkomiteest; |
| --- | --- |

d)

kaks esindajat artikli 4 kohaselt loodud programmi Leader allkomiteest;

| e) | üks esindaja Euroopa organisatsioonist, mis esindab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud kohalikke tegevusrühmi. |
| --- | --- |

e)

üks esindaja Euroopa organisatsioonist, mis esindab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud kohalikke tegevusrühmi.

2.   Komisjon valib lõike 1 punktis c osutatud organisatsioonid komisjoni otsuse 2004/391/EÜ (2) kohaselt loodud maaelu arengu nõuanderühma liikmete hulgast pärast nimetatud rühmaga konsulteerimist.

Komisjon valib iga allpool esitatud eesmärgi jaoks maksimaalselt neli organisatsiooni, kelle tegevus vastab neile eesmärkidele:

| a) | põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine;

| b) | keskkonna ja maapiirkonna paremaks muutmine; |
| --- | --- |

b)

keskkonna ja maapiirkonna paremaks muutmine;

| c) | maapiirkonna elukvaliteedi parandamine ja maamajanduse mitmekesistamine. |
| --- | --- |

c)

maapiirkonna elukvaliteedi parandamine ja maamajanduse mitmekesistamine.

Valitud organisatsioonid määravad ühe oma liikme esindajana koordineerimiskomiteesse.

3.   Koordineerimiskomitee esimeheks on komisjoni esindaja. Komitee esimees kutsub koordineerimiskomitee kokku vähemalt kord aastas.

Artikkel 3

Temaatiline töörühm

1.   Artikli 1 lõike 2 punkti d kohaselt moodustatud temaatilisel töörühmal on piiritletud volitused ning selle eesistujaks on komisjoni esindaja.

2.   Temaatilisse töörühma kuulub kuni 15 liiget. Komisjon määrab asjaomase temaatilise töörühma liikmed, võttes arvesse koordineerimiskomitee liikmete ettepanekuid.

3.   Temaatilised töörühmad esitavad koordineerimiskomiteele korrapäraselt aruandeid teemadel, mis kuuluvad nende pädevusse. Temaatilised töörühmad esitavad oma tegevuse tulemused lõpparuandena koordineerimiskomitee koosolekul hiljemalt kaks aastat pärast töörühma asutamist.

Artikkel 4

Programmi Leader allkomitee

1.   Koordineerimiskomitee juurde luuakse käesolevaga programmi Leader allkomitee.

2.   Programmi Leader allkomiteel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | aidata kaasa koordineerimiskomitee tööle; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa koordineerimiskomitee tööle;

| b) | nõustada komisjoni Euroopa maaelu arengu võrgustiku iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel seoses Leaderi teljega ning panustada temaatiliste valdkondade valikusse ja koordineerimisse asjaomases valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

nõustada komisjoni Euroopa maaelu arengu võrgustiku iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel seoses Leaderi teljega ning panustada temaatiliste valdkondade valikusse ja koordineerimisse asjaomases valdkonnas;

| c) | abistada komisjoni riikidevaheliste koostööprojektide rakendamise seirel vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktile f; |
| --- | --- |

c)

abistada komisjoni riikidevaheliste koostööprojektide rakendamise seirel vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktile f;

| d) | esitada koordineerimiskomiteele korrapäraselt aruandeid oma tegevuse kohta. |
| --- | --- |

d)

esitada koordineerimiskomiteele korrapäraselt aruandeid oma tegevuse kohta.

3.   Programmi Leader allkomitee koosneb 67 liikmest, kelle hulka kuulub

| a) | 27 esindajat pädevatest siseriiklikest asutustest (üks igast liikmesriigist); |
| --- | --- |

a)

27 esindajat pädevatest siseriiklikest asutustest (üks igast liikmesriigist);

| b) | 27 esindajat riiklikest maaeluvõrgustikest (üks igast liikmesriigist); |
| --- | --- |

b)

27 esindajat riiklikest maaeluvõrgustikest (üks igast liikmesriigist);

| c) | üks esindaja Euroopa organisatsioonist, mis esindab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud kohalikke tegevusrühmi; |
| --- | --- |

c)

üks esindaja Euroopa organisatsioonist, mis esindab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud kohalikke tegevusrühmi;

| d) | 12 esindajat organisatsioonidest, mis tegelevad maaelu arenguga ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

d)

12 esindajat organisatsioonidest, mis tegelevad maaelu arenguga ühenduse tasandil.

4.   Programmi Leader allkomitee esimeheks on Euroopa Komisjoni esindaja. Esimees kutsub programmi Leader allkomitee kokku vähemalt kord aastas.

Programmi Leader allkomitee määrab kaks oma liiget esindajatena koordineerimiskomiteesse.

Artikkel 5

Hindamise eksperdikomisjon

1.   Käesolevaga luuakse maaelu arengu programmide hindamise eksperdikomisjon (edaspidi „hindamise eksperdikomisjon”).

2.   Hindamise eksperdikomisjon järgib määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 67 punktis e osutatud hindamise eksperdivõrgustiku tööd, mis on seotud teadmiste vahetamisega ja maaelu arengu poliitika hindamise parimate kogemuste edendamisega, eelkõige eesmärgiga

| a) | nõustada Euroopa Komisjoni hindamise eksperdivõrgustiku iga-aastase tööprogrammi suhtes; |
| --- | --- |

a)

nõustada Euroopa Komisjoni hindamise eksperdivõrgustiku iga-aastase tööprogrammi suhtes;

| b) | panustada temaatiliste valdkondade valikusse ja koordineerimisse; |
| --- | --- |

b)

panustada temaatiliste valdkondade valikusse ja koordineerimisse;

| c) | jälgida käimasoleva hindamise läbiviimist. |
| --- | --- |

c)

jälgida käimasoleva hindamise läbiviimist.

Hindamise eksperdikomisjon teavitab koordineerimiskomiteed korrapäraselt oma tegevusest.

3.   Hindamise eksperdikomisjoni kuulub kaks esindajat iga liikmesriigi pädevatest siseriiklikest asutustest ning selle esimeheks on Euroopa Komisjoni esindaja.

Artikkel 6

Ühiseeskirjad

1.   Komisjoni ja Euroopa Ühenduse ametite esindajatel, kes tunnevad menetluse vastu huvi, on õigus osaleda komiteede, komisjonide ja temaatiliste töörühmade koosolekutel. Eesistuja võib kutsuda komitee, komisjoni või temaatilise töörühma töös osalema neisse mittekuuluvaid eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad konkreetses päevakorraküsimuses.

2.   Komiteed, komisjonid ja temaatilised töörühmad kohtuvad tavaliselt Euroopa Komisjoni tööruumides vastavalt viimase kehtestatud korrale ja ajakavale.

3.   Komiteed ja komisjonid võtavad vastu oma töökorra vastavalt Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud töökorra standardeeskirjadele.

4.   Euroopa Komisjon võib Internetis avaldada asjaomase dokumendi algkeeles kokkuvõtteid, järeldusi või väljavõtteid järeldustest või komiteede ja komisjonide töödokumente.

5.   Komisjon hüvitab komiteede, komisjonide ja temaatiliste töörühmade liikmetele koosolekutega seotud sõidu- ja elamiskulud Euroopa Komisjonis kehtiva korra alusel. Ametiülesannete täitmise eest liikmeid ei tasustata.

Artikkel 7

Jõustumise tähtpäev

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2012/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 8).

1

(2)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 50.

2

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/34

---

KOMISJONI OTSUS,

22. veebruar 2008,

millega kinnitatakse Rumeenias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 676 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(2008/169/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2.

| (2) | Rumeenia on taotlenud komisjonilt luba kahe searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia on taotlenud komisjonilt luba kahe searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Seadmete või liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Seadmete või liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rumeenias lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade Fat-O-Meat’er (FOM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

seade Fat-O-Meat’er (FOM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;

| b) | seade OptiGrade-Pro (OGP) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas. |
| --- | --- |

b)

seade OptiGrade-Pro (OGP) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas.

Artikkel 2

Seadmete või hindamismeetodite muudatused ei ole lubatud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 22. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).

2

---

LISA

Searümpade liigitusmeetodid Rumeenias

1.   OSA

FAT-O-MEAT’ER (FOM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Fat-O-Meat’er (FOM)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Fat-O-Meat’er (FOM)”.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on Siemens SFH 950/960 tüüpi fotodiood ning mille mõõteulatus on 3–103 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on Siemens SFH 950/960 tüüpi fotodiood ning mille mõõteulatus on 3–103 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 60,26989 – 0,81506 * X1 + 0,20097 * X2
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 60,26989 – 0,81506 * X1 + 0,20097 * X2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

X1

=

peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest,

X2

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2.   OSA

OPTIGRADE-PRO (OGP)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „OptiGrade-Pro (OGP)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „OptiGrade-Pro (OGP)”.

| 2. | Seade on varustatud optilise sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on üks infrapuna-fotodiood (Siemens) ja fototransistor (Siemens). Seadme mõõteulatus on 0–110 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud optilise sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on üks infrapuna-fotodiood (Siemens) ja fototransistor (Siemens). Seadme mõõteulatus on 0–110 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 61,21920 – 0,77665 * X1 + 0,15239 * X2
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel, |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 61,21920 – 0,77665 * X1 + 0,15239 * X2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

X1

=

peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel,

X2

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/36

---

KOMISJONI OTSUS,

27. veebruar 2008,

millega võetakse vastu 2008. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/170/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), (1) ning eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) ning eriti selle artikleid 75 ja 110,

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) ning eriti selle artikleid 90, 166 ja artikli 168 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega Rahvatervise Programmi Täitevamet ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (4) ning eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 75 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 75 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Finantsmääruse artikli 110 kohaselt põhinevad toetused aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses. |
| --- | --- |

(2)

Finantsmääruse artikli 110 kohaselt põhinevad toetused aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.

| (3) | Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad”) artikli 166 kohaselt võtab iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi vastu komisjon. Tööprogrammis tuleb märkida põhiõigusakt, eesmärgid, hangete ajakava koos soovitusliku summaga ning oodatavad tulemused. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad”) artikli 166 kohaselt võtab iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi vastu komisjon. Tööprogrammis tuleb märkida põhiõigusakt, eesmärgid, hangete ajakava koos soovitusliku summaga ning oodatavad tulemused.

| (4) | Finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 kohaselt võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada finantsmääruse artiklis 75 sätestatud rahastamisotsusena, tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. |
| --- | --- |

(4)

Finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 kohaselt võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada finantsmääruse artiklis 75 sätestatud rahastamisotsusena, tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku.

| (5) | Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid, et hinnata, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga, ning sama otsuse artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid, et hinnata, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga, ning sama otsuse artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord.

| (6) | Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid kooskõlas sama otsuse artikliga 4. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid kooskõlas sama otsuse artikliga 4.

| (7) | Käesoleva otsusega võetakse ühe dokumendina vastu põhjenduses 5 osutatud aastane töökava, põhjenduses 6 osutatud programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid, ning põhjenduse 4 kohaselt võib käesolevat otsust käsitada rahastamisotsusena. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega võetakse ühe dokumendina vastu põhjenduses 5 osutatud aastane töökava, põhjenduses 6 osutatud programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid, ning põhjenduse 4 kohaselt võib käesolevat otsust käsitada rahastamisotsusena.

| (8) | Finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c kohaselt võib komisjon otsustada anda toetusi ilma hankemenetlust korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on nõuetekohaselt tõestatud. |
| --- | --- |

(8)

Finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punkti c kohaselt võib komisjon otsustada anda toetusi ilma hankemenetlust korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on nõuetekohaselt tõestatud.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) komitee arvamusega.

| (10) | Vastavalt komisjoni otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teostab Rahvatervise Programmi Täitevamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning talle tuleks eraldada selleks vajalikud assigneeringud, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt komisjoni otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teostab Rahvatervise Programmi Täitevamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning talle tuleks eraldada selleks vajalikud assigneeringud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Võetakse vastu ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamise 2008. aasta töökava, mida saab käsitada rahastamisotsusena toetuste andmiseks ja lepingute sõlmimiseks. Töökava on esitatud I lisas.

2.   Hinnangulise maksimaalse eelarve puhul ei käsitata oluliste muudatustena kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 % ühenduse rahalisest toetusest, tingimusel, et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt töökava olemust ja eesmärke.

Finantsmääruse artiklis 59 osutatud eelarvevahendite käsutaja võib kõnealuseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

3.   Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor tagab kõnealuse programmi üldise rakendamise.

Artikkel 2

Võetakse vastu ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid, mis on esitatud II, IV ja V lisas. Koos I lisas esitatud töökavaga moodustavad need rahastamisotsuse, mis on aluseks toetuste andmisel ja lepingute sõlmimisel ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks.

Artikkel 3

Ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (2003–2008) juhtimiseks vajalikud eelarveeraldised kantakse üle otsuse 2004/858/EÜ alusel loodud Rahvatervise Programmi Täitevametile.

Brüssel, 27. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

2

(3)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

3

(4)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

4

---

I LISA

2008. aasta töökava, mis hõlmab mõju eelarvele ja toetuste rahastamiskriteeriume

1.   ÜLDINE TAUST

1.1.   Poliitiline ja õiguslik taust

Otsusega 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”) kehtestati ühenduse tervisevaldkonna teine tegevusprogramm (2008–2013), edaspidi „tervisevaldkonna teine tegevusprogramm”.

See asendab varasema ühenduse tegevusprogrammi rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008), (1) milles kehtestati rahvatervise suhtes tervikliku ja sidusa lähenemisviisi alused ELi tasandil, mis aitavad kaasa tervise ja heaolu kõrge taseme edendamisele kogu ühenduses. Muude meetmete seas valiti kõnealuse programmi raames konkursi korras esitatud projektide seast rahastamiseks välja 329. (2)

Teine terviseprogramm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisaväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmi eesmärk on parandada kodanike tervisekaitset, edendada tervist ja vähendada sealhulgas tervisealast ebavõrdsust ning luua ja levitada tervisealast teavet ja teadmisi.

Programmi käsitleva otsuse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu:

| a) | programmi rakendamise iga-aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:






  i) | prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:

i)

prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus;

| ii) | ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga;

| iii) | artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord;

| b) | programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid vastavalt artiklile 4. |
| --- | --- |

b)

programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid vastavalt artiklile 4.

Vastavalt Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (3) artiklile 75 peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklile 90 võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. Käesoleva dokumendi eesmärk on see kohustus täita ja tutvustada 2008. aastaks kavandatud eri meetmeid.

Rahvatervise Programmi Täitevamet teostab kõik 2008. aasta töökava haldamisega seotud toimingud, eelkõige kõik lepingute sõlmimise ja toetuste jagamisega seotud toimingud, tingimusel, et komisjon otsustab vastavalt nõukogu määrusele nr 58/2003/EÜ (4) täitevameti tegevusaega pikendada.

1.2.   Vahendid

Programmi käsitleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 programmi eelarveks kokku 321 500 000 eurot.

Eelarvepädev asutus on kiitnud heaks 2008. aastaks eelarveridadele 17 03 06 ja 17 01 04 02 määratud kogueelarve summas 46 600 000 eurot. (5)

| Eelarverida | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas | 45 200 000 |
| 17 01 04 02 – Halduskorralduskulud | 1 400 000 |
| Kokku | 46 600 000 |

Eelarverida

EUR

17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas

45 200 000

17 01 04 02 – Halduskorralduskulud

1 400 000

Kokku

46 600 000

Eelarverida „17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud” kasutatakse õpitubade ja ekspertide koosolekute korraldamiseks, väljaannete avaldamiseks, mitmesuguseks teavitustegevuseks ning muudeks programmi eesmärkide täitmisega seotud jooksvateks kuludeks.

Programmis osalevate EMP liikmetest EFTA riikide (Island, Liechtenstein ja Norra) ja kandidaatriikide osamaksed tehakse aasta jooksul. (6) Osamaksed on hinnanguliselt 1 113 740 eurot EMP/EFTA riikide puhul (7) ja 119 723 eurot kandidaatriikide puhul (Horvaatia). (8)

Seega on 2008. aasta eelarve kokku hinnanguliselt 47 833 463 eurot:

| — | tegevuseelarve on kokku hinnanguliselt 46 395 003 eurot; |
| --- | --- |

—

tegevuseelarve on kokku hinnanguliselt 46 395 003 eurot;

| — | halduseelarve on kokku hinnanguliselt 1 438 460 eurot. |
| --- | --- |

—

halduseelarve on kokku hinnanguliselt 1 438 460 eurot.

Rahvatervise Programmi Täitevametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

Eelarverida rahvusvaheliste kokkulepete ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse kuulumise kohta rahvatervise ja tubakatoodete tarbimise piiramise küsimustes on 17 03 05.

1.2.1.   Ligikaudsed summad

Alljärgnevates peatükkides esitatud summad on ligikaudsed. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 lõikele 4 on iga rahastamismehhanismi raames võimalikud väiksemad kõikumised ulatuses +/– 20 %.

2.   RAHASTAMISMEHHANISMID

Alates 2008. aastast hakatakse kõikvõimalikes valdkondades veelgi ulatuslikumalt rakendama teise terviseprogrammi raames pakutavaid rahastamismehhanisme, eelkõige seoses tegevustoetuste ja ühismeetmetega, mille puhul 2008. aasta on esimene rakendusaasta.

Lisaks loodetakse projektikonkursside eelarve vähendamisega ning keskendumisega hankemenetlustele ja muudele rahastamismehhanismidele, nagu ühismeetmed ja tegevustoetused, saavutada rahastatud meetmete suurim tõhusus ja lisandväärtus ning tagada, et rahalised vahendid suunatakse otsemini programmi eesmärkide täitmiseks. Kui tegevuseelarvest peaks 2008. aasta lõpuks siiski vahendeid üle jääma, jaotatakse need eelisjärjekorras ümber 2008. aasta projektikonkursi tulemusel välja valitud toetuste rahastamiseks.

Toetuse andmise kohta sõlmitakse saajaga kirjalik leping.

Juhul kui komisjon otsustab vastavalt nõukogu määrusele nr 58/2003/EÜ Rahvatervise Programmi Täitevameti tööiga pikendada, vastutab kõigi rahastamismehhanismide rakendamise eest nimetatud täitevamet (välja arvatud punkti 2.9 eest, mis on komisjoni otseses vastutusalas). Asjaomased hanketeated ja teave avaldatakse täitevameti veebilehel. (9)

2.1.   Projektikonkursid

Toetusi tuleks rahastada eelarvereast 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Projektikonkurssideks kasutatavate vahendite hinnanguline summa on kokku 28 541 003 eurot (ligikaudu 62 % tegevuseelarvest).

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2008. aasta veebruari lõpus (ligikaudne aeg) ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Kõik projektid peaksid andma Euroopale kõrget lisandväärtust, olema oma olemuselt uuenduslikud ja ei tohiks üldjuhul kesta kauem kui kolm aastat. Kui see on asjakohane, tuleb lisada teave soolise mõõtme arvessevõtmise kohta.

Kõikides taotlustes tuleb asjakohastel juhtudel tõendada, et projekt on koostoimes kuuenda raamprogrammi (10) poliitikavaldkondade teadusalase toetamise meetmete raames rahastatavate teadustegevustega ja projektidega, mida hakatakse rahastama teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist (11) tervise ja sellega seonduvate teemade raames.

Kui ei teki konkreetseid hädaolukordi tervishoiuvaldkonnas (nt pandeemiline gripp), mis õigustavad ressursside ümberjaotamist, siis säilitatakse projektikonkursi jaoks vahendite eraldamisel tasakaal programmi eri valdkondade vahel, arvestades samas saadud projektide kvaliteeti ja hulka.

Arvestades ühenduse toetuste täiendavat ja motiveerivat olemust, tuleb vähemalt 40 % projektikuludest rahastada muudest vahenditest. Sellest tulenevalt võib tavapärane rahalise toetuse summa olla abisaaja kohta kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne osakaal määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

Ühe abisaaja kohta (st põhi- ja seotud abisaajate kohta) võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kui projekt sisaldab eriliselt kasulikku aspekti, nagu täpsustatud punktis 3.1. Rohkem kui 60 % ulatuses ei tohiks kaasrahastada üle 10 % rahastatavatest projektidest.

Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse ligikaudne summa läbirääkimiste alguses valitud projektides võib vastavalt abisaaja taotletavale toetussummale olla vahemikus – 20 % kuni + 10 %.

Programmi käsitleva otsuse artikli 4 kohased programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid on esitatud üksikasjalikult II lisas.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.2.   Avalikud hanked

Teenushankeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Lepingute umbkaudne arv ja liik on täpsustatud punktides 3.2, 3.3 ja 3.4.

Hangeteks kasutatavate vahendite ligikaudne summa on kokku 9 300 000 eurot (umbes 20 % tegevuseelarvest), hanked kuulutatakse välja aasta jooksul, võimalusel aasta esimesel poolel.

2.3.   Ühismeetmed

Ühismeetmeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 2 300 000 eurot (ligikaudu 5 % tegevuseelarvest).

Mõned 2008. aasta meetmed on rahastamiseks abikõlblikud kui ühenduse ja ühe või mitme liikmesriigi ühismeetmed või ühenduse ja muude programmis osalevate riikide pädevate ametiasutuste ühismeetmed.

Osalevatel riikidel palutakse esitada taotlused ühismeetmetele, mis on selgesõnaliselt ühismeetmetena määratletud.

Ühenduse toetust võib anda üksnes avaliku sektori asutusele või mittetulundusühingule, mille on läbipaistva menetluse abil nimetanud liikmesriik või asjaomane pädev asutus ja kinnitanud komisjon.

Ühismeetmete puhul on ühenduse toetus kuni 50 %, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus on kuni 70 %. Eriline kasulikkus esineb ühismeetmete puhul, mis:

| — | vastavad punktis 3.1 määratletud kriteeriumidele ja |
| --- | --- |

—

vastavad punktis 3.1 määratletud kriteeriumidele ja

| — | milles osalevad vähemalt 10 riigi asutused või vähemalt 3 riigi asutused, kui meetme ettepaneku on teinud sellise liikmesriigi asutus, mis on liitunud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, või kandidaatriigi asutus. |
| --- | --- |

—

milles osalevad vähemalt 10 riigi asutused või vähemalt 3 riigi asutused, kui meetme ettepaneku on teinud sellise liikmesriigi asutus, mis on liitunud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, või kandidaatriigi asutus.

Ühismeetmete valimis- ja rahastamiskriteeriumid on esitatud üksikasjalikult IV lisas.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.4.   Tegevustoetused

Tegevustoetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 300 000 eurot (umbes 5 % tegevuseelarvest).

Rahalist tegevustoetust võib anda Euroopa organisatsioonile, mis:

| — | on valitsusväline asutus või erivõrgustik, mis on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu; |
| --- | --- |

—

on valitsusväline asutus või erivõrgustik, mis on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu;

| — | on asutatud programmi raames abikõlbliku riigi seaduste kohaselt; |
| --- | --- |

—

on asutatud programmi raames abikõlbliku riigi seaduste kohaselt;

| — | tegutseb Euroopa tasandil, millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides, mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud ja mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina ühte või mitut programmi eesmärki ja |
| --- | --- |

—

tegutseb Euroopa tasandil, millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides, mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud ja mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina ühte või mitut programmi eesmärki ja

| — | on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, kodukorra ja rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

—

on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, kodukorra ja rahastamisallikate kohta.

Eelistatakse organisatsioone, mis tegelevad käesoleva töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud tegevustega.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2008. aasta esimesel poolel ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Rahaline toetus ei tohi ületada 60 % abikõlblike tegevuste kuludest. Erakordse kasulikkuse juhtudel ei ületa ühenduse toetus 80 %. Erakorralise kasulikkusega on tegemist siis, kui meetmetel on Euroopa seisukohast oluline lisandväärtus, nagu osutatud punktis 3.1.

Programmi käsitleva otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt võib lõike 1 punktis b sätestatud valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antava rahalise toetuse pikendamisel loobuda järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

Tegevustoetuste valimis- ja rahastamiskriteeriumid on esitatud üksikasjalikult V lisas.

2.5.   Konverentsid rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas

Rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas organiseeritud konverentside rahalisi toetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 700 000 eurot: 200 000 eurot Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatud konverentsideks ja 500 000 muudeks konverentsideks.

Organisatoorsetel põhjustel tuleb konverentsid korraldada 2008. aasta teisel poolel või 2009. aasta esimesel poolel.

2.5.1.   Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatavad konverentsid

Euroopa Liidu eesistujariigi poolt esmatähtsaks seatud konverentsid saavad ühenduse rahalist toetust ühekordse maksena. Hinnanguline kogusumma on 100 000 eurot (maksimaalselt 50 % kogu eelarvest) konverentsi kohta (12) ning vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklile 181 toetatakse eesistumisaja jooksul maksimaalselt ühte konverentsi.

Asjaomaste organisatsioonide olemusest tingitult on tegemist de facto monopoliga. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktile c võib asutustele, kes on monopoolses seisundis, anda toetusi ilma konkursita.

2.5.2.   Muud konverentsid

Ühenduse rahalist toetust võib anda konverentside korraldamiseks:

| — | mille peamine siht on seotud käesoleva iga-aastase töökava ühe või mitme eesmärgiga, mida on kirjeldatud punktides 3.2, 3.3 ja 3.4; |
| --- | --- |

—

mille peamine siht on seotud käesoleva iga-aastase töökava ühe või mitme eesmärgiga, mida on kirjeldatud punktides 3.2, 3.3 ja 3.4;

| — | millel on ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, nt millest võtavad osa 10 või enama teises terviseprogrammis osaleva riigi esindused; |
| --- | --- |

—

millel on ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, nt millest võtavad osa 10 või enama teises terviseprogrammis osaleva riigi esindused;

| — | mille korraldamiseks on komisjoni heakskiidu saanud avaliku sektori asutus või mittetulundusühing, mis asub teises terviseprogrammis osalevas riigis; |
| --- | --- |

—

mille korraldamiseks on komisjoni heakskiidu saanud avaliku sektori asutus või mittetulundusühing, mis asub teises terviseprogrammis osalevas riigis;

Konkursiteade konverentside korraldamiseks avaldatakse 2008. aasta esimesel veerandil ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi. Valitud konverentsid saavad ühenduselt rahalist toetust ühekordse maksena kuni 100 000 eurot (maksimaalselt 50 % kogueelarvest) konverentsi kohta, ehkki kaasrahastamine on endiselt nõutav.

2.6.   Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 300 000 eurot, mis moodustab ligikaudu 5 % tegevuseelarvest.

Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 12 tuleks soodustada suhteid ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega. Koostööd tehakse nende rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellel on olemas vajalik jõudlus Euroopa Liidu iga-aastases töökavas kindlaks määratud esmatähtsate terviseküsimustega tegelemiseks.

Koostöömeetmeid rahvusvaheliste organisatsioonidega rahastatakse toetuslepingute kaudu, mis sõlmitakse ilma eelneva projektikonkursita, nagu on sätestatud finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktides c ja f, monopoolses seisundis organisatsioonide või teatavat tüüpi asutustega nende tehnilisest pädevusest, spetsiifilistest teadmistest või haldusvolitustest tulenevalt.

Otsetoetuslepingud parandavad ühismeetmete puhul Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostoimet ja reageerimissuutlikkust. Nendel organisatsioonidel on seoses oma erilise missiooni ja kohustustega teatav suutlikkus, tänu millele on nad eriti pädevad viima läbi mõningaid käesolevas töökavas sätestatud meetmeid, mille puhul peetakse otsetoetuslepinguid kõige asjakohasemaks menetluseks.

Rahaline toetus võib olla organisatsiooni kohta kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalse osakaalu määrab komisjon kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

2008. aastal võib punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud meetmete rakendamiseks rahastada järgmisi rahvusvahelisi organisatsioone:

| — | Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) |
| --- | --- |

—

Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

| — | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni juures asuv Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) |
| --- | --- |

—

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni juures asuv Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC)

| — | Euroopa Nõukogu. |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu.

2.7.   Teaduskomiteed

Rahvatervise valdkonna teaduskomiteesid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

Teaduskomiteede tööga seotud koosolekutel osalejatele ja teaduskomitee arvamuste vormistamise eest ettekandjatele hüvitiste maksmiseks eraldatakse teaduskomiteede (13) raames kokku 254 000 eurot. Hüvitised hõlmavad kõiki rahvatervise programmiga seotud valdkondi, st 100 % SCHERi (tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee) kuludest ja 50 % (ligikaudne protsentuaalne väärtus) SCENIHRi (tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) kuludest ning kooskõlastamiskulusid.

Arvestades eelseisvat komiteede kontrollimist, hinnatakse 2008. aastal teaduskomiteesid võrdluses ELi muude riskihindamisasutustega. Seda tehakse punktis 2.2 sätestatud hankemenetluse teel.

2.8.   Volituste edasidelegeerimine Eurostatile

Finantsmääruse artiklid 51 ja 59 ja Euroopa Ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirju käsitleva otsuse (14) artiklid 6–8 osutavad volituste delegeerimise tingimustele ja eeskirjadele.

Eurostati peadirektoraadile antakse edasidelegeerimise korras 700 000 euro suurune summa eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas, et toetada punktis 3.4 kirjeldatud tegevusi.

2.9.   Muud meetmed

Muid meetmeid, nagu õpitubade ja ekspertide koosolekute organiseerimine, väljaannete avaldamine ja mitmesugused teavitamismeetmed, rahastatakse peamiselt eelarverealt 17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud.

Peatükis 3 kirjeldatud tehnilistes küsimustes on ette nähtud halduskokkulepped teadusuuringute ühiskeskusega, mida rahastatakse eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

2008. aastaks ette nähtud iga-aastast ELi osamakset seoses Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonis osalemisega rahastatakse eelarverealt 17 03 05 – Rahvusvahelised kokkulepped ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse kuulumine rahvatervise ja tubakatoodete tarbimise piiramise küsimustes.

3.   2008. AASTA PRIORITEEDID

2008. aasta prioriteetsed meetmed on valitud kooskõlas programmi käsitleva otsusega. Kõnealuseid prioriteete tuleks käsitleda eelmise programmi (15) raames juba rahastatud meetmete kontekstis ning arvestades asjaolu, et programmiperioodi järgmiste aastate jooksul määratakse kindlaks uusi prioriteete.

Tuleb märkida, et käesoleva töökava struktuur põhineb prioriteetsetel teemavaldkondadel, et teha töökava taotlejatele ja lugejatele kasutajasõbralikumaks.

3.1.   Strateegilise tähtsusega küsimused

Kooskõlas programmi käsitleva otsuse artikli 2 lõikes 2 osutatud meetmete ja ELi tervisestrateegias (16) võetud kohustusega teha tervishoiu parandamisel sektoriülest koostööd, seatakse esmatähtsaks meetmed, millel on Euroopa jaoks kõrge lisandväärtus järgmistes valdkondades:

| — | Kaasaaitamine






  — | Euroopa kodanike tervise parandamisele, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate (17) arvu järgi; |
| --- | --- | --- |

—

Kaasaaitamine

—

Euroopa kodanike tervise parandamisele, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate (17) arvu järgi;

| — | tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel;

| — | suutlikkuse suurendamine tõhusate riiklike tervishoiupoliitikate väljatöötamiseks ja rakendamiseks eelkõige suure vajadusega piirkondades; |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamine tõhusate riiklike tervishoiupoliitikate väljatöötamiseks ja rakendamiseks eelkõige suure vajadusega piirkondades;

| — | Uute (ebatraditsiooniliste) tervishoiualaste sidusrühmade kaasamine püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatud oleksid avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ja muud avalikku huvi pakkuvad valdkonnad, nagu näiteks keskkond ja sport). |
| --- | --- |

—

Uute (ebatraditsiooniliste) tervishoiualaste sidusrühmade kaasamine püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatud oleksid avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ja muud avalikku huvi pakkuvad valdkonnad, nagu näiteks keskkond ja sport).

Eelistatakse meetmeid, mille puhul kasutatakse kontrollitud vahendeid ja lähenemisviise.

Eespool esitatud kriteeriumidele vastavaid taotlusi võib käsitada kui erakordse kasulikkusega taotlusi.

Prioriteedid on loetletud programmi käsitleva otsuse valdkondadele vastavates jaotustes.

3.2.   Esimese valdkonna „Kodanike tervisekaitse parandamine” (18) prioriteetsed meetmed

3.2.1.   Kodanike kaitsmine terviseohtude eest

Kõnealuse eesmärgiga hõlmatud meetmete sihiks on töötada välja terviseohtudele ja hädaolukordadele reageerimise strateegiad ja mehhanismid ning toetada ühenduse järelevalvevõrgustiku (19) loomise otsusega seotud meetmeid. Nakkushaiguste analüüsimise ja hindamise eest vastutab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (20) ja kõnealuste riskide ohjamiseks ette nähtud meetmete väljatöötamisel konsulteeritakse nimetatud keskusega. Lisaks hõlmab programm täiendavate terviseohtude, näiteks füüsilistest ja keemilistest mõjuritest põhjustatud terviseohtude kindlakstegemist.

Meetmed liikmesriikide tervisekaitsealase valmisoleku ja reageerimissuutlikkuse ning planeerimise koordineerimiseks ja toetamiseks bio- või keemiarünnaku vastu töötab välja terviseohutuskomitee, toetudes tervishoiuministrite 15. novembri 2001. aasta lõppjäreldustele. (21)

Programmiperioodi uueks prioriteediks on kliimamuutusega kohanemine ning eelkõige kliimamuutuse mõju inimese tervisele.

3.2.1.1.   Terviseohutuse komitee (HSC) prioriteetide loetelu rakendamine (lisa punktid 1.1.1 – 1.1.3 – 1.1.5)

Terviseohutuse komitee volituste (22) ajutise pikendamise ja laiendamise järel kehtestati tervisekaitsevaldkonnas prioriteetide loetelu kolmes valdkonnas:

| — | valmisolek keemia-, bio-, radioloogilistest ja tuumaterrorismiaktidest tulenevateks terviseohtudeks ja neile reageerimine; |
| --- | --- |

—

valmisolek keemia-, bio-, radioloogilistest ja tuumaterrorismiaktidest tulenevateks terviseohtudeks ja neile reageerimine;

| — | üldine valmisolek tervist ohustavateks hädaolukordadeks; |
| --- | --- |

—

üldine valmisolek tervist ohustavateks hädaolukordadeks;

| — | gripiks valmisolek ja sellele reageerimine. |
| --- | --- |

—

gripiks valmisolek ja sellele reageerimine.

[Rahastamismehhanism: projektikonkurss või hange]

3.2.1.2.   Mehhanismide loomine terviseohtude ennetamiseks ja nendele reageerimiseks valmisoleku kaudu (lisa punktid 1.1.3 ja 1.1.1)

Valmisolek nõuab riikide-, institutsioonide- ja menetlusteülest koordineerimist ELi tasandil, mis arvestaks rahvusvahelise keskkonnaga. Seda saab teha ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste nõuete omavahelise sidususe tugevdamise ning kriisiohjamisteabe vahetamise abil, pöörates eelkõige tähelepanu heale tavale, et tulla toime suurte rahvaterviseprobleemidega, nagu näiteks pandeemiad, ja hoida neid kontrolli all. Üks hiljutiste rahvusvaheliste sündmustega kaasnenud prioriteet on kontaktide kindlakstegemine, millega tuleb tegeleda ühiste kokkulepitud menetluste abil.

2008. aasta meetmete tulemusena loodetakse muuta operatiivsel viisil selgemaks rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade (23) ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) (24) vaheline seos ning töötada välja raamistik kõigi valmisolekumeetmete kindlakstegemiseks ja heade tavade vahetamiseks valmisolekumeetmete alal, sealhulgas valmisolekumeetmete ülekantavuse ja reisikontaktide kindlakstegemise menetluste alal.

| — | ELis rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade rakendamise toetamine, sealhulgas rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade õigussätete ja ühenduse õigustiku võrdlev analüüs. [Rahastamismehhanism: õpitoad ja hanked]. |
| --- | --- |

—

ELis rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade rakendamise toetamine, sealhulgas rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade õigussätete ja ühenduse õigustiku võrdlev analüüs. [Rahastamismehhanism: õpitoad ja hanked].

| — | Tervishoiusüsteemi valmisoleku kavandamise ja kriisiohjamise toetamine ELi kandidaatriikides ja naaberriikides (ENP). [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga]. |
| --- | --- |

—

Tervishoiusüsteemi valmisoleku kavandamise ja kriisiohjamise toetamine ELi kandidaatriikides ja naaberriikides (ENP). [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga].

| — | Kriisiohje teabevahetusmehhanismide järelevalve ja ühilduvus rahvusvaheliste teabevahetusvahenditega. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega] |
| --- | --- |

—

Kriisiohje teabevahetusmehhanismide järelevalve ja ühilduvus rahvusvaheliste teabevahetusvahenditega. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega]

| — | Reisikontaktide kindlakstegemise menetluste väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: õpitoad]. |
| --- | --- |

—

Reisikontaktide kindlakstegemise menetluste väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: õpitoad].

| — | Bioloogiliseks ohuks valmisolekut käsitlevast rohelisest raamatust (25) tulenevad meetmed ja vastused avalikule arutelule. [Rahastamismehhanism: õpitoad] |
| --- | --- |

—

Bioloogiliseks ohuks valmisolekut käsitlevast rohelisest raamatust (25) tulenevad meetmed ja vastused avalikule arutelule. [Rahastamismehhanism: õpitoad]

| — | Globaalse terviseohutuse algatuse (26) raames kindlaks tehtud peamiste meetmete levitamine ELi liikmesriikides. [Rahastamismehhanism: õpitoad ja projektikonkursid]. |
| --- | --- |

—

Globaalse terviseohutuse algatuse (26) raames kindlaks tehtud peamiste meetmete levitamine ELi liikmesriikides. [Rahastamismehhanism: õpitoad ja projektikonkursid].

| — | Õppused ja koolitus kogu ELis – konkreetsete õppuste kavandamine kindlaksmääratud stsenaariumi järgi ja rahvatervise valdkonnas õppuste kavandamine, läbiviimine ja hindamine. Viis põhiülesannet on: juhtumianalüüs, mudelõppused, koordineerimiskeskuse tasandil juhatamise õppused, väliõppused ja personali erikoolitus. [Rahastamismehhanism: hanked] |
| --- | --- |

—

Õppused ja koolitus kogu ELis – konkreetsete õppuste kavandamine kindlaksmääratud stsenaariumi järgi ja rahvatervise valdkonnas õppuste kavandamine, läbiviimine ja hindamine. Viis põhiülesannet on: juhtumianalüüs, mudelõppused, koordineerimiskeskuse tasandil juhatamise õppused, väliõppused ja personali erikoolitus. [Rahastamismehhanism: hanked]

3.2.1.3.   Suutlikkuse tõhusam suurendamine (lisa punktid 1.1.1 – 1.1.4)

Terviseohtude ohjamine ja hindamine vajab epidemioloogilise suutlikkuse, tugilaborite suutlikkuse ja rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslaborite suutlikkuse integreerimist. Vaja on asjakohast ELi tugilaborite tegevuse raamistikku, et tugevdada suutlikkuse suurendamist, koostööd ja koostöövõrgustiku loomist, pakkuda soovitusi põhimõtete järgimisel ja häid tavasid.

2008. aasta meetmete tulemusena tehakse kindlaks olemasolevate riiklike süsteemide tehnoloogiline tase ja ajakohasus ning rajatiste ja seadmestike jagamise ja koostöö viisid.

| — | Ühenduse tugilaborite süsteemi väljatöötamine – tehakse kindlaks olemasolevate riiklike süsteemide tehnoloogiline tase ja ajakohasus, et hinnata ühenduse tasandil tõhususe lisandväärtust järgmistes aspektides: suutlikkuse suurendamine, koostöövõrgustiku loomine, ELi keskuste edendamine, soovitused tugitegevuse standardite kohta. [Rahastamismehhanism: hanked] |
| --- | --- |

—

Ühenduse tugilaborite süsteemi väljatöötamine – tehakse kindlaks olemasolevate riiklike süsteemide tehnoloogiline tase ja ajakohasus, et hinnata ühenduse tasandil tõhususe lisandväärtust järgmistes aspektides: suutlikkuse suurendamine, koostöövõrgustiku loomine, ELi keskuste edendamine, soovitused tugitegevuse standardite kohta. [Rahastamismehhanism: hanked]

| — | Rajatiste ja seadmestiku jagamine – logistika, struktuuride, informaatika, tehnoloogiate, vahendite kasutamiskogemuste, ekspertteadmiste, eelkõige keemiliste ja radioaktiivsete mõjurite avastamise ja nendevastase kaitse alaste ekspertteadmiste vastastikku kasutatavaks tegemine. [Rahastamismehhanism: ühismeetmed]. |
| --- | --- |

—

Rajatiste ja seadmestiku jagamine – logistika, struktuuride, informaatika, tehnoloogiate, vahendite kasutamiskogemuste, ekspertteadmiste, eelkõige keemiliste ja radioaktiivsete mõjurite avastamise ja nendevastase kaitse alaste ekspertteadmiste vastastikku kasutatavaks tegemine. [Rahastamismehhanism: ühismeetmed].

3.2.1.4.   Olemasolevate või uute esilekerkinud terviseohtude ennetustöö arendamine (lisa punkt 1.1.1)

2008. aasta töö keskmes on uute esilekerkinud haiguste ja terviseohtude vastu suunatud meetmete väljakujundamine, eelkõige:

| — | Liikmesriikidevaheline teaduslike meetmete väljakujundamine uute esilekerkinud haiguste kohta, mis hõlmab lisaks epidemioloogilistele aspektidele ka muid aspekte, näiteks atmosfääris levimist; meetmete väljakujundamine seoses keemiliste mõjurite põhjustatud terviseohtudega; andmenõuete kehtestamine meetmete väljakujundamiseks ning väljakujundamiseks vajalikele andmetele ligipääsu hõlbustava mehhanismi juurutamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidevaheline teaduslike meetmete väljakujundamine uute esilekerkinud haiguste kohta, mis hõlmab lisaks epidemioloogilistele aspektidele ka muid aspekte, näiteks atmosfääris levimist; meetmete väljakujundamine seoses keemiliste mõjurite põhjustatud terviseohtudega; andmenõuete kehtestamine meetmete väljakujundamiseks ning väljakujundamiseks vajalikele andmetele ligipääsu hõlbustava mehhanismi juurutamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.2.1.5.   Liikmesriikide vaktsineerimispoliitika väljaarendamise toetamine ja analüüsimine (lisa punkt 1.1.2)

| — | Toetus projektidele, mille eesmärk on hõlbustada haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse antud teaduslikul hinnangul põhineva riskiohjamise ja poliitikaalgatuste väljatöötamist, eelkõige hooajalise gripi, laste vaktsineerimise ja inimese papilloomiviiruse (HPV) valdkonnas. [Rahastamismehhanism: projektikonkursid ja õpitoad] |
| --- | --- |

—

Toetus projektidele, mille eesmärk on hõlbustada haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse antud teaduslikul hinnangul põhineva riskiohjamise ja poliitikaalgatuste väljatöötamist, eelkõige hooajalise gripi, laste vaktsineerimise ja inimese papilloomiviiruse (HPV) valdkonnas. [Rahastamismehhanism: projektikonkursid ja õpitoad]

3.2.1.6.   Kohanemine kliimamuutusega ja kliimamuutuse tagajärjed inimese tervisele

Liikmesriikidest kogutud eksperdiarvamuste tulemusena on 2008. aasta lõpuks kavas vastu võtta komisjoni teatis kliimamuutusega kohanemise ja kliimamuutuse tervisemõjude kohta. Teatise rakendusmeetmete toetamiseks on vaja võtta meetmeid, mis keskenduksid alljärgnevale:

| — | Varajase hoiatuse ja järelevalvesüsteemide väljatöötamine ja koordineerimine kindlates valdkondades (nt külmalained, üleujutuste tervisemõju, õhu kaudu levivad allergeenid, ultraviolettkiirgus, vektorputukate põhjustatud ja muud inimeste ja loomade nakkushaigused). [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Varajase hoiatuse ja järelevalvesüsteemide väljatöötamine ja koordineerimine kindlates valdkondades (nt külmalained, üleujutuste tervisemõju, õhu kaudu levivad allergeenid, ultraviolettkiirgus, vektorputukate põhjustatud ja muud inimeste ja loomade nakkushaigused). [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.2.2.   Kodanike kaitsmine terviseohtude eest

Kõnealuse valdkonna Euroopa tasandi meetmete eesmärk on teha kindlaks terviseohud ja hinnata nende võimalikku mõju ning täiendada välditavate õnnetusjuhtumite ärahoidmise ja patsientide turvalisuse alaseid riiklikke meetmeid teadlikkuse suurendamise ja teadmiste vahetamise soodustamise abil. Lisaks on ELile asutamislepinguga pandud kohustus kehtestada meditsiinilisel eesmärgil kasutatavate inimpäritolu organite ja ainete kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Käesoleva programmi raames võetavad meetmed toetavad vere, koe ja rakkude kasutamist käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamist.

3.2.2.1.   Üldsuse nõustamise struktuur toksiliste kemikaalidega seotud juhtumite korral (lisa punkt 1.2.1)

| — | Struktuuride ja kokkulepete väljatöötamine varajase hoiatava teabe vahetamiseks kemikaalidega seotud juhtumite puhuks ja meetmete koordineerimine kõnealustele sündmustele reageerimiseks, eelkõige arvestades rahvusvahelisi meditsiinilisi sanitaareeskirju. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega] |
| --- | --- |

—

Struktuuride ja kokkulepete väljatöötamine varajase hoiatava teabe vahetamiseks kemikaalidega seotud juhtumite puhuks ja meetmete koordineerimine kõnealustele sündmustele reageerimiseks, eelkõige arvestades rahvusvahelisi meditsiinilisi sanitaareeskirju. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega]

3.2.2.2.   Vere, kudede, rakkude ja elundite ohutus (lisa punkt 1.2.2)

Vere, kudede, rakkude ja elunditega seotud küsimused hõlmavad endiselt vabatahtliku tasuta annetamise edendamist, kontrolle, elektroonilist andmevahetust ja optimaalset kasutamist. Kudede ja rakkude kasutamist reguleeriva direktiivi rakendamiseks tuleb luua ühenduse tasandil jälgitavuse, kodeerimise ja vastureaktsioonidest teatamise süsteemid. Vaja on toetada projekte, mis aitaksid hallata importi ja eksporti, registreid ja direktiividega kehtestatud aruandlust. Tüvirakud, sugurakud ja uued inimpäritolu derivaadid on erilist tähelepanu vajavad juhud. Elundidoonorlust ja elundite siirdamist käsitleva komisjoni teatise järgselt on vaja võtta järelmeetmeid, et parandada elundite kvaliteeti ja ohutust, suurendada elundite kättesaadavust ning muuta elundisiirdamissüsteeme tõhusamaks ja kättesaadavamaks.

2008. aastal peetakse esmatähtsaks järgmisi projekte:

| — | Siirdamisjärgsete tulemuste hindamine elundisiirdamise korral: siirdamistulemuste hindamiseks vajalike ühiste terminite ja meetodite edendamine. Siiratud elundiga patsientide registri või registrivõrgustiku loomine, et jälgida patsientide tervist ja hinnata siirdamistulemusi. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Siirdamisjärgsete tulemuste hindamine elundisiirdamise korral: siirdamistulemuste hindamiseks vajalike ühiste terminite ja meetodite edendamine. Siiratud elundiga patsientide registri või registrivõrgustiku loomine, et jälgida patsientide tervist ja hinnata siirdamistulemusi. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Inimvere, -kudede ja -rakkude direktiivis täpsustatud bioloogilisi markereid kindlaks tegevate ELi ja kolmandate riikide katselaborite valideerimise ja katsemeetodite sertifitseerimise analüüsimine ja võrdlemine. Küsimused, mis on seotud vere, verekomponentide, kudede ja rakkude ekspordi ja impordiga kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Inimvere, -kudede ja -rakkude direktiivis täpsustatud bioloogilisi markereid kindlaks tegevate ELi ja kolmandate riikide katselaborite valideerimise ja katsemeetodite sertifitseerimise analüüsimine ja võrdlemine. Küsimused, mis on seotud vere, verekomponentide, kudede ja rakkude ekspordi ja impordiga kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Ad hoc koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga (veri, koed, rakud, elundid) seotud küsimustes. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Euroopa Nõukoguga] |
| --- | --- |

—

Ad hoc koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga (veri, koed, rakud, elundid) seotud küsimustes. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Euroopa Nõukoguga]

3.2.2.3.   Riskihindamise temaatilised võrgustikud (lisa punkt 1.2.1)

| — | ELi, riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamise ja teadusliku nõustamise asutuste vahel teaduslike ekspertteadmiste temaatiliste võrgustike loomise edendamine, et vahetada teavet ja teha koostööd kriitilistes küsimustes, nagu nanotehnoloogia, mikroobivastane resistentsus, elektromagnetväljad, ning riskihindamise metoodilistes aspektides (nt võrdlusalustega seotud lähenemine, läveta kantserogeensed ained, riski/kasu hindamine jne). [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

ELi, riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamise ja teadusliku nõustamise asutuste vahel teaduslike ekspertteadmiste temaatiliste võrgustike loomise edendamine, et vahetada teavet ja teha koostööd kriitilistes küsimustes, nagu nanotehnoloogia, mikroobivastane resistentsus, elektromagnetväljad, ning riskihindamise metoodilistes aspektides (nt võrdlusalustega seotud lähenemine, läveta kantserogeensed ained, riski/kasu hindamine jne). [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.2.2.4.   Riskihindajate koolitamine (lisa punkt 1.2.1)

| — | Riskihindajate koolitusalgatuste edendamine, et tagada kõrge kvalifikatsiooniga riskihindajate kättesaadavus, kes teostavad ELi poliitikavaldkondade ja õigusaktide rakendamiseks vajalikku järjekindlat ja kvaliteetset terviseriskide hindamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Riskihindajate koolitusalgatuste edendamine, et tagada kõrge kvalifikatsiooniga riskihindajate kättesaadavus, kes teostavad ELi poliitikavaldkondade ja õigusaktide rakendamiseks vajalikku järjekindlat ja kvaliteetset terviseriskide hindamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.2.2.5.   Allergia esinemise ja põhjuste hindamine (lisa punkt 1.2.1)

| — | Kemikaalide põhjustatud nahaallergiate ja hingamisteede allergiate esinemise ja raskusastme kohta epidemioloogiliste andmete tootmine, kogumine ja hindamine. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Kemikaalide põhjustatud nahaallergiate ja hingamisteede allergiate esinemise ja raskusastme kohta epidemioloogiliste andmete tootmine, kogumine ja hindamine. [Rahastamismehhanism: hange]

3.3.   Teise valdkonna „Tervise edendamine” prioriteetsed meetmed (27)

Kõnealuse valdkonna meetmete eesmärk on raskemate haiguste ennetamine ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis, pöörates tähelepanu sellistele tervist mõjutavatele võtmeteguritele nagu toitumine, alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimine ning sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud tervist mõjutavad tegurid. Meetmed on ühtlasi suunatud tervena elatud eluaastate arvu suurendamisele ja tervena vananemisele.

3.3.1.   Haruldaste haiguste valdkonnas on jätkuvalt tähelepanu keskmes meetmed teadmiste parandamiseks kõnealuste haiguste kohta ja asjaomasele teabele juurdepääsu hõlbustamiseks. Elutsükli jooksul tervena elatud eluaastate arvu suurendamisele ja tervisealase ebavõrdsuse käsitlemisele suunatud algatuste ettevalmistamine (lisa punkt 2.1.1).

2008. aasta meetmed tervisealase ebavõrdsuse vastu võitlemiseks ja tervena elatud eluaastate arvu suurendamiseks keskenduvad lastele ja tööealisele elanikkonnale, kasutades liikmesriikide ja ELi tasandil olemasolevaid andmeid.

| — | ELi tööealise elanikkonna tervisliku seisundi analüüs ja tööturul osalemisega seotud terviseaspekte käsitlevate poliitikavaldkondade ja algatuste hindamine. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

ELi tööealise elanikkonna tervisliku seisundi analüüs ja tööturul osalemisega seotud terviseaspekte käsitlevate poliitikavaldkondade ja algatuste hindamine. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Lapsed ja noored:






  — | Poliitilised arutelud noortega seotud sidusrühmade esindajatega, et parandada noorte tervist. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- | --- |

—

Lapsed ja noored:

—

Poliitilised arutelud noortega seotud sidusrühmade esindajatega, et parandada noorte tervist. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Kõige värskemad ülevaated laste ja noorte terviseaspektidest ja liikmesriikide poliitikavaldkondadest. [Otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga] |
| --- | --- |

—

Kõige värskemad ülevaated laste ja noorte terviseaspektidest ja liikmesriikide poliitikavaldkondadest. [Otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga]

| — | Ekspertülevaade ja ettepanekud ELi tervisealase ebavõrdsuse suundumuste jälgimiseks. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Ekspertülevaade ja ettepanekud ELi tervisealase ebavõrdsuse suundumuste jälgimiseks. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Toetus teostatavusuuringule, mille eesmärk on luua ühes või mitmes liikmesriigis kasumit mittetaotlev fond, mis võtaks vastu piiramatuid annetusi vabatahtlikelt annetajatelt, kelle huviks on terviseprogrammi üldeesmärkide edendamine. Uuring hõlmab õiguslikku raamistikku, annetajatega seotud kriteeriume ja ühingu tegevuspõhimõtteid. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Toetus teostatavusuuringule, mille eesmärk on luua ühes või mitmes liikmesriigis kasumit mittetaotlev fond, mis võtaks vastu piiramatuid annetusi vabatahtlikelt annetajatelt, kelle huviks on terviseprogrammi üldeesmärkide edendamine. Uuring hõlmab õiguslikku raamistikku, annetajatega seotud kriteeriume ja ühingu tegevuspõhimõtteid. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Suutlikkuse suurendamine rahvatervise valdkonnas






  — | Rahvatervise- ja terviseedenduspoliitika väljatöötamise ja elluviimise alase suutlikkuse suurendamise toetamine. Alusuuring rahvatervisepoliitika väljatöötamise, elluviimise ja järelevalve suutlikkuse kohta riigi ja riigiülesel tasandil Euroopas ning soovitused, suunised ja algatused suutlikkuse suurendamiseks. Seda tuleks eelkõige teha suure vajadusega piirkondades, et vähendada tervisealast ebavõrdsust. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamine rahvatervise valdkonnas

—

Rahvatervise- ja terviseedenduspoliitika väljatöötamise ja elluviimise alase suutlikkuse suurendamise toetamine. Alusuuring rahvatervisepoliitika väljatöötamise, elluviimise ja järelevalve suutlikkuse kohta riigi ja riigiülesel tasandil Euroopas ning soovitused, suunised ja algatused suutlikkuse suurendamiseks. Seda tuleks eelkõige teha suure vajadusega piirkondades, et vähendada tervisealast ebavõrdsust. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Rahaline toetus valitsusvälistele organisatsioonidele, mis tegutsevad eeskätt rahvatervise ja terviseedenduse valdkonnas Euroopa tasandil. [Rahastamismehhanism: tegevustoetused]. (28) |
| --- | --- |

—

Rahaline toetus valitsusvälistele organisatsioonidele, mis tegutsevad eeskätt rahvatervise ja terviseedenduse valdkonnas Euroopa tasandil. [Rahastamismehhanism: tegevustoetused]. (28)

| — | Tervist mõjutavate teguritega seotud eristrateegiate elluviimise toetamine. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Tervist mõjutavate teguritega seotud eristrateegiate elluviimise toetamine. [Rahastamismehhanism: hange]

3.3.2.   ELi eri piirkondade vahel esineva tervisealase ebavõrdsuse vähendamine (lisa punkt 2.1.2)

Nagu on osutatud tervishoiustrateegias, tuleks maksimeerida regionaalpoliitika võimet aidata kaasa tervishoiusektori arengule ja parandada elanikkonna tervist. See tähendab ka, et tuleb tagada struktuurifondide tõhus kasutamine elanikkonna tervise parandamiseks. Eelkõige tuleks struktuurifondide rakenduskavade raames antavaid toetusi kasutada tervishoiualaste infrastruktuuride suutlikkusega seotud probleemide lahendamiseks. 2008. aastal on terviseprogramm peamine vahend, mille kaudu loodetakse hõlbustada heade tavade ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel ja riigisiseselt.

Prioriteetsed meetmed on järgmised:

| — | Koostöömehhanismi loomine piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, et kasutada tõhusalt tervishoiu edendamiseks mõeldud struktuurifonde ja edendada heade tavade vahetamist. Peamiste meetmete hulka peaks kuuluma olemasoleva teabe ja eksperditeadmiste kogumine, olemasolevate võrgustike ja peamiste sidusrühmade vahelise võimaliku koostoime hindamine ja katusorganisatsiooni loomine meetmete koordineerimiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Koostöömehhanismi loomine piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, et kasutada tõhusalt tervishoiu edendamiseks mõeldud struktuurifonde ja edendada heade tavade vahetamist. Peamiste meetmete hulka peaks kuuluma olemasoleva teabe ja eksperditeadmiste kogumine, olemasolevate võrgustike ja peamiste sidusrühmade vahelise võimaliku koostoime hindamine ja katusorganisatsiooni loomine meetmete koordineerimiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Osalemine regionaalpoliitika peadirektoraadi juhitud algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes”, eelkõige kiirvõrgustikes (fast-track networks). [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Osalemine regionaalpoliitika peadirektoraadi juhitud algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes”, eelkõige kiirvõrgustikes (fast-track networks). [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Rahvatervise programmi (2003–2008) 2003. aasta töökava raames rahastatud Euregio projekti (29) tulemuste laiendamine, et kaasata Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi ühtlustamise, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgid ning teha kindlaks parimad meetmed piirkondades levitamiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Rahvatervise programmi (2003–2008) 2003. aasta töökava raames rahastatud Euregio projekti (29) tulemuste laiendamine, et kaasata Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi ühtlustamise, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgid ning teha kindlaks parimad meetmed piirkondades levitamiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.3.3.   Vaimse tervise parandamine ja tervislikum eluviis (lisa punkt 2.2.1)

Tervislikku eluviisi propageerivad ja elustiiliga seotud tervist mõjutavatest teguritest tulenevate terviseprobleemide lahendamise meetmed on üles ehitatud esimese rahvatervise programmi raames rahastatud meetmetele. Kõik meetmed on kooskõlas üldise vaimse tervise strateegilise lähenemisviisiga, (30) komisjoni teatisega HIV/AIDSi vastu võitlemise kohta, (31) valge raamatuga toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta (32) ja ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammiga.

3.3.3.1.   Vaimne tervis:

| — | Koostöös üldsuse, kutseala esindajate ja kodanikuühendustega juhiste väljatöötamine, mille abil integreerida vaimse tervise edendamine ja vaimsete häirete ennetamine tervishoiuspetsialistide ja sotsiaaltöötajate väljaõppesse ja praktikasse ning vaimse tervise probleemidega isikute sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise parimate tavade väljaselgitamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Koostöös üldsuse, kutseala esindajate ja kodanikuühendustega juhiste väljatöötamine, mille abil integreerida vaimse tervise edendamine ja vaimsete häirete ennetamine tervishoiuspetsialistide ja sotsiaaltöötajate väljaõppesse ja praktikasse ning vaimse tervise probleemidega isikute sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise parimate tavade väljaselgitamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Meedia, reklaami ja eeskujude poolt vaimsele tervisele avaldatava mõju hindamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või hange] |
| --- | --- |

—

Meedia, reklaami ja eeskujude poolt vaimsele tervisele avaldatava mõju hindamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või hange]

3.3.3.2.   Seksuaaltervis:

| — | Omakapitali toetus olemasolevatele või uutele Euroopa seksuaaltervise võrgustikele. [Rahastamismehhanism: tegevustoetus] |
| --- | --- |

—

Omakapitali toetus olemasolevatele või uutele Euroopa seksuaaltervise võrgustikele. [Rahastamismehhanism: tegevustoetus]

| — | Seksuaaltervise olukorra analüüs ja sekkumise tõhususe ülevaade. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Seksuaaltervise olukorra analüüs ja sekkumise tõhususe ülevaade. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Arutelud seksuaaltervise sidusrühmadega poliitika väljakujundamiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või hange] |
| --- | --- |

—

Arutelud seksuaaltervise sidusrühmadega poliitika väljakujundamiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või hange]

3.3.3.3.   HIV/AIDS:

| — | Projektid seoses HIV/AIDSi ennetustööga noorte hulgas, üldsuse teadlikkuse tõstmine ja heade tavade levitamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Projektid seoses HIV/AIDSi ennetustööga noorte hulgas, üldsuse teadlikkuse tõstmine ja heade tavade levitamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Omakapitali toetus HIV/AIDSi ennetusvõrgustikele. [Rahastamismehhanism: tegevustoetus] |
| --- | --- |

—

Omakapitali toetus HIV/AIDSi ennetusvõrgustikele. [Rahastamismehhanism: tegevustoetus]

| — | Koostöömeetmed, et suurendada uutes liikmesriikides ja ELi naaberriikides juurdepääsu antiretroviirusravile ja kaasnevate nakkuste ravile. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Koostöömeetmed, et suurendada uutes liikmesriikides ja ELi naaberriikides juurdepääsu antiretroviirusravile ja kaasnevate nakkuste ravile. [Rahastamismehhanism: hange]

3.3.3.4.   Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimused:

| — | Heade tavade rakendamine ja vahetamine algatuste kohta, mis käsitlevad noorte tervislikke eluviise ja hõlmavad elus toimetuleku oskusi, vanemate kaasamist ja ülekoolilise/ülekogukonnalise tasandi meetmeid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Heade tavade rakendamine ja vahetamine algatuste kohta, mis käsitlevad noorte tervislikke eluviise ja hõlmavad elus toimetuleku oskusi, vanemate kaasamist ja ülekoolilise/ülekogukonnalise tasandi meetmeid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Tööstuslikult toodetava toidu koostise muutmise võimaluste uuring, et vähendada rasva, küllastunud ja transrasvade, soola ja suhkru sisaldust. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Tööstuslikult toodetava toidu koostise muutmise võimaluste uuring, et vähendada rasva, küllastunud ja transrasvade, soola ja suhkru sisaldust. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Tööstuslikult toodetava toidu koostise muutmise hea tava väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Tööstuslikult toodetava toidu koostise muutmise hea tava väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Kehalise aktiivsuse edendamine infrastruktuuri, planeerimise ja füüsilise keskkonna parema kasutamise abil: head tavad kohalikul/piirkondlikul tasandil. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Kehalise aktiivsuse edendamine infrastruktuuri, planeerimise ja füüsilise keskkonna parema kasutamise abil: head tavad kohalikul/piirkondlikul tasandil. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.3.4.   Sõltuvuskäitumise ärahoidmine (lisa punkt 2.2.1)

Sõltuvuskäitumisega seotud tervist mõjutavate tegurite käsitlemise abil tervise edendamise meetmed on üles ehitatud esimese rahvatervise programmi raames rahastatud meetmetele. Meetmed on kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel” (33) visandatud lähenemisega, ELi uimastistrateegiaga ja uimastialase tegevuskavaga, nõukogu soovitusega uimastite kohta, (34) narkomaania ennetus- ja teavitusprogrammiga (35) üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames, rohelise raamatuga „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” (36) ning ELi tubakatoodete tarbimise piiramise üldise lähenemisega.

3.3.4.1.   Suitsetamise ärahoidmine ja tubakatoodete tarbimise piiramine:

| — | Käesoleva olukorra hindamine ja edaspidine lähenemine uutele audiovisuaalsetele meedia- ja kommunikatsiooniteenustele ning nende mõju tubakatoodete reklaamimisele ja tubakatoodete tarbimise piiramise edendamisele. Tähelepanu tuleks pöörata asjaolule, kuidas esitletakse tubakatooteid filmides, Internetis (sealhulgas tubakatoodete müük), müügiedenduskampaaniates ja audiovisuaalsetes meediateenustes üldiselt ning kuidas kasutada nimetatud teenuseid tubakatoodete tarbimise piiramiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Käesoleva olukorra hindamine ja edaspidine lähenemine uutele audiovisuaalsetele meedia- ja kommunikatsiooniteenustele ning nende mõju tubakatoodete reklaamimisele ja tubakatoodete tarbimise piiramise edendamisele. Tähelepanu tuleks pöörata asjaolule, kuidas esitletakse tubakatooteid filmides, Internetis (sealhulgas tubakatoodete müük), müügiedenduskampaaniates ja audiovisuaalsetes meediateenustes üldiselt ning kuidas kasutada nimetatud teenuseid tubakatoodete tarbimise piiramiseks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Tubakatoodete tarbimise piiramise sisseviimine kõigisse poliitikavaldkondadesse (st maksustamist, salakaubandust, tööhõivet, arengut, teadusuuringuid jms käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse). Tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiate alase suutlikkuse arendamine kõigis kodanikuühiskonna poliitikavaldkondades, et hõlbustada tegevussuundade väljatöötamist ja rakendamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Tubakatoodete tarbimise piiramise sisseviimine kõigisse poliitikavaldkondadesse (st maksustamist, salakaubandust, tööhõivet, arengut, teadusuuringuid jms käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse). Tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiate alase suutlikkuse arendamine kõigis kodanikuühiskonna poliitikavaldkondades, et hõlbustada tegevussuundade väljatöötamist ja rakendamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Tubakadirektiivide rakendamise toetamine, sealhulgas terviseohu hoiatuste hindamine ning sellega seonduva kirjanduse ülevaade ja koostisosade hindamine. [Rahastamismehhanism: hange ja halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega]. |
| --- | --- |

—

Tubakadirektiivide rakendamise toetamine, sealhulgas terviseohu hoiatuste hindamine ning sellega seonduva kirjanduse ülevaade ja koostisosade hindamine. [Rahastamismehhanism: hange ja halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega].

| — | Tubakatoodete tarbimise ennetamise ja tarbimisest loobumise uuenduslike strateegiate ja parimate tavade väljatöötamine koos eritähelepanuga tubakatoodete tarbimise ennetamisele võtmekohtades, nagu haridusasutused ja töökohad, või noorte ja teismeliste hulgas. Taotlustes tuleks arvesse võtta soolist mõõdet ja uurida asjaolu, kuidas teha nikotiini asendustooted vastuvõetavamaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Tubakatoodete tarbimise ennetamise ja tarbimisest loobumise uuenduslike strateegiate ja parimate tavade väljatöötamine koos eritähelepanuga tubakatoodete tarbimise ennetamisele võtmekohtades, nagu haridusasutused ja töökohad, või noorte ja teismeliste hulgas. Taotlustes tuleks arvesse võtta soolist mõõdet ja uurida asjaolu, kuidas teha nikotiini asendustooted vastuvõetavamaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Ühenduse 2008. aasta osamakse tasumine Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni (37) toetuseks. [Muud meetmed] |
| --- | --- |

—

Ühenduse 2008. aasta osamakse tasumine Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni (37) toetuseks. [Muud meetmed]

3.3.4.2.   Alkoholistrateegia:

| — | Alkoholi kuritarvitamise ennetamine noorte ja ka vanemaealiste seas (mis võetakse eritähelepanu alla), sealhulgas töötamiselt penisonile ülemineku perioodil; heade tavade kindlakstegemine ning ennetusjuhiste ja -poliitika väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: hange või projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Alkoholi kuritarvitamise ennetamine noorte ja ka vanemaealiste seas (mis võetakse eritähelepanu alla), sealhulgas töötamiselt penisonile ülemineku perioodil; heade tavade kindlakstegemine ning ennetusjuhiste ja -poliitika väljatöötamine. [Rahastamismehhanism: hange või projektikonkurss]

3.3.4.3.   Uimastite tarvitamise ja uimastitest tingitud kahju ennetamine:

| — | Toimetulek uute suundumustega, mis on seotud noorte seas leviva sünteetiliste uimastite tarvitamise ja korraga mitme uimasti kasutamisega; selleks tuleb liikmesriikide vahel välja töötada või tugevdada teabevahetussüsteemi, mis võiks viia nõudluse vähendamise hea tava väljatöötamise, rakendamise ja hindamiseni kõnealuses konkreetses valdkonnas. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Toimetulek uute suundumustega, mis on seotud noorte seas leviva sünteetiliste uimastite tarvitamise ja korraga mitme uimasti kasutamisega; selleks tuleb liikmesriikide vahel välja töötada või tugevdada teabevahetussüsteemi, mis võiks viia nõudluse vähendamise hea tava väljatöötamise, rakendamise ja hindamiseni kõnealuses konkreetses valdkonnas. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Heade tavade ülevaate koostamine uimastikasutusega seonduvate ja vere kaudu levivate nakkushaiguste, eelkõige B- ja C-hepatiidi ennetamisel süstivate uimastitarvitajate seas, asjaomaste juhisdokumentide levitamine tervishoiuspetsialistide, erineva taustaga patsientide ja haavatavate rühmade seas, võttes arvesse tervisele avalduva sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Heade tavade ülevaate koostamine uimastikasutusega seonduvate ja vere kaudu levivate nakkushaiguste, eelkõige B- ja C-hepatiidi ennetamisel süstivate uimastitarvitajate seas, asjaomaste juhisdokumentide levitamine tervishoiuspetsialistide, erineva taustaga patsientide ja haavatavate rühmade seas, võttes arvesse tervisele avalduva sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamist. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.3.5.   Füüsilise keskkonna kvaliteedi parandamine ning õnnetuste ja vigastuste arvu vähendamine (lisa punkt 2.2.4)

Kooskõlas Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavaga (38) pööratakse 2008. aasta meetmetes tähelepanu siseõhu kvaliteeti ja radooniga kokkupuudet käsitlevatele meetmetele. Õnnetuste ja vigastuste vähendamise meetmete puhul keskendutakse nõukogu soovitustele vigastuste vältimise ja ohutuse edendamise kohta (39) ja vigastustega seonduvate andmesüsteemide ühtlustamisele, et töötada välja ühenduse vigastuste andmebaas (IDB). (40)

3.3.5.1.   Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava (2004–2010) rakendamine

| — | Siseruumide õhku käsitlevad juhised. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega] |
| --- | --- |

—

Siseruumide õhku käsitlevad juhised. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega]

| — | Ülevaade olemasolevatest andmetest siseruumide õhusaaste kohta – sealhulgas viited tubakasuitsule – ja saasteainete kontsentratsioonide kohta igas liikmesriigis. [Rahastamismehhanism: hange või halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega] |
| --- | --- |

—

Ülevaade olemasolevatest andmetest siseruumide õhusaaste kohta – sealhulgas viited tubakasuitsule – ja saasteainete kontsentratsioonide kohta igas liikmesriigis. [Rahastamismehhanism: hange või halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega]

| — | Liikmesriikide võetavad ennetavad ja heastavad meetmed, et vähendada kokkupuudet radooniga. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega või projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide võetavad ennetavad ja heastavad meetmed, et vähendada kokkupuudet radooniga. [Rahastamismehhanism: halduskokkulepe Teadusuuringute Ühiskeskusega või projektikonkurss]

| — | Koolituse süvalaiendamine, et toetada Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava sisseviimist rahvatervise- ja keskkonnaspetsialistide hariduskavadesse, koolitustesse ja pidevatesse erialastesse täiendkoolitustesse. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga] |
| --- | --- |

—

Koolituse süvalaiendamine, et toetada Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava sisseviimist rahvatervise- ja keskkonnaspetsialistide hariduskavadesse, koolitustesse ja pidevatesse erialastesse täiendkoolitustesse. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga]

3.3.5.2.   Nõukogu soovitused vigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta

| — | Ühenduse vigastuste andmebaasi hooldus (andmete kontroll, teavitamine), propageerimine (koolitus, starditoetus), laiendamine (32 riiki) ja tugevdamine, nii et sellest saaks tervishoiualase statistikasüsteemi lahutamatu osa. See tähendab ühenduse vigastuste andmebaasi arendamist kõiki vigastusi hõlmavaks andmebaasiks, mis sisaldab teavet toodete ja teenuste ohutuse kohta ning vigastustealaste andmekogumissüsteemide, nagu õnnetuste ja surmajuhtumite statistika, haiglast väljakirjutamise registrite, õnnetuste ja hädaolukordade järelevalvesüsteemide registrite, sealhulgas õnnetuste ja vigastuste väliste põhjuste statistiliste kodeerimissüsteemide ühtlustamist, et anda laiaulatuslik alus ühenduse vigastuste statistikale ja ühenduse vigastustega seotud tervisenäitajatele. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Ühenduse vigastuste andmebaasi hooldus (andmete kontroll, teavitamine), propageerimine (koolitus, starditoetus), laiendamine (32 riiki) ja tugevdamine, nii et sellest saaks tervishoiualase statistikasüsteemi lahutamatu osa. See tähendab ühenduse vigastuste andmebaasi arendamist kõiki vigastusi hõlmavaks andmebaasiks, mis sisaldab teavet toodete ja teenuste ohutuse kohta ning vigastustealaste andmekogumissüsteemide, nagu õnnetuste ja surmajuhtumite statistika, haiglast väljakirjutamise registrite, õnnetuste ja hädaolukordade järelevalvesüsteemide registrite, sealhulgas õnnetuste ja vigastuste väliste põhjuste statistiliste kodeerimissüsteemide ühtlustamist, et anda laiaulatuslik alus ühenduse vigastuste statistikale ja ühenduse vigastustega seotud tervisenäitajatele. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Vigastuste ärahoidmine kui prioriteetne meede riiklikes terviseedendusprogrammides. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Vigastuste ärahoidmine kui prioriteetne meede riiklikes terviseedendusprogrammides. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Vigastuste ärahoidmise integreerimine kohalike tervishoiutöötajate, õpetajate, treenerite, tootedisainerite ja linnaplaneerijate kutseõppekavadesse. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Vigastuste ärahoidmise integreerimine kohalike tervishoiutöötajate, õpetajate, treenerite, tootedisainerite ja linnaplaneerijate kutseõppekavadesse. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.3.6.   Haruldaste haiguste suhtes võetavad meetmed (lisa punkt 2.2.2)

Haruldasi haigusi põdevate inimeste puhul kvaliteetse diagnoosi andmine, ravi ja teavitamine on ELi tervishoiustrateegia kohaselt Euroopa Komisjoni jaoks prioriteetsed küsimused. Meetmed toetavad ELi jätkuvaid meetmeid kõnealuste haiguste valdkonnas ja keskenduvad eelkõige järgmisele:

| — | Haruldaste haiguste kodifitseerimise ja klassifitseerimise parandamine ICD-10 läbivaatamise kontekstis. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Haruldaste haiguste kodifitseerimise ja klassifitseerimise parandamine ICD-10 läbivaatamise kontekstis. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Haruldaste haiguste registrite ja teatud valdkonna (nt haruldaste aneemiate) teabevõrgustike väljatöötamine ja haldamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Haruldaste haiguste registrite ja teatud valdkonna (nt haruldaste aneemiate) teabevõrgustike väljatöötamine ja haldamine. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Teaduslik abi haruldaste haiguste töörühmale. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss ja/või ühismeetmed] |
| --- | --- |

—

Teaduslik abi haruldaste haiguste töörühmale. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss ja/või ühismeetmed]

3.4.   Kolmanda valdkonna „Terviseteabe ja tervisealaste teadmiste loomine ja levitamine” (41) prioriteetsed meetmed

Kvaliteetsed ja võrreldavad andmed Euroopa elanikkonna tervise kohta on usaldusväärsete otsuste langetamise aluseks tervishoiusüsteemi igal tasandil ning annavad tervise parandamisse olulise panuse. Euroopa Liidul on hea positsioon liikmesriikide abistamiseks, ta pakub liikmesriikide tervishoiupoliitikate toetamiseks asjaomast teavet.

2008. aasta valdkonnad, kus võetakse konkreetseid meetmeid, on järgmised:

3.4.1.   Jätkusuutliku terviseseiresüsteemi väljatöötamine, millel oleksid andmete ja teabe kogumise mehhanismid ja asjakohased näitajad (lisa punkt 3.2.1)

Meetmed, mida Euroopa tasandil juba toetatakse, keskendusid mitmete võrreldavate näitajate väljatöötamisele, mille tulemusena loodi esimene Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate (ECHI) kogum, mida laialt levitatakse. Prioriteetseks valdkonnaks on kõnealuste näitajate parandamine täpsustamise, jaotamise ja allikate parandamise teel.

3.4.1.1.   Tervishoiuteabe kontroll, järjepidevus ja kvaliteet

Ekspertide võrgustik tervishoiuteabe kasutamise järjekindluse ja kvaliteedi jälgimiseks programme käsitleva otsuse alusel võetud meetmete ja loodud struktuuride raames. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.4.1.2.   Tervisenäitajad

| — | Konkreetsete haiguste või riskitegurite avaldatava mõju hindamine tervena elatud aastate arvule ja globaalse haiguskoormuse (Global Burden of Disease) asjakohaste hinnanguliste näitajate väljatöötamine seoses konkreetsete haigustega. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või ühismeetmed] |
| --- | --- |

—

Konkreetsete haiguste või riskitegurite avaldatava mõju hindamine tervena elatud aastate arvule ja globaalse haiguskoormuse (Global Burden of Disease) asjakohaste hinnanguliste näitajate väljatöötamine seoses konkreetsete haigustega. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või ühismeetmed]

| — | Suremuse seostamine rahvaloendusandmetega sotsiaal-majandusliku staatuse koha või analüüs, milles seostatakse inimeste endi hinnang oma tervisliku seisundi kohta nende sotsiaal-majandusliku positsiooniga. Sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse alaste teadmiste parandamine selliste tegurite osas nagu tervisega seotud käitumismudelid, elamis- ja töötingimused, psühhosotsiaalsed tegurid ja tervishoiuteenuste kasutamine, arvestades punktis 4.3.2. väljendatud poliitilisi prioriteete. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või ühismeetmed] |
| --- | --- |

—

Suremuse seostamine rahvaloendusandmetega sotsiaal-majandusliku staatuse koha või analüüs, milles seostatakse inimeste endi hinnang oma tervisliku seisundi kohta nende sotsiaal-majandusliku positsiooniga. Sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse alaste teadmiste parandamine selliste tegurite osas nagu tervisega seotud käitumismudelid, elamis- ja töötingimused, psühhosotsiaalsed tegurid ja tervishoiuteenuste kasutamine, arvestades punktis 4.3.2. väljendatud poliitilisi prioriteete. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss või ühismeetmed]

| — | ECHI süsteemi edasiarendamine, et kaasata lai valik tervisenäitajaid kõigist liikmesriikidest (faktilehtede määratluste loomine, ECHI rakendamine igas liikmesriigis ja ELi tasandil, edaspidiste sammude kavandamine, tervishoiu teabesüsteemi kavandamine ELi tasandil ning andmevoo testimine liikmesriikide ja ELi tasandi tervishoiuseire organi vahel). Meetmed ECHI esialgse valiku tegemiseks, mis oleks seotud terviseedendamise, ennetustöö ja poliitikanäitajatega, sealhulgas tubakatoodete tarbimise piiramine. [Rahastamismehhanism: hange või ühismeetmed] |
| --- | --- |

—

ECHI süsteemi edasiarendamine, et kaasata lai valik tervisenäitajaid kõigist liikmesriikidest (faktilehtede määratluste loomine, ECHI rakendamine igas liikmesriigis ja ELi tasandil, edaspidiste sammude kavandamine, tervishoiu teabesüsteemi kavandamine ELi tasandil ning andmevoo testimine liikmesriikide ja ELi tasandi tervishoiuseire organi vahel). Meetmed ECHI esialgse valiku tegemiseks, mis oleks seotud terviseedendamise, ennetustöö ja poliitikanäitajatega, sealhulgas tubakatoodete tarbimise piiramine. [Rahastamismehhanism: hange või ühismeetmed]

3.4.1.3.   Peamiste ja krooniliste haigustega seotud järelevalvevõrgustikud ja parimad tavad

| — | Kooskõlas asjaoluga, et olemasolevaid või vajaminevaid võrgustikke tuleb edasi arendada, et tervishoiu teabesüsteem Euroopa tasandil toimiks, tuleks 2008. aastal seada prioriteediks südame-veresoonkonna haigused [äge müokardi infarkt/äge koronaarsündroom ja insult (koos võimalusega eristada isheemilist ja hemorraagilist insulti)], nägemiskahjustused, kuulmiskahjustused, reumaatilised haigused, autism, õpiraskused ja neurodegeneratiivsed haigused, mida olemasolevad meetmed ei hõlma. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Kooskõlas asjaoluga, et olemasolevaid või vajaminevaid võrgustikke tuleb edasi arendada, et tervishoiu teabesüsteem Euroopa tasandil toimiks, tuleks 2008. aastal seada prioriteediks südame-veresoonkonna haigused [äge müokardi infarkt/äge koronaarsündroom ja insult (koos võimalusega eristada isheemilist ja hemorraagilist insulti)], nägemiskahjustused, kuulmiskahjustused, reumaatilised haigused, autism, õpiraskused ja neurodegeneratiivsed haigused, mida olemasolevad meetmed ei hõlma. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

3.4.1.4.   Terviseuuringud:

| — | Riiklike asutuste toetamine Euroopa terviseküsitluste (EHIS) läbiviimisel. [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile] |
| --- | --- |

—

Riiklike asutuste toetamine Euroopa terviseküsitluste (EHIS) läbiviimisel. [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile]

| — | Euroopa Liidu terviseuuringute andmebaasi väljatöötamine [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile] |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu terviseuuringute andmebaasi väljatöötamine [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile]

| — | Mõnedes liikmesriikides Euroopa terviseuuringute läbiviimine (EHES) katseprojektina, et katsetada varasemates projektides kõnealuse uuringu jaoks kindlaks määratud uuringumooduleid ja aidata kaasa ELi tervisejärelevalve ja ECHI näitajate täiendamisele. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Mõnedes liikmesriikides Euroopa terviseuuringute läbiviimine (EHES) katseprojektina, et katsetada varasemates projektides kõnealuse uuringu jaoks kindlaks määratud uuringumooduleid ja aidata kaasa ELi tervisejärelevalve ja ECHI näitajate täiendamisele. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Olemasoleva Euroopa terviseuuringute süsteemiga hõlmamata laste ja teismeliste (alla 15aastaste) terviseuuringuandmete analüüs. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Olemasoleva Euroopa terviseuuringute süsteemiga hõlmamata laste ja teismeliste (alla 15aastaste) terviseuuringuandmete analüüs. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Ülemaailmsele vaimse tervise uuringule kaasaaitamine, toetudes olemasolevatele ELi vaimse tervise uuringute andmetele. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Ülemaailmsele vaimse tervise uuringule kaasaaitamine, toetudes olemasolevatele ELi vaimse tervise uuringute andmetele. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | Üleeuroopalistest ja siseriiklikest kodumajapidamiste eelarve uuringutest toiduainete kättesaadavuse kohta saadavate andmete horisontaalne integreerimine Euroopa tasandil, integreerides hiljutiste ja käimasolevate ELi tervisemeetmete ja teadusuuringutega seonduvad teabeallikad DAFNE andmebaasi; kõnealused meetmed täiendavad ühenduse statistikaprogrammi meetmeid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Üleeuroopalistest ja siseriiklikest kodumajapidamiste eelarve uuringutest toiduainete kättesaadavuse kohta saadavate andmete horisontaalne integreerimine Euroopa tasandil, integreerides hiljutiste ja käimasolevate ELi tervisemeetmete ja teadusuuringutega seonduvad teabeallikad DAFNE andmebaasi; kõnealused meetmed täiendavad ühenduse statistikaprogrammi meetmeid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

| — | SANCO moodulite rakendamine komisjoni Eurobaromeetri uuringus. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

SANCO moodulite rakendamine komisjoni Eurobaromeetri uuringus. [Rahastamismehhanism: hange]

3.4.2.   Analüüsi- ja levitamismehhanismide väljatöötamine (lisa punkt 3.2.2)

Euroopa Komisjon avaldab rahvatervise aruandeid, kus käsitletakse aktuaalseid rahvaterviseküsimusi, mis on aluseks tulevase poliitika väljatöötamisele. Aruannete eesmärgiks on tuua kõigist ELi liikmesriikidest kokku rahvatervise ja statistikaga tegelevad Euroopa tippteadlased ja ametnikud, kes aitaksid koos kaasa Euroopa terviseteabe ja tervisealaste teadmiste süsteemi loomisele. ELi terviseportaal (42) peaks olema Euroopa terviseteabe ja tervisealaste teadmiste süsteemi eelistatud levitamisvahendiks.

3.4.2.1.   Tervishoiu arvepidamissüsteem

| — | Tervishoiu arvepidamissüsteemi täpsustamine ja uus käsiraamat nende meetmete kohta, mida ühenduse statistikaprogramm ei hõlma. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping OECDga] |
| --- | --- |

—

Tervishoiu arvepidamissüsteemi täpsustamine ja uus käsiraamat nende meetmete kohta, mida ühenduse statistikaprogramm ei hõlma. [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping OECDga]

3.4.2.2.   Tervisealane aruandlus

| — | Euroopa tervisliku seisundi aruanne seoses tervise soolise mõõtmega. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Euroopa tervisliku seisundi aruanne seoses tervise soolise mõõtmega. [Rahastamismehhanism: hange]

3.4.2.3.   ELi terviseportaali ja muude infotehnoloogiavahendite rakendamine ja haldamine ELi tervishoiu teabesüsteemi toimimiseks

| — | ELi rahvatervise portaali ja muude infotehnoloogiavahendite arendamine ja haldamine tervishoiualase järelevalve ning teabe kogumise ja levitamise eesmärgil. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

ELi rahvatervise portaali ja muude infotehnoloogiavahendite arendamine ja haldamine tervishoiualase järelevalve ning teabe kogumise ja levitamise eesmärgil. [Rahastamismehhanism: hange]

3.4.2.4.   Terviseprogrammi (2008–2013) kommunikatsioonimeetmed

| — | Meetmete toetamine, mille eesmärgiks on programmi käsitleva otsuse raames rahastatud meetmete tulemuste teatavaks tegemine. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Meetmete toetamine, mille eesmärgiks on programmi käsitleva otsuse raames rahastatud meetmete tulemuste teatavaks tegemine. [Rahastamismehhanism: hange]

3.4.2.5.   Kuluvabad tervishoiuandmed:

| — | Riiklike asutuste toetamine kuluvabade tervishoiuandmete kogumise kvaliteedi parandamisel. [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile]. |
| --- | --- |

—

Riiklike asutuste toetamine kuluvabade tervishoiuandmete kogumise kvaliteedi parandamisel. [Rahastamismehhanism: edasidelegeerimine Eurostatile].

3.4.3.   Teadmiste ja parima tava vahetamine (lisa punkt 3.1.1)

Kõnealuse valdkonna meetmete eesmärgiks on esiteks suurendada tervishoiuspetsialistide, kogukondade ja organisatsioonide suutlikkust saada, kohandada ning luua teadmisi ja parimaid tavasid ning teiseks ühendada omavahel organisatsioone ja üksikisikuid nii kohalikul tasandil kui ka üleilmses ulatuses, et hõlbustada teadmistevahetust ja dialoogi.

3.4.3.1.   E-tervis (43)

| — | Multimeediasisu ja kommunikatsioonivõimalustega kaitstud veebiplatvormi kontseptsiooni ja aluse väljatöötamine, mille abil oleks võimalik koostada, saada ja saata asjaomast tervishoiuteavet jagatud allikatest ja jagatud allikatele (muuhulgas patsientide esindusühingute toetamiseks, tervishoiuspetsialistide väljaõpetamise ja koolituse eesmärgil). [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Multimeediasisu ja kommunikatsioonivõimalustega kaitstud veebiplatvormi kontseptsiooni ja aluse väljatöötamine, mille abil oleks võimalik koostada, saada ja saata asjaomast tervishoiuteavet jagatud allikatest ja jagatud allikatele (muuhulgas patsientide esindusühingute toetamiseks, tervishoiuspetsialistide väljaõpetamise ja koolituse eesmärgil). [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Aruanne tervishoiuteabe levitamise kohta Euroopas infotehnoloogiavahendite abil. [Rahastamismehhanism: hange] |
| --- | --- |

—

Aruanne tervishoiuteabe levitamise kohta Euroopas infotehnoloogiavahendite abil. [Rahastamismehhanism: hange]

| — | Uurimus tervishoiusektoris infotehnoloogiavahendite kasutuselevõtmise stiimulite ja käivitajate kohta ning vastavate seirenäitajate ja võrdlusaluste väljatöötamine (sealhulgas juhtumiuuringud, et saada uusi andmeid ja teavet) [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping OECDga] |
| --- | --- |

—

Uurimus tervishoiusektoris infotehnoloogiavahendite kasutuselevõtmise stiimulite ja käivitajate kohta ning vastavate seirenäitajate ja võrdlusaluste väljatöötamine (sealhulgas juhtumiuuringud, et saada uusi andmeid ja teavet) [Rahastamismehhanism: otsetoetusleping OECDga]

3.4.3.2.   Euroopa parim tava genoomipõhise info ja tehnoloogiate valdkonnas

| — | Esimeste genoomipõhise info ja tehnoloogiate kvaliteedi, pakkumise ja kasutamisega seotud Euroopa parima tava suuniste väljaandmine, kasutades interdistsiplinaarset lähenemist, kuhu on kaasatud nt rahvatervise eksperdid, ELi juristid, geneetikud ja patsientide rühmad ning kus esitatakse ülevaade olemasolevatest tõenditest, sealhulgas Euroopa asjaomastest teadusuuringute ja tervishoiumeetmete võrgustikust pärinevad tõendid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss] |
| --- | --- |

—

Esimeste genoomipõhise info ja tehnoloogiate kvaliteedi, pakkumise ja kasutamisega seotud Euroopa parima tava suuniste väljaandmine, kasutades interdistsiplinaarset lähenemist, kuhu on kaasatud nt rahvatervise eksperdid, ELi juristid, geneetikud ja patsientide rühmad ning kus esitatakse ülevaade olemasolevatest tõenditest, sealhulgas Euroopa asjaomastest teadusuuringute ja tervishoiumeetmete võrgustikust pärinevad tõendid. [Rahastamismehhanism: projektikonkurss]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 1786/2002/EÜ, 23. september 2002, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1).

(2)  Vt: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(3)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

(4)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

(5)  Ligikaudne summa, mille eelarvepädevad institutsioonid peavad heaks kiitma.

(6)  Pärast teises terviseprogrammis osalemisega seotud asjaomaste lepingute jõustumist.

(7)  Ligikaudne summa, mille eelarvepädevad institutsioonid peavad heaks kiitma.

(8)  Ligikaudne summa: see on maksimumsumma ja sõltub kandidaatriigi osamakse tegelikust summast.

(9)  http://ec.europa.eu/phea/index_en.html

(10)  EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1. raamprogrammi rahvatervisealased projektid leiab aadressilt: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(11)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(12)  Kaasrahastajaks on eesistujariik.

(13)  Komisjoni otsus 2004/210/EÜ (ELT L 66, 4.3.2004, lk 45).

(14)  Komisjoni 15. märtsi 2005. aasta otsus Euroopa Ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu).

(15)  Vt: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(16)  KOM(2007) 630 (lõplik): VALGE RAAMAT „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”, vt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/Documents/strategy_wp_en.pdf

(17)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm

(18)  Programmi käsitleva otsuse lisa punkt 1.

(19)  Europa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2119/98/EÜ, (EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1).

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004 (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

(21)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/bioterrorism01_en.pdf

(22)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/92911.pdf

(23)  http://www.who.int/csr/ihr/en/index.html

(24)  https://webgate.cec.eu.int/ewrs/. EWRS loodi koos ühenduse epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustikuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2119/98/EÜ.

(25)  Roheline raamat bioloogiliseks ohuks valmisoleku kohta KOM(2007) 399 lõplik, 11. juuli 2007.

(26)  http://www.ghsi.ca/english/index.asp

(27)  Programmi käsitleva otsuse lisa punkt 2.

(28)  Organisatsioonid, kes on juba varem kaasa aidanud ELi rahvatervise poliitika väljaarendamisele.

(29)  Euregio: Euroopa Liidus toimuva piiriülese tegevuse hindamine: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2003/action1/action1_2003_23_en.htm

(30)  Roheline raamat „Elanikkonna vaimse tervise edendamine: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas” (KOM(2005) 484 lõplik, 14. oktoober 2005).

(31)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2005) 654 lõplik, 15. detsember 2005).

(32)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(33)  KOM(2006) 625, 24. oktoober 2006.

(34)  Nõukogu soovitus 2003/488/EÜ (ELT L 165, 3.7.2003, lk 31).

(35)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(36)  KOM(2007) 27 lõplik, 30. jaanuar 2007.

(37)  Nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsus 2004/513/EÜ Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 8).

(38)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004–2010”. (KOM(2004) 416 lõplik, 9. juuni 2004).

(39)  Nõukogu 31. mai 2007. aasta soovitused vigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta (ELT C 164, 18.7.2007 lk 1).

(40)  https://webgate.ec.europa.eu/idb/

(41)  Programmi käsitleva otsuse lisa punkt 3.

(42)  http://health.europa.eu

(43)  Kõnealuses kontekstis tähendab e-tervis teabe levitamist elektrooniliste vahendite abil.

---

II LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rahalise toetusega seotud üldpõhimõtted, valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid

PROJEKTIKONKURSID

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt a)

Käesolevat dokumenti kohaldatakse üksnes teise terviseprogrammi eraldiseisvate meetmete kaasrahastamiseks toetuste kaudu, mis antakse projektikonkursside põhjal.

1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

1.   Teise terviseprogrammi rakendamise viitedokumentideks on finantsmäärus ja finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

2.   Toetused peavad vastama järgmistele põhimõtetele:

| — | Kaasrahastamise põhimõte: nõutav on ühenduse vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajadusel või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikkel 172). |
| --- | --- |

—

Kaasrahastamise põhimõte: nõutav on ühenduse vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajadusel või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikkel 172).

| — | Kasumi taotlemise keeld: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikkel 165). |
| --- | --- |

—

Kasumi taotlemise keeld: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikkel 165).

| — | Tagasiulatuva kohaldamise keeld: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112). |
| --- | --- |

—

Tagasiulatuva kohaldamise keeld: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112).

| — | Topeltrahastamise keeld: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111). (1) |
| --- | --- |

—

Topeltrahastamise keeld: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111). (1)

3.   Meetmete ettepanekuid (projekte) hinnatakse järgmise kolme kriteeriumikategooria alusel:

| — | välistamiskriteeriumid taotleja abikõlblikkuse hindamiseks – finantsmääruse artikkel 114; |
| --- | --- |

—

välistamiskriteeriumid taotleja abikõlblikkuse hindamiseks – finantsmääruse artikkel 114;

| — | valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115; |
| --- | --- |

—

valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115;

| — | toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust. |
| --- | --- |

—

toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust.

Hindamismenetluse käigus arvestatakse neid kolme kriteeriumikategooriat järjestikku. Kui projekt ei vasta ühe kategooria nõuetele, siis ei arvestata seda järgmises hindamise etapis ja projekt lükatakse tagasi.

4.   Teise terviseprogrammi raames on eelistatud projektid:

| — | mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid; |
| --- | --- |

—

mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid;

| — | mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisandväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades võimalikult paljusid abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal; |
| --- | --- |

—

mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisandväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades võimalikult paljusid abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal;

| — | mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas;

| — | milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele; |
| --- | --- |

—

milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele;

| — | mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil.

2.   VÄLISTAMISKRITEERIUMID

1.   Teise terviseprogrammi alusel on välistatud toetuse andmine taotlejatele:

| a) | kes on pankrotis või likvideerimisel, kellele on kohus määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, kes on peatanud oma äritegevuse, kelle suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või kes on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormide või määrustega ettenähtud samasugusest menetlusest; |
| --- | --- |

a)

kes on pankrotis või likvideerimisel, kellele on kohus määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, kes on peatanud oma äritegevuse, kelle suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või kes on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormide või määrustega ettenähtud samasugusest menetlusest;

| b) | kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos; |
| --- | --- |

b)

kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos;

| c) | kes on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

c)

kes on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| d) | kes ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad tema asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

d)

kes ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad tema asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| e) | kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve; |
| --- | --- |

e)

kes on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve;

| f) | kelle suhtes on kohaldatud finantsmääruse artikli 96 lõikes 1 osutatud halduskaristust; |
| --- | --- |

f)

kelle suhtes on kohaldatud finantsmääruse artikli 96 lõikes 1 osutatud halduskaristust;

| g) | kes on saanud ebaseaduslikult antud abi, mille suhtes komisjon on vastu võtnud eitava otsuse koos antud abi sissenõudmiskorraldusega vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklile 14. |
| --- | --- |

g)

kes on saanud ebaseaduslikult antud abi, mille suhtes komisjon on vastu võtnud eitava otsuse koos antud abi sissenõudmiskorraldusega vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklile 14.

Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras.

2.   Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekud, puudulikud ettepanekud või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavad ettepanekud jäetakse tervisevaldkonna teises tegevusprogrammis osalemisest välja, välja arvatud juhud, mil esinevad ilmselged tehnilised vead finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.

Iga taotlus peab olema terviklik ja sellega peavad kaasas olema vähemalt järgmist teavet sisaldavad dokumendid:

| — | haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta; |
| --- | --- |

—

haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta;

| — | projekti tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

—

projekti tehniline kirjeldus;

| — | projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase. |
| --- | --- |

—

projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase.

Tõenduse alus: taotluse sisu.

3.   Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetuse taotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse osalusest rahvatervise programmis välja.

Tõenduse alus: toetuse taotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus.

3.   VALIKUKRITEERIUMID

Ainult välistamiskriteeriumide nõuetele vastavad ettepanekud loetakse abikõlblikeks ja kuuluvad hindamisele. Täidetud peavad olema kõik järgmised valikukriteeriumid.

1.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti läbiviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase rahandusaasta kohta.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, või sellise organisatsiooni poolt loodud eriagentuuride suhtes.

2.   Toimevõime

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad ja tehnilised üksikasjad ning kõikide projekti kaasatud organisatsioonide kõikide asjakohaste töötajate elulookirjeldused.

3.   Täiendavad dokumendid esitatakse komisjoni nõudmisel.

Nõudmise korral peavad taotlejad esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Järgmiste toetuse andmise kriteeriumide põhjal hinnatakse ainult neid projekte, mis vastavad välistamis- ja valikukriteeriumidele. Konkursikutses määratakse kindlaks, kuidas allpool loetletud toetuse andmise kriteeriume tuleb rakendada.

1.   Projekti asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohast

| a) | Projekti osa rahvatervise programmi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel. |
| --- | --- |

a)

Projekti osa rahvatervise programmi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel.

| b) | Strateegiline asjakohasus ehk panus olemasolevatesse teadmistesse ja tervisemõjudesse. |
| --- | --- |

b)

Strateegiline asjakohasus ehk panus olemasolevatesse teadmistesse ja tervisemõjudesse.

| c) | Lisandväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas:






  — | mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisandväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas:

—

mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed;

| — | vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega. |
| --- | --- |

—

vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega.

| d) | Geograafilise ulatuse asjakohasus
  Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.
  Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

d)

Geograafilise ulatuse asjakohasus

Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.

Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (s.t mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi.

| e) | Projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga
  Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega. |
| --- | --- |

e)

Projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga

Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete kokkusobivuse sihtrühmade kultuuri ja vaadetega.

2.   Projekti tehniline kirjeldus

a)   Tõenduse alus

Taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust.

b)   Sisu määratlus

Taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, loodetud mõju ja tulemusi.

c)   Uuenduslik iseloom, tehniline täiendavus ja muude ELi tasandil olemasolevate meetmete dubleerimise vältimine

Taotlejad peavad selgelt kindlaks määrama projektiga nimetatud valdkonnas saavutatavad edusammud olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei teki osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba täideviidud projektide ja võetud meetmetega.

d)   Hindamisstrateegia

Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust.

e)   Levitamisstrateegia

Taotlejad peavad täpselt selgitama visandatud strateegia ja kavandatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavust ja levitamise jätkusuutlikkust.

3.   Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kirjeldus

a)   Projekti kavandamine ja organiseerimine

Taotlejad peavad kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi.

b)   Organisatsiooniline suutlikkus

Taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, ülesandeid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet.

c)   Partnerluse kirjeldus

Taotlejad peavad kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuvuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite ja võrgustiku koostoimet ja vastastikust täiendamist.

d)   Kommunikatsioonistrateegia

Taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat planeerimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise nähtavaks tegemise seisukohalt.

e)   Üldine ja üksikasjalik eelarve

Taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja projekti konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.

f)   Finantsjuhtimine

Taotlejad peavad selgitama rahade liikumist, ülesandeid, aruandlus- ja kontrollimiskorda.

Iga kriteeriumirühma kaalumine tervikuna on järgmine. Kriteeriumirühma kuuluvate üksikkriteeriumide osatähtsus määratakse konkursikutses.

| 1. | Projekti asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohalt |
| --- | --- |

1.

Projekti asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohalt

/40

| 2. | Projekti tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

2.

Projekti tehniline kirjeldus

/30

| 3. | Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kirjeldus |
| --- | --- |

3.

Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kirjeldus

/30

Maksimaalne punktide arv kokku /100

Iga kriteeriumirühma jaoks sätestatakse ka künnis ning sellest allapoole jäävad projektid lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse rahastamiseks soovitatud ettepanekute pingerida, järjestades ettepanekud saadud punktide alusel. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea eesotsas olevaid ettepanekuid. Ülejäänud kaasrahastamiseks soovitatud ettepanekud kantakse reservnimekirja.

---

(1)  See tähendab, et asjaomase meetme puhul, millele üks taotleja toetust taotleb, saab komisjon ühendusepoolsele rahastamisele oma heakskiidu anda vaid üks kord aastas, olenemata kõnealuse meetme kestusest.

---

III LISA

Reisi- ja elamiskulude abikõlblikkus

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse reisi- ja elamiskulude hüvitamise suhtes järgmistel puhkudel:

| — | toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötav personal ja eksperdid, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades; |
| --- | --- |

—

toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötav personal ja eksperdid, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades;

| — | kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud. |
| --- | --- |

—

kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud.

1)   Fikseeritud päevarahad katavad kõik lähetuse ajal kantud elamiskulud, sealhulgas hotellid, restoranid ja kohalik transport (taksod ja/või ühistransport). Need kehtivad tavaliselt töökohast vähemalt 100 km kaugusele toimuva lähetuse iga päeva kohta. Päevarahad varieeruvad sõltuvalt lähetuse toimumisriigist. Päevatariifid vastavad päevaraha ja maksimaalse hotellihinna summale, nagu on sätestatud otsuses K(2004) 1313 (1) selle muudetud kujul.

2)   Lähetustele teistesse riikidesse, välja arvatud EL-27, ühinejariigid, kandidaatriigid ja EFTA-EMP riigid, taotletakse komisjonilt eelnevalt nõusolekut. Nõusolek on seotud lähetuse eesmärkide, kulude ja põhjustega.

3)   Reisikulud on abikõlblikud järgmistel tingimustel:

| — | reisimisel kasutatakse kõige otsesemat ja ökonoomsemat marsruuti; |
| --- | --- |

—

reisimisel kasutatakse kõige otsesemat ja ökonoomsemat marsruuti;

| — | koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km; |
| --- | --- |

—

koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km;

| — | rongireis: esimene klass; |
| --- | --- |

—

rongireis: esimene klass;

| — | lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes edasi-tagasi reisideks ning pikemate kui 800 km vahemaade läbimiseks; |
| --- | --- |

—

lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes edasi-tagasi reisideks ning pikemate kui 800 km vahemaade läbimiseks;

| — | autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel. |
| --- | --- |

—

autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel.

---

(1)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta otsus K(2004) 1313: üldised rakendussätted, millega võetakse vastu juhend Euroopa Komisjoni ametnike ja muude teenistujate töölähetuste kohta.

---

IV LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) ühismeetmete rahastamisega seotud kriteeriumid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõige 3)

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Ühismeetmeid võivad rakendada avaliku sektori või valitsusvälised asutused:

| — | mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud; |
| --- | --- |

—

mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud;

| — | mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki; |
| --- | --- |

—

mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki;

| — | mis on määratud ühenduse teises terviseprogrammis osaleva riigi poolt läbipaistva menetluse abil; |
| --- | --- |

—

mis on määratud ühenduse teises terviseprogrammis osaleva riigi poolt läbipaistva menetluse abil;

| — | mille üldeesmärgid pole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

mille üldeesmärgid pole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta, |
| --- | --- |

—

mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta,

| — | mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud programm lõpule viia.

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti läbiviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Iga taotleja peab esitama:

| — | iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku hinnangulise eelarve; |
| --- | --- |

—

iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku hinnangulise eelarve;

| — | deklaratsiooni piisavate omavahendite olemasolu kohta nende kulude katteks, mida ühenduse toetusest ei rahastata, ja otsuse kaasata oma rahastusallikaid, juhul kui ühenduse antud rahaline toetus on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

deklaratsiooni piisavate omavahendite olemasolu kohta nende kulude katteks, mida ühenduse toetusest ei rahastata, ja otsuse kaasata oma rahastusallikaid, juhul kui ühenduse antud rahaline toetus on ebapiisav;

| — | ühe eksemplari viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruandest (muud kui avaliku sektori mittetulunduslikud asutused). |
| --- | --- |

—

ühe eksemplari viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruandest (muud kui avaliku sektori mittetulunduslikud asutused).

Ühismeetmes osalejad peavad olema asutused, millele liikmesriigid on andnud rahvatervise meetmetega seotud ülesandeid, mis on konkursikutsega hõlmatud valdkonnale asjakohased.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

| — | Meetmed, mis aitavad kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele; |
| --- | --- |

—

Meetmed, mis aitavad kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele;

| — | potentsiaalne kasu koostöömeetmetest, st need aitavad kaasa olemasolevate teadmiste parandamisele või suurendavad tõhusust asjaomases valdkonnas;. |
| --- | --- |

—

potentsiaalne kasu koostöömeetmetest, st need aitavad kaasa olemasolevate teadmiste parandamisele või suurendavad tõhusust asjaomases valdkonnas;.

| — | piisav arv osalevaid liikmesriike, mis tagab, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nende poolt esindatud projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust; |
| --- | --- |

—

piisav arv osalevaid liikmesriike, mis tagab, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane, selgitades abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nende poolt esindatud projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust;

| — | eesmärkide, töökava, korralduse ja loodetavate tulemuste ja kasu selgus ja kvaliteetsus ning kommunikatsiooni- ja levitamisstrateegiad, |
| --- | --- |

—

eesmärkide, töökava, korralduse ja loodetavate tulemuste ja kasu selgus ja kvaliteetsus ning kommunikatsiooni- ja levitamisstrateegiad,

| — | toetajate tasakaalustatud osalus kavandatud meetmetes. |
| --- | --- |

—

toetajate tasakaalustatud osalus kavandatud meetmetes.

---

V LISA

Valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku tegevuskulude rahastamisega seotud kriteeriumid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt b)

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Ühenduse rahalist toetust võib anda nende valitsusväliste asutuste või erivõrgustike (edaspidi organisatsioon) tegevuskulude katmiseks,

| — | mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud; |
| --- | --- |

—

mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud;

| — | millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides;

| — | mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud;

| — | mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki; |
| --- | --- |

—

mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki;

| — | mille üldeesmärgid pole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

mille üldeesmärgid pole otseselt või kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta; |
| --- | --- |

—

mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta;

| — | mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud programm lõpule viia.

Toetust saavad ainult need organisatsioonid, millel on olemas oma tegevuse tagamiseks vajalikud vahendid. Selle tõendamiseks peavad organisatsioonid:

| — | esitama viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruande eksemplari. Kui toetuse taotlus pärineb uuelt Euroopa organisatsioonilt, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande); |
| --- | --- |

—

esitama viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruande eksemplari. Kui toetuse taotlus pärineb uuelt Euroopa organisatsioonilt, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande);

| — | esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega; |
| --- | --- |

—

esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega;

| — | juhul, kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust. |
| --- | --- |

—

juhul, kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

Toetust antakse üksnes neile organisatsioonidele, millel on olemas kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon. Selle tõendamiseks tuleb taotlusele lisada järgmine teave:

| — | organisatsiooni tegevuse viimane aastaaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide tegevuse aastaaruanded; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni tegevuse viimane aastaaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide tegevuse aastaaruanded;

| — | viited Euroopa Komisjoni poolt rahastatud meetmetes osalemisele, toetuste andmise lepingud, lepingud komisjoniga või muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

—

viited Euroopa Komisjoni poolt rahastatud meetmetes osalemisele, toetuste andmise lepingud, lepingud komisjoniga või muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja liikmesriikidega.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Toetuse andmise kriteeriumid võimaldavad välja valida tööprogrammid, mis tagavad vastavuse komisjoni eesmärkidele ja prioriteetidele ning asjakohase levitamise ja kommunikatsiooni, sealhulgas komisjoni rahastamise nähtavaks tegemise.

Toetuse andmise kriteeriumidele vastamiseks peab ühenduse toetust taotlev iga-aastane tööprogramm:

| — | järgima ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi 2008. aasta töökava eesmärke; |
| --- | --- |

—

järgima ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi 2008. aasta töökava eesmärke;

| — | kirjeldama organisatsiooni tegevusi 2008. aasta töökava prioriteetide valguses; |
| --- | --- |

—

kirjeldama organisatsiooni tegevusi 2008. aasta töökava prioriteetide valguses;

| — | tagama asjakohase vahendite haldamise, ülesannete jaotamise partnerite vahel ja projekti koordineerimise, meetmete õigeaegse elluviimise kokkulepitud tähtajaks ning organisatsiooni ja tema tegevuse üldise nähtavuse. |
| --- | --- |

—

tagama asjakohase vahendite haldamise, ülesannete jaotamise partnerite vahel ja projekti koordineerimise, meetmete õigeaegse elluviimise kokkulepitud tähtajaks ning organisatsiooni ja tema tegevuse üldise nähtavuse.

Tööprogramm peab olema selge, realistlik ja üksikasjalik, eelkõige järgmistes aspektides:

| — | eesmärkide selgus ja jätkusuutlikkus, et saavutada soovitud tulemused; |
| --- | --- |

—

eesmärkide selgus ja jätkusuutlikkus, et saavutada soovitud tulemused;

| — | kavandatud meetmete, ülesannete ja vastutusalade kirjeldus ning ajagraafik, sealhulgas kommunikatsiooni- ja levitamismeetmed. |
| --- | --- |

—

kavandatud meetmete, ülesannete ja vastutusalade kirjeldus ning ajagraafik, sealhulgas kommunikatsiooni- ja levitamismeetmed.

Tööprogramm peab olema kulutõhus ja näitama, et eelarve vastab kasutada olevatele vahenditele.

Tööprogramm peab kirjeldama meetmete sisemist ja välishindamist ning tööprogrammi eesmärkide täitmise kindlakstegemiseks kasutatavaid näitajaid.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/63

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUSEC/1/2008,

12. veebruar 2008,

Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhi ametisse nimetamise kohta

(2008/171/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 2007. aasta ühismeedet 2007/406/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2007/406/ÜVJP artikli 8 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid missiooni juhi nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2007/406/ÜVJP artikli 8 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid missiooni juhi nimetamise kohta.

| (2) | Ühismeetme 2007/406/ÜVJP artikli 5 kohaselt nimetati Pierre Michel JOANA Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhiks. |
| --- | --- |

(2)

Ühismeetme 2007/406/ÜVJP artikli 5 kohaselt nimetati Pierre Michel JOANA Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) juhiks.

| (3) | 19. detsembril 2007 esitas Pierre Michel JOANA missiooni juhikohalt tagasiastumise avalduse. |
| --- | --- |

(3)

19. detsembril 2007 esitas Pierre Michel JOANA missiooni juhikohalt tagasiastumise avalduse.

| (4) | Peasekretär/kõrge esindaja esitas Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni uueks juhiks Michel SIDO, |
| --- | --- |

(4)

Peasekretär/kõrge esindaja esitas Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni uueks juhiks Michel SIDO,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Michel SIDO Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni juhiks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2008.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

M. IPAVIC

---

(1)  ELT L 151, 13.6.2007, lk 52.

1

---

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/64

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS CHAD/1/2008,

13. veebruar 2008,

millega kiidetakse heaks kolmandate riikide panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis

(2008/172/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) (operatsioon EUFOR Tchad/RCA), eriti selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomitee taotlusel ning vastavalt Euroopa Liidu Sõjalise Komitee (ELSK) antud ülesannetele viisid ELi operatsiooni ülem ja ELi relvajõudude juhataja 9., 14. ja 21. novembril 2007, 19. detsembril 2007 ja 11. jaanuaril 2008 läbi vägede moodustamist käsitlevad nõupidamised. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomitee taotlusel ning vastavalt Euroopa Liidu Sõjalise Komitee (ELSK) antud ülesannetele viisid ELi operatsiooni ülem ja ELi relvajõudude juhataja 9., 14. ja 21. novembril 2007, 19. detsembril 2007 ja 11. jaanuaril 2008 läbi vägede moodustamist käsitlevad nõupidamised.

| (2) | ELi operatsiooni ülema ja ELSK Albaania panust käsitlevate soovituste põhjal tuleks Albaania panus heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

ELi operatsiooni ülema ja ELSK Albaania panust käsitlevate soovituste põhjal tuleks Albaania panus heaks kiita.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmandate riikide panused

Vägede moodustamist käsitlevate nõupidamiste järgselt kiidetakse heaks Albaania panus Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. veebruar 2008

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

M. IPAVIC

---

(1)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.

1

---

Parandused

| 29.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/65

---

Komisjoni 4. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 101/2008 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 31, 5. veebruar 2008
  )

Leheküljel 23 lisa punktis 5

asendatakse

| „a) | Jagu „13. BELGIA – LUKSEMBURG” asendatakse järgmisega:
  „13.   BELGIA – LUKSEMBURG” ” |
| --- | --- |

„a)

Jagu „13. BELGIA – LUKSEMBURG” asendatakse järgmisega:

„13.   BELGIA – LUKSEMBURG” ”

järgmisega:

| „a) | Jagu „14. BELGIA – LUKSEMBURG” asendatakse järgmisega:
  „14.   BELGIA – LUKSEMBURG” ”. |
| --- | --- |

„a)

Jagu „14. BELGIA – LUKSEMBURG” asendatakse järgmisega:

„14.   BELGIA – LUKSEMBURG” ”.

---