# Europos Sąjungos L 75/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 75 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. kovo 18d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 75

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. kovo 18d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 236/2008, baigiantis importuojamo Rusijos kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį | 1 |
| | * | 2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 237/2008, baigiantis importuojamo Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį | 8 |
| | * | 2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 238/2008, baigiantis importuojamų Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalų antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį | 14 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 239/2008, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) | 22 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 240/2008, po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinantis antidempingo muitą importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui | 33 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 241/2008 dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo | 49 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 242/2007 dėl Europos bendrijos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo | 51 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 243/2008 dėl tam tikrų ribojančių priemonių taikymo neteisėtoms Komorų Sąjungos Anžuano salos valdžios institucijoms | 53 |
| | | 2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 244/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 60 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 245/2008, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų srityje) | 62 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 246/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų | 64 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 236/2008, baigiantis importuojamo Rusijos kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

1

*

2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 237/2008, baigiantis importuojamo Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

inter alia

8

*

2008 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 238/2008, baigiantis importuojamų Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalų antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

14

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 239/2008, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+)

22

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 240/2008, po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinantis antidempingo muitą importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui

33

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 241/2008 dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo

49

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 242/2007 dėl Europos bendrijos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo

51

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 243/2008 dėl tam tikrų ribojančių priemonių taikymo neteisėtoms Komorų Sąjungos Anžuano salos valdžios institucijoms

53

2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 244/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

60

*

2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 245/2008, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų srityje)

62

*

2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 246/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

64

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/227/EB |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės polivinilo alkoholio ir nusprendžiama nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų | 66 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/227/EB

*

2008 m. kovo 17 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės polivinilo alkoholio ir nusprendžiama nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų

66

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/228/BUSP, iš dalies keičiantys ir pratęsiantys Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovo) įsteigimo galimai ES krizių valdymo operacijai Kosove teisinės valstybės srityje ir galimose kitose srityse | 78 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/229/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane įkūrimo (EUPOL AFGHANISTAN) | 80 |
| | * | 2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/230/BUSP dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi | 81 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/228/BUSP, iš dalies keičiantys ir pratęsiantys Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovo) įsteigimo galimai ES krizių valdymo operacijai Kosove teisinės valstybės srityje ir galimose kitose srityse

78

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/229/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane įkūrimo (EUPOL AFGHANISTAN)

80

*

2008 m. kovo 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/230/BUSP dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi

81

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 236/2008

2008 m. kovo 10 d.

baigiantis importuojamo Rusijos kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Šiuo metu galiojančios priemonės yra Tarybos reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (2) importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatytas galutinis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(1)

Šiuo metu galiojančios priemonės yra Tarybos reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (2) importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatytas galutinis antidempingo muitas.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (3) | Prašymą pateikė du susiję Rusijos eksportuojantys gamintojai, priklausantys kontroliuojančiajai bendrovei Acron (OJSC Acron ir OJSC Dorogobuzh). Šiame tyrime šios dvi bendrovės dėl tarpusavio ryšių laikomos vienu juridiniu asmeniu (toliau – pareiškėjas). Prašymas taikomas tik pareiškėjo vykdomam dempingui tirti. |
| --- | --- |

(3)

Prašymą pateikė du susiję Rusijos eksportuojantys gamintojai, priklausantys kontroliuojančiajai bendrovei Acron (OJSC Acron ir OJSC Dorogobuzh). Šiame tyrime šios dvi bendrovės dėl tarpusavio ryšių laikomos vienu juridiniu asmeniu (toliau – pareiškėjas). Prašymas taikomas tik pareiškėjo vykdomam dempingui tirti.

| (4) | Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus jo amonio nitrato sąnaudas su jo eksporto į Bendriją kainomis, sumažintas dempingas būtų mažesnis už galiojančių priemonių lygį. Todėl nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(4)

Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad palyginus jo amonio nitrato sąnaudas su jo eksporto į Bendriją kainomis, sumažintas dempingas būtų mažesnis už galiojančių priemonių lygį. Todėl nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

3.   Inicijavimas

| (5) | Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, 2006 m. gruodžio 19 d. paskelbtu pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) Komisija inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, 2006 m. gruodžio 19 d. paskelbtu pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) Komisija inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (6) | Peržiūroje buvo nagrinėjamas tik dempingas, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomas priemones. |
| --- | --- |

(6)

Peržiūroje buvo nagrinėjamas tik dempingas, siekiant įvertinti, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomas priemones.

4.   Tyrimas

| (7) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (8) | Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui ir eksportuojančios šalies bei Bendrijos pramonės atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas raštu ir prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui ir eksportuojančios šalies bei Bendrijos pramonės atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas raštu ir prašymą išklausyti.

| (9) | Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(9)

Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta.

| (10) | Pareiškėjui ir susijusioms jo pardavimo bendrovėms Rusijos vidaus rinkoje buvo nusiųstas klausimynas. Pareiškėjas ir dvi susijusios pardavimo bendrovės pateikė išsamius klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(10)

Pareiškėjui ir susijusioms jo pardavimo bendrovėms Rusijos vidaus rinkoje buvo nusiųstas klausimynas. Pareiškėjas ir dvi susijusios pardavimo bendrovės pateikė išsamius klausimyno atsakymus.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | eksportuojančių gamintojų:






  — | OJSC Acron |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

eksportuojančių gamintojų:

—

OJSC Acron

| — | OJSC Dorogobuzh |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh

| b) | susijusių pardavimo bendrovių:






  — | JSC Rostragronova |
| --- | --- | --- |

b)

susijusių pardavimo bendrovių:

—

JSC Rostragronova

| — | JSC Kubanagronova |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (12) | Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir 1 konstatuojamojoje dalyje minėtuose tyrimuose, t. y. Rusijos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės (toliau – nagrinėjamasis produktas), šiuo metu klasifikuojamos KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(12)

Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir 1 konstatuojamojoje dalyje minėtuose tyrimuose, t. y. Rusijos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės (toliau – nagrinėjamasis produktas), šiuo metu klasifikuojamos KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91.

2.   Panašus produktas

| (13) | Kaip nustatyta atlikus ankstesnius tyrimus ir patvirtinta atlikus šį tyrimą, nagrinėjamasis produktas ir pareiškėjo gaminami bei Rusijos vidaus rinkoje parduodami produktai turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi šia peržiūra nustatomas tik su pareiškėju susijęs dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto. |
| --- | --- |

(13)

Kaip nustatyta atlikus ankstesnius tyrimus ir patvirtinta atlikus šį tyrimą, nagrinėjamasis produktas ir pareiškėjo gaminami bei Rusijos vidaus rinkoje parduodami produktai turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi šia peržiūra nustatomas tik su pareiškėju susijęs dempingas, nepadaryta jokių išvadų dėl Bendrijos pramonės gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto.

C.   TYRIMO REZULTATAI

| (14) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, buvo tiriama, ar pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytas dabartinis dempingo dydis, ir ar šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(14)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, buvo tiriama, ar pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytas dabartinis dempingo dydis, ir ar šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio.

1.   Normalioji vertė

| (15) | Nustatant normaliąją vertę pirmiausia patikrinta, ar bendras pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nustatyta, kad pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kadangi palyginus su eksporto pardavimu jis sudarė daugiau kaip 5 % viso eksporto pardavimo į Bendriją kiekio. |
| --- | --- |

(15)

Nustatant normaliąją vertę pirmiausia patikrinta, ar bendras pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nustatyta, kad pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kadangi palyginus su eksporto pardavimu jis sudarė daugiau kaip 5 % viso eksporto pardavimo į Bendriją kiekio.

| (16) | Komisija vėliau patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Šiuo tikslu buvo tiriamos pareiškėjo gaminamo ir parduodamo vidaus rinkoje produkto gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(16)

Komisija vėliau patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Šiuo tikslu buvo tiriamos pareiškėjo gaminamo ir parduodamo vidaus rinkoje produkto gamybos sąnaudos.

| (17) | Gaminant nagrinėjamąjį produktą pagrindinis žaliavų komponentas yra dujos ir jos sudaro didžiąją gamybos sąnaudų dalį. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai parodytos tiriamųjų šalių apskaitoje. |
| --- | --- |

(17)

Gaminant nagrinėjamąjį produktą pagrindinis žaliavų komponentas yra dujos ir jos sudaro didžiąją gamybos sąnaudų dalį. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai parodytos tiriamųjų šalių apskaitoje.

| (18) | Remiantis duomenimis, kuriuos paskelbė tarptautiniu mastu energetikos rinkų srityje pripažinti šaltiniai, nustatyta, kad pareiškėjo mokėtos kainos buvo neįprastai mažos. Pavyzdžiui, ji sudarė vieną penktadalį gamtinių dujų eksporto iš Rusijos kainos ir buvo gerokai mažesnė už dujų kainą, kurią mokėjo Bendrijos gamintojai. Atsižvelgiant į tai pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis duomenimis, kuriuos paskelbė tarptautiniu mastu energetikos rinkų srityje pripažinti šaltiniai, nustatyta, kad pareiškėjo mokėtos kainos buvo neįprastai mažos. Pavyzdžiui, ji sudarė vieną penktadalį gamtinių dujų eksporto iš Rusijos kainos ir buvo gerokai mažesnė už dujų kainą, kurią mokėjo Bendrijos gamintojai. Atsižvelgiant į tai pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose.

| (19) | Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos pareiškėjo apskaitoje, jas reikėjo atitinkamai pakoreguoti. Kadangi duomenų apie neiškreiptas Rusijos vidaus rinkos kainas nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas, angl. Waidhaus) be transporto sąnaudų ir pakoreguota pagal paskirstymo vietoje sąnaudas. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos pareiškėjo apskaitoje, jas reikėjo atitinkamai pakoreguoti. Kadangi duomenų apie neiškreiptas Rusijos vidaus rinkos kainas nebuvo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas, angl. Waidhaus) be transporto sąnaudų ir pakoreguota pagal paskirstymo vietoje sąnaudas. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka.

| (20) | Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad bet koks jo dujų kainos, mokėtos vidaus rinkoje, koregavimas būtų nepagrįstas, kadangi bendrovės apskaitose dokumentuose su panašaus produkto gamyba ir pardavimu kilmės šalyje susijusios sąnaudos buvo išsamiai parodytos. |
| --- | --- |

(20)

Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad bet koks jo dujų kainos, mokėtos vidaus rinkoje, koregavimas būtų nepagrįstas, kadangi bendrovės apskaitose dokumentuose su panašaus produkto gamyba ir pardavimu kilmės šalyje susijusios sąnaudos buvo išsamiai parodytos.

| (21) | Tačiau nagrinėjant panašaus produkto gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį reikia nustatyti, ar bendrovės apskaitoje įrašytos sąnaudos tinkamai parodo sąnaudas, susijusias su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu. Dėl 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra. Pareiškėjas neatsižvelgė į akivaizdų didelį skirtumą tarp dujų kainos, kuri mokama Rusijos vidaus rinkoje ir Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos bei kainos, kurią moka Bendrijos gamintojai. Jis taip pat neatsižvelgė į faktą, kad gamtinių dujų vidaus rinkos kainos Rusijoje buvo reguliuojamos ir negalėjo būti laikoma, kad jos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Galiausiai pareiškėjas nepaaiškino, kodėl, nepaisant 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, dujų, kurios naudojamos vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto gamybai, sąnaudos būtų tinkamai parodytos jo apskaitoje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau nagrinėjant panašaus produkto gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį reikia nustatyti, ar bendrovės apskaitoje įrašytos sąnaudos tinkamai parodo sąnaudas, susijusias su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu. Dėl 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra. Pareiškėjas neatsižvelgė į akivaizdų didelį skirtumą tarp dujų kainos, kuri mokama Rusijos vidaus rinkoje ir Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos bei kainos, kurią moka Bendrijos gamintojai. Jis taip pat neatsižvelgė į faktą, kad gamtinių dujų vidaus rinkos kainos Rusijoje buvo reguliuojamos ir negalėjo būti laikoma, kad jos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Galiausiai pareiškėjas nepaaiškino, kodėl, nepaisant 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, dujų, kurios naudojamos vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto gamybai, sąnaudos būtų tinkamai parodytos jo apskaitoje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (22) | Pareiškėjas toliau tvirtino, kad atliekant koregavimą, susijusį su dujomis, de facto buvo naudojamas normaliosios vertės nustatymo metodas, nenumatytas pagrindiniame reglamente. Todėl dujų sąnaudas vidaus rinkoje pakeitus sąnaudomis, kurios apskaičiuotos kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, ir dėl to, kad šios sąnaudos sudaro didžiąją dalį panašaus produkto sąnaudų, taigi, ir apskaičiuotosios normaliosios vertės, normalioji vertė būtų de facto nustatyta pagal trečiosios „tipiškos“ rinkos duomenis. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad pagrindiniame reglamente rinkos ekonomikos šalims nustatyti tik tokie normaliosios vertės nustatymo metodai:






  i) | pagal panašaus produkto vidaus rinkos kainą įprastinėmis prekybos sąlygomis arba kitaip, jei parduodama ne įprastomis prekybos sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

(22)

Pareiškėjas toliau tvirtino, kad atliekant koregavimą, susijusį su dujomis, de facto buvo naudojamas normaliosios vertės nustatymo metodas, nenumatytas pagrindiniame reglamente. Todėl dujų sąnaudas vidaus rinkoje pakeitus sąnaudomis, kurios apskaičiuotos kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, ir dėl to, kad šios sąnaudos sudaro didžiąją dalį panašaus produkto sąnaudų, taigi, ir apskaičiuotosios normaliosios vertės, normalioji vertė būtų de facto nustatyta pagal trečiosios „tipiškos“ rinkos duomenis. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad pagrindiniame reglamente rinkos ekonomikos šalims nustatyti tik tokie normaliosios vertės nustatymo metodai:

i)

pagal panašaus produkto vidaus rinkos kainą įprastinėmis prekybos sąlygomis arba kitaip, jei parduodama ne įprastomis prekybos sąlygomis;

| ii) | pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje (pridedant pagrįstą sumą, kurią sudaro pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos ir pelnas) arba |
| --- | --- |

ii)

pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje (pridedant pagrįstą sumą, kurią sudaro pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos ir pelnas) arba

| iii) | tipiškos panašaus produkto eksporto į atitinkamą trečiąją šalį kainos. Pareiškėjas padarė išvadą, kad remiantis tuo normalioji vertė neturėtų būti nustatoma pagal tipiškos trečiosios rinkos duomenis. |
| --- | --- |

iii)

tipiškos panašaus produkto eksporto į atitinkamą trečiąją šalį kainos. Pareiškėjas padarė išvadą, kad remiantis tuo normalioji vertė neturėtų būti nustatoma pagal tipiškos trečiosios rinkos duomenis.

| (23) | Atsižvelgiant į tai bei kaip nurodyta toliau 45–48 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausia reikėtų paminėti, kad normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalyse nurodytus metodus. Tačiau siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje vyko įprastomis prekybos sąlygomis tinkama kaina, t. y. ar jis buvo pelningas, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos buvo tinkamas pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Tik tinkamai apskaičiavus sąnaudas galima nustatyti, kurį metodą reikėtų naudoti normaliajai vertei nustatyti. Todėl klaidinga teigti, kad nustatant tinkamas sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo naudotas naujas normaliosios vertės nustatymo metodas. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į tai bei kaip nurodyta toliau 45–48 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausia reikėtų paminėti, kad normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalyse nurodytus metodus. Tačiau siekiant nustatyti, ar pardavimas vidaus rinkoje vyko įprastomis prekybos sąlygomis tinkama kaina, t. y. ar jis buvo pelningas, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos buvo tinkamas pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Tik tinkamai apskaičiavus sąnaudas galima nustatyti, kurį metodą reikėtų naudoti normaliajai vertei nustatyti. Todėl klaidinga teigti, kad nustatant tinkamas sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo naudotas naujas normaliosios vertės nustatymo metodas.

| (24) | Be to, pareiškėjas tvirtino, kad koreguojant sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį koreguotų sąnaudų lygis negali viršyti atitinkamų sąnaudų lygio eksportuojančioje šalyje. Kitu atveju sąnaudų koregavimui taikomas metodas neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalies reikalavimų, pagal kuriuos normalioji panašaus produkto vertė turėtų būti skaičiuojama pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje. |
| --- | --- |

(24)

Be to, pareiškėjas tvirtino, kad koreguojant sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį koreguotų sąnaudų lygis negali viršyti atitinkamų sąnaudų lygio eksportuojančioje šalyje. Kitu atveju sąnaudų koregavimui taikomas metodas neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalies reikalavimų, pagal kuriuos normalioji panašaus produkto vertė turėtų būti skaičiuojama pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje.

| (25) | Sąnaudos pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nenurodytos „gamybos sąnaudos kilmės šalyje“, o išskirtinai suteikiama teisė institucijoms taikyti „kitos tipiškos rinkos“ kitose šalyse nei kilmės šalis gamybos sąnaudas. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(25)

Sąnaudos pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nenurodytos „gamybos sąnaudos kilmės šalyje“, o išskirtinai suteikiama teisė institucijoms taikyti „kitos tipiškos rinkos“ kitose šalyse nei kilmės šalis gamybos sąnaudas. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.

| (26) | Galiausiai, priešingai, nei tvirtino pareiškėjas, 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai neprieštarauja pagrindinio reglamento 1 straipsniui. Iš tiesų, nors pagrindinio reglamento 1 straipsnyje nurodyta, kad normalioji vertė turėtų būti nustatyta pagal eksporto šalies duomenis, tačiau pagrindiniame reglamente aiškiai nurodyta, kad šiai taisyklei taikomos išimtys. |
| --- | --- |

(26)

Galiausiai, priešingai, nei tvirtino pareiškėjas, 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai neprieštarauja pagrindinio reglamento 1 straipsniui. Iš tiesų, nors pagrindinio reglamento 1 straipsnyje nurodyta, kad normalioji vertė turėtų būti nustatyta pagal eksporto šalies duomenis, tačiau pagrindiniame reglamente aiškiai nurodyta, kad šiai taisyklei taikomos išimtys.

| (27) | Todėl šiuo atžvilgiu pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(27)

Todėl šiuo atžvilgiu pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.

| (28) | Pareiškėjas toliau tvirtino, kad jeigu jo gamtinių dujų sąnaudos vidaus rinkoje turi būti koreguojamos, toks koregavimas turėtų būti atliekamas pagal






  i) | nereguliuojamas dujų kainas Rusijoje; arba |
| --- | --- | --- |

(28)

Pareiškėjas toliau tvirtino, kad jeigu jo gamtinių dujų sąnaudos vidaus rinkoje turi būti koreguojamos, toks koregavimas turėtų būti atliekamas pagal

i)

nereguliuojamas dujų kainas Rusijoje; arba

| ii) | vidutinę Rusijos gamtinių dujų eksporto į Baltijos šalis kainą; arba |
| --- | --- |

ii)

vidutinę Rusijos gamtinių dujų eksporto į Baltijos šalis kainą; arba

| iii) | pagal tikrąsias gamtinių dujų gamybos Rusijoje sąnaudas pridedant pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

iii)

pagal tikrąsias gamtinių dujų gamybos Rusijoje sąnaudas pridedant pagrįstą pelno dydį.

| (29) | Visų pirma tai, kad Komisija galėjo remtis kitu pagrindu nereiškia, kad Vaidhauzo pasirinkimas buvo netinkamas. Svarbiausias kriterijus renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai atspindi kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Atsižvelgiant į Vaidhauzo kainas, ši sąlyga neginčytinai tenkinama. Be to, atsižvelgiant į tai, kad nereguliuojamomis vidaus rinkos kainomis parduotų dujų kiekis per PTL buvo nedidelis ir tai, kad tokios kainos buvo panašesnės į reguliuojamas vidaus rinkos kainas nei į laisvai nustatytas eksporto kainas, galima daryti išvadą, kad nereguliuojamos kainos buvo iškreiptos dėl vyraujančių reguliuojamų kainų. Todėl nebuvo galima taikyti nereguliuojamų vidaus rinkos kainų. Buvo taip pat manoma, kad Rusijos dujų eksporto į Baltijos valstybes kainos nebuvo pakankamai tipiškos dėl sąlyginai nedidelės eksporto apimties į šias šalis. Be to, nebuvo reikiamų duomenų apie transportavimo bei paskirstymo sąnaudas ir todėl nebuvo galima nustatyti tinkamų kainų Baltijos valstybėse. Iš tiesų, didžiausias dujų kiekis eksportuojamas per Vaidhauzo mazgą, kuris yra tinkamas pagrindas koregavimui. Pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų apie kitas nei Vaidhauzo mazgas tipiškas rinkas, kurių kainos tinkamai parodytų kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Todėl šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(29)

Visų pirma tai, kad Komisija galėjo remtis kitu pagrindu nereiškia, kad Vaidhauzo pasirinkimas buvo netinkamas. Svarbiausias kriterijus renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai atspindi kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Atsižvelgiant į Vaidhauzo kainas, ši sąlyga neginčytinai tenkinama. Be to, atsižvelgiant į tai, kad nereguliuojamomis vidaus rinkos kainomis parduotų dujų kiekis per PTL buvo nedidelis ir tai, kad tokios kainos buvo panašesnės į reguliuojamas vidaus rinkos kainas nei į laisvai nustatytas eksporto kainas, galima daryti išvadą, kad nereguliuojamos kainos buvo iškreiptos dėl vyraujančių reguliuojamų kainų. Todėl nebuvo galima taikyti nereguliuojamų vidaus rinkos kainų. Buvo taip pat manoma, kad Rusijos dujų eksporto į Baltijos valstybes kainos nebuvo pakankamai tipiškos dėl sąlyginai nedidelės eksporto apimties į šias šalis. Be to, nebuvo reikiamų duomenų apie transportavimo bei paskirstymo sąnaudas ir todėl nebuvo galima nustatyti tinkamų kainų Baltijos valstybėse. Iš tiesų, didžiausias dujų kiekis eksportuojamas per Vaidhauzo mazgą, kuris yra tinkamas pagrindas koregavimui. Pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų apie kitas nei Vaidhauzo mazgas tipiškas rinkas, kurių kainos tinkamai parodytų kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Todėl šie argumentai buvo atmesti.

| (30) | Šiomis aplinkybėmis pareiškėjas taip pat teigė, kad apie 50 % gamtinių dujų, sunaudotų gaminant trąšas, jis pirko nereguliuojamoje Rusijos rinkoje. Pareiškėjas teigė, kad dėl šios priežasties koreguojant jo dujų sąnaudas jis būtų diskriminuojamas, kadangi kitiems eksportuotojams, kurių sąnaudų lygis didesnis, toks koregavimas nebūtų taikomas. Reikia paminėti, kad pagal patikrintą klausimyno atsakymą pareiškėjas per PTL pirko nedidelį kiekį gamtinių dujų nereguliuojamoje Rusijos rinkoje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(30)

Šiomis aplinkybėmis pareiškėjas taip pat teigė, kad apie 50 % gamtinių dujų, sunaudotų gaminant trąšas, jis pirko nereguliuojamoje Rusijos rinkoje. Pareiškėjas teigė, kad dėl šios priežasties koreguojant jo dujų sąnaudas jis būtų diskriminuojamas, kadangi kitiems eksportuotojams, kurių sąnaudų lygis didesnis, toks koregavimas nebūtų taikomas. Reikia paminėti, kad pagal patikrintą klausimyno atsakymą pareiškėjas per PTL pirko nedidelį kiekį gamtinių dujų nereguliuojamoje Rusijos rinkoje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (31) | Kalbant apie trečiąją alternatyvą, nurodytą 28 konstatuojamosios dalies iii punkte, t. y. koreguoti pagal tikras gamtinių dujų gamybos Rusijoje sąnaudas, pirmiausia reikėtų paminėti, kad tokia alternatyva nėra, kaip teigia pareiškėjas, išskirtinai numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Be to, kaip minėta 29 konstatuojamoje dalyje, svarbiausias kriterijus renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Todėl šiomis aplinkybėmis nėra svarbu, ar taikant dujų kainą, kurią tiekėjas nustatė klientams, galima gauti pelną. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(31)

Kalbant apie trečiąją alternatyvą, nurodytą 28 konstatuojamosios dalies iii punkte, t. y. koreguoti pagal tikras gamtinių dujų gamybos Rusijoje sąnaudas, pirmiausia reikėtų paminėti, kad tokia alternatyva nėra, kaip teigia pareiškėjas, išskirtinai numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Be to, kaip minėta 29 konstatuojamoje dalyje, svarbiausias kriterijus renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Todėl šiomis aplinkybėmis nėra svarbu, ar taikant dujų kainą, kurią tiekėjas nustatė klientams, galima gauti pelną. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (32) | Pareiškėjas toliau tvirtino, kad Rusijoje valstybės reguliuojamos gamtinių dujų vidaus rinkos kainos vis didėja ir siekia lygį, dengiantį dujų gamybos sąnaudas. Todėl vidaus rinkos kaina negali būti laikoma nekonkurencinga arba nepagrįstai žema. |
| --- | --- |

(32)

Pareiškėjas toliau tvirtino, kad Rusijoje valstybės reguliuojamos gamtinių dujų vidaus rinkos kainos vis didėja ir siekia lygį, dengiantį dujų gamybos sąnaudas. Todėl vidaus rinkos kaina negali būti laikoma nekonkurencinga arba nepagrįstai žema.

| (33) | Šis argumentas nėra pagrįstas, kadangi renkantis tipišką rinką atsižvelgiama ne į tai, ar taikant tokias kainas galima gauti pelną, o į tai, ar kainos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose, kaip paaiškinta 29 konstatuojamojoje dalyje. Tai nebūdinga valstybės reguliuojamoms kainoms. Be to, šis argumentas prieštarauja viešiems Rusijos dujų tiekėjo pareiškimams (kaip patvirtinta jo paskelbtomis patikrintomis sąskaitomis), kad Rusijos vidaus rinkoje dujų kainos nepadengia gamybos, transportavimo ir pardavimo sąnaudų. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(33)

Šis argumentas nėra pagrįstas, kadangi renkantis tipišką rinką atsižvelgiama ne į tai, ar taikant tokias kainas galima gauti pelną, o į tai, ar kainos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose, kaip paaiškinta 29 konstatuojamojoje dalyje. Tai nebūdinga valstybės reguliuojamoms kainoms. Be to, šis argumentas prieštarauja viešiems Rusijos dujų tiekėjo pareiškimams (kaip patvirtinta jo paskelbtomis patikrintomis sąskaitomis), kad Rusijos vidaus rinkoje dujų kainos nepadengia gamybos, transportavimo ir pardavimo sąnaudų. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (34) | Kalbėdamas apie dujų kainos Vaidhauze skaičiavimo metodą, pareiškėjas teigė, kad Rusijos eksporto muitas, mokamas už visą eksportą, turėjo būti išskaičiuotas iš Vaidhauzo kainos, kadangi eksporto muitas taikytas ne vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(34)

Kalbėdamas apie dujų kainos Vaidhauze skaičiavimo metodą, pareiškėjas teigė, kad Rusijos eksporto muitas, mokamas už visą eksportą, turėjo būti išskaičiuotas iš Vaidhauzo kainos, kadangi eksporto muitas taikytas ne vidaus rinkoje.

| (35) | Iš tiesų rinkos kaina Vaidhauze, kuris buvo laikomas tipiška rinka pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Pirkėjo požiūriu svarbi yra ta kaina, kurią jis turi sumokėti Vaidhauze, todėl nesvarbu, kokią tos kainos dalį sudaro eksporto mokestis ir kokia dalis yra mokama dujų tiekėjui. Tačiau pastarasis, kita vertus, visuomet sieks maksimizuoti savo kainą ir todėl nustatys aukščiausią kainą, kurią pirkėjai pasirengę mokėti. Atsižvelgiant į tai, kad ši kaina visuomet yra didesnė už gamybos sąnaudas, ir dujų tiekėjas gali gauti didelį pelną, nustatant kainą yra svarbiau ne eksporto mokesčio dydis, o tai, kokią kainą pasirengę mokėti pirkėjai. Todėl padaryta išvada, kad neiškraipyta kaina, kurią reguliuoja rinka, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo atžvilgiu buvo atmesti. |
| --- | --- |

(35)

Iš tiesų rinkos kaina Vaidhauze, kuris buvo laikomas tipiška rinka pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Pirkėjo požiūriu svarbi yra ta kaina, kurią jis turi sumokėti Vaidhauze, todėl nesvarbu, kokią tos kainos dalį sudaro eksporto mokestis ir kokia dalis yra mokama dujų tiekėjui. Tačiau pastarasis, kita vertus, visuomet sieks maksimizuoti savo kainą ir todėl nustatys aukščiausią kainą, kurią pirkėjai pasirengę mokėti. Atsižvelgiant į tai, kad ši kaina visuomet yra didesnė už gamybos sąnaudas, ir dujų tiekėjas gali gauti didelį pelną, nustatant kainą yra svarbiau ne eksporto mokesčio dydis, o tai, kokią kainą pasirengę mokėti pirkėjai. Todėl padaryta išvada, kad neiškraipyta kaina, kurią reguliuoja rinka, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo atžvilgiu buvo atmesti.

| (36) | Pareiškėjas toliau tvirtino, kad Vaidhauzo kaina turėjo būti koreguota pagal kokybę, pasiūlą, paklausumą, transportavimą ir kitas pardavimo sąlygas, kurios eksportuojant ir gamtinių dujų vidaus rinkoje būtų skirtingos. Pirmiausia reikia paminėti, kad Vaidhauzo kaina buvo iš tiesų koreguota pagal skirtingas transportavimo sąnaudas eksportuojant ir vidaus rinkoje bei kad pareiškėjo argumentas šiuo atžvilgiu buvo nepagrįstas ir turėjo būti atmestas. Dėl kitų veiksnių pareiškėjas nepateikė daugiau informacijos arba kokių nors pagrindžiamųjų įrodymų. Pirmiausia, pareiškėjas nenurodė konkrečių faktų, taip pat nebuvo jokios informacijos, kad kokybė, pasiūla, paklausumas ir kitos pardavimo sąlygos skyrėsi ir kad jomis būtų galima pagrįsti kitus koregavimus; pareiškėjas taip pat nebandė įvertinti šių tariamų skirtumų. |
| --- | --- |

(36)

Pareiškėjas toliau tvirtino, kad Vaidhauzo kaina turėjo būti koreguota pagal kokybę, pasiūlą, paklausumą, transportavimą ir kitas pardavimo sąlygas, kurios eksportuojant ir gamtinių dujų vidaus rinkoje būtų skirtingos. Pirmiausia reikia paminėti, kad Vaidhauzo kaina buvo iš tiesų koreguota pagal skirtingas transportavimo sąnaudas eksportuojant ir vidaus rinkoje bei kad pareiškėjo argumentas šiuo atžvilgiu buvo nepagrįstas ir turėjo būti atmestas. Dėl kitų veiksnių pareiškėjas nepateikė daugiau informacijos arba kokių nors pagrindžiamųjų įrodymų. Pirmiausia, pareiškėjas nenurodė konkrečių faktų, taip pat nebuvo jokios informacijos, kad kokybė, pasiūla, paklausumas ir kitos pardavimo sąlygos skyrėsi ir kad jomis būtų galima pagrįsti kitus koregavimus; pareiškėjas taip pat nebandė įvertinti šių tariamų skirtumų.

| (37) | Atsižvelgdamas į šias aplinkybes pareiškėjas toliau teigė, kad Vaidhauzo kaina nebuvo koreguojama atsižvelgiant į natūralius lyginamuosius panašumus. Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, jog suprantama, kad Rusijos vidaus dujų kainos yra mažesnės nei eksportuojamų dujų kaina, nes dujų Rusijoje randama gausiai, o Bendrijoje – ne. Be to, buvo teigiama, kad eksportuojamas kiekis yra ribojamas dėl esamos transportavimo sistemos ribotumo ir todėl Rusijos eksporto kainos didesnės. Pareiškėjas taip pat teigė, kad „neįprastai didelis“ Rusijos dujų tiekėjo pelnas eksporto rinkoje turėtų būti išskaičiuojamas iš taikomos Vaidhauzo kainos. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgdamas į šias aplinkybes pareiškėjas toliau teigė, kad Vaidhauzo kaina nebuvo koreguojama atsižvelgiant į natūralius lyginamuosius panašumus. Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, jog suprantama, kad Rusijos vidaus dujų kainos yra mažesnės nei eksportuojamų dujų kaina, nes dujų Rusijoje randama gausiai, o Bendrijoje – ne. Be to, buvo teigiama, kad eksportuojamas kiekis yra ribojamas dėl esamos transportavimo sistemos ribotumo ir todėl Rusijos eksporto kainos didesnės. Pareiškėjas taip pat teigė, kad „neįprastai didelis“ Rusijos dujų tiekėjo pelnas eksporto rinkoje turėtų būti išskaičiuojamas iš taikomos Vaidhauzo kainos.

| (38) | Kaip minėta 29 konstatuojamojoje dalyje, svarbiausias kriterijus renkantis Vaidhauzo kainas kaip pagrindą dujų kainoms nustatyti yra tai, kad jos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Dominuojančios rinkos sąlygos vidaus rinkoje šia prasme nėra svarbios. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(38)

Kaip minėta 29 konstatuojamojoje dalyje, svarbiausias kriterijus renkantis Vaidhauzo kainas kaip pagrindą dujų kainoms nustatyti yra tai, kad jos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Dominuojančios rinkos sąlygos vidaus rinkoje šia prasme nėra svarbios. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.

| (39) | Pareiškėjas taip pat prieštaravo tam, kad vietos paskirstytojų antkainis buvo pridėtas prie koreguotos dujų kainos, teigdamas, kad paskirstytojų pelnas jau yra įtrauktas į Vaidhauzo kainą. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad vietos paskirstytojai Rusijoje yra dujų tiekėjui visiškai priklausančios pavaldžiosios įmonės, todėl pridedant šių paskirstytojų pelną jis būti apskaitytas dvigubai. |
| --- | --- |

(39)

Pareiškėjas taip pat prieštaravo tam, kad vietos paskirstytojų antkainis buvo pridėtas prie koreguotos dujų kainos, teigdamas, kad paskirstytojų pelnas jau yra įtrauktas į Vaidhauzo kainą. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad vietos paskirstytojai Rusijoje yra dujų tiekėjui visiškai priklausančios pavaldžiosios įmonės, todėl pridedant šių paskirstytojų pelną jis būti apskaitytas dvigubai.

| (40) | Pažymima, kad vietos paskirstytojų antkainis apima ne tik bendrovių pelno dydį, bet ir sąnaudas, patiriamas perkant ir perparduodant gamtines dujas. |
| --- | --- |

(40)

Pažymima, kad vietos paskirstytojų antkainis apima ne tik bendrovių pelno dydį, bet ir sąnaudas, patiriamas perkant ir perparduodant gamtines dujas.

| (41) | Be to, šis argumentas nebegalėjo būti pakankamai patikrintas. Taip yra todėl, kad Rusijos dujų tiekėjo ir jo pavaldžiųjų bendrovių veikla atliekant šį tyrimą nebuvo nagrinėjama, todėl nebuvo pakankamai informacijos apie organizaciją bei jos sąnaudų struktūrą. Taip pat pažymima, kad padėtis Rusijoje dėl, inter alia, artimų dujų tiekėjo ir Rusijos Vyriausybės ryšių nėra pakankamai skaidri, kad būtų galima gauti reikalingus įrodymus. |
| --- | --- |

(41)

Be to, šis argumentas nebegalėjo būti pakankamai patikrintas. Taip yra todėl, kad Rusijos dujų tiekėjo ir jo pavaldžiųjų bendrovių veikla atliekant šį tyrimą nebuvo nagrinėjama, todėl nebuvo pakankamai informacijos apie organizaciją bei jos sąnaudų struktūrą. Taip pat pažymima, kad padėtis Rusijoje dėl, inter alia, artimų dujų tiekėjo ir Rusijos Vyriausybės ryšių nėra pakankamai skaidri, kad būtų galima gauti reikalingus įrodymus.

| (42) | Be to, pareiškėjas, kuriam tenka įrodinėjimo pareiga, negalėjo pateikti jokios papildomos informacijos arba įrodymų, kad paskirstymo sąnaudos iš tiesų buvo įtrauktos į Vaidhauze mokamą kainą, ir koks buvo tų sąnaudų dydis. Tačiau kadangi pirkėjai vidaus rinkoje pirko dujas iš vietos tiekėjų, reikėjo įvertinti tai, kad jie turėtų mokėti vietos paskirstymo sąnaudas, kurios skiriasi nuo sąnaudų, įskaičiuotų į nekoreguotą Vaidhauze mokamą kainą. Todėl šiuo tyrimo etapu reikėjo manyti, kad šis koregavimas buvo pagrįstas, o argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(42)

Be to, pareiškėjas, kuriam tenka įrodinėjimo pareiga, negalėjo pateikti jokios papildomos informacijos arba įrodymų, kad paskirstymo sąnaudos iš tiesų buvo įtrauktos į Vaidhauze mokamą kainą, ir koks buvo tų sąnaudų dydis. Tačiau kadangi pirkėjai vidaus rinkoje pirko dujas iš vietos tiekėjų, reikėjo įvertinti tai, kad jie turėtų mokėti vietos paskirstymo sąnaudas, kurios skiriasi nuo sąnaudų, įskaičiuotų į nekoreguotą Vaidhauze mokamą kainą. Todėl šiuo tyrimo etapu reikėjo manyti, kad šis koregavimas buvo pagrįstas, o argumentas buvo atmestas.

| (43) | Tačiau Bendrijos institucijos taip pat įvertino tai, kad su šiuo konkrečiu koregavimu susijęs poveikis gali būti reikšmingas skaičiuojant dempingo dydį. Todėl atsižvelgiant į 41 konstatuojamojoje dalyje aprašytą padėtį buvo nuspręsta, kad jei pareiškėjas pateiks pakankamų patikrinamų įrodymų, Komisija gali svarstyti šiuo atžvilgiu iš naujo pradėti tyrimą. |
| --- | --- |

(43)

Tačiau Bendrijos institucijos taip pat įvertino tai, kad su šiuo konkrečiu koregavimu susijęs poveikis gali būti reikšmingas skaičiuojant dempingo dydį. Todėl atsižvelgiant į 41 konstatuojamojoje dalyje aprašytą padėtį buvo nuspręsta, kad jei pareiškėjas pateiks pakankamų patikrinamų įrodymų, Komisija gali svarstyti šiuo atžvilgiu iš naujo pradėti tyrimą.

| (44) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad Vokietijos vidaus rinkoje nustatomos nekonkurencingos kainos. Pažymima, kad Vokietijos konkurencijos tarnybų atliekami tyrimai yra susiję su kainomis, kuriomis pagrindiniai Vokietijos dujų paskirstytojai parduoda dujas vidaus rinkoje, todėl šios kainos yra visiškai nesusijusios su kainomis, kuriomis Vaidhauze parduodamos Rusijos eksportuotos dujos. |
| --- | --- |

(44)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad Vokietijos vidaus rinkoje nustatomos nekonkurencingos kainos. Pažymima, kad Vokietijos konkurencijos tarnybų atliekami tyrimai yra susiję su kainomis, kuriomis pagrindiniai Vokietijos dujų paskirstytojai parduoda dujas vidaus rinkoje, todėl šios kainos yra visiškai nesusijusios su kainomis, kuriomis Vaidhauze parduodamos Rusijos eksportuotos dujos.

| (45) | Po pirmiau aprašyto gamybos sąnaudų koregavimo nebuvo jokio pardavimo vidaus rinkoje įprastinėmis rinkos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(45)

Po pirmiau aprašyto gamybos sąnaudų koregavimo nebuvo jokio pardavimo vidaus rinkoje įprastinėmis rinkos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (46) | Todėl nuspręsta, kad vidaus rinkos kainos nebuvo tinkamos nustatant normaliąją vertę, ir turi būti taikomas kitas metodas. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalimis, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuotojo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, jei būtina, koreguotų kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų sumą bei pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(46)

Todėl nuspręsta, kad vidaus rinkos kainos nebuvo tinkamos nustatant normaliąją vertę, ir turi būti taikomas kitas metodas. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalimis, normalioji vertė buvo apskaičiuojama prie eksportuotojo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, jei būtina, koreguotų kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų sumą bei pagrįstą pelno dydį.

| (47) | Pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo tipiškas. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, nes tyrimas buvo atliekamas atsižvelgiant tik į vieną pareiškėją. Nebuvo taikomas ir 2 straipsnio 6 dalies b punktas, nes dėl dujų kainų taip pat reikėtų pakoreguoti tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausančių prekių pareiškėjo gamybos sąnaudas dėl 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(47)

Pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo tipiškas. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, nes tyrimas buvo atliekamas atsižvelgiant tik į vieną pareiškėją. Nebuvo taikomas ir 2 straipsnio 6 dalies b punktas, nes dėl dujų kainų taip pat reikėtų pakoreguoti tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausančių prekių pareiškėjo gamybos sąnaudas dėl 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

| (48) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos buvo nustatytos vadovaujantis tinkamu metodu. Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis; šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies ir užsienio bendrovės. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma visuomenei prieinama informacija apie trąšų verslo sektoriuje veikiančias dideles bendroves. Buvo nustatyta, kad šiam tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, nes šiame pasaulio regione įregistruotos bendrovės viešai teikia daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos. Todėl pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal trijų Šiaurės Amerikos gamintojų vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pelną. Šios bendrovės buvo vienos didžiausių azoto trąšų sektoriuje veikiančių bendrovių, tai nustatyta skaičiuojant jų tos pačios bendrosios produktų kategorijos (azoto trąšų) pardavimą vidaus rinkoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos ir pelnas yra tipiški sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamoms sąnaudoms bei gaunamam pelnui. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokių požymių, jog šiuo būdu nustatyta pelno suma viršytų pelną, kurį kiti Rusijos gamintojai gavo parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(48)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos buvo nustatytos vadovaujantis tinkamu metodu. Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis; šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies ir užsienio bendrovės. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma visuomenei prieinama informacija apie trąšų verslo sektoriuje veikiančias dideles bendroves. Buvo nustatyta, kad šiam tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, nes šiame pasaulio regione įregistruotos bendrovės viešai teikia daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos. Todėl pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal trijų Šiaurės Amerikos gamintojų vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei pelną. Šios bendrovės buvo vienos didžiausių azoto trąšų sektoriuje veikiančių bendrovių, tai nustatyta skaičiuojant jų tos pačios bendrosios produktų kategorijos (azoto trąšų) pardavimą vidaus rinkoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos ir pelnas yra tipiški sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamoms sąnaudoms bei gaunamam pelnui. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokių požymių, jog šiuo būdu nustatyta pelno suma viršytų pelną, kurį kiti Rusijos gamintojai gavo parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje.

| (49) | Bendrijos pramonė prieštaravo minėto metodo taikymui nustatant pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas ir tvirtino, kad turėjo būti taikomos paties pareiškėjo pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos turi būti pagrįstos faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo gamintojo gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis. Kaip nurodyta 45 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, taip nebuvo, todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(49)

Bendrijos pramonė prieštaravo minėto metodo taikymui nustatant pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas ir tvirtino, kad turėjo būti taikomos paties pareiškėjo pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos turi būti pagrįstos faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo gamintojo gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis. Kaip nurodyta 45 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, taip nebuvo, todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

2.   Eksporto kaina

| (50) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina už parduodamą eksportui į Bendriją nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(50)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina už parduodamą eksportui į Bendriją nagrinėjamąjį produktą.

3.   Palyginimas

| (51) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliųjų verčių ir eksporto kainų palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atlikus koregavimą, buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainai ir kainų palyginamumui. Prireikus buvo koreguojamos transporto, kreditų, pakavimo ir banko mokesčių sąnaudos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais. |
| --- | --- |

(51)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliųjų verčių ir eksporto kainų palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atlikus koregavimą, buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainai ir kainų palyginamumui. Prireikus buvo koreguojamos transporto, kreditų, pakavimo ir banko mokesčių sąnaudos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais.

4.   Dempingo skirtumas

| (52) | Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas, lyginant normaliosios kainos ir eksporto kainos svertinius vidurkius. |
| --- | --- |

(52)

Dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas, lyginant normaliosios kainos ir eksporto kainos svertinius vidurkius.

| (53) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL buvo vykdomas dempingas. Nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL buvo vykdomas dempingas. Nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 42,06 %.

5.   Tiriamuoju laikotarpiu vyravusių aplinkybių ilgalaikis pobūdis

| (54) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes dėl dempingo būtų galima pagrįstai laikyti ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(54)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes dėl dempingo būtų galima pagrįstai laikyti ilgalaikio pobūdžio.

| (55) | Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad per pirminį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta pagal pelningo pardavimo kainas JAV vidaus rinkoje, nes Rusija tuo metu neturėjo rinkos ekonomikos statuso. Dabartinės peržiūros tyrimo aplinkybėmis Rusija laikoma rinkos ekonomikos šalimi, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal paties pareiškėjo gamybos sąnaudas, prireikus, jas koreguojant. Negalima rasti jokių požymių, kad šioje peržiūroje nustatyta normalioji vertė negalėtų būti laikoma ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(55)

Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad per pirminį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta pagal pelningo pardavimo kainas JAV vidaus rinkoje, nes Rusija tuo metu neturėjo rinkos ekonomikos statuso. Dabartinės peržiūros tyrimo aplinkybėmis Rusija laikoma rinkos ekonomikos šalimi, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal paties pareiškėjo gamybos sąnaudas, prireikus, jas koreguojant. Negalima rasti jokių požymių, kad šioje peržiūroje nustatyta normalioji vertė negalėtų būti laikoma ilgalaikio pobūdžio.

| (56) | Nerasta jokių įrodymų, kad eksporto pardavimas nebūtų tęsiamas dabartiniu kainų lygiu. |
| --- | --- |

(56)

Nerasta jokių įrodymų, kad eksporto pardavimas nebūtų tęsiamas dabartiniu kainų lygiu.

| (57) | Šiuo pagrindu daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės, atsižvelgiant į pirminį tyrimą dėl dempingo (šiuo metu pagrįsto pareiškėjo normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimu), gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(57)

Šiuo pagrindu daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės, atsižvelgiant į pirminį tyrimą dėl dempingo (šiuo metu pagrįsto pareiškėjo normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimu), gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikio pobūdžio.

D.   PERŽIŪROS BAIGIMAS

| (58) | Pirminiame tyrime buvo nustatytas muitas (konkreti suma už toną), todėl tai turėtų būti taikoma ir šiame tyrime. Pagal dabartinį dempingo skirtumą apskaičiuotas muitas būtų 48,09 EUR už toną. |
| --- | --- |

(58)

Pirminiame tyrime buvo nustatytas muitas (konkreti suma už toną), todėl tai turėtų būti taikoma ir šiame tyrime. Pagal dabartinį dempingo skirtumą apskaičiuotas muitas būtų 48,09 EUR už toną.

| (59) | Primenama, kad, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 658/2002 94 konstatuojamojoje dalyje, 2002 m. nustatant galutines priemones, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle galutiniam muito dydžiui nustatyti naudotas žalos skirtumas. Kaip nustatyta Reglamento (EB) 658/2002 1 straipsnio 2 dalyje, dabar galiojantis muitas priklauso nuo konkretaus produkto tipo ir svyruoja nuo 41,42 EUR už toną iki 47,07 EUR už toną. |
| --- | --- |

(59)

Primenama, kad, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 658/2002 94 konstatuojamojoje dalyje, 2002 m. nustatant galutines priemones, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle galutiniam muito dydžiui nustatyti naudotas žalos skirtumas. Kaip nustatyta Reglamento (EB) 658/2002 1 straipsnio 2 dalyje, dabar galiojantis muitas priklauso nuo konkretaus produkto tipo ir svyruoja nuo 41,42 EUR už toną iki 47,07 EUR už toną.

| (60) | Kadangi pagal dabartinį dempingo skirtumą nustatytas muitas yra didesnis nei galiojantis muitas, peržiūra turi būti nutraukta nekeičiant pareiškėjui taikomo muito, kuris turėtų likti tokio paties lygio kaip ir pirminiame tyrime nustatytas galutinis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(60)

Kadangi pagal dabartinį dempingo skirtumą nustatytas muitas yra didesnis nei galiojantis muitas, peržiūra turi būti nutraukta nekeičiant pareiškėjui taikomo muito, kuris turėtų likti tokio paties lygio kaip ir pirminiame tyrime nustatytas galutinis antidempingo muitas.

E.   ĮSIPAREIGOJIMAS

| (61) | Pareiškėjas pareiškė pageidavimą pasiūlyti įsipareigojimą, bet per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus galutinius laikotarpius jis nepateikė pakankamai pagrįsto įsipareigojimo pasiūlymo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau manoma, kad atsižvelgiant į keleto klausimų sudėtingumą, būtent






  1. | nagrinėjamojo produkto kainos kintamumą, dėl kurio reikėtų indeksuoti minimalias kainas, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindiniu sąnaudų veiksniu; ir |
| --- | --- | --- |

(61)

Pareiškėjas pareiškė pageidavimą pasiūlyti įsipareigojimą, bet per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus galutinius laikotarpius jis nepateikė pakankamai pagrįsto įsipareigojimo pasiūlymo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau manoma, kad atsižvelgiant į keleto klausimų sudėtingumą, būtent

1.

nagrinėjamojo produkto kainos kintamumą, dėl kurio reikėtų indeksuoti minimalias kainas, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindiniu sąnaudų veiksniu; ir

| 2. | ypatingą nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį (inter alia, kadangi importas iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto, yra ribotas), |
| --- | --- |

2.

ypatingą nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį (inter alia, kadangi importas iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto, yra ribotas),

reikia toliau svarstyti ar įsipareigojimas, kuriuo indeksuota minimali kaina būtų derinama su didžiausiu leidžiamu kiekiu, būtų veiksmingas.

| (62) | Kaip minėta pirmiau, dėl šio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo pateikti priimtino pasiūlymo per nustatytą laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus nustatytam laikotarpiui, bet ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(62)

Kaip minėta pirmiau, dėl šio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo pateikti priimtino pasiūlymo per nustatytą laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus nustatytam laikotarpiui, bet ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

F.   ATSKLEIDIMAS

| (63) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinama baigti šią peržiūrą ir toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą pareiškėjo pagamintam importuojamam nagrinėjamam produktui. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Į jų pastabas buvo atsižvelgta, jei jos buvo pateisinamos ir pagrįstos įrodymais, |
| --- | --- |

(63)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinama baigti šią peržiūrą ir toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą pareiškėjo pagamintam importuojamam nagrinėjamam produktui. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Į jų pastabas buvo atsižvelgta, jei jos buvo pateisinamos ir pagrįstos įrodymais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Rusijos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, klasifikuojamoms KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, dalinė tarpinė peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 102, 2002 4 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (OL L 160, 2005 6 23, p. 1).

2

(3)  OL C 311, 2006 12 19, p. 55.

3

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/8

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 237/2008

2008 m. kovo 10 d.

baigiantis importuojamo Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitrato antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 2001 m. sausio 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (2) nustatė galutinį 33,25 EUR už toną antidempingo muitą (toliau – galiojančios priemonės) importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui klasifikuojamam KN kodais 3102 30 90 bei 3102 40 90. Tyrimas, po kurio imtos taikyti esamos priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. sausio 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (2) nustatė galutinį 33,25 EUR už toną antidempingo muitą (toliau – galiojančios priemonės) importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui klasifikuojamam KN kodais 3102 30 90 bei 3102 40 90. Tyrimas, po kurio imtos taikyti esamos priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“.

| (2) | Taryba 2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (3) panaikino antidempingo muitus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Bendriją importuojamam nagrinėjamam produktui, pagamintam bendrovių, kurių įsipareigojimus turėjo priimti Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004 (4) įsipareigojimai buvo priimti 6 mėnesiams, o Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004 (5) – laikotarpiui iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. iki 25 valstybių narių pasekmes. |
| --- | --- |

(2)

Taryba 2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (3) panaikino antidempingo muitus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Bendriją importuojamam nagrinėjamam produktui, pagamintam bendrovių, kurių įsipareigojimus turėjo priimti Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004 (4) įsipareigojimai buvo priimti 6 mėnesiams, o Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004 (5) – laikotarpiui iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. iki 25 valstybių narių pasekmes.

| (3) | Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant buvo nagrinėjama tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir mitybinėmis medžiagomis. |
| --- | --- |

(3)

Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant buvo nagrinėjama tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir mitybinėmis medžiagomis.

| (4) | Atlikus 2006 m. sausio mėn. inicijuotą galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 442/2007 (6) dvejiems metams atnaujino galiojančio dydžio priemones. Priemonės – tai specialieji muitai. |
| --- | --- |

(4)

Atlikus 2006 m. sausio mėn. inicijuotą galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 442/2007 (6) dvejiems metams atnaujino galiojančio dydžio priemones. Priemonės – tai specialieji muitai.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (5) | Ukrainos eksportuojantis gamintojas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo dempingo aspektus. |
| --- | --- |

(5)

Ukrainos eksportuojantis gamintojas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo dempingo aspektus.

| (6) | Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktame prašyme pareiškėjas teigia, kad dempingo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė, ir šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad palyginus normaliąją vertę, pagrįstą jo paties išlaidomis arba kainomis vidaus rinkoje, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų ženkliai mažesnis už galiojančias priemones. Todėl, tvirtino pareiškėjas, jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(6)

Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktame prašyme pareiškėjas teigia, kad dempingo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė, ir šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad palyginus normaliąją vertę, pagrįstą jo paties išlaidomis arba kainomis vidaus rinkoje, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų ženkliai mažesnis už galiojančias priemones. Todėl, tvirtino pareiškėjas, jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

3.   Tyrimas

| (7) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2006 m. gruodžio 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) paskelbė inicijuojanti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(7)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2006 m. gruodžio 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) paskelbė inicijuojanti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (8) | Atliekant peržiūrą nagrinėtas tik pareiškėjo vykdomas dempingas. Buvo tiriamas dempingas nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(8)

Atliekant peržiūrą nagrinėtas tik pareiškėjo vykdomas dempingas. Buvo tiriamas dempingas nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (9) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (10) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(10)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (11) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymą. |
| --- | --- |

(11)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymą.

| (12) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija surengė tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose Čerkasuose. |
| --- | --- |

(12)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija surengė tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose Čerkasuose.

| (13) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus bei aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo importuojamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą, ir buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(13)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus bei aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo importuojamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą, ir buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (14) | Nagrinėjamasis produktas – tai tas pats kaip per pradinį tyrimą, kaip patikslinta Reglamente (EB) Nr. 945/2005, tai yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, klasifikuojamos KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91 (toliau – AN). AN yra kietosios azoto trąšos, paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jos gaminamos iš amoniako ir azoto rūgšties, o jų sudėtyje esančio priliuoto arba granuliuoto azoto kiekis yra didesnis kaip 28 % masės. |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėjamasis produktas – tai tas pats kaip per pradinį tyrimą, kaip patikslinta Reglamente (EB) Nr. 945/2005, tai yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, klasifikuojamos KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91 (toliau – AN). AN yra kietosios azoto trąšos, paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jos gaminamos iš amoniako ir azoto rūgšties, o jų sudėtyje esančio priliuoto arba granuliuoto azoto kiekis yra didesnis kaip 28 % masės.

2.   Panašus produktas

| (15) | Peržiūros tyrime patvirtinta tai, kas jau nustatyta pradiniame tyrime, tai yra kad AN yra tikrasis prekinis produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Pareiškėjo gaminamas bei Ukrainos vidaus rinkoje parduodamas AN ir į Bendriją eksportuojamas AN turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi per šią peržiūrą tirti tik pareiškėjo dempingo aspektai, išvados dėl Bendrijos gamintojų gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto nepadarytos. |
| --- | --- |

(15)

Peržiūros tyrime patvirtinta tai, kas jau nustatyta pradiniame tyrime, tai yra kad AN yra tikrasis prekinis produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Pareiškėjo gaminamas bei Ukrainos vidaus rinkoje parduodamas AN ir į Bendriją eksportuojamas AN turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi per šią peržiūrą tirti tik pareiškėjo dempingo aspektai, išvados dėl Bendrijos gamintojų gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto nepadarytos.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Normalioji vertė

| (16) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių tikrinta, ar visi pareiškėjo pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar bendras šių pardavimų kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro pareiškėjo eksportui į Bendriją parduoto kiekio. Tyrimas parodė, kad pareiškėjas pardavė tik vienos rūšies AN ir kad šis rūšis vidaus rinkoje buvo parduodama tipiškais kiekiais. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių tikrinta, ar visi pareiškėjo pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar bendras šių pardavimų kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro pareiškėjo eksportui į Bendriją parduoto kiekio. Tyrimas parodė, kad pareiškėjas pardavė tik vienos rūšies AN ir kad šis rūšis vidaus rinkoje buvo parduodama tipiškais kiekiais.

| (17) | Vėliau Komisija, lygindama grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir apskaičiuotas gamybos sąnaudas, tyrė, ar AN pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(17)

Vėliau Komisija, lygindama grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir apskaičiuotas gamybos sąnaudas, tyrė, ar AN pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (18) | Vertinant pareiškėjo gamybos sąnaudas, nustatyta, kad dujų sąnaudos pareiškėjo dokumentuose nėra tinkamai atspindėtos. Reikėtų pažymėti, kad energijos sąnaudos, pvz., dujos, sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį. |
| --- | --- |

(18)

Vertinant pareiškėjo gamybos sąnaudas, nustatyta, kad dujų sąnaudos pareiškėjo dokumentuose nėra tinkamai atspindėtos. Reikėtų pažymėti, kad energijos sąnaudos, pvz., dujos, sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį.

| (19) | Nagrinėjant dujų sąnaudas nustatyta, kad Ukraina didžiąją dalį dujų, naudojamų AN gaminti, importuoja iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad į Ukrainą iš Rusijos importuojamų gamtinių dujų kaina yra gerokai mažesnė už gamtinių dujų rinkos kainą nereguliuojamose rinkose. Per tyrimą nustatyta, kad iš Rusijos į Europos bendriją importuojamų gamtinių dujų kaina yra apytiksliai du kartus aukštesnė nei dujų kaina Ukrainos vidaus rinkoje. Todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, buvo pakoreguotos pareiškėjo dujų sąnaudos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų. |
| --- | --- |

(19)

Nagrinėjant dujų sąnaudas nustatyta, kad Ukraina didžiąją dalį dujų, naudojamų AN gaminti, importuoja iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad į Ukrainą iš Rusijos importuojamų gamtinių dujų kaina yra gerokai mažesnė už gamtinių dujų rinkos kainą nereguliuojamose rinkose. Per tyrimą nustatyta, kad iš Rusijos į Europos bendriją importuojamų gamtinių dujų kaina yra apytiksliai du kartus aukštesnė nei dujų kaina Ukrainos vidaus rinkoje. Todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, buvo pakoreguotos pareiškėjo dujų sąnaudos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų.

| (20) | Pateikus informaciją, pareiškėjas teigė, kad bet koks dujų kainos vidaus rinkoje koregavimas būtų nepateisinamas, nes bendrovės apskaitos dokumentai visiškai atspindi panašaus produkto gamybos ir pardavimų veiklos sąnaudas kilmės šalyje. |
| --- | --- |

(20)

Pateikus informaciją, pareiškėjas teigė, kad bet koks dujų kainos vidaus rinkoje koregavimas būtų nepateisinamas, nes bendrovės apskaitos dokumentai visiškai atspindi panašaus produkto gamybos ir pardavimų veiklos sąnaudas kilmės šalyje.

| (21) | Tačiau nagrinėjant panašaus produkto gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, reikia nustatyti, ar bendrovės apskaitoje įrašytos sąnaudos pagrįstai atspindi su tiriamo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Šiuo atveju dėl 19 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau nagrinėjant panašaus produkto gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, reikia nustatyti, ar bendrovės apskaitoje įrašytos sąnaudos pagrįstai atspindi su tiriamo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Šiuo atveju dėl 19 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra.

| (22) | Be to, pareiškėjas teigė, kad normalioji vertė turėtų būti pagrįsta nagrinėjamojo produkto pardavimais vidaus rinkoje ir aiškino, kad nėra priežasčių šių pardavimų nelaikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo aspektu reikia pabrėžti, kad siekiant nustatyti, ar pardavimai vidaus rinkoje dėl kainos buvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis, t. t. ar pardavimai buvo pelningi, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos yra patikimas pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Tik patikimai nustačius sąnaudas galima rinktis metodologiją, pagal kurią būtų nustatoma normalioji vertė. Kaip ir nurodyta 28 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis. Todėl pareiškėjo vidaus rinkos kainų negalima naudoti normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(22)

Be to, pareiškėjas teigė, kad normalioji vertė turėtų būti pagrįsta nagrinėjamojo produkto pardavimais vidaus rinkoje ir aiškino, kad nėra priežasčių šių pardavimų nelaikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo aspektu reikia pabrėžti, kad siekiant nustatyti, ar pardavimai vidaus rinkoje dėl kainos buvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis, t. t. ar pardavimai buvo pelningi, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos yra patikimas pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Tik patikimai nustačius sąnaudas galima rinktis metodologiją, pagal kurią būtų nustatoma normalioji vertė. Kaip ir nurodyta 28 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis. Todėl pareiškėjo vidaus rinkos kainų negalima naudoti normaliajai vertei nustatyti.

| (23) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad tyrimas pagrįstas PTL duomenimis, todėl padarytose išvadose neatsižvelgiama į po šio laikotarpio įvykusius pokyčius, visų pirma į nuolatinį dujų kainų augimą ir trąšų vartojimo didėjimą Ukrainos vidaus rinkoje. Šiomis aplinkybėmis reikėtų priminti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, siekiant pagrįstų išvadų, parenkamas tiriamasis laikotarpis, kuris, paprastai, tiriant dempingą apima laikotarpį ne trumpesnį kaip 6 mėnesių iki tyrimo iniciavimo. Be to, reikia priminti, kad pagal įprastą Bendrijos praktiką, tiriant dempingą PTL būdavo vieneri metai. |
| --- | --- |

(23)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad tyrimas pagrįstas PTL duomenimis, todėl padarytose išvadose neatsižvelgiama į po šio laikotarpio įvykusius pokyčius, visų pirma į nuolatinį dujų kainų augimą ir trąšų vartojimo didėjimą Ukrainos vidaus rinkoje. Šiomis aplinkybėmis reikėtų priminti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, siekiant pagrįstų išvadų, parenkamas tiriamasis laikotarpis, kuris, paprastai, tiriant dempingą apima laikotarpį ne trumpesnį kaip 6 mėnesių iki tyrimo iniciavimo. Be to, reikia priminti, kad pagal įprastą Bendrijos praktiką, tiriant dempingą PTL būdavo vieneri metai.

| (24) | Svarstyta, ar nustatant pareiškėjo dempingo skirtumą reikia atsižvelgti į dujų kainos Ukrainoje pokyčius po PTL. Šiuo aspektu reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Laikantis nusistovėjusios Bendrijos praktikos tai aiškinama taip: į įvykius, susijusius su laikotarpiu po TL, gali būti atsižvelgiama tik tuomet, jei jie yra akivaizdūs, neginčijami ir ilgalaikiai. Šiuo atžvilgiu, nors po PTL nustatytas dujų kainos augimas, negalima pakankamai tvirtai teigti, kad šis dujų kainos augimas iš tiesų yra ilgalaikio pobūdžio. Nustatyta, kad turima informacija apie būsimus dujų kainos pokyčius Ukrainoje yra tik prognozės, o ne patikrinama informacija, susijusi su faktinėmis dujų kainomis. 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ne TL (arba, jei tai yra peržiūra, PTL) informaciją ir duomenis galima naudoti tik labai ypatingomis aplinkybėmis. Šiuo atveju padėtis nelaikoma tokia, kad būtų galima pagrįsti ne PTL duomenų ar informacijos naudojimą. Be to, pareiškėjas nepagrindė savo argumentų ir nepateikė įrodymų, kad laikotarpio po PTL duomenys yra tipiškesni nei PTL duomenys. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(24)

Svarstyta, ar nustatant pareiškėjo dempingo skirtumą reikia atsižvelgti į dujų kainos Ukrainoje pokyčius po PTL. Šiuo aspektu reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Laikantis nusistovėjusios Bendrijos praktikos tai aiškinama taip: į įvykius, susijusius su laikotarpiu po TL, gali būti atsižvelgiama tik tuomet, jei jie yra akivaizdūs, neginčijami ir ilgalaikiai. Šiuo atžvilgiu, nors po PTL nustatytas dujų kainos augimas, negalima pakankamai tvirtai teigti, kad šis dujų kainos augimas iš tiesų yra ilgalaikio pobūdžio. Nustatyta, kad turima informacija apie būsimus dujų kainos pokyčius Ukrainoje yra tik prognozės, o ne patikrinama informacija, susijusi su faktinėmis dujų kainomis. 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ne TL (arba, jei tai yra peržiūra, PTL) informaciją ir duomenis galima naudoti tik labai ypatingomis aplinkybėmis. Šiuo atveju padėtis nelaikoma tokia, kad būtų galima pagrįsti ne PTL duomenų ar informacijos naudojimą. Be to, pareiškėjas nepagrindė savo argumentų ir nepateikė įrodymų, kad laikotarpio po PTL duomenys yra tipiškesni nei PTL duomenys. Todėl šis argumentas atmestas.

| (25) | Kai dėl trąšų vartojimo Ukrainoje augimo po PTL, pareiškėjas nepaaiškino ar neparodė, kokią įtaką šis faktas galėtų turėti išvadoms, padarytoms remiantis su PTL susijusia informacija. Taigi pareiškėjas nepateikė pakankamai informacijos, kuria remiantis galima būtų padaryti reikšmingas išvadas, ir nebuvo kitos informacijos, kuria būtų galima pagrįsti pareiškėjo teiginius šiuo klausimu. Kadangi bet kokios išvados tokiu pagrindu būtų spekuliacinės, pareiškėjo teiginiai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(25)

Kai dėl trąšų vartojimo Ukrainoje augimo po PTL, pareiškėjas nepaaiškino ar neparodė, kokią įtaką šis faktas galėtų turėti išvadoms, padarytoms remiantis su PTL susijusia informacija. Taigi pareiškėjas nepateikė pakankamai informacijos, kuria remiantis galima būtų padaryti reikšmingas išvadas, ir nebuvo kitos informacijos, kuria būtų galima pagrįsti pareiškėjo teiginius šiuo klausimu. Kadangi bet kokios išvados tokiu pagrindu būtų spekuliacinės, pareiškėjo teiginiai buvo atmesti.

| (26) | Pakoreguota dujų kaina buvo paremta vidutine Rusijos eksportui parduodamų dujų kaina Vokietijos ir Čekijos pasienyje (Waidhaus) be transporto sąnaudų. Kadangi Waidhaus yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis kartu yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(26)

Pakoreguota dujų kaina buvo paremta vidutine Rusijos eksportui parduodamų dujų kaina Vokietijos ir Čekijos pasienyje (Waidhaus) be transporto sąnaudų. Kadangi Waidhaus yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis kartu yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.

| (27) | Be to, pareiškėjas įrodinėjo, kad Ukraina dujas perka panašiomis rinkos sąlygomis, kaip ir Bendrija, ir kad pareiškėjo už dujas mokama kaina 2007 m. buvo aukštesnė už dujų kainą Ukrainos – Rusijos pasienyje tuo pačiu laikotarpiu. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad pagrįstų savo teiginius, todėl negalėjo įrodyti, kad 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos sąlygos, pagal kurias galima atsižvelgti į įvykius po PTL, yra įvykdytos. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(27)

Be to, pareiškėjas įrodinėjo, kad Ukraina dujas perka panašiomis rinkos sąlygomis, kaip ir Bendrija, ir kad pareiškėjo už dujas mokama kaina 2007 m. buvo aukštesnė už dujų kainą Ukrainos – Rusijos pasienyje tuo pačiu laikotarpiu. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad pagrįstų savo teiginius, todėl negalėjo įrodyti, kad 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos sąlygos, pagal kurias galima atsižvelgti į įvykius po PTL, yra įvykdytos. Todėl šis argumentas atmestas.

| (28) | Palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(28)

Palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (29) | Todėl nuspręsta, kad kainos vidaus rinkoje nėra tinkamas pagrindas nustatyti normaliąja vertę ir reikia taikyti kitą metodą. Normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis apskaičiuota prie pareiškėjo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, pakoreguotų, jeigu reikia, pagal 19 konstatuojamąją dalį, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas bei pagrįsto dydžio pelną. |
| --- | --- |

(29)

Todėl nuspręsta, kad kainos vidaus rinkoje nėra tinkamas pagrindas nustatyti normaliąja vertę ir reikia taikyti kitą metodą. Normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis apskaičiuota prie pareiškėjo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, pakoreguotų, jeigu reikia, pagal 19 konstatuojamąją dalį, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas bei pagrįsto dydžio pelną.

| (30) | PBA sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo tipiški. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, nes į tyrimą buvo įtrauktas tik pareiškėjas. 2 straipsnio 6 dalies b punktas irgi nebuvo taikomas, nes dėl dujų kainų taip pat reikėtų pakoreguoti tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausančių prekių gamybos sąnaudas dėl 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi, PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(30)

PBA sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo tipiški. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, nes į tyrimą buvo įtrauktas tik pareiškėjas. 2 straipsnio 6 dalies b punktas irgi nebuvo taikomas, nes dėl dujų kainų taip pat reikėtų pakoreguoti tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausančių prekių gamybos sąnaudas dėl 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi, PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

| (31) | Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis, šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies ir užsienio bendrovės. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma visuomenei prieinama informacija apie trąšų verslo sektoriuje veikiančias dideles bendroves. Buvo nustatyta, kad šiam tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, nes šiame pasaulio regione įregistruotos bendrovės viešai teikia daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos. Todėl PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal trijų Šiaurės Amerikos gamintojų vidutines svertines PBA sąnaudas bei pelną. Šios bendrovės buvo vienos didžiausių azoto trąšų sektoriuje veikiančių bendrovių, tai nustatyta skaičiuojant jų tos pačios bendrosios produktų kategorijos (azoto trąšų) pardavimą vidaus rinkoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų PBA sąnaudos ir pelnas atitinka tipiškus sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamas sąnaudas bei gaunamą pelną. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo duomenų, jog šiuo būdu nustatyta pelno suma viršytų pelną, kurį kiti Ukrainos gamintojai gavo parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(31)

Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis, šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies ir užsienio bendrovės. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma visuomenei prieinama informacija apie trąšų verslo sektoriuje veikiančias dideles bendroves. Buvo nustatyta, kad šiam tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, nes šiame pasaulio regione įregistruotos bendrovės viešai teikia daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos. Todėl PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal trijų Šiaurės Amerikos gamintojų vidutines svertines PBA sąnaudas bei pelną. Šios bendrovės buvo vienos didžiausių azoto trąšų sektoriuje veikiančių bendrovių, tai nustatyta skaičiuojant jų tos pačios bendrosios produktų kategorijos (azoto trąšų) pardavimą vidaus rinkoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų PBA sąnaudos ir pelnas atitinka tipiškus sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamas sąnaudas bei gaunamą pelną. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo duomenų, jog šiuo būdu nustatyta pelno suma viršytų pelną, kurį kiti Ukrainos gamintojai gavo parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje.

| (32) | Pateikus informaciją, pareiškėjas pareiškė, kad tarp Šiaurės Amerikos ir Ukrainos rinkų yra didelis skirtumas. Tačiau pareiškėjas nepaaiškino, koks yra tas skirtumas ir nepagrindė savo teiginių. Be to, pareiškėjas nepasiūlė jokio kito pagrįsto pagrindo skaičiavimams atlikti, todėl šis jo argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(32)

Pateikus informaciją, pareiškėjas pareiškė, kad tarp Šiaurės Amerikos ir Ukrainos rinkų yra didelis skirtumas. Tačiau pareiškėjas nepaaiškino, koks yra tas skirtumas ir nepagrindė savo teiginių. Be to, pareiškėjas nepasiūlė jokio kito pagrįsto pagrindo skaičiavimams atlikti, todėl šis jo argumentas buvo atmestas.

2.   Eksporto kaina

| (33) | Kadangi nagrinėjamasis produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina. |
| --- | --- |

(33)

Kadangi nagrinėjamasis produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.

3.   Palyginimas

| (34) | Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamai, kur tinkama koregavimai buvo atlikti atsižvelgiant į transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų skirtumus, pagrįstus patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(34)

Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamai, kur tinkama koregavimai buvo atlikti atsižvelgiant į transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų skirtumus, pagrįstus patikrintais įrodymais.

| (35) | Bendrijos gamintojų asociacija, gavusi informaciją, teigė, kad, inter alia, nagrinėjamojo produkto gabenimo geležinkeliu tarifai Ukrainoje eksportuojant jį į Europos bendriją yra dirbtinai žemi, todėl turėtų būti pakoreguoti. Tačiau per tyrimą nenustatyta, kad transporto sąnaudos Ukrainoje būtų nepagrįstai atspindėtos pareiškėjo dokumentuose. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(35)

Bendrijos gamintojų asociacija, gavusi informaciją, teigė, kad, inter alia, nagrinėjamojo produkto gabenimo geležinkeliu tarifai Ukrainoje eksportuojant jį į Europos bendriją yra dirbtinai žemi, todėl turėtų būti pakoreguoti. Tačiau per tyrimą nenustatyta, kad transporto sąnaudos Ukrainoje būtų nepagrįstai atspindėtos pareiškėjo dokumentuose. Todėl šis teiginys atmestas.

4.   Dempingo skirtumas

| (36) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(36)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

| (37) | Palyginimas atskleidė, kad procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 38,2 %. |
| --- | --- |

(37)

Palyginimas atskleidė, kad procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 38,2 %.

5.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| (38) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes dėl dempingo būtų galima pagrįstai laikyti ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(38)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes dėl dempingo būtų galima pagrįstai laikyti ilgalaikio pobūdžio.

| (39) | Šiomis aplinkybėmis pabrėžta, kad dabar pareiškėjui taikomas dempingo skirtumas per pradinį tyrimą nustatytas naudojant normaliąją vertę, apskaičiuotą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, pagal rinkos ekonomikos trečiosios šalies gamintojo pateiktus duomenis. Tačiau Ukrainai suteikus rinkos ekonomikos statusą (pagrindinio reglamento pakeitimas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005), per šią peržiūrą normalioji vertė apskaičiuota, remiantis informacija, susijusia su paties pareiškėjo duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(39)

Šiomis aplinkybėmis pabrėžta, kad dabar pareiškėjui taikomas dempingo skirtumas per pradinį tyrimą nustatytas naudojant normaliąją vertę, apskaičiuotą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, pagal rinkos ekonomikos trečiosios šalies gamintojo pateiktus duomenis. Tačiau Ukrainai suteikus rinkos ekonomikos statusą (pagrindinio reglamento pakeitimas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005), per šią peržiūrą normalioji vertė apskaičiuota, remiantis informacija, susijusia su paties pareiškėjo duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis.

| (40) | Nebuvo jokių požymių, kad per dabartinį tyrimą pareiškėjui nustatyta normalioji vertė arba eksporto kaina negalėtų būti laikoma ilgalaikio pobūdžio. Būtų galima teigti, kad gamtinių dujų, kaip pagrindinės žaliavos, kainos raida galėjo stipriai veikti normaliąją vertę. Tačiau visgi laikyta, kad kainos augimo poveikis paveiks visus rinkos dalyvius, todėl turės įtakos tiek normaliajai vertei, tiek eksporto kainai. |
| --- | --- |

(40)

Nebuvo jokių požymių, kad per dabartinį tyrimą pareiškėjui nustatyta normalioji vertė arba eksporto kaina negalėtų būti laikoma ilgalaikio pobūdžio. Būtų galima teigti, kad gamtinių dujų, kaip pagrindinės žaliavos, kainos raida galėjo stipriai veikti normaliąją vertę. Tačiau visgi laikyta, kad kainos augimo poveikis paveiks visus rinkos dalyvius, todėl turės įtakos tiek normaliajai vertei, tiek eksporto kainai.

| (41) | Buvo nustatyta, kad pareiškėjo eksporto į Bendriją kaina per PTL buvo panaši, kaip eksporto į kitas šalis, į kurias per PTL buvo parduoti daug didesni kiekiai, kaina. |
| --- | --- |

(41)

Buvo nustatyta, kad pareiškėjo eksporto į Bendriją kaina per PTL buvo panaši, kaip eksporto į kitas šalis, į kurias per PTL buvo parduoti daug didesni kiekiai, kaina.

| (42) | Todėl, nors PTL nustatytas dempingo skirtumas yra pagrįstas gana nedideliu pareiškėjo eksporto į Bendriją kiekiu, yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas grindžiamas ilgalaikėmis pasikeitusiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(42)

Todėl, nors PTL nustatytas dempingo skirtumas yra pagrįstas gana nedideliu pareiškėjo eksporto į Bendriją kiekiu, yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas grindžiamas ilgalaikėmis pasikeitusiomis aplinkybėmis.

D.   PERŽIŪROS BAIGIMAS

| (43) | Pradiniame tyrime buvo nustatytas muitas (konkreti suma už toną), todėl tai turėtų būti taikoma ir šiame tyrime. Remiantis dabartiniu dempingo skirtumu apskaičiuotas muitas yra 47 EUR už toną. |
| --- | --- |

(43)

Pradiniame tyrime buvo nustatytas muitas (konkreti suma už toną), todėl tai turėtų būti taikoma ir šiame tyrime. Remiantis dabartiniu dempingo skirtumu apskaičiuotas muitas yra 47 EUR už toną.

| (44) | Reikia priminti, kad, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 132/2001 59 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. nustatant galutines priemones, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle galutiniam muito dydžiui nustatyti naudotas žalos skirtumas. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 442/2007 1 straipsnio 2 dalyje, dabar galiojantis muitas, priklauso nuo konkrečios produkto rūšies ir svyruoja nuo 29,26 EUR už toną iki 33,25 EUR už toną. |
| --- | --- |

(44)

Reikia priminti, kad, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 132/2001 59 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. nustatant galutines priemones, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle galutiniam muito dydžiui nustatyti naudotas žalos skirtumas. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 442/2007 1 straipsnio 2 dalyje, dabar galiojantis muitas, priklauso nuo konkrečios produkto rūšies ir svyruoja nuo 29,26 EUR už toną iki 33,25 EUR už toną.

| (45) | Kadangi remiantis dabartiniu dempingo skirtumu nustatytas muitas yra didesnis, nei galiojantis muitas, peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant pareiškėjui taikomo muito, kuris turėtų likti tokio paties lygio kaip ir pradiniame tyrime nustatyta galutinė antidempingo muito norma. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi remiantis dabartiniu dempingo skirtumu nustatytas muitas yra didesnis, nei galiojantis muitas, peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant pareiškėjui taikomo muito, kuris turėtų likti tokio paties lygio kaip ir pradiniame tyrime nustatyta galutinė antidempingo muito norma.

E.   ĮSIPAREIGOJIMAI

| (46) | Pareiškėjas pareiškė pageidavimą pasiūlyti įsipareigojimą, tačiau per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus laikotarpius nepateikė pakankamai pagrįsto įsipareigojimo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau dėl kai kurių klausimų sudėtingumo, visų pirma – nagrinėjamojo produkto kainos nepastovumo, dėl kurio reikėtų tam tikro minimalių kainų indeksavimo, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindiniu sąnaudų veiksniu, ir, antra, ypatingos nagrinėjamojo produkto rinkos padėties (inter alia, kadangi importas iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto, yra ribotas) reikia apsvarstyti, ar įsipareigojimas, kuriuo indeksuota minimali kaina būtų derinama su didžiausiu leidžiamu kiekiu, būtų veiksmingas. |
| --- | --- |

(46)

Pareiškėjas pareiškė pageidavimą pasiūlyti įsipareigojimą, tačiau per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus laikotarpius nepateikė pakankamai pagrįsto įsipareigojimo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau dėl kai kurių klausimų sudėtingumo, visų pirma – nagrinėjamojo produkto kainos nepastovumo, dėl kurio reikėtų tam tikro minimalių kainų indeksavimo, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindiniu sąnaudų veiksniu, ir, antra, ypatingos nagrinėjamojo produkto rinkos padėties (inter alia, kadangi importas iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto, yra ribotas) reikia apsvarstyti, ar įsipareigojimas, kuriuo indeksuota minimali kaina būtų derinama su didžiausiu leidžiamu kiekiu, būtų veiksmingas.

| (47) | Kaip nurodyta pirmiau, dėl tokio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo per nustatytą laikotarpį parengti priimtino įsipareigojimų pasiūlymo. Todėl Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus nustatytam laikotarpiui, bet ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(47)

Kaip nurodyta pirmiau, dėl tokio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo per nustatytą laikotarpį parengti priimtino įsipareigojimų pasiūlymo. Todėl Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus nustatytam laikotarpiui, bet ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

F.   ATSKLEIDIMAS

| (48) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo gaminamam nagrinėjamajam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Į jų pastabas buvo atsižvelgta, jei jos buvo pateisinamos ir pagrįstos įrodymais, |
| --- | --- |

(48)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo gaminamam nagrinėjamajam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Į jų pastabas buvo atsižvelgta, jei jos buvo pateisinamos ir pagrįstos įrodymais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Ukrainos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, klasifikuojamoms KN kodais 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, dalinė tarpinė peržiūra, inicijuota pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 23, 2001 1 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (OL L 160, 2005 6 23, p. 1).

2

(3)  OL L 182, 2004 5 19, p. 28.

3

(4)  OL L 183, 2004 5 20, p. 13.

4

(5)  OL L 344, 2004 11 20, p. 24.

5

(6)  OL L 106, 2007 4 24, p. 1.

6

(7)  OL C 311, 2006 12 19, p. 57.

7

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/14

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 238/2008

2008 m. kovo 10 d.

baigiantis importuojamų Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalų antidempingo muito dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1995/2000 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato (toliau – KAN) tirpalams. Šis reglamentas toliau vadinamas „pirminiu reglamentu“, o tyrimas, po kurio pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas „pirminiu tyrimu“. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1995/2000 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato (toliau – KAN) tirpalams. Šis reglamentas toliau vadinamas „pirminiu reglamentu“, o tyrimas, po kurio pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas „pirminiu tyrimu“.

| (2) | Atlikus 2005 m. rugsėjo mėn. inicijuotą priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1911/2006 (3) penkeriems metams pratęsė šių priemonių taikymą dabartiniu lygiu. Šios priemonės – tai specialieji muitai. Šis reglamentas toliau vadinamas „priemonių galiojimo pabaigos reglamentu“, o tyrimas, po kurio priemonių galiojimo pabaigos reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas „priemonių galiojimo pabaigos peržiūra“. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus 2005 m. rugsėjo mėn. inicijuotą priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1911/2006 (3) penkeriems metams pratęsė šių priemonių taikymą dabartiniu lygiu. Šios priemonės – tai specialieji muitai. Šis reglamentas toliau vadinamas „priemonių galiojimo pabaigos reglamentu“, o tyrimas, po kurio priemonių galiojimo pabaigos reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas „priemonių galiojimo pabaigos peržiūra“.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (3) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai Novomoskovskiy Azot ir Nevinnomyssky Azot, priklausantys akcinei bendrovei Mineral and Chemical Company Eurochem, pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – ši peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Šioje peržiūroje šios dvi bendrovės dėl tarpusavio ryšių laikomos vienu juridiniu asmeniu (toliau – pareiškėjas). Prašymas taikomas tik pareiškėjo vykdomam dempingui tirti. |
| --- | --- |

(3)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai Novomoskovskiy Azot ir Nevinnomyssky Azot, priklausantys akcinei bendrovei Mineral and Chemical Company Eurochem, pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – ši peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Šioje peržiūroje šios dvi bendrovės dėl tarpusavio ryšių laikomos vienu juridiniu asmeniu (toliau – pareiškėjas). Prašymas taikomas tik pareiškėjo vykdomam dempingui tirti.

| (4) | Pareiškėjas tvirtino, kad jo paties normaliąja vertę palyginus su eksporto (nesant eksporto į Europos bendriją) į atitinkamą trečiąją šalį (šiuo atveju į Jungtines Amerikos Valstijas, toliau – JAV) kainomis, dempingas taptų daug mažesnis už šiuo metu galiojančias priemones. |
| --- | --- |

(4)

Pareiškėjas tvirtino, kad jo paties normaliąja vertę palyginus su eksporto (nesant eksporto į Europos bendriją) į atitinkamą trečiąją šalį (šiuo atveju į Jungtines Amerikos Valstijas, toliau – JAV) kainomis, dempingas taptų daug mažesnis už šiuo metu galiojančias priemones.

3.   Tyrimas

| (5) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2006 m. gruodžio 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (4) pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2006 m. gruodžio 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (4) pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (6) | Peržiūroje buvo nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(6)

Peržiūroje buvo nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (7) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (8) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(8)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (9) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė klausimynus akcinei bendrovei Mineral and Chemical Company Eurochem ir su ja susijusioms bendrovėms ir gavo atsakymus iki nustatyto termino. |
| --- | --- |

(9)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė klausimynus akcinei bendrovei Mineral and Chemical Company Eurochem ir su ja susijusioms bendrovėms ir gavo atsakymus iki nustatyto termino.

| (10) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo ir su juo susijusių bendrovių patalpose:






  — | JSC Mineral and Chemical Company (toliau – Eurochem), Maskva, Rusija, |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo ir su juo susijusių bendrovių patalpose:

—

JSC Mineral and Chemical Company (toliau – Eurochem), Maskva, Rusija,

| — | PJSC Azot (toliau – NAK Azot), Novomoskovskas, Rusija, |
| --- | --- |

—

PJSC Azot (toliau – NAK Azot), Novomoskovskas, Rusija,

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (toliau – Nevinka Azot), Nevinomyskas, Rusija, ir |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (toliau – Nevinka Azot), Nevinomyskas, Rusija, ir

| — | Eurochem Trading GmbH, Cugas, Šveicarija – (toliau – Eurochem Trading). |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH, Cugas, Šveicarija – (toliau – Eurochem Trading).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (11) | Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir atliekant pirminį tyrimą, t. t. Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalas (toliau – KAN), skystosios trąšos paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jį sudaro karbamido, amonio nitrato ir vandens mišinys. Vanduo sudaro apie 70 % mišinio (priklausomai nuo to, kokią dalį sudaro azotas), o likusią dalį – lygios karbamido ir amonio nitrato dalys. Azotas (N) yra svarbiausia sudedamoji šio produkto dalis, jo kiekis gali būti 28–32 %. Toks svyravimas gali būti išgaunamas į tirpalą įpilant daugiau ar mažiau vandens. Neatsižvelgiant į azoto koncentraciją, tariama, kad visi karbamido ir amonio nitrato tirpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, todėl šiame tyrime laikomi vienu produktu. Nagrinėjamasis produktas klasifikuojamas KN kodu 3102 80 00. |
| --- | --- |

(11)

Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir atliekant pirminį tyrimą, t. t. Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalas (toliau – KAN), skystosios trąšos paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jį sudaro karbamido, amonio nitrato ir vandens mišinys. Vanduo sudaro apie 70 % mišinio (priklausomai nuo to, kokią dalį sudaro azotas), o likusią dalį – lygios karbamido ir amonio nitrato dalys. Azotas (N) yra svarbiausia sudedamoji šio produkto dalis, jo kiekis gali būti 28–32 %. Toks svyravimas gali būti išgaunamas į tirpalą įpilant daugiau ar mažiau vandens. Neatsižvelgiant į azoto koncentraciją, tariama, kad visi karbamido ir amonio nitrato tirpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, todėl šiame tyrime laikomi vienu produktu. Nagrinėjamasis produktas klasifikuojamas KN kodu 3102 80 00.

2.   Panašus produktas

| (12) | Šis peržiūros tyrimas patvirtino, kad KAN yra plataus vartojimo produktas ir tiek jo kokybė, tiek pagrindinės fizinės savybės yra vienodos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Pareiškėjo gaminami ir Rusijos vidaus rinkoje parduodami ir, nesant eksporto į Europos bendriją, į Jungtines Amerikos Valstijas eksportuoti KAN tirpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra iš esmės tos pačios paskirties. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi šioje peržiūroje buvo nustatomas tik su pareiškėju susijęs dempingas, dėl Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijos rinkoje parduoto produkto nepadaryta jokių išvadų. |
| --- | --- |

(12)

Šis peržiūros tyrimas patvirtino, kad KAN yra plataus vartojimo produktas ir tiek jo kokybė, tiek pagrindinės fizinės savybės yra vienodos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Pareiškėjo gaminami ir Rusijos vidaus rinkoje parduodami ir, nesant eksporto į Europos bendriją, į Jungtines Amerikos Valstijas eksportuoti KAN tirpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei yra iš esmės tos pačios paskirties. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi šioje peržiūroje buvo nustatomas tik su pareiškėju susijęs dempingas, dėl Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijos rinkoje parduoto produkto nepadaryta jokių išvadų.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Preliminarios pastabos

| (13) | Kaip skelbta pranešime apie inicijavimą, kadangi pareiškėjas per PTL neeksportavo KAN į Europos bendriją, atliekant šį tyrimą pirmiausia išnagrinėta, kokias eksporto į trečiąsias šalis kainas galima naudoti sprendžiant, ar pagrindas, kuriuo buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, pakito ir ar šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(13)

Kaip skelbta pranešime apie inicijavimą, kadangi pareiškėjas per PTL neeksportavo KAN į Europos bendriją, atliekant šį tyrimą pirmiausia išnagrinėta, kokias eksporto į trečiąsias šalis kainas galima naudoti sprendžiant, ar pagrindas, kuriuo buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, pakito ir ar šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (14) | Pareiškėjas pateikė įrodymą, kad dėl galiojančių muitų PTL jis negalėjo eksportuoti produkto į Bendrijos rinką. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymą, kad į JAV – tipišką trečiąją rinką – buvo eksportuojama ne dempingo kainomis, arba kad dempingas buvo mažesnis nei šiuo metu nustatytas eksporto į Europos bendriją dempingo skirtumas, todėl reikėjo naudoti eksporto į JAV kainas. Dėl toliau 43 ir kitose konstatuojamosiose dalyse pateiktų priežasčių nustatyta, kad eksporto į trečiąją šalį JAV kainos buvo tinkamos, kadangi JAV rinką buvo galima palyginti su Bendrijos rinka, todėl ji yra tipiška. |
| --- | --- |

(14)

Pareiškėjas pateikė įrodymą, kad dėl galiojančių muitų PTL jis negalėjo eksportuoti produkto į Bendrijos rinką. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymą, kad į JAV – tipišką trečiąją rinką – buvo eksportuojama ne dempingo kainomis, arba kad dempingas buvo mažesnis nei šiuo metu nustatytas eksporto į Europos bendriją dempingo skirtumas, todėl reikėjo naudoti eksporto į JAV kainas. Dėl toliau 43 ir kitose konstatuojamosiose dalyse pateiktų priežasčių nustatyta, kad eksporto į trečiąją šalį JAV kainos buvo tinkamos, kadangi JAV rinką buvo galima palyginti su Bendrijos rinka, todėl ji yra tipiška.

| (15) | Reikėtų pažymėti, kad šiuo metu taikomos priemonės iš dalies buvo pagrįstos duomenimis, nesusijusiais su paties pareiškėjo nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, o šiuo PTL tikrinta informacija susijusi su paties pareiškėjo pateiktais duomenimis apie normaliąją vertę ir eksporto kainas, nors ir į trečiosios šalies rinką. Remiantis tuo padaryta išvada, kad šiuo PTL nustatytas dempingo skirtumas pareiškėjo padėtį PTL parodo tiksliau nei šiuo metu galiojančios priemonės. |
| --- | --- |

(15)

Reikėtų pažymėti, kad šiuo metu taikomos priemonės iš dalies buvo pagrįstos duomenimis, nesusijusiais su paties pareiškėjo nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu, o šiuo PTL tikrinta informacija susijusi su paties pareiškėjo pateiktais duomenimis apie normaliąją vertę ir eksporto kainas, nors ir į trečiosios šalies rinką. Remiantis tuo padaryta išvada, kad šiuo PTL nustatytas dempingo skirtumas pareiškėjo padėtį PTL parodo tiksliau nei šiuo metu galiojančios priemonės.

| (16) | Šioje situacijoje taip pat atsižvelgta į tai, kad antidempingo muitu nesiekiama visiškai sustabdyti importo į Bendrijos rinką iš trečiųjų šalių, o atkurti visiems vienodas konkurencijos sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

Šioje situacijoje taip pat atsižvelgta į tai, kad antidempingo muitu nesiekiama visiškai sustabdyti importo į Bendrijos rinką iš trečiųjų šalių, o atkurti visiems vienodas konkurencijos sąlygas.

| (17) | Todėl, atsižvelgiant į pirmiau minėtas konkrečias aplinkybes, padaryta išvada, kad buvo teisinga PTL dempingo skirtumą apskaičiuoti remiantis pareiškėjo eksporto į JAV pardavimo kainomis. |
| --- | --- |

(17)

Todėl, atsižvelgiant į pirmiau minėtas konkrečias aplinkybes, padaryta išvada, kad buvo teisinga PTL dempingo skirtumą apskaičiuoti remiantis pareiškėjo eksporto į JAV pardavimo kainomis.

2.   Normalioji vertė

| (18) | Nustatant normaliąją vertę pirmiausia patikrinta, ar bendras pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Kadangi PTL pareiškėjas nepardavė KAN eksportui į Europos bendriją, buvo palygintas bendras pareiškėjo pardavimo vidaus rinkoje kiekis ir visas pareiškėjo į JAV eksportuoto KAN kiekis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, jeigu visas tokio pardavimo kiekis yra lygus arba didesnis kaip 5 % viso atitinkamo eksporto (šiuo atveju – į JAV) kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas vidaus rinkoje nepardavė tipiško KAN kiekio. |
| --- | --- |

(18)

Nustatant normaliąją vertę pirmiausia patikrinta, ar bendras pareiškėjo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Kadangi PTL pareiškėjas nepardavė KAN eksportui į Europos bendriją, buvo palygintas bendras pareiškėjo pardavimo vidaus rinkoje kiekis ir visas pareiškėjo į JAV eksportuoto KAN kiekis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, jeigu visas tokio pardavimo kiekis yra lygus arba didesnis kaip 5 % viso atitinkamo eksporto (šiuo atveju – į JAV) kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas vidaus rinkoje nepardavė tipiško KAN kiekio.

| (19) | Kadangi tokiu pagrindu pareiškėjo vidaus rinkos kainų negalima buvo naudoti nustatant normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pareiškėjo gamybos sąnaudomis prie jų pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (PBA) bei pelno sumą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalyse. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi tokiu pagrindu pareiškėjo vidaus rinkos kainų negalima buvo naudoti nustatant normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pareiškėjo gamybos sąnaudomis prie jų pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (PBA) bei pelno sumą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalyse.

| (20) | Dėl gamybos sąnaudų reikėtų pažymėti, kad dujų sąnaudos sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai parodytos pareiškėjo apskaitoje. |
| --- | --- |

(20)

Dėl gamybos sąnaudų reikėtų pažymėti, kad dujų sąnaudos sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai parodytos pareiškėjo apskaitoje.

| (21) | Remiantis tarptautiniu mastu pripažintų energetikos rinkose besispecializuojančių šaltinių skelbiamais duomenis nustatyta, kad pareiškėjo mokėtos kainos buvo neįprastai mažos. Pavyzdžiui, jos sudarė maždaug ketvirtadalį penktadalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Kadangi pareiškėjo apskaitoje dujų sąnaudos nebuvo pagrįstai parodytos, jas reikėjo atitinkamai pakoreguoti. Kadangi nebuvo duomenų apie neiškreiptas Rusijos vidaus rinkos dujų kainas, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis „bet kuriuo kitu tinkamu pagrindu bei informacija iš kitų tipiškų rinkų“. |
| --- | --- |

(21)

Remiantis tarptautiniu mastu pripažintų energetikos rinkose besispecializuojančių šaltinių skelbiamais duomenis nustatyta, kad pareiškėjo mokėtos kainos buvo neįprastai mažos. Pavyzdžiui, jos sudarė maždaug ketvirtadalį penktadalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Kadangi pareiškėjo apskaitoje dujų sąnaudos nebuvo pagrįstai parodytos, jas reikėjo atitinkamai pakoreguoti. Kadangi nebuvo duomenų apie neiškreiptas Rusijos vidaus rinkos dujų kainas, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis „bet kuriuo kitu tinkamu pagrindu bei informacija iš kitų tipiškų rinkų“.

| (22) | Pakoreguota kaina buvo nustatyta remiantis vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(22)

Pakoreguota kaina buvo nustatyta remiantis vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai parodo sąnaudas, todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.

| (23) | Atskleidus šiuos faktus, pareiškėjas tvirtino, kad jo mokėta vidaus dujų kaina pakoreguota nepagrįstai, nes jo apskaitoje išsamiai parodytos visos panašaus produkto kilmės šalyje su gamybos veikla ir pardavimu susijusios sąnaudos. Kad pagrįstų šį teiginį, pareiškėjas pateikė nepriklausomos konsultacinės įmonės atliktą tyrimą, pagal kurį pareiškėjo mokėta dujų kaina atitiko visas dujų tiekėjo dujų gamybos ir pardavimo sąnaudas. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta pačiame tyrime, tiek dujų sąnaudos, tiek dujų tiekimo pareiškėjui sąnaudos, naudotos palyginimui, buvo apytikrės, o ne faktinės PTL patirtos sąnaudos. Taip pat neaišku, ar taip nustatytos sąnaudos – tai visos sąnaudos pagal pagrindinį reglamentą, t. y. visos gamybos ir PBA sąnaudos, susijusios su dujų gamyba ir pardavimu. Galiausiai taip pat reikėtų pažymėti, kad atliekant šį tyrimą nebuvo galima patikrinti turimos informacijos apie dujų tiekėjo sąnaudas. |
| --- | --- |

(23)

Atskleidus šiuos faktus, pareiškėjas tvirtino, kad jo mokėta vidaus dujų kaina pakoreguota nepagrįstai, nes jo apskaitoje išsamiai parodytos visos panašaus produkto kilmės šalyje su gamybos veikla ir pardavimu susijusios sąnaudos. Kad pagrįstų šį teiginį, pareiškėjas pateikė nepriklausomos konsultacinės įmonės atliktą tyrimą, pagal kurį pareiškėjo mokėta dujų kaina atitiko visas dujų tiekėjo dujų gamybos ir pardavimo sąnaudas. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta pačiame tyrime, tiek dujų sąnaudos, tiek dujų tiekimo pareiškėjui sąnaudos, naudotos palyginimui, buvo apytikrės, o ne faktinės PTL patirtos sąnaudos. Taip pat neaišku, ar taip nustatytos sąnaudos – tai visos sąnaudos pagal pagrindinį reglamentą, t. y. visos gamybos ir PBA sąnaudos, susijusios su dujų gamyba ir pardavimu. Galiausiai taip pat reikėtų pažymėti, kad atliekant šį tyrimą nebuvo galima patikrinti turimos informacijos apie dujų tiekėjo sąnaudas.

| (24) | Bet kuriuo atveju laikoma, jog pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, vienintelio fakto, kad tiekėjo pirkėjui nustatyta dujų kaina padengia sąnaudas, negalima laikyti kriterijumi nustatant, ar įmonės apskaitoje nurodytos panašaus produkto gamybos sąnaudos pagrįstai parodo su tiriamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Dėl pirmiau 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra. Pareiškėjas neatsižvelgė į akivaizdų didelį skirtumą tarp Rusijos vidaus rinkoje mokėtos dujų kainos bei gamtinių dujų iš Rusijos eksporto kainos ir Bendrijos gamintojų mokamos kainos. Jis taip pat neatsižvelgė į tai, kad Rusijos gamtinių dujų vidaus kainos buvo reguliuojamos, todėl negalėjo būti tariama, kad jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Todėl net jeigu pareiškėjo mokėta dujų kaina padengė dujų tiekėjo patirtas dujų gamybos vieneto ir pardavimo sąnaudas, šis argumentas yra nereikšmingas, kadangi dujų rinkos kaina nebūtinai tiesiogiai susijusi su jos gamybos ir pardavimo sąnaudomis. Kaip paaiškinta pirmiau 21 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjo per PTL už dujas mokėta kaina tebėra valstybės reguliuojama ir gerokai mažesnė už kainas nereguliuojamose rinkose. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(24)

Bet kuriuo atveju laikoma, jog pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, vienintelio fakto, kad tiekėjo pirkėjui nustatyta dujų kaina padengia sąnaudas, negalima laikyti kriterijumi nustatant, ar įmonės apskaitoje nurodytos panašaus produkto gamybos sąnaudos pagrįstai parodo su tiriamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Dėl pirmiau 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra. Pareiškėjas neatsižvelgė į akivaizdų didelį skirtumą tarp Rusijos vidaus rinkoje mokėtos dujų kainos bei gamtinių dujų iš Rusijos eksporto kainos ir Bendrijos gamintojų mokamos kainos. Jis taip pat neatsižvelgė į tai, kad Rusijos gamtinių dujų vidaus kainos buvo reguliuojamos, todėl negalėjo būti tariama, kad jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Todėl net jeigu pareiškėjo mokėta dujų kaina padengė dujų tiekėjo patirtas dujų gamybos vieneto ir pardavimo sąnaudas, šis argumentas yra nereikšmingas, kadangi dujų rinkos kaina nebūtinai tiesiogiai susijusi su jos gamybos ir pardavimo sąnaudomis. Kaip paaiškinta pirmiau 21 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjo per PTL už dujas mokėta kaina tebėra valstybės reguliuojama ir gerokai mažesnė už kainas nereguliuojamose rinkose. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

| (25) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad koreguojant dujų sąnaudas de facto buvo taikomas normaliosios vertės nustatymo metodas, nenumatytas pagrindiniame reglamente. Todėl dujų sąnaudas vidaus rinkoje pakeitus sąnaudomis, apskaičiuotomis taip, kaip aprašyta pirmiau 22 konstatuojamojoje dalyje, ir todėl, kad šios sąnaudos sudaro didžiąją visų panašaus produkto sąnaudų, taigi, ir apskaičiuotos normaliosios vertės, dalį, normalioji vertė būtų de facto nustatyta remiantis trečiosios „tipiškos“ rinkos duomenims. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad pagrindiniame reglamente rinkos ekonomikos šalių normaliajai vertei nustatyti numatyti tik šie metodai: i) remiantis panašaus produkto vidaus rinkos kaina įprastinėmis prekybos sąlygomis arba, kitaip jeigu parduodama ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, – ii) remiantis kilmės šalies gamybos sąnaudomis (pridėjus pagrįstą PBA sąnaudų bei pelno sumą) arba iii) tipiška panašaus produkto eksporto į atitinkamą trečiąją šalį kaina. Pareiškėjas padarė išvadą, kad remiantis tuo normalioji vertė neturėtų būti nustatoma pagal trečiosios tipiškos rinkos duomenis. |
| --- | --- |

(25)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad koreguojant dujų sąnaudas de facto buvo taikomas normaliosios vertės nustatymo metodas, nenumatytas pagrindiniame reglamente. Todėl dujų sąnaudas vidaus rinkoje pakeitus sąnaudomis, apskaičiuotomis taip, kaip aprašyta pirmiau 22 konstatuojamojoje dalyje, ir todėl, kad šios sąnaudos sudaro didžiąją visų panašaus produkto sąnaudų, taigi, ir apskaičiuotos normaliosios vertės, dalį, normalioji vertė būtų de facto nustatyta remiantis trečiosios „tipiškos“ rinkos duomenims. Šiuo atžvilgiu pareiškėjas teigė, kad pagrindiniame reglamente rinkos ekonomikos šalių normaliajai vertei nustatyti numatyti tik šie metodai: i) remiantis panašaus produkto vidaus rinkos kaina įprastinėmis prekybos sąlygomis arba, kitaip jeigu parduodama ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, – ii) remiantis kilmės šalies gamybos sąnaudomis (pridėjus pagrįstą PBA sąnaudų bei pelno sumą) arba iii) tipiška panašaus produkto eksporto į atitinkamą trečiąją šalį kaina. Pareiškėjas padarė išvadą, kad remiantis tuo normalioji vertė neturėtų būti nustatoma pagal trečiosios tipiškos rinkos duomenis.

| (26) | Kaip išdėstyta 18–42 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad normalioji vertė nustatyta taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalyse nurodytus metodus. Tačiau siekiant nustatyti, ar šalies viduje produktas buvo parduodamas įprastinėmis prekybos sąlygomis sprendžiant pagal kainą, t. y. ar buvo parduodama pelningai, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos buvo patikimas pagrindas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Tik patikimai apskaičiavus sąnaudas galima nuspręsti, kokį metodą reikėtų taikyti normaliajai vertei nustatyti. Todėl neteisinga teigti, kad nustatant patikimas sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas naujas metodas. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo klausimu buvo atmesti. |
| --- | --- |

(26)

Kaip išdėstyta 18–42 konstatuojamosiose dalyse, pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad normalioji vertė nustatyta taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalyse nurodytus metodus. Tačiau siekiant nustatyti, ar šalies viduje produktas buvo parduodamas įprastinėmis prekybos sąlygomis sprendžiant pagal kainą, t. y. ar buvo parduodama pelningai, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos buvo patikimas pagrindas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Tik patikimai apskaičiavus sąnaudas galima nuspręsti, kokį metodą reikėtų taikyti normaliajai vertei nustatyti. Todėl neteisinga teigti, kad nustatant patikimas sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas naujas metodas. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo klausimu buvo atmesti.

| (27) | Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad net jeigu reikėtų koreguoti jo gamtinių dujų sąnaudas vidaus rinkoje, Vaidhauzo kainos už Rusijos gamtines dujas nebūtų patikimas tokio koregavimo pagrindas, kadangi ta kaina nustatyta pagal ilgalaikes dujų sutartis, pagal kurias kainos formulė yra susieta su naftos produktų kainomis, todėl nepriklauso nuo dujų gamybos ir tiekimo pareiškėjui Rusijoje sąnaudų. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad Vaidhauzo kaina už Rusijos dujas nėra patikima, nes jai padarė poveikį itin didelės ir galbūt nekonkurencingos Vokietijos vidaus dujų kainos, kurias šiuo metu tiria Vokietijos konkurencijos tarnybos. |
| --- | --- |

(27)

Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad net jeigu reikėtų koreguoti jo gamtinių dujų sąnaudas vidaus rinkoje, Vaidhauzo kainos už Rusijos gamtines dujas nebūtų patikimas tokio koregavimo pagrindas, kadangi ta kaina nustatyta pagal ilgalaikes dujų sutartis, pagal kurias kainos formulė yra susieta su naftos produktų kainomis, todėl nepriklauso nuo dujų gamybos ir tiekimo pareiškėjui Rusijoje sąnaudų. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad Vaidhauzo kaina už Rusijos dujas nėra patikima, nes jai padarė poveikį itin didelės ir galbūt nekonkurencingos Vokietijos vidaus dujų kainos, kurias šiuo metu tiria Vokietijos konkurencijos tarnybos.

| (28) | Pirma, reikėtų pabrėžti, kad vienas svarbiausių kriterijų renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai atspindi kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Neginčytina, kad Vaidhauzo kainos tenkina šias sąlygas. Be to, beveik didžiausias Rusijos dujų kiekis importuojamas per Vaidhauzo mazgą, todėl jis yra tinkamas koregavimo pagrindas. Remiantis šiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad Vaidhauzas – tai tipiška rinka ir tinkamas pagrindas dujų sąnaudoms nustatyti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Antra, kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje, nesvarbu, ar pati kaina priklauso nuo sąnaudų, jeigu ji tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Nėra požymių, kad, nustatant per Vaidhauzą importuojamų dujų kainas, kištųsi valstybė, todėl ši sąlyga tenkinama. Galiausiai, dėl teiginio, kad Vokietijoje nustatomos nekonkurencingos vidaus dujų kainos, reikia pažymėti, kad Federalinio kartelių biuro tyrimas, kurį nurodė pareiškėjas, tebevyksta ir dar nepadaryta jokių išvadų. Be to, šis tyrimas susijęs su kainomis, kuriomis pagrindiniai Vokietijos dujų paskirstytojai parduoda dujas Vokietijos vidaus rinkoje, o ne su kainomis, kuriomis jie perka iš Rusijos importuotas dujas. Priešingai, nei teigė pareiškėjas, šios kainos nebūtinai susijusios, kadangi dujų paskirstytojų ir jų pirkėjų ekonominiai interesai yra priešingi. Todėl galima daryti prielaidą, kad paskirstytojai nori išlaikyti kuo didesnę perpardavimo kainą, o jų ekonominis interesas tuo pačiu – kuo mažesnė pirkimo kaina, kad gautų kuo didesnį pelną. Pareiškėjo teiginys, kad įsitvirtinusios Vokietijos įmonės neturi paskatų derėtis dėl mažų Vaidhauze importuotų Rusijos dujų kainų, – tai tik jokiais faktai nepagrįstas spėjimas. Todėl šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(28)

Pirma, reikėtų pabrėžti, kad vienas svarbiausių kriterijų renkantis pagrindą, pagal kurį nustatomos dujų kainos, yra tai, kad jis tinkamai atspindi kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Neginčytina, kad Vaidhauzo kainos tenkina šias sąlygas. Be to, beveik didžiausias Rusijos dujų kiekis importuojamas per Vaidhauzo mazgą, todėl jis yra tinkamas koregavimo pagrindas. Remiantis šiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad Vaidhauzas – tai tipiška rinka ir tinkamas pagrindas dujų sąnaudoms nustatyti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Antra, kaip aprašyta 24 konstatuojamojoje dalyje, nesvarbu, ar pati kaina priklauso nuo sąnaudų, jeigu ji tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Nėra požymių, kad, nustatant per Vaidhauzą importuojamų dujų kainas, kištųsi valstybė, todėl ši sąlyga tenkinama. Galiausiai, dėl teiginio, kad Vokietijoje nustatomos nekonkurencingos vidaus dujų kainos, reikia pažymėti, kad Federalinio kartelių biuro tyrimas, kurį nurodė pareiškėjas, tebevyksta ir dar nepadaryta jokių išvadų. Be to, šis tyrimas susijęs su kainomis, kuriomis pagrindiniai Vokietijos dujų paskirstytojai parduoda dujas Vokietijos vidaus rinkoje, o ne su kainomis, kuriomis jie perka iš Rusijos importuotas dujas. Priešingai, nei teigė pareiškėjas, šios kainos nebūtinai susijusios, kadangi dujų paskirstytojų ir jų pirkėjų ekonominiai interesai yra priešingi. Todėl galima daryti prielaidą, kad paskirstytojai nori išlaikyti kuo didesnę perpardavimo kainą, o jų ekonominis interesas tuo pačiu – kuo mažesnė pirkimo kaina, kad gautų kuo didesnį pelną. Pareiškėjo teiginys, kad įsitvirtinusios Vokietijos įmonės neturi paskatų derėtis dėl mažų Vaidhauze importuotų Rusijos dujų kainų, – tai tik jokiais faktai nepagrįstas spėjimas. Todėl šie argumentai buvo atmesti.

| (29) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad jeigu reikėtų koreguoti gamtinių dujų sąnaudas vidaus rinkoje, tai turėtų būti daroma remiantis nereguliuojamomis Rusijos dujų kainomis. Pirma, tai, jog Komisija galėjo pasirinkti kitą pagrindą, nereiškia, kad Vaidhauzas pasirinktas nepagrįstai. Pagrindinis dujų kainos nustatymo pagrindo pasirinkimo kriterijus – tinkamai parodyti neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Neginčytina, kad kainos Vaidhauze tenkina šias sąlygas. Antra, faktas, kad per PTL vidaus rinkoje nereguliuojamomis kainomis parduotas tik nedidelis dujų kiekis ir kad tokios kainos buvo daug panašesnės į reguliuojamas vidaus kainas nei į laisvai nustatytas eksporto kainas, verčia manyti, kad nereguliuojamos kainos buvo iškreiptos vyraujančių reguliuojamų kainų. Todėl nereguliuojamų vidaus kainų nebuvo galima naudoti. |
| --- | --- |

(29)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad jeigu reikėtų koreguoti gamtinių dujų sąnaudas vidaus rinkoje, tai turėtų būti daroma remiantis nereguliuojamomis Rusijos dujų kainomis. Pirma, tai, jog Komisija galėjo pasirinkti kitą pagrindą, nereiškia, kad Vaidhauzas pasirinktas nepagrįstai. Pagrindinis dujų kainos nustatymo pagrindo pasirinkimo kriterijus – tinkamai parodyti neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Neginčytina, kad kainos Vaidhauze tenkina šias sąlygas. Antra, faktas, kad per PTL vidaus rinkoje nereguliuojamomis kainomis parduotas tik nedidelis dujų kiekis ir kad tokios kainos buvo daug panašesnės į reguliuojamas vidaus kainas nei į laisvai nustatytas eksporto kainas, verčia manyti, kad nereguliuojamos kainos buvo iškreiptos vyraujančių reguliuojamų kainų. Todėl nereguliuojamų vidaus kainų nebuvo galima naudoti.

| (30) | Be to, pareiškėjas teigė, kad valstybės reguliuojamos gamtinių dujų vidaus rinkos kainos Rusijoje nuolat didėja ir pasiekė lygį, padengiantį dujų gamybos sąnaudas. Todėl vidaus rinkos kainos negalima laikyti nekonkurencinga arba nepagrįstai maža. |
| --- | --- |

(30)

Be to, pareiškėjas teigė, kad valstybės reguliuojamos gamtinių dujų vidaus rinkos kainos Rusijoje nuolat didėja ir pasiekė lygį, padengiantį dujų gamybos sąnaudas. Todėl vidaus rinkos kainos negalima laikyti nekonkurencinga arba nepagrįstai maža.

| (31) | Šis argumentas yra nepagrįstas, kadangi tipiška rinka teisingai pasirenkama ne pagal tai, ar pačios kainos yra pelningos, o pagal tai, ar jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą, kaip paaiškinta pirmiau 29 konstatuojamojoje dalyje. Tai nebūdinga valstybės reguliuojamoms kainoms. Be to, šis argumentas prieštarauja viešiems Rusijos dujų tiekėjo pareiškimams (kaip patvirtinta paskelbtomis patikrintomis jo sąskaitomis), kad Rusijos vidaus dujų kainos nepadengia gamybos, transporto ir pardavimo sąnaudų. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(31)

Šis argumentas yra nepagrįstas, kadangi tipiška rinka teisingai pasirenkama ne pagal tai, ar pačios kainos yra pelningos, o pagal tai, ar jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą, kaip paaiškinta pirmiau 29 konstatuojamojoje dalyje. Tai nebūdinga valstybės reguliuojamoms kainoms. Be to, šis argumentas prieštarauja viešiems Rusijos dujų tiekėjo pareiškimams (kaip patvirtinta paskelbtomis patikrintomis jo sąskaitomis), kad Rusijos vidaus dujų kainos nepadengia gamybos, transporto ir pardavimo sąnaudų. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (32) | Pareiškėjas taip pat pasiūlė koreguojant remtis Rusijos eksporto į kaimynines rinkas kainomis, tačiau nepateikė jokios papildomos informacijos apie tokias rinkas ar su tuo susijusių įrodymų. Nutarta, kad Rusijos dujų eksporto į Baltijos valstybes, apie kurių kainas turėta šiek tiek informacijos, kainos nebuvo pakankamai tipiškos, nes eksporto apimtis į šias šalis buvo santykinai nedidelė. Be to, negauta reikiamų duomenų apie transporto ir paskirstymo sąnaudas, todėl bet kokiu atveju nebuvo galima nustatyti patikimų Baltijos valstybių kainų. Todėl koreguojant šių kainų nebuvo galima naudoti. |
| --- | --- |

(32)

Pareiškėjas taip pat pasiūlė koreguojant remtis Rusijos eksporto į kaimynines rinkas kainomis, tačiau nepateikė jokios papildomos informacijos apie tokias rinkas ar su tuo susijusių įrodymų. Nutarta, kad Rusijos dujų eksporto į Baltijos valstybes, apie kurių kainas turėta šiek tiek informacijos, kainos nebuvo pakankamai tipiškos, nes eksporto apimtis į šias šalis buvo santykinai nedidelė. Be to, negauta reikiamų duomenų apie transporto ir paskirstymo sąnaudas, todėl bet kokiu atveju nebuvo galima nustatyti patikimų Baltijos valstybių kainų. Todėl koreguojant šių kainų nebuvo galima naudoti.

| (33) | Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad naudojant eksporto kainą Vaidhauze, Rusijos eksporto muitas, mokamas už visą eksportą, turėjo būti išskaičiuotas iš Vaidhauzo kainos, kadangi eksporto muitas taikytas ne vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(33)

Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad naudojant eksporto kainą Vaidhauze, Rusijos eksporto muitas, mokamas už visą eksportą, turėjo būti išskaičiuotas iš Vaidhauzo kainos, kadangi eksporto muitas taikytas ne vidaus rinkoje.

| (34) | Iš tiesų rinkos kaina Vaidhauze, kuri buvo laikoma tipiška kaina, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne prieš juos sumokant. Pirkėjo požiūriu svarbi yra ta kaina, kurią jis turi mokėti Vaidhauze, todėl nesvarbu, kokią šios kainos dalį sudaro eksporto mokestis, ir kokia dalis sumokėta dujų tiekėjui. Tačiau pastarasis, kita vertus, visada nori gauti kuo didesnę kainą, todėl savo pirkėjams nustato didžiausią kainą, kuria jie pasirengę mokėti. Kadangi ši kaina visada yra gerokai didesnė už gamybos sąnaudas, o dujų tiekėjas taip gali uždirbti milžinišką pelną, todėl jis savo kainas pirmiausia nustato ne pagal eksporto mokesčių sumą, o pagal kainas, kurias jo pirkėjai pasirengę mokėti. Todėl padaryta išvada, kad neiškraipyta kaina, kurią reguliuoja rinka, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo klausimu buvo atmesti. |
| --- | --- |

(34)

Iš tiesų rinkos kaina Vaidhauze, kuri buvo laikoma tipiška kaina, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne prieš juos sumokant. Pirkėjo požiūriu svarbi yra ta kaina, kurią jis turi mokėti Vaidhauze, todėl nesvarbu, kokią šios kainos dalį sudaro eksporto mokestis, ir kokia dalis sumokėta dujų tiekėjui. Tačiau pastarasis, kita vertus, visada nori gauti kuo didesnę kainą, todėl savo pirkėjams nustato didžiausią kainą, kuria jie pasirengę mokėti. Kadangi ši kaina visada yra gerokai didesnė už gamybos sąnaudas, o dujų tiekėjas taip gali uždirbti milžinišką pelną, todėl jis savo kainas pirmiausia nustato ne pagal eksporto mokesčių sumą, o pagal kainas, kurias jo pirkėjai pasirengę mokėti. Todėl padaryta išvada, kad neiškraipyta kaina, kurią reguliuoja rinka, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Todėl pareiškėjo argumentai šiuo klausimu buvo atmesti.

| (35) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad prie eksporto kainos Vaidhauze nereikėtų pridėti vietos paskirstytojo antkainio, nes paskirstytojų pelnas jau esąs įtrauktas į tą kainą. Šiuo klausimu pareiškėjas teigė, kad vietos paskirstytojai Rusijoje yra dujų tiekėjui visiškai priklausančios pavaldžiosios bendrovės, todėl šių paskirstytojų pelnas galėtų būti apskaitytas dvigubai. Pareiškėjas taip pat teigė, kad reikėtų atsižvelgti į natūralų Rusijos santykinį pranašumą. Jis taip pat tvirtino, jog suprantama, kad Rusijos vidaus dujų kainos yra mažesnės nei eksportuojamų dujų kaina, nes dujų Rusijoje randama gausiai, o Bendrijoje – ne, todėl į tai reikėtų atsižvelgti koreguojant vidaus rinkoje mokamas dujų kainas. |
| --- | --- |

(35)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad prie eksporto kainos Vaidhauze nereikėtų pridėti vietos paskirstytojo antkainio, nes paskirstytojų pelnas jau esąs įtrauktas į tą kainą. Šiuo klausimu pareiškėjas teigė, kad vietos paskirstytojai Rusijoje yra dujų tiekėjui visiškai priklausančios pavaldžiosios bendrovės, todėl šių paskirstytojų pelnas galėtų būti apskaitytas dvigubai. Pareiškėjas taip pat teigė, kad reikėtų atsižvelgti į natūralų Rusijos santykinį pranašumą. Jis taip pat tvirtino, jog suprantama, kad Rusijos vidaus dujų kainos yra mažesnės nei eksportuojamų dujų kaina, nes dujų Rusijoje randama gausiai, o Bendrijoje – ne, todėl į tai reikėtų atsižvelgti koreguojant vidaus rinkoje mokamas dujų kainas.

| (36) | Pirmiausia reikia pažymėti, kad vietos paskirstytojų antkainį sudaro ne tik šių bendrovių pelno skirtumas, bet ir sąnaudos, kurias jie patiria nuo gamtinių dujų pirkimo iki perpardavimo. |
| --- | --- |

(36)

Pirmiausia reikia pažymėti, kad vietos paskirstytojų antkainį sudaro ne tik šių bendrovių pelno skirtumas, bet ir sąnaudos, kurias jie patiria nuo gamtinių dujų pirkimo iki perpardavimo.

| (37) | Antra, šio argumento nebebuvo galima pakankamai patikrinti dėl toliau nurodytų priežasčių. Dujų tiekėjo Rusijoje ir jo filialų veikla nėra šio tyrimo objektas, todėl nebuvo gauta pakankamai informacijos apie jo organizaciją ir sąnaudų struktūrą. Taip pat reikia pažymėti, kad, inter alia, dėl glaudžių dujų tiekėjo ir Rusijos Vyriausybės ryšių padėtis Rusijoje šiuo atžvilgiu nėra pakankamai skaidri, kad būtų galima gauti reikiamų įrodymų. |
| --- | --- |

(37)

Antra, šio argumento nebebuvo galima pakankamai patikrinti dėl toliau nurodytų priežasčių. Dujų tiekėjo Rusijoje ir jo filialų veikla nėra šio tyrimo objektas, todėl nebuvo gauta pakankamai informacijos apie jo organizaciją ir sąnaudų struktūrą. Taip pat reikia pažymėti, kad, inter alia, dėl glaudžių dujų tiekėjo ir Rusijos Vyriausybės ryšių padėtis Rusijoje šiuo atžvilgiu nėra pakankamai skaidri, kad būtų galima gauti reikiamų įrodymų.

| (38) | Be to, pareiškėjas, kuriam tenka įrodinėjimo pareiga, negalėjo pateikti jokios papildomos informacijos ar įrodymo, kad paskirstytojo sąnaudos iš tiesų buvo įtrauktos į Vaidhauze mokamą kainą ir koks buvo tų sąnaudų dydis. Tačiau kadangi vidaus pirkėjai dujas pirko iš vietos tiekėjų, galima daryti prielaidą, kad jie turėjo mokėti vietos paskirstymo sąnaudas, kurios neįtrauktos į nekoreguotas Vaidhauze mokėtas kainas. Todėl šiuo tyrimo etapu reikia manyti, kad šis koregavimas buvo pagrįstas, o argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Be to, pareiškėjas, kuriam tenka įrodinėjimo pareiga, negalėjo pateikti jokios papildomos informacijos ar įrodymo, kad paskirstytojo sąnaudos iš tiesų buvo įtrauktos į Vaidhauze mokamą kainą ir koks buvo tų sąnaudų dydis. Tačiau kadangi vidaus pirkėjai dujas pirko iš vietos tiekėjų, galima daryti prielaidą, kad jie turėjo mokėti vietos paskirstymo sąnaudas, kurios neįtrauktos į nekoreguotas Vaidhauze mokėtas kainas. Todėl šiuo tyrimo etapu reikia manyti, kad šis koregavimas buvo pagrįstas, o argumentas buvo atmestas.

| (39) | Tačiau Bendrijos institucijos taip pat manė, kad šio konkretaus koregavimo poveikis apskaičiuojant dempingo skirtumą gali būti didelis. Todėl, atsižvelgiant į pirmiau 37 konstatuojamojoje dalyje aprašytą situaciją, nutarta, kad pareiškėjui pateikus pakankamai patikrinamų įrodymų Komisija gali nuspręsti šiuo atžvilgiu iš naujo pradėti tyrimą. |
| --- | --- |

(39)

Tačiau Bendrijos institucijos taip pat manė, kad šio konkretaus koregavimo poveikis apskaičiuojant dempingo skirtumą gali būti didelis. Todėl, atsižvelgiant į pirmiau 37 konstatuojamojoje dalyje aprašytą situaciją, nutarta, kad pareiškėjui pateikus pakankamai patikrinamų įrodymų Komisija gali nuspręsti šiuo atžvilgiu iš naujo pradėti tyrimą.

| (40) | Kalbant apie tariamą santykinį pranašumą dėl gausiai randamų Rusijos gamtinių dujų, reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta pirmiau 28 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinis kriterijus, dėl kurio dujų kainų nustatymui pasirinktos Vaidhauzo kainos, – tai, kad jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Šiomis aplinkybėmis vidaus rinkoje vyraujančios rinkos sąlygos yra nereikšmingos. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(40)

Kalbant apie tariamą santykinį pranašumą dėl gausiai randamų Rusijos gamtinių dujų, reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta pirmiau 28 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinis kriterijus, dėl kurio dujų kainų nustatymui pasirinktos Vaidhauzo kainos, – tai, kad jos tinkamai parodo neiškreiptose rinkose paprastai mokamą kainą. Šiomis aplinkybėmis vidaus rinkoje vyraujančios rinkos sąlygos yra nereikšmingos. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (41) | PBA sąnaudų ir pelno nebuvo galima nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžangos pirmuoju sakiniu, nes, pakoregavus 22 konstatuojamojoje dalyje minėtas dujų sąnaudas, pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Nebuvo galima taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto, nes buvo tiriama tik pareiškėjo veikla. Taip pat nebuvo taikomas 2 straipsnio 6 dalies b punktas, nes tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausantiems produktams gamtinės dujos taip pat yra pati svarbiausia žaliava, todėl gamybos sąnaudas veikiausiai taip pat reikėtų pakoreguoti dėl 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Atliekant šią tarpinę peržiūrą negauta informacijos, kad būtų galima tinkamai apskaičiuoti tokį koregavimą ir nustatyti PBA sąnaudas bei atitinkamus pelno skirtumus parduodant šiuos produktus po tokio koregavimo. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis pagrįstu metodu. |
| --- | --- |

(41)

PBA sąnaudų ir pelno nebuvo galima nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžangos pirmuoju sakiniu, nes, pakoregavus 22 konstatuojamojoje dalyje minėtas dujų sąnaudas, pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Nebuvo galima taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto, nes buvo tiriama tik pareiškėjo veikla. Taip pat nebuvo taikomas 2 straipsnio 6 dalies b punktas, nes tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausantiems produktams gamtinės dujos taip pat yra pati svarbiausia žaliava, todėl gamybos sąnaudas veikiausiai taip pat reikėtų pakoreguoti dėl 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Atliekant šią tarpinę peržiūrą negauta informacijos, kad būtų galima tinkamai apskaičiuoti tokį koregavimą ir nustatyti PBA sąnaudas bei atitinkamus pelno skirtumus parduodant šiuos produktus po tokio koregavimo. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis pagrįstu metodu.

| (42) | Šiuo atžvilgiu buvo nagrinėjama vieša informacija, susijusi su didžiausiomis bendrovėmis, užsiimančiomis veikla azoto trąšų sektoriuje. Nustatyta, kad tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, atsižvelgiant į tai, kad yra daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos apie šiame pasaulio regione įregistruotas bendroves. Be to, Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis kiekis, ir šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies bei užsienio bendrovės. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti remiantis trijų Šiaurės Amerikos gamintojų, kurie buvo vieni iš didžiausių trąšų sektoriaus bendrovių, pagal tos pačios bendrosios kategorijos produktų (azoto trąšų) pardavimą Šiaurės Amerikoje, svertiniu PBA sąnaudų ir pelno vidurkiu. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui (vidutiniškai 78,15 % bendrovės ir (arba) komercinės veiklos segmento apyvartos), o jų PBA sąnaudos ir pelnas – tam pačiam sąnaudų, kurias paprastai patiria sėkmingai tokia pačia komercine veikla užsiimančios bendrovės, tipui. Be to, nėra požymių, kad taip nustatytas pelnas būtų didesnis už pelną, kurį paprastai gauna Rusijos gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(42)

Šiuo atžvilgiu buvo nagrinėjama vieša informacija, susijusi su didžiausiomis bendrovėmis, užsiimančiomis veikla azoto trąšų sektoriuje. Nustatyta, kad tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, atsižvelgiant į tai, kad yra daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos apie šiame pasaulio regione įregistruotas bendroves. Be to, Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis kiekis, ir šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies bei užsienio bendrovės. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti remiantis trijų Šiaurės Amerikos gamintojų, kurie buvo vieni iš didžiausių trąšų sektoriaus bendrovių, pagal tos pačios bendrosios kategorijos produktų (azoto trąšų) pardavimą Šiaurės Amerikoje, svertiniu PBA sąnaudų ir pelno vidurkiu. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui (vidutiniškai 78,15 % bendrovės ir (arba) komercinės veiklos segmento apyvartos), o jų PBA sąnaudos ir pelnas – tam pačiam sąnaudų, kurias paprastai patiria sėkmingai tokia pačia komercine veikla užsiimančios bendrovės, tipui. Be to, nėra požymių, kad taip nustatytas pelnas būtų didesnis už pelną, kurį paprastai gauna Rusijos gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje.

3.   Eksporto kaina

| (43) | Kaip minėta pirmiau 13 konstatuojamojoje dalyje, per PTL pareiškėjas nepardavė KAN eksportui į Europos bendriją. Taigi, dėl 14–17 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių, siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, nuspręsta išnagrinėti pareiškėjo kainodarą kitose eksporto rinkose. Pranešime apie inicijavimą buvo numatyta palyginimui tinkama rinka pasirinkti JAV – pagrindinę pareiškėjo eksporto rinką, kuriai per PTL teko 70 % jo eksporto kiekio. |
| --- | --- |

(43)

Kaip minėta pirmiau 13 konstatuojamojoje dalyje, per PTL pareiškėjas nepardavė KAN eksportui į Europos bendriją. Taigi, dėl 14–17 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių, siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, nuspręsta išnagrinėti pareiškėjo kainodarą kitose eksporto rinkose. Pranešime apie inicijavimą buvo numatyta palyginimui tinkama rinka pasirinkti JAV – pagrindinę pareiškėjo eksporto rinką, kuriai per PTL teko 70 % jo eksporto kiekio.

| (44) | Nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė pastabų dėl JAV pasirinkimo palyginimui tinkamiausia rinka. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV KAN rinka – tinkamiausia palyginimui, nes Europos bendrija ir JAV yra dvi svarbiausios KAN rinkos pasaulyje, kurias galima palyginti tiek apimties, tiek kainų prasme. |
| --- | --- |

(44)

Nė viena iš suinteresuotųjų šalių nepateikė pastabų dėl JAV pasirinkimo palyginimui tinkamiausia rinka. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV KAN rinka – tinkamiausia palyginimui, nes Europos bendrija ir JAV yra dvi svarbiausios KAN rinkos pasaulyje, kurias galima palyginti tiek apimties, tiek kainų prasme.

| (45) | Kadangi per PTL pareiškėjas į JAV eksportavo per susijusį prekybininką Šveicarijoje, eksporto kainą reikėjo nustatyti laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatų. Todėl eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo JAV, pagrindinėje pareiškėjo eksporto rinkoje, jam faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. Iš šių kainų buvo išskaičiuotas tariamas komisinis atlyginimas atitinkantis susijusio prekybininko, kurio veikla gali būti laikoma panašia į tarpininko dirbančio už komisinį atlyginimą, antkainį. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi per PTL pareiškėjas į JAV eksportavo per susijusį prekybininką Šveicarijoje, eksporto kainą reikėjo nustatyti laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatų. Todėl eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo JAV, pagrindinėje pareiškėjo eksporto rinkoje, jam faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. Iš šių kainų buvo išskaičiuotas tariamas komisinis atlyginimas atitinkantis susijusio prekybininko, kurio veikla gali būti laikoma panašia į tarpininko dirbančio už komisinį atlyginimą, antkainį.

4.   Palyginimas

| (46) | Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Taigi, prireikus ir kai turėta patikrintų įrodymų, atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į skirtingas transporto, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas. |
| --- | --- |

(46)

Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Taigi, prireikus ir kai turėta patikrintų įrodymų, atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į skirtingas transporto, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas.

5.   Dempingo skirtumas

| (47) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(47)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

| (48) | Atlikus palyginimą nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Šiaurės Amerikos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 33,95 %. |
| --- | --- |

(48)

Atlikus palyginimą nustatyta, kad procentais išreikštas CIF kainos Šiaurės Amerikos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra 33,95 %.

6.   PTL vyravusių aplinkybių ilgalaikis pobūdis

| (49) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies nuostatomis, išnagrinėta, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(49)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies nuostatomis, išnagrinėta, ar aplinkybės, kuriomis remiantis nustatytas dabartinis dempingo skirtumas, pasikeitė ir ar toks pokytis buvo ilgalaikio pobūdžio.

| (50) | Požymių, rodančių, kad šiame tyrime nustatytos pareiškėjo normaliosios vertės lygio ar eksporto kainos negalima laikyti ilgalaikiais, nebuvo. Nors buvo galima tvirtinti, kad gamtinių dujų – pagrindinės žaliavos – kainų raida galėjo turėti didelės įtakos normaliajai vertei, nuspręsta, kad kainų padidėjimas turėtų neigiamo poveikio visiems rinkos subjektams, taigi, ir normaliajai vertei bei eksporto kainai. |
| --- | --- |

(50)

Požymių, rodančių, kad šiame tyrime nustatytos pareiškėjo normaliosios vertės lygio ar eksporto kainos negalima laikyti ilgalaikiais, nebuvo. Nors buvo galima tvirtinti, kad gamtinių dujų – pagrindinės žaliavos – kainų raida galėjo turėti didelės įtakos normaliajai vertei, nuspręsta, kad kainų padidėjimas turėtų neigiamo poveikio visiems rinkos subjektams, taigi, ir normaliajai vertei bei eksporto kainai.

| (51) | Nustatyta, kad per PTL pareiškėjo eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas – pagrindinę pareiškėjo eksporto rinką – kainos buvo panašios į jo eksporto į kitas šalis kainas. |
| --- | --- |

(51)

Nustatyta, kad per PTL pareiškėjo eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas – pagrindinę pareiškėjo eksporto rinką – kainos buvo panašios į jo eksporto į kitas šalis kainas.

| (52) | Todėl yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas pagrįstas pakitusiomis ilgalaikio pobūdžio aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(52)

Todėl yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas pagrįstas pakitusiomis ilgalaikio pobūdžio aplinkybėmis.

| (53) | Be to, atlikus šią peržiūrą nenustatyta jokių požymių ar įrodymų, kad pagrindas, pagal kurį pirminiame tyrime nustatytas žalos pašalinimo lygis, artimoje ateityje iš esmės pasikeis. |
| --- | --- |

(53)

Be to, atlikus šią peržiūrą nenustatyta jokių požymių ar įrodymų, kad pagrindas, pagal kurį pirminiame tyrime nustatytas žalos pašalinimo lygis, artimoje ateityje iš esmės pasikeis.

| (54) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nors nuo to laiko, kai buvo nustatyti galutiniai muitai, aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytas dempingas, pakito, ko pasekmėje dempingo skirtumas per PTL tapo didesnis nei per pirminį TL, ir nors yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas pagrįstas ilgalaikio pobūdžio aplinkybėmis, galiojantis antidempingo muitas turėtų išlikti toks pat. Iš tiesų, kaip minima toliau 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyti galutiniai antidempingo muitai, lygūs pirminiame tyrime nustatytos žalos pašalinimo lygiui. |
| --- | --- |

(54)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nors nuo to laiko, kai buvo nustatyti galutiniai muitai, aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytas dempingas, pakito, ko pasekmėje dempingo skirtumas per PTL tapo didesnis nei per pirminį TL, ir nors yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas pagrįstas ilgalaikio pobūdžio aplinkybėmis, galiojantis antidempingo muitas turėtų išlikti toks pat. Iš tiesų, kaip minima toliau 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyti galutiniai antidempingo muitai, lygūs pirminiame tyrime nustatytos žalos pašalinimo lygiui.

D.   PERŽIŪROS BAIGIMAS

| (55) | Reikia priminti, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalies nuostatomis ir kaip išdėstyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1995/2000 49 konstatuojamojoje dalyje, pirminiame tyrime buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis atitiko nustatytą žalos skirtumą, kuris buvo mažesnis už dempingo skirtumą, nes nustatyta, jog tokio mažesnio muito pakaktų Bendrijos pramonės žalai pašalinti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šioje peržiūroje nustatytas muitas neturėtų būti didesnis nei pirminiame tyrime nustatytas žalos skirtumas. |
| --- | --- |

(55)

Reikia priminti, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalies nuostatomis ir kaip išdėstyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1995/2000 49 konstatuojamojoje dalyje, pirminiame tyrime buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis atitiko nustatytą žalos skirtumą, kuris buvo mažesnis už dempingo skirtumą, nes nustatyta, jog tokio mažesnio muito pakaktų Bendrijos pramonės žalai pašalinti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šioje peržiūroje nustatytas muitas neturėtų būti didesnis nei pirminiame tyrime nustatytas žalos skirtumas.

| (56) | Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje negalima nustatyti jokio atskiro žalos skirtumo, kadangi joje nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. Todėl šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas buvo palygintas su pirminiame tyrime nustatytu žalos skirtumu. Kadangi pastarasis skirtumas buvo mažesnis nei šiame tyrime nustatytas dempingo skirtumas, šią peržiūrą reikėtų baigti nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(56)

Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje negalima nustatyti jokio atskiro žalos skirtumo, kadangi joje nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. Todėl šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas buvo palygintas su pirminiame tyrime nustatytu žalos skirtumu. Kadangi pastarasis skirtumas buvo mažesnis nei šiame tyrime nustatytas dempingo skirtumas, šią peržiūrą reikėtų baigti nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

E.   ĮSIPAREIGOJIMAI

| (57) | Pareiškėjas pareiškė norą pasiūlyti įsipareigojimą, bet jam nepavyko per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus laikotarpius pateikti pakankamai pagrįsto įsipareigojimo pasiūlymo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau manoma, kad atsižvelgiant į kai kurių klausimų sudėtingumą, būtent, 1) į nagrinėjamojo produkto kainos nepastovumą, dėl kurio reikėtų kažkokiu būdu indeksuoti minimalias kainas, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindinių sąnaudų veiksniu; ir 2) į ypatingą nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį (inter alia, kadangi per PTL nebuvo importuojama iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto), reikia toliau nagrinėti, ar įsipareigojimas, kuriuo indeksuota minimali kaina būtų derinama su didžiausiu leidžiamu kiekiu, būtų veiksmingas. |
| --- | --- |

(57)

Pareiškėjas pareiškė norą pasiūlyti įsipareigojimą, bet jam nepavyko per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus laikotarpius pateikti pakankamai pagrįsto įsipareigojimo pasiūlymo. Todėl Komisija negalėjo priimti įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau manoma, kad atsižvelgiant į kai kurių klausimų sudėtingumą, būtent, 1) į nagrinėjamojo produkto kainos nepastovumą, dėl kurio reikėtų kažkokiu būdu indeksuoti minimalias kainas, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindinių sąnaudų veiksniu; ir 2) į ypatingą nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį (inter alia, kadangi per PTL nebuvo importuojama iš eksportuotojo, šios peržiūros subjekto), reikia toliau nagrinėti, ar įsipareigojimas, kuriuo indeksuota minimali kaina būtų derinama su didžiausiu leidžiamu kiekiu, būtų veiksmingas.

| (58) | Kaip minėta pirmiau, dėl šio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo pateikti tinkamo įsipareigojimo pasiūlymo per teisės aktu nustatytą laikotarpį. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus pirmiau minėtam laikotarpiui, tačiau ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(58)

Kaip minėta pirmiau, dėl šio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo pateikti tinkamo įsipareigojimo pasiūlymo per teisės aktu nustatytą laikotarpį. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą pasibaigus pirmiau minėtam laikotarpiui, tačiau ne vėliau kaip per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

F.   ATSKLEIDIMAS

| (59) | Suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo pagamintam importuojamam nagrinėjamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Į jų pagrįstas ir įrodymais patvirtintas pastabas buvo atsižvelgta, |
| --- | --- |

(59)

Suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta baigti šią peržiūrą ir pareiškėjo pagamintam importuojamam nagrinėjamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Į jų pagrįstas ir įrodymais patvirtintas pastabas buvo atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato mišiniams, vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo, šiuo metu klasifikuojamiems KN kodu 3102 80 00, dalinė tarpinė peržiūra, inicijuota pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, baigiama nekeičiant galiojančių priemonių.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 238, 2000 9 22, p. 15. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1675/2003 (OL L 238, 2003 9 25, p. 4).

2

(3)  OL L 365, 2006 12 21, p. 26.

3

(4)  OL C 311, 2006 12 19, p. 51.

4

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/22

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 239/2008

2008 m. kovo 17 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (1) | 2006 m. gruodžio 20 d. Komisija paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą. 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1071/2007 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 20 d. Komisija paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą. 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1071/2007 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+.

| (2) | Pažymėtina, kad tyrimas inicijuotas gavus trijų Bendrijos gamintojų, kurių gamyba sudaro apie 40 % visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, skundą. Laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje buvo minėtas mažesnis skaičius: „daugiau nei 30 %“; tačiau atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad skundo pateikėjų gamyba iš tiesų sudarė apie 40 % visos Bendrijos gamybos. |
| --- | --- |

(2)

Pažymėtina, kad tyrimas inicijuotas gavus trijų Bendrijos gamintojų, kurių gamyba sudaro apie 40 % visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, skundą. Laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje buvo minėtas mažesnis skaičius: „daugiau nei 30 %“; tačiau atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad skundo pateikėjų gamyba iš tiesų sudarė apie 40 % visos Bendrijos gamybos.

| (3) | Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis. |
| --- | --- |

(3)

Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.

B.   VĖLESNĖ PROCEDŪRA

| (4) | Nustačius laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ keletas suinteresuotųjų šalių raštu pateikė pastabas. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(4)

Nustačius laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ keletas suinteresuotųjų šalių raštu pateikė pastabas. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

| (5) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Komisija visų pirma išsamiau nagrinėjo aspektus, susijusius su Bendrijos interesais. Nustačius laikinąsias priemones vienas papildomas tikrinamasis vizitas buvo atliktas šios bendrovės patalpose:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Prancūzija, naudotojas Bendrijoje. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Komisija visų pirma išsamiau nagrinėjo aspektus, susijusius su Bendrijos interesais. Nustačius laikinąsias priemones vienas papildomas tikrinamasis vizitas buvo atliktas šios bendrovės patalpose:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Prancūzija, naudotojas Bendrijoje.

| (6) | Be to, siekiant gauti informacijos buvo apsilankyta Europos liejyklų asociacijoje (CAEF), Diuseldorfe, Vokietijoje. Siekiant išaiškinti įtariamas įgyvendinimo problemas taip pat buvo apsilankyta muitinėse Antverpene, Belgijoje ir Duisburge, Vokietijoje. |
| --- | --- |

(6)

Be to, siekiant gauti informacijos buvo apsilankyta Europos liejyklų asociacijoje (CAEF), Diuseldorfe, Vokietijoje. Siekiant išaiškinti įtariamas įgyvendinimo problemas taip pat buvo apsilankyta muitinėse Antverpene, Belgijoje ir Duisburge, Vokietijoje.

| (7) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(7)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (8) | Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(8)

Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos.

C.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (9) | Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 13–17 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 13–17 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (10) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad nagrinėjamasis produktas ir analogiškoje šalyje JAV gaminamas ir parduodamas koksas 80+ bei Bendrijos pramonės gaminamas ir Bendrijos rinkoje parduodamas koksas 80+ yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad nagrinėjamasis produktas ir analogiškoje šalyje JAV gaminamas ir parduodamas koksas 80+ bei Bendrijos pramonės gaminamas ir Bendrijos rinkoje parduodamas koksas 80+ yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

D.   DEMPINGAS

| (11) | Kadangi jokių pastabų dėl bendradarbiavimo lygio, analogiškos šalies pasirinkimo ir normaliosios vertės nustatymo nebuvo, laikinojo reglamento 18–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi jokių pastabų dėl bendradarbiavimo lygio, analogiškos šalies pasirinkimo ir normaliosios vertės nustatymo nebuvo, laikinojo reglamento 18–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (12) | Lyginant kainas vienintelis bendradarbiaujantis eksportuotojas paprieštaravo tam, kad Komisija atmetė jo teiginį, susijusį su skaičiuojant dempingą atliktu tikrinimu, ir tvirtino, kad į panašų teiginį buvo atsižvelgta nustatant žalą. Todėl šis teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas normaliosios vertės koregavimas. |
| --- | --- |

(12)

Lyginant kainas vienintelis bendradarbiaujantis eksportuotojas paprieštaravo tam, kad Komisija atmetė jo teiginį, susijusį su skaičiuojant dempingą atliktu tikrinimu, ir tvirtino, kad į panašų teiginį buvo atsižvelgta nustatant žalą. Todėl šis teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas normaliosios vertės koregavimas.

| (13) | Siekiant atsižvelgti į šilumingumo rodiklių skirtumų vertę ir į produkto, pagaminto analogiškoje šalyje, bei Kinijos eksportuoto produkto dydžių skirtumus buvo patikrinta laikinuoju etapu nustatyta fizinių savybių skirtumų koregavimo vertė. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant atsižvelgti į šilumingumo rodiklių skirtumų vertę ir į produkto, pagaminto analogiškoje šalyje, bei Kinijos eksportuoto produkto dydžių skirtumus buvo patikrinta laikinuoju etapu nustatyta fizinių savybių skirtumų koregavimo vertė.

| (14) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl to negauta, laikinojo reglamento 29–31 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl to negauta, laikinojo reglamento 29–31 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (15) | Galutinis dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo gamyklinės normaliosios vertės ir gamintojo gamyklinės eksporto kainos svertinius vidurkius. Atlikus 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse nurodytus koregavimus patikslintas galutinis procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, yra 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Galutinis dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo gamyklinės normaliosios vertės ir gamintojo gamyklinės eksporto kainos svertinius vidurkius. Atlikus 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse nurodytus koregavimus patikslintas galutinis procentais išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, yra 61,8 %.

E.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (16) | Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamybos ir Bendrijos pramonės nebuvo, laikinojo reglamento 34 ir 35 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamybos ir Bendrijos pramonės nebuvo, laikinojo reglamento 34 ir 35 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

2.   Suvartojimas Bendrijoje

| (17) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 konstatuojamojoje dalyje, Komisija tęsė tyrimą visų pirma, dėl vienos Bendrijos suvartojimo sudėtinės dalies – dėl importo kiekių nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau šiuo klausimu negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant Bendrijos suvartojimą, laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(17)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 konstatuojamojoje dalyje, Komisija tęsė tyrimą visų pirma, dėl vienos Bendrijos suvartojimo sudėtinės dalies – dėl importo kiekių nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau šiuo klausimu negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant Bendrijos suvartojimą, laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

a)   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis; importo kainos

| (18) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, Komisija tęsė tyrimą dėl importo kiekių ir kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pažymėta, kad laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje įsivėlė korektūros klaida, nes nuo 2004 m. iki TL kainos sumažėjo 43 %, o ne 35 %, kaip nurodyta minėtoje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(18)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, Komisija tęsė tyrimą dėl importo kiekių ir kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pažymėta, kad laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje įsivėlė korektūros klaida, nes nuo 2004 m. iki TL kainos sumažėjo 43 %, o ne 35 %, kaip nurodyta minėtoje konstatuojamojoje dalyje.

| (19) | Tačiau negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos apie importo kiekius ar kainas. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant nagrinėjamojo importo kiekius ir kainas, laikinojo reglamento 38-42 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(19)

Tačiau negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos apie importo kiekius ar kainas. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant nagrinėjamojo importo kiekius ir kainas, laikinojo reglamento 38-42 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

b)   Priverstinis kainų mažinimas

| (20) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir vienas naudotojas teigė, kad norint apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą teisingu pagrindu, lyginant panašiam produktui Bendrijos pramonės nustatytas kainas ir nagrinėjamojo produkto importo kainas reikėtų atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimą. Tačiau kai kurie Bendrijos gamintojai teigė, kad nors hipotetinėje padėtyje kai kurių Bendrijos gamintojų kokso 80+ kaina dėl jo specifinių kokybės savybių gali būti didesnė, tačiau, Komisijos turimais duomenimis, naudotojai nemoka didesnės kainos už vadinamąsias geresnės kokybės savybes, ypač tokioje aplinkoje, kai kainos sumažinamos vykdant agresyvų dempingą. Pasak šių Bendrijos gamintojų, naudotojų pramonės atstovai spręsdami, ar pirkti produktą, remiasi tik nurodyta Kinijos kilmės produkto kaina. Todėl nėra pagrindo atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimus. Tačiau, kadangi iš suinteresuotųjų šalių pateiktos patikrintos informacijos galima manyti, kad panašaus produkto ir nagrinėjamojo produkto sudėtyje esančių drėgmės, pelenų, lakiųjų medžiagų ir sieros kiekiai skiriasi, ir įprastomis rinkos sąlygomis tai gali turėti įtakos kainoms, bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo bei naudotojo teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas koregavimas, kad būtų atsižvelgta į šiuo skirtumus. |
| --- | --- |

(20)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir vienas naudotojas teigė, kad norint apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą teisingu pagrindu, lyginant panašiam produktui Bendrijos pramonės nustatytas kainas ir nagrinėjamojo produkto importo kainas reikėtų atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimą. Tačiau kai kurie Bendrijos gamintojai teigė, kad nors hipotetinėje padėtyje kai kurių Bendrijos gamintojų kokso 80+ kaina dėl jo specifinių kokybės savybių gali būti didesnė, tačiau, Komisijos turimais duomenimis, naudotojai nemoka didesnės kainos už vadinamąsias geresnės kokybės savybes, ypač tokioje aplinkoje, kai kainos sumažinamos vykdant agresyvų dempingą. Pasak šių Bendrijos gamintojų, naudotojų pramonės atstovai spręsdami, ar pirkti produktą, remiasi tik nurodyta Kinijos kilmės produkto kaina. Todėl nėra pagrindo atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimus. Tačiau, kadangi iš suinteresuotųjų šalių pateiktos patikrintos informacijos galima manyti, kad panašaus produkto ir nagrinėjamojo produkto sudėtyje esančių drėgmės, pelenų, lakiųjų medžiagų ir sieros kiekiai skiriasi, ir įprastomis rinkos sąlygomis tai gali turėti įtakos kainoms, bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo bei naudotojo teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas koregavimas, kad būtų atsižvelgta į šiuo skirtumus.

| (21) | Be to, norint palyginti nagrinėjamąjį produktą ir Bendrijos pramonės pagamintą koksą 80+ tuo pačiu prekybos lygmeniu, papildomai koreguojant importuotojų patirtas išlaidas po įvežimo kaip nurodyta laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje, pakoreguotas priverstinis kainų mažinimo rodiklis bei iškrovimo išlaidos. Dėl aiškumo paminėta, kad nesusijusių importuotojų pelno skirtumas buvo pakoreguotas dar laikinajame etape skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, nors laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje konkrečiai nenurodyta. Šis koregavimas atliktas remiantis patikrintu pelningumu, apie kurį per TL pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, ir kuris sudarė 5–10 % (4). |
| --- | --- |

(21)

Be to, norint palyginti nagrinėjamąjį produktą ir Bendrijos pramonės pagamintą koksą 80+ tuo pačiu prekybos lygmeniu, papildomai koreguojant importuotojų patirtas išlaidas po įvežimo kaip nurodyta laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje, pakoreguotas priverstinis kainų mažinimo rodiklis bei iškrovimo išlaidos. Dėl aiškumo paminėta, kad nesusijusių importuotojų pelno skirtumas buvo pakoreguotas dar laikinajame etape skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, nors laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje konkrečiai nenurodyta. Šis koregavimas atliktas remiantis patikrintu pelningumu, apie kurį per TL pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, ir kuris sudarė 5–10 % (4).

| (22) | Negalutinis KLR nustatytas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo atitinkamai pakeistas ir padaryta išvada, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos, vėliau išreiškus procentais – 5,7 %. |
| --- | --- |

(22)

Negalutinis KLR nustatytas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo atitinkamai pakeistas ir padaryta išvada, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos, vėliau išreiškus procentais – 5,7 %.

4.   Bendrijos pramonės padėtis

| (23) | Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo dydžių, pardavimo kiekio, rinkos dalies, augimo, atsargų, investicijų ir dempingo skirtumo dydžio negauta, laikinojo reglamento 46–50, 53, 54, 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo dydžių, pardavimo kiekio, rinkos dalies, augimo, atsargų, investicijų ir dempingo skirtumo dydžio negauta, laikinojo reglamento 46–50, 53, 54, 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.

a)   Pardavimo kainos Bendrijoje

| (24) | Laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje nurodytos kainos buvo pakoreguotos ir nurodomos toliau pateiktoje lentelėje. Dėl nedidelių pataisymų laikinojo reglamento 51 ir 52 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pardavimo kainų nesikeičia. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje
  (EUR/tona) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje nurodytos kainos buvo pakoreguotos ir nurodomos toliau pateiktoje lentelėje. Dėl nedidelių pataisymų laikinojo reglamento 51 ir 52 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pardavimo kainų nesikeičia.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Vieneto kaina EB rinkoje

(EUR/tona)

154

191

243

198

Indeksas (2003 = 100)

100

124

158

129

b)   Pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (25) | Laikinajame reglamente nurodyti apskaičiuoti pelningumo duomenys buvo patikrinti, o klaida ištaisyta. Dėl teisingų duomenų, nurodytų toliau pateiktoje lentelėje, išvados dėl Bendrijos pramonės pelningumo raidos bendros tendencijos nesikeičia, net jeigu dėl šių skaičių Bendrijos pramonės padėtis atrodo dar niūriau: Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 16,2 % 2005 m. iki – 3,8 % per TL. Atlikus koregavimą taip pat buvo pakoreguoti investicijų grąžos, išreikštos investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, duomenys. Grynųjų pinigų srautų duomenys lieka tokie patys kaip laikinajame reglamente, tačiau toliau pateiktoje lentelėje jie nurodomi dėl aiškumo. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| Investicijų grąža
  (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Pinigų srautai
  (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Laikinajame reglamente nurodyti apskaičiuoti pelningumo duomenys buvo patikrinti, o klaida ištaisyta. Dėl teisingų duomenų, nurodytų toliau pateiktoje lentelėje, išvados dėl Bendrijos pramonės pelningumo raidos bendros tendencijos nesikeičia, net jeigu dėl šių skaičių Bendrijos pramonės padėtis atrodo dar niūriau: Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 16,2 % 2005 m. iki – 3,8 % per TL. Atlikus koregavimą taip pat buvo pakoreguoti investicijų grąžos, išreikštos investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, duomenys. Grynųjų pinigų srautų duomenys lieka tokie patys kaip laikinajame reglamente, tačiau toliau pateiktoje lentelėje jie nurodomi dėl aiškumo.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

185

200

–47

Investicijų grąža

(investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

460

340

– 180

Pinigų srautai

(1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

77

196

26

| (26) | Kadangi jokių naujų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 58 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės gebėjimo didinti kapitalą patvirtinamos. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi jokių naujų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 58 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės gebėjimo didinti kapitalą patvirtinamos.

c)   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (27) | Laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Bendrijos pramonės darbo jėgos našumo duomenys taip pat buvo pakoreguoti ir yra nurodomi toliau pateiktoje lentelėje. Iš šių pakoreguotų duomenų matyti, kad Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), nuo 2003 m. iki TL šiek tiek padidėjo. Be to, vidutinės metinės darbo sąnaudos, tenkančios vienam darbuotojui, nurodomos pateikiant išsamesnius duomenis nei laikinajame reglamente. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Našumas
  (tonų/darbuotojui) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Indeksas
  (2003 m. = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Bendrijos pramonės darbo jėgos našumo duomenys taip pat buvo pakoreguoti ir yra nurodomi toliau pateiktoje lentelėje. Iš šių pakoreguotų duomenų matyti, kad Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), nuo 2003 m. iki TL šiek tiek padidėjo. Be to, vidutinės metinės darbo sąnaudos, tenkančios vienam darbuotojui, nurodomos pateikiant išsamesnius duomenis nei laikinajame reglamente.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Darbuotojų skaičius

680

754

734

767

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

111

108

113

Našumas

(tonų/darbuotojui)

1 211

1 348

1 299

1 266

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

111

107

105

Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

28 096

27 784

29 453

30 502

Indeksas

(2003 m. = 100)

100

99

105

109

5.   Išvada dėl žalos

| (28) | Paskelbus laikinąjį reglamentą vienas naudotojas, nurodydamas laikinojo reglamento 64 ir 67 konstatuojamąsias dalis, teigė, kad Komisija savo išvadas dėl žalos, ir todėl taip pat dėl priežastinio ryšio, grindė tik tariamu tam tikrų rinkos rodiklių pablogėjimu per labai trumpą laikotarpį, užuot, kaip įprasta, įvertinusi per 3–4 metų laikotarpį padarytą žalą. Naudotojas šį teiginį grindė prielaida, kad Bendrijos pramonė iki 2005 m. pabaigos nepatyrė jokios žalos, kadangi 2005 m. pabaigoje leista nebetaikyti ankstesnių priemonių. Kadangi TL baigėsi 2006 m. rugsėjo mėn., tai reikštų, kad Bendrijos pramonei žala grėsė tik keletą mėnesių 2006 m. |
| --- | --- |

(28)

Paskelbus laikinąjį reglamentą vienas naudotojas, nurodydamas laikinojo reglamento 64 ir 67 konstatuojamąsias dalis, teigė, kad Komisija savo išvadas dėl žalos, ir todėl taip pat dėl priežastinio ryšio, grindė tik tariamu tam tikrų rinkos rodiklių pablogėjimu per labai trumpą laikotarpį, užuot, kaip įprasta, įvertinusi per 3–4 metų laikotarpį padarytą žalą. Naudotojas šį teiginį grindė prielaida, kad Bendrijos pramonė iki 2005 m. pabaigos nepatyrė jokios žalos, kadangi 2005 m. pabaigoje leista nebetaikyti ankstesnių priemonių. Kadangi TL baigėsi 2006 m. rugsėjo mėn., tai reikštų, kad Bendrijos pramonei žala grėsė tik keletą mėnesių 2006 m.

| (29) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyti tam tikri žalos rodikliai nuo 2005 m. iki TL, reikia aiškinti siejant ją su pirmesne 63 konstatuojamąja dalimi, kurioje aiškinami žalos rodikliai iki 2005 m. Iš šių laikinojo reglamento konstatuojamųjų dalių dėl žalos rodiklių aišku, kad Komisija elgėsi įprastai ir išnagrinėjo beveik ketverių metų žalos rodiklius, t. y. nuo 2003 m. pradžios iki 2006 m. rugsėjo mėn. Kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. buvo išskirtiniai kokso 80+ rinkos metai; tai galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kai kurių koksą 80+ gaminančių Bendrijos gamyklų uždarymo. Išskirtinio rinkos padėties pobūdžio 2004 m., kuris matyti kitų metų rodikliuose, neginčijo nė viena suinteresuotoji šalis. Būtent dėl to, kad 2004 m. ir 2005 m. ekstremalios vertės buvo laikomos išskirtinėmis, Komisija šiuo atveju ypatingą dėmesį turėjo skirti žalos rodikliams nuo 2003 m. iki TL. Reikia priminti, kad finansiniai rodikliai, ypač pelningumas, smarkiai sumažėjo ne tik per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL, bet ir per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL. |
| --- | --- |

(29)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyti tam tikri žalos rodikliai nuo 2005 m. iki TL, reikia aiškinti siejant ją su pirmesne 63 konstatuojamąja dalimi, kurioje aiškinami žalos rodikliai iki 2005 m. Iš šių laikinojo reglamento konstatuojamųjų dalių dėl žalos rodiklių aišku, kad Komisija elgėsi įprastai ir išnagrinėjo beveik ketverių metų žalos rodiklius, t. y. nuo 2003 m. pradžios iki 2006 m. rugsėjo mėn. Kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. buvo išskirtiniai kokso 80+ rinkos metai; tai galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kai kurių koksą 80+ gaminančių Bendrijos gamyklų uždarymo. Išskirtinio rinkos padėties pobūdžio 2004 m., kuris matyti kitų metų rodikliuose, neginčijo nė viena suinteresuotoji šalis. Būtent dėl to, kad 2004 m. ir 2005 m. ekstremalios vertės buvo laikomos išskirtinėmis, Komisija šiuo atveju ypatingą dėmesį turėjo skirti žalos rodikliams nuo 2003 m. iki TL. Reikia priminti, kad finansiniai rodikliai, ypač pelningumas, smarkiai sumažėjo ne tik per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL, bet ir per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL.

| (30) | Be to, reikėtų pažymėti, kad būtu labai spekuliatyvu daryti išvadas dėl Bendrijos pramonės padėties 2005 m. pabaigoje, remiantis tuo, kad gamintojai Bendrijoje nepateikė paraiškos dėl ankstesnių priemonių galiojimo termino peržiūros. |
| --- | --- |

(30)

Be to, reikėtų pažymėti, kad būtu labai spekuliatyvu daryti išvadas dėl Bendrijos pramonės padėties 2005 m. pabaigoje, remiantis tuo, kad gamintojai Bendrijoje nepateikė paraiškos dėl ankstesnių priemonių galiojimo termino peržiūros.

| (31) | Todėl teiginį, kad Komisija išnagrinėjo tik per kelis 2006 m. mėnesius padarytą žalą, reikia atmesti. |
| --- | --- |

(31)

Todėl teiginį, kad Komisija išnagrinėjo tik per kelis 2006 m. mėnesius padarytą žalą, reikia atmesti.

| (32) | Dėl pirmiau pateiktų patikslintų veiksnių, t. y. pelningumo, investicijų grąžos ir Bendrijos pramonės našumo, laikinajame reglamente nurodytos tendencijos nesikeičia. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas taip pat išlieka gerokai viršijantis de minimis lygį. Remiantis šiomis aplinkybėmis laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos nesikeičia. Kadangi jokios kitos naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, jos galutinai patvirtinamos. |
| --- | --- |

(32)

Dėl pirmiau pateiktų patikslintų veiksnių, t. y. pelningumo, investicijų grąžos ir Bendrijos pramonės našumo, laikinajame reglamente nurodytos tendencijos nesikeičia. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas taip pat išlieka gerokai viršijantis de minimis lygį. Remiantis šiomis aplinkybėmis laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos nesikeičia. Kadangi jokios kitos naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, jos galutinai patvirtinamos.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (33) | Kaip pirmiau minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, daroma galutinė išvada, kad per TL importo iš KLR vidutinės kainos Bendrijos pramonės vidutines kainas priverstinai sumažino 5,7 %. Priverstinio kainų mažinimo skirtumo patikslinimas laikinojo reglamento 67–69 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl importo dempingo kainomis poveikio nepakeitė. |
| --- | --- |

(33)

Kaip pirmiau minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, daroma galutinė išvada, kad per TL importo iš KLR vidutinės kainos Bendrijos pramonės vidutines kainas priverstinai sumažino 5,7 %. Priverstinio kainų mažinimo skirtumo patikslinimas laikinojo reglamento 67–69 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl importo dempingo kainomis poveikio nepakeitė.

2.   Valiutos kurso svyravimai

| (34) | Vienas naudotojas teigė, jog iš rinkos raidos po TL matyti, kad TL vyravusi padėtis buvo išskirtinė ir kad po TL kainos vėl ėmė didėti. Šis naudotojas teigė, kad per TL kainos laikinai sumažėjo visų pirma dėl nepalankaus JAV dolerio keitimo į EUR kurso ir dėl to, kad pasaulio rinkose kokso 80+ kainos paprastai būna išreikštos JAV doleriais, ir buvo sunku kainas, dėl kurių deramasi kasmet, pritaikyti prie naujos padėties valiutų rinkoje. Reikia pažymėti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainos ES paprastai išreikštos ne JAV doleriais, o EUR arba kita Europos valiuta. Be to, šio naudotojo teiginys, kad po TL, kai JAV dolerio vertė palyginti su EUR buvo dar mažesnė, kainos ėmė didėti, prieštarauja teiginiui, kad kokso 80+ kainos sumažėjo dėl nepalankios JAV dolerio ir EUR keitimo tendencijos. |
| --- | --- |

(34)

Vienas naudotojas teigė, jog iš rinkos raidos po TL matyti, kad TL vyravusi padėtis buvo išskirtinė ir kad po TL kainos vėl ėmė didėti. Šis naudotojas teigė, kad per TL kainos laikinai sumažėjo visų pirma dėl nepalankaus JAV dolerio keitimo į EUR kurso ir dėl to, kad pasaulio rinkose kokso 80+ kainos paprastai būna išreikštos JAV doleriais, ir buvo sunku kainas, dėl kurių deramasi kasmet, pritaikyti prie naujos padėties valiutų rinkoje. Reikia pažymėti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainos ES paprastai išreikštos ne JAV doleriais, o EUR arba kita Europos valiuta. Be to, šio naudotojo teiginys, kad po TL, kai JAV dolerio vertė palyginti su EUR buvo dar mažesnė, kainos ėmė didėti, prieštarauja teiginiui, kad kokso 80+ kainos sumažėjo dėl nepalankios JAV dolerio ir EUR keitimo tendencijos.

3.   Sau padaryta žala

| (35) | Vienas naudotojas pareiškė, kad tariama mažėjančių kainų padaryta žala Bendrijos pramonei buvo daugiausia susijusi su agresyvia kai kurių Europos gamintojų, parduodančių savo produktus mažesnėmis nei Kinijos importo kainomis, kainų politika. Tačiau tyrimo metu nerasta jokių tam tikrų Europos gamintojų bendros „agresyvios kainų politikos“ įrodymų. Nustatyta, kad Europos gamintojai daugiausiai konkuruoja regioninėse rinkose, o ne visos Bendrijos lygmeniu, kadangi dėl nemažų transporto išlaidų gamintojai paprastai parduoda produktus geografiškai artimiausiuose regionuose. Todėl jeigu kai kurie gamintojai nustatė mažesnes kainas, tai nepadarė žalos kitiems Europos gamintojams. Be to, tai, jog kai kurie Europos gamintojai konkuruoja tarpusavyje, nereiškia, kad dėl Kinijos importo dempingo kainomis tie gamintojai nebuvo priversti konkuruoti tarpusavyje nustatant dar mažesnes kainas nei tai būtų sąžiningos konkurencijos su Kinijos gamintojais aplinkybėmis, ir todėl parduoti produktus nepelningomis kainomis. |
| --- | --- |

(35)

Vienas naudotojas pareiškė, kad tariama mažėjančių kainų padaryta žala Bendrijos pramonei buvo daugiausia susijusi su agresyvia kai kurių Europos gamintojų, parduodančių savo produktus mažesnėmis nei Kinijos importo kainomis, kainų politika. Tačiau tyrimo metu nerasta jokių tam tikrų Europos gamintojų bendros „agresyvios kainų politikos“ įrodymų. Nustatyta, kad Europos gamintojai daugiausiai konkuruoja regioninėse rinkose, o ne visos Bendrijos lygmeniu, kadangi dėl nemažų transporto išlaidų gamintojai paprastai parduoda produktus geografiškai artimiausiuose regionuose. Todėl jeigu kai kurie gamintojai nustatė mažesnes kainas, tai nepadarė žalos kitiems Europos gamintojams. Be to, tai, jog kai kurie Europos gamintojai konkuruoja tarpusavyje, nereiškia, kad dėl Kinijos importo dempingo kainomis tie gamintojai nebuvo priversti konkuruoti tarpusavyje nustatant dar mažesnes kainas nei tai būtų sąžiningos konkurencijos su Kinijos gamintojais aplinkybėmis, ir todėl parduoti produktus nepelningomis kainomis.

| (36) | Šis naudotojas taip pat teigė, kad didžiausia suvartojimo padidėjimo dalis nuo 2003 m. iki TL teko Bendrijos gamintojams, o ne Kinijos importui. Absoliučia prasme šis teiginys gali būti teisingas, tačiau ne santykine prasme: atlikus tyrimą nustatyta, kad importui iš Kinijos, kuriam 2003 m. teko 24 % rinkos dalies, nuo 2003 m. iki TL teko beveik pusė vartojimo padidėjimo. |
| --- | --- |

(36)

Šis naudotojas taip pat teigė, kad didžiausia suvartojimo padidėjimo dalis nuo 2003 m. iki TL teko Bendrijos gamintojams, o ne Kinijos importui. Absoliučia prasme šis teiginys gali būti teisingas, tačiau ne santykine prasme: atlikus tyrimą nustatyta, kad importui iš Kinijos, kuriam 2003 m. teko 24 % rinkos dalies, nuo 2003 m. iki TL teko beveik pusė vartojimo padidėjimo.

| (37) | Tas pats naudotojas taip pat tvirtino, kad didėjant suvartojimui Bendrijos pramonė nepajėgė padidinti savo rinkos dalies, nes nepadidino savo gamybos pajėgumų. Todėl padidėjusį Bendrijos suvartojimą turėjo tenkinti importas iš Kinijos. Ir tai, kad Bendrijos pramonė nepadidino savo pajėgumų didėjant suvartojimui, veikiau gali būti laikoma nepatikimos investicijų aplinkos, atsiradusios dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis spaudimo, padariniu, nei žalos Bendrijos pramonei priežastimi. |
| --- | --- |

(37)

Tas pats naudotojas taip pat tvirtino, kad didėjant suvartojimui Bendrijos pramonė nepajėgė padidinti savo rinkos dalies, nes nepadidino savo gamybos pajėgumų. Todėl padidėjusį Bendrijos suvartojimą turėjo tenkinti importas iš Kinijos. Ir tai, kad Bendrijos pramonė nepadidino savo pajėgumų didėjant suvartojimui, veikiau gali būti laikoma nepatikimos investicijų aplinkos, atsiradusios dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis spaudimo, padariniu, nei žalos Bendrijos pramonei priežastimi.

| (38) | Reikia pažymėti, kad per TL nepanaudoti Bendrijos pramonės pajėgumai sudarė apie 120 000 tonų, kurių panaudojimas dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis daromo spaudimo buvo ekonomiškai neperspektyvus. Be to, vienas Bendrijos gamintojas nuo 2005 m. iki TL smarkiai sumažino savo kokso 80+ gamybą, o po TL visiškai liovėsi jį gaminti. Šios pramonės pobūdis ypatingas: laikinai sustabdžius gamybos procesą sugadinama gamybos įranga (krosnys), o norint pradėti gamybą iš naujo prireiktų didelių papildomų investicijų. Rinkoje, kuriai būdingas žymus kainų sumažėjimas, buvo ekonomiškai neprasminga investuoti į uždarytų krosnių naudojimo atnaujinimą arba į naujų krosnių statybą. |
| --- | --- |

(38)

Reikia pažymėti, kad per TL nepanaudoti Bendrijos pramonės pajėgumai sudarė apie 120 000 tonų, kurių panaudojimas dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis daromo spaudimo buvo ekonomiškai neperspektyvus. Be to, vienas Bendrijos gamintojas nuo 2005 m. iki TL smarkiai sumažino savo kokso 80+ gamybą, o po TL visiškai liovėsi jį gaminti. Šios pramonės pobūdis ypatingas: laikinai sustabdžius gamybos procesą sugadinama gamybos įranga (krosnys), o norint pradėti gamybą iš naujo prireiktų didelių papildomų investicijų. Rinkoje, kuriai būdingas žymus kainų sumažėjimas, buvo ekonomiškai neprasminga investuoti į uždarytų krosnių naudojimo atnaujinimą arba į naujų krosnių statybą.

| (39) | Viena suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad pagrindinė tariamos žalos Bendrijos pramonei priežastis buvo padidėjusios darbo sąnaudos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrai padidėjęs Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius priskiriamas vieninteliam gamintojui, kuris padidino ir savo našumą. Kitų Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius nepaisant mažėjančios gamybos išliko pakankamai stabilus. Tai galima paaiškinti šios pramonės gamybos proceso pobūdžiu, kai darbuotojų, kurių reikia, kad gamybos įranga veiktų, skaičius iš esmės nesikeičia, nepaisant to, ar įmonė dirba pilnu ar mažesniu pajėgumu, todėl sumažėjus gamybai sumažėja ir našumas. |
| --- | --- |

(39)

Viena suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad pagrindinė tariamos žalos Bendrijos pramonei priežastis buvo padidėjusios darbo sąnaudos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrai padidėjęs Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius priskiriamas vieninteliam gamintojui, kuris padidino ir savo našumą. Kitų Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius nepaisant mažėjančios gamybos išliko pakankamai stabilus. Tai galima paaiškinti šios pramonės gamybos proceso pobūdžiu, kai darbuotojų, kurių reikia, kad gamybos įranga veiktų, skaičius iš esmės nesikeičia, nepaisant to, ar įmonė dirba pilnu ar mažesniu pajėgumu, todėl sumažėjus gamybai sumažėja ir našumas.

| (40) | Bet kuriuo atveju, net jeigu esant produkcijos mažėjimui kai kurių Bendrijos pramonės gamintojų darbo sąnaudos buvo nereikalingai didelės, tai negali būti svarbi žalos priežastis, kadangi darbo sąnaudų pokyčiai visam Bendrijos pramonės pelningumui padarė tik labai nedidelį poveikį. Pavyzdžiui, darbo sąnaudų padidėjimas (1,8 mln. EUR) paaiškina mažiau nei 1 procentiniu punktu viso Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimą, kuris nuo 2005 m. iki TL smuktelėjo nuo 16,2 % iki – 3,8 % (pelno sumažėjimas beveik 39 mln. EUR). |
| --- | --- |

(40)

Bet kuriuo atveju, net jeigu esant produkcijos mažėjimui kai kurių Bendrijos pramonės gamintojų darbo sąnaudos buvo nereikalingai didelės, tai negali būti svarbi žalos priežastis, kadangi darbo sąnaudų pokyčiai visam Bendrijos pramonės pelningumui padarė tik labai nedidelį poveikį. Pavyzdžiui, darbo sąnaudų padidėjimas (1,8 mln. EUR) paaiškina mažiau nei 1 procentiniu punktu viso Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimą, kuris nuo 2005 m. iki TL smuktelėjo nuo 16,2 % iki – 3,8 % (pelno sumažėjimas beveik 39 mln. EUR).

4.   Žaliavų kainos; nepalankios gamtinės aplinkybės siekiant gauti žaliavų

| (41) | Kalbant apie žaliavų kainas, kurios išsamiau aprašytos laikinojo reglamento 75 konstatuojamojoje dalyje, reikia pažymėti, jog perskaičiavus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pagrindinė kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudarė apie 60 % visų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(41)

Kalbant apie žaliavų kainas, kurios išsamiau aprašytos laikinojo reglamento 75 konstatuojamojoje dalyje, reikia pažymėti, jog perskaičiavus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pagrindinė kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudarė apie 60 % visų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudų.

| (42) | Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, padidėjusios sąnaudos Bendrijos pramonei buvo didesnis smūgis nei Kinijos pramonei, kadangi pastaroji galėjo lengvai gauti žaliavų, todėl Bendrijos pramonė tapo nekonkurencinga netgi nesant importo dempingo kainomis. Čia pirmiausia reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į labai mažą Kinijos eksportuojančiųjų gamintojų bendradarbiavimą negalima daryti bendrų išvadų dėl to, ar Kinijos eksportuojantys gamintojai galėjo lengvai gauti žaliavų. Taip pat reikia pažymėti, kad vienas Bendrijos pramonės gamintojas, kuriam tenka didelė visos Bendrijos pramonės gamybos dalis, naudoja vietos koksines akmens anglis. Be to, kaip jau minėta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė iki TL pajėgė padidėjusias žaliavų kainas perkelti pardavimo kainoms. Taip pat reikia pridurti, kad, turimais rinkos duomenimis, Kinija taip pat iš dalies turi naudoti importuotas žaliavas: šiuo metu ji didelius koksinės anglies kiekius importuoja iš Australijos. |
| --- | --- |

(42)

Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, padidėjusios sąnaudos Bendrijos pramonei buvo didesnis smūgis nei Kinijos pramonei, kadangi pastaroji galėjo lengvai gauti žaliavų, todėl Bendrijos pramonė tapo nekonkurencinga netgi nesant importo dempingo kainomis. Čia pirmiausia reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į labai mažą Kinijos eksportuojančiųjų gamintojų bendradarbiavimą negalima daryti bendrų išvadų dėl to, ar Kinijos eksportuojantys gamintojai galėjo lengvai gauti žaliavų. Taip pat reikia pažymėti, kad vienas Bendrijos pramonės gamintojas, kuriam tenka didelė visos Bendrijos pramonės gamybos dalis, naudoja vietos koksines akmens anglis. Be to, kaip jau minėta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė iki TL pajėgė padidėjusias žaliavų kainas perkelti pardavimo kainoms. Taip pat reikia pridurti, kad, turimais rinkos duomenimis, Kinija taip pat iš dalies turi naudoti importuotas žaliavas: šiuo metu ji didelius koksinės anglies kiekius importuoja iš Australijos.

| (43) | Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad priežastinio ryšio analizė yra neteisinga; ji abejoja, kad Bendrijos pramonė, kuriai 2003 m. buvo pelningi, galėjo turėti nuostolių per TL ir tapo nepajėgi padengti padidėjusių išlaidų žaliavoms, net jeigu Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimas nuo 2003 m. iki TL buvo gerokai didesnis nei padidėjusių žaliavų kainų poveikis. |
| --- | --- |

(43)

Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad priežastinio ryšio analizė yra neteisinga; ji abejoja, kad Bendrijos pramonė, kuriai 2003 m. buvo pelningi, galėjo turėti nuostolių per TL ir tapo nepajėgi padengti padidėjusių išlaidų žaliavoms, net jeigu Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimas nuo 2003 m. iki TL buvo gerokai didesnis nei padidėjusių žaliavų kainų poveikis.

| (44) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nors Bendrijos pramonės pardavimo kainos TL iš tiesų buvo didesnės nei 2003 m. (žr. laikinojo reglamento 51 konstatuojamąją dalį), žaliavų kainos, kurios yra pagrindinė gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, proporcingai buvo dar didesnės (žr. laikinojo reglamento 75 konstatuojamąją dalį bei šio reglamento 41 konstatuojamąją dalį). Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(44)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nors Bendrijos pramonės pardavimo kainos TL iš tiesų buvo didesnės nei 2003 m. (žr. laikinojo reglamento 51 konstatuojamąją dalį), žaliavų kainos, kurios yra pagrindinė gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, proporcingai buvo dar didesnės (žr. laikinojo reglamento 75 konstatuojamąją dalį bei šio reglamento 41 konstatuojamąją dalį). Todėl šis teiginys atmestas.

5.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (45) | Kadangi jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, laikinojo reglamento 67–80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 67 ir 75 konstatuojamųjų dalių pakeitimus, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, laikinojo reglamento 67–80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 67 ir 75 konstatuojamųjų dalių pakeitimus, kaip nurodyta pirmiau.

| (46) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, preliminari išvada dėl priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos ir KLR importo dempingo kaina yra patvirtinama. |
| --- | --- |

(46)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, preliminari išvada dėl priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos ir KLR importo dempingo kaina yra patvirtinama.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Įvykiai po tiriamojo laikotarpio

| (47) | Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas bei naudotojai pateikė pastabų dėl būtinybės atsižvelgti į tam tikrus svarbius įvykius po TL. Šios pastabos pirmiausiai susijusios su kokso 80+ rinkos kainos – tiek importo iš Kinijos kainos, tiek Bendrijos pramonės pardavimo kainos, padidėjimu. |
| --- | --- |

(47)

Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas bei naudotojai pateikė pastabų dėl būtinybės atsižvelgti į tam tikrus svarbius įvykius po TL. Šios pastabos pirmiausiai susijusios su kokso 80+ rinkos kainos – tiek importo iš Kinijos kainos, tiek Bendrijos pramonės pardavimo kainos, padidėjimu.

| (48) | Minėtų suinteresuotųjų šalių teigimu, importo kainos padidėjo daugiausiai dėl tam tikrų Kinijos Vyriausybės neseniai nustatytų priemonių, pavyzdžiui, eksporto mokesčio padidinimo ir griežtos eksporto licencijų išdavimo tvarkos, skirtų daug energijos naudojančių žaliavų, taip pat kokso, eksportui suvaržyti. Vienas naudotojas teigė, jog atrodo, kad, atsižvelgiant į struktūrinius Kinijos politikos pokyčius, kuriais siekiama apdorotus energijos produktus kaip koksas 80+ išlaikyti vidaus rinkoje vietinei pridėtinei vertei sukurti, šios priemonės bus taikomos ilgai. Kita vertus, Bendrijos pramonės gamintojai tvirtino, kad dabartinis aukštas kainų lygis yra laikinas ir priklauso tik nuo KLR Vyriausybės veiksmų. Tas pats naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos gamintojų pelningumo lygis šiuo metu yra aukštas dėl po tiriamojo laikotarpio gerokai padidėjusių pardavimo kainų. Pasak šio naudotojo, Bendrijos pramonės pardavimo kainos nustatytos taip, kad ilgainiui jos didės, kadangi gerokai padidėjo suvartojimas akmens vatos pramonėje, ES visiškai nedidinami gamybos pajėgumai ir, svarbiausia, Kinijos politikoje įvyko esminių pokyčių, dėl kurių labai sumažėjo eksportas iš KLR. |
| --- | --- |

(48)

Minėtų suinteresuotųjų šalių teigimu, importo kainos padidėjo daugiausiai dėl tam tikrų Kinijos Vyriausybės neseniai nustatytų priemonių, pavyzdžiui, eksporto mokesčio padidinimo ir griežtos eksporto licencijų išdavimo tvarkos, skirtų daug energijos naudojančių žaliavų, taip pat kokso, eksportui suvaržyti. Vienas naudotojas teigė, jog atrodo, kad, atsižvelgiant į struktūrinius Kinijos politikos pokyčius, kuriais siekiama apdorotus energijos produktus kaip koksas 80+ išlaikyti vidaus rinkoje vietinei pridėtinei vertei sukurti, šios priemonės bus taikomos ilgai. Kita vertus, Bendrijos pramonės gamintojai tvirtino, kad dabartinis aukštas kainų lygis yra laikinas ir priklauso tik nuo KLR Vyriausybės veiksmų. Tas pats naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos gamintojų pelningumo lygis šiuo metu yra aukštas dėl po tiriamojo laikotarpio gerokai padidėjusių pardavimo kainų. Pasak šio naudotojo, Bendrijos pramonės pardavimo kainos nustatytos taip, kad ilgainiui jos didės, kadangi gerokai padidėjo suvartojimas akmens vatos pramonėje, ES visiškai nedidinami gamybos pajėgumai ir, svarbiausia, Kinijos politikoje įvyko esminių pokyčių, dėl kurių labai sumažėjo eksportas iš KLR.

| (49) | Atsižvelgiant į tai, kad šis naudotojas netiesiogiai tvirtina, kad dėl tariamo i) Kinijos eksporto ribojimo ilgalaikiškumo ir ii) tariamo aukšto Bendrijos pramonės pelningumo lygio antidempingo priemonių nustatymas tampa nepateisinamas, reikia visų pirma pažymėti, kad nors Kinijos Vyriausybė iš tiesų nustatė priemones, varžančias daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, tačiau nėra informacijos, kuri leistų daryti išvadas dėl šių priemonių pastovumo. Priešingai, praeityje, ypač 2004 ir 2005 m. sukaupta patirtis parodė, kad politika, kuria siekiama daryti poveikį eksportui, galėtų labai greitai pasikeisti. Antra, pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu ir žala po tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į tai, kad šis naudotojas netiesiogiai tvirtina, kad dėl tariamo i) Kinijos eksporto ribojimo ilgalaikiškumo ir ii) tariamo aukšto Bendrijos pramonės pelningumo lygio antidempingo priemonių nustatymas tampa nepateisinamas, reikia visų pirma pažymėti, kad nors Kinijos Vyriausybė iš tiesų nustatė priemones, varžančias daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, tačiau nėra informacijos, kuri leistų daryti išvadas dėl šių priemonių pastovumo. Priešingai, praeityje, ypač 2004 ir 2005 m. sukaupta patirtis parodė, kad politika, kuria siekiama daryti poveikį eksportui, galėtų labai greitai pasikeisti. Antra, pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu ir žala po tiriamojo laikotarpio.

| (50) | Tačiau laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad iš Kinijos importuojamo kokso 80+ kainos gerokai padidėjo, ir į tai atsižvelgta pasirenkant priemonę – minimalią importo kainą (MIK). Paskelbtose rinkos ataskaitose ir Komisijos turimoje informacijoje apie kokso 80+ importą iš KLR po laikinųjų priemonių nustatymo patvirtinta, kad ir po laikinojo reglamento priėmimo išliko aukštesnių nei žalos lygis importo kainų tendencija. Į šią aplinkybę taip pat atsižvelgta pasirenkant pasiūlytą galutinę priemonę – minimalią importo kainą, kaip nurodyta toliau 75 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(50)

Tačiau laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad iš Kinijos importuojamo kokso 80+ kainos gerokai padidėjo, ir į tai atsižvelgta pasirenkant priemonę – minimalią importo kainą (MIK). Paskelbtose rinkos ataskaitose ir Komisijos turimoje informacijoje apie kokso 80+ importą iš KLR po laikinųjų priemonių nustatymo patvirtinta, kad ir po laikinojo reglamento priėmimo išliko aukštesnių nei žalos lygis importo kainų tendencija. Į šią aplinkybę taip pat atsižvelgta pasirenkant pasiūlytą galutinę priemonę – minimalią importo kainą, kaip nurodyta toliau 75 konstatuojamojoje dalyje.

| (51) | Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad po TL pastebėtas aukštas importo kainų lygis taip pat susijęs su jūrų frachto normomis už biriųjų krovinių vežimą, kurios po TL labai padidėjo, tokiu būdu padidindamos nagrinėjamojo produkto CIF kainą. Jie tvirtino, kad minimali importo kaina, nustatoma CIF pagrindu, neišsprendžia importo dempingo kainomis problemos, kadangi importo kainos yra MIK dydžio, jeigu į jas įeina jūrų frachtas. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu po tiriamojo laikotarpio. Be to, minėtieji Bendrijos gamintojai nenurodė, kaip, jų manymu, buvo galima atsižvelgti į tariamai padidėjusias jūrų frachto normas. |
| --- | --- |

(51)

Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad po TL pastebėtas aukštas importo kainų lygis taip pat susijęs su jūrų frachto normomis už biriųjų krovinių vežimą, kurios po TL labai padidėjo, tokiu būdu padidindamos nagrinėjamojo produkto CIF kainą. Jie tvirtino, kad minimali importo kaina, nustatoma CIF pagrindu, neišsprendžia importo dempingo kainomis problemos, kadangi importo kainos yra MIK dydžio, jeigu į jas įeina jūrų frachtas. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu po tiriamojo laikotarpio. Be to, minėtieji Bendrijos gamintojai nenurodė, kaip, jų manymu, buvo galima atsižvelgti į tariamai padidėjusias jūrų frachto normas.

| (52) | Minėti Bendrijos pramonės gamintojai taip pat tvirtino, kad žaliavų sąnaudomis per TL grindžiama MIK negali tinkamai pašalinti importo dempingo kainomis padarytos žalos, kadangi po TL gerokai padidėjusios jūrų frachto normos padarytų poveikį pagrindinės žaliavos – koksinių akmens anglių, kurias Bendrijos pramonė daugiausiai atsiveža iš užjūrio šalių, sąnaudoms. Šiuo atžvilgiu reikia pakartoti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai nenurodė skaičių, kokį poveikį tariamai padidėjusios jūrų frachto normos turėtų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudoms, o tik pateikė keletą paskelbtų rinkos ataskaitų apie jūrų frachto normas. Tačiau remiantis tuo negalima pakankamai išsamiai apskaičiuoti poveikio visai Bendrijos pramonei, nes visų pirma reikia atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės gamintojai savo žaliavas gauna iš kelių skirtingų šaltinių, ir į tai, kad vienam didžiausių Bendrijos pramonės gamintojų padidėjęs jūrų frachtas nepadarytų jokio poveikio, nes jis naudoja vietines žaliavas. Todėl Bendrijos pramonės gamintojų teiginį reikia atmesti. |
| --- | --- |

(52)

Minėti Bendrijos pramonės gamintojai taip pat tvirtino, kad žaliavų sąnaudomis per TL grindžiama MIK negali tinkamai pašalinti importo dempingo kainomis padarytos žalos, kadangi po TL gerokai padidėjusios jūrų frachto normos padarytų poveikį pagrindinės žaliavos – koksinių akmens anglių, kurias Bendrijos pramonė daugiausiai atsiveža iš užjūrio šalių, sąnaudoms. Šiuo atžvilgiu reikia pakartoti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai nenurodė skaičių, kokį poveikį tariamai padidėjusios jūrų frachto normos turėtų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudoms, o tik pateikė keletą paskelbtų rinkos ataskaitų apie jūrų frachto normas. Tačiau remiantis tuo negalima pakankamai išsamiai apskaičiuoti poveikio visai Bendrijos pramonei, nes visų pirma reikia atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės gamintojai savo žaliavas gauna iš kelių skirtingų šaltinių, ir į tai, kad vienam didžiausių Bendrijos pramonės gamintojų padidėjęs jūrų frachtas nepadarytų jokio poveikio, nes jis naudoja vietines žaliavas. Todėl Bendrijos pramonės gamintojų teiginį reikia atmesti.

2.   Bendrijos pramonės interesai

| (53) | Be pastabų, susijusių su pirmiau 47–50 konstatuojamosiose dalyse nagrinėtais įvykiais po TL, vienas naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos pramonės interesų analizė dėl priemonių nustatymo grindžiama tik su TL susijusiomis išvadomis, neatsižvelgiant į visą žalos tiriamąjį laikotarpį. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad antidempingo priemonių nustatymo arba nenustatymo galimų padarinių Bendrijos pramonei analizė pagrįsta žalos analize, kurią, kaip nurodyta 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atliko atsižvelgdama į žalos rodiklius per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(53)

Be pastabų, susijusių su pirmiau 47–50 konstatuojamosiose dalyse nagrinėtais įvykiais po TL, vienas naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos pramonės interesų analizė dėl priemonių nustatymo grindžiama tik su TL susijusiomis išvadomis, neatsižvelgiant į visą žalos tiriamąjį laikotarpį. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad antidempingo priemonių nustatymo arba nenustatymo galimų padarinių Bendrijos pramonei analizė pagrįsta žalos analize, kurią, kaip nurodyta 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atliko atsižvelgdama į žalos rodiklius per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl šis teiginys atmestas.

| (54) | Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 82–84 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės interesų patvirtinamos. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 82–84 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės interesų patvirtinamos.

3.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai Bendrijoje

| (55) | Kadangi jokių kitų pastabų iš importuotojų ir (arba) prekybininkų negauta, laikinojo reglamento 85–87 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos. |
| --- | --- |

(55)

Kadangi jokių kitų pastabų iš importuotojų ir (arba) prekybininkų negauta, laikinojo reglamento 85–87 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.

4.   Naudotojų interesai

a)   Akmens vatos gamintojai

| (56) | Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo konkrečiu klausimu negauta, laikinojo reglamento 89–91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. Taip pat patvirtinama, kad muitas, lygus priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui, turėtų tik labai nedidelį poveikį bendradarbiaujančio akmens vatos gamintojo gamybos sąnaudoms, o didžiausias galimas gamybos sąnaudų padidėjimas būtų maždaug 1 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo konkrečiu klausimu negauta, laikinojo reglamento 89–91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. Taip pat patvirtinama, kad muitas, lygus priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui, turėtų tik labai nedidelį poveikį bendradarbiaujančio akmens vatos gamintojo gamybos sąnaudoms, o didžiausias galimas gamybos sąnaudų padidėjimas būtų maždaug 1 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje.

b)   Liejyklos

| (57) | Pasibaigus laikinajam etapui Komisija išsamiau nagrinėjo galimo priemonių poveikio naudotojams, visų pirma, liejykloms, aspektus. Taigi, Europos liejyklų asociacijų komiteto (CAEF) ir nacionalinių liejyklų asociacijų paprašyta pateikti papildomos informacijos. Gauta informacija patvirtinama naudotojų klausimyno atsakymais pagrįsta preliminari išvada, kaip minėta laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosiose dalyse, kad kokso 80+ poveikis bendroms liejyklų gamybos sąnaudoms yra santykinai nedidelis. Nors kokso 80+ dalis naudotojo gamybos sąnaudose priklauso nuo produkto, tačiau nustatyta, kad paprastai tai 2–5 %. |
| --- | --- |

(57)

Pasibaigus laikinajam etapui Komisija išsamiau nagrinėjo galimo priemonių poveikio naudotojams, visų pirma, liejykloms, aspektus. Taigi, Europos liejyklų asociacijų komiteto (CAEF) ir nacionalinių liejyklų asociacijų paprašyta pateikti papildomos informacijos. Gauta informacija patvirtinama naudotojų klausimyno atsakymais pagrįsta preliminari išvada, kaip minėta laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosiose dalyse, kad kokso 80+ poveikis bendroms liejyklų gamybos sąnaudoms yra santykinai nedidelis. Nors kokso 80+ dalis naudotojo gamybos sąnaudose priklauso nuo produkto, tačiau nustatyta, kad paprastai tai 2–5 %.

| (58) | Nustatyta, kad laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų pelningumas yra 2–6 %. Šie duomenys sutampa su CAEF pateikta informacija, pagrįsta 2006 m. 93 liejyklų pelningumo tyrimo duomenimis, pagal kuriuos vidutinis liejyklų pramonės pelningumas buvo 4,4 % (vidutinis liejyklų, gaminančių automobilių pramonės sektoriui, skirtumas buvo 2,8 %, o liejyklų, gaminančių mašinų pramonės sektoriui – 6,4 %). |
| --- | --- |

(58)

Nustatyta, kad laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų pelningumas yra 2–6 %. Šie duomenys sutampa su CAEF pateikta informacija, pagrįsta 2006 m. 93 liejyklų pelningumo tyrimo duomenimis, pagal kuriuos vidutinis liejyklų pramonės pelningumas buvo 4,4 % (vidutinis liejyklų, gaminančių automobilių pramonės sektoriui, skirtumas buvo 2,8 %, o liejyklų, gaminančių mašinų pramonės sektoriui – 6,4 %).

| (59) | Papildoma pirmiau minėta informacija taip pat patvirtinta preliminari išvada, kad muitas, lygus priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui i, turėtų tik labai nedidelį poveikį liejyklų gamybos sąnaudoms, o gamybos sąnaudos daugiausia galėtų padidėti maždaug 1 %. Reikia pažymėti, kad daugumai laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų šis galimas padidėjimas yra gerokai mažesnis nei 1 %. |
| --- | --- |

(59)

Papildoma pirmiau minėta informacija taip pat patvirtinta preliminari išvada, kad muitas, lygus priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui i, turėtų tik labai nedidelį poveikį liejyklų gamybos sąnaudoms, o gamybos sąnaudos daugiausia galėtų padidėti maždaug 1 %. Reikia pažymėti, kad daugumai laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų šis galimas padidėjimas yra gerokai mažesnis nei 1 %.

| (60) | Tačiau kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, atsižvelgiant į mažą vidutinį Europos liejyklų pelno skirtumą, jos negalės atlaikyti žymiai padidėjusių kokso 80+ kainų, kurias jos vargu ar galės perkelti savo pirkėjams. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, jog negalima atmesti galimybės, kad kai kurios liejyklos gali nepajėgti atlaikyti kokso 80+ dabartinio kainų lygio. Tačiau atrodo, kad kainų padidėjimas po TL nesusijęs su antidempingo priemonėmis, kadangi laikinuoju reglamentu nustatyta MIK yra gerokai mažesnė nei dabartinis rinkos kainų lygis, be to, kainos ėmė didėti dar prieš pradedant taikyti laikinąsias priemones. |
| --- | --- |

(60)

Tačiau kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, atsižvelgiant į mažą vidutinį Europos liejyklų pelno skirtumą, jos negalės atlaikyti žymiai padidėjusių kokso 80+ kainų, kurias jos vargu ar galės perkelti savo pirkėjams. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, jog negalima atmesti galimybės, kad kai kurios liejyklos gali nepajėgti atlaikyti kokso 80+ dabartinio kainų lygio. Tačiau atrodo, kad kainų padidėjimas po TL nesusijęs su antidempingo priemonėmis, kadangi laikinuoju reglamentu nustatyta MIK yra gerokai mažesnė nei dabartinis rinkos kainų lygis, be to, kainos ėmė didėti dar prieš pradedant taikyti laikinąsias priemones.

c)   Tiekimo saugumas

| (61) | Kai kurie naudotojai taip pat pakartojo savo ankstesnius argumentus dėl kokso 80+ tiekimo saugumo ir teigė, kad priemonės padarytų didžiulį neigiamą poveikį EB naudotojų pramonei, kuriai koksas 80+ yra strategiškai svarbi žaliava. Tačiau jie tuo pačiu metu tvirtino, kad antidempingo priemonės Kinijos eksportui turėtų tik labai nedidelį poveikį, jei toks poveikis iš viso būtų. Be to, šiuo atveju priimtos tokios antidempingo priemonės, kurios dėl formos ir lygio gali būti Bendrijos pramonės apsaugos tinklas neiškraipant rinkos, kad nenukentėtų naudotojai. Atlikus tyrimą nustatyta, jog bet koks pavojus, kad sutriks tiekimas (jei taip apskritai atsitiktų), galėtų kilti tik dėl išaugusios Kinijos vietinės paklausos ir dėl Kinijos politikos, kuria siekiama suvaržyti daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, o ne dėl antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(61)

Kai kurie naudotojai taip pat pakartojo savo ankstesnius argumentus dėl kokso 80+ tiekimo saugumo ir teigė, kad priemonės padarytų didžiulį neigiamą poveikį EB naudotojų pramonei, kuriai koksas 80+ yra strategiškai svarbi žaliava. Tačiau jie tuo pačiu metu tvirtino, kad antidempingo priemonės Kinijos eksportui turėtų tik labai nedidelį poveikį, jei toks poveikis iš viso būtų. Be to, šiuo atveju priimtos tokios antidempingo priemonės, kurios dėl formos ir lygio gali būti Bendrijos pramonės apsaugos tinklas neiškraipant rinkos, kad nenukentėtų naudotojai. Atlikus tyrimą nustatyta, jog bet koks pavojus, kad sutriks tiekimas (jei taip apskritai atsitiktų), galėtų kilti tik dėl išaugusios Kinijos vietinės paklausos ir dėl Kinijos politikos, kuria siekiama suvaržyti daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, o ne dėl antidempingo priemonių.

5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (62) | Atlikus pirmiau minėtą papildomą Bendrijos naudotojų interesų analizę preliminariosios išvados dėl šių interesų nebuvo pakeistos. NET jei tam tikrais atvejais visa našta tektų naudotojams ir (arba) importuotojams, visais atvejais bet koks neigiamas finansinis poveikis jiems būtų nedidelis. Šiuo pagrindu laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos interesų nesikeičia. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, jos galutinai patvirtinamos. |
| --- | --- |

(62)

Atlikus pirmiau minėtą papildomą Bendrijos naudotojų interesų analizę preliminariosios išvados dėl šių interesų nebuvo pakeistos. NET jei tam tikrais atvejais visa našta tektų naudotojams ir (arba) importuotojams, visais atvejais bet koks neigiamas finansinis poveikis jiems būtų nedidelis. Šiuo pagrindu laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos interesų nesikeičia. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, jos galutinai patvirtinamos.

H.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (63) | Laikinajame reglamente skaičiuojant žalos pašalinimo lygį naudotas ikimokestinio pelno skirtumas, pagrįstas vidutiniu pelno, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003–2005 m., skirtumu, kuris preliminariais apskaičiavimais sudarė 15,3 % apyvartos. Ši vertė buvo laikoma ikimokestiniu pelnu, kokį šios rūšies pramonė šiame sektoriuje galėtų gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(63)

Laikinajame reglamente skaičiuojant žalos pašalinimo lygį naudotas ikimokestinio pelno skirtumas, pagrįstas vidutiniu pelno, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003–2005 m., skirtumu, kuris preliminariais apskaičiavimais sudarė 15,3 % apyvartos. Ši vertė buvo laikoma ikimokestiniu pelnu, kokį šios rūšies pramonė šiame sektoriuje galėtų gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina.

| (64) | Keletas suinteresuotųjų šalių nesutiko su laikinai naudotu pelno skirtumo lygiu. Vienas naudotojas teigė, kad 15,3 % pelno norma yra pernelyg didelė, ir tvirtino, kad 2004 m. ir 2005 m. Bendrijos pramonės gautas pelnas buvo išskirtinis, nes tuo metu Kinijos kokso 80+ trūkumas buvo toks didelis, kad buvo sustabdytos tuo metu taikytos antidempingo priemonės. Šis naudotojas tvirtino, kad nėra pateisinamos priežasties naudoti gerokai didesnio pelno skirtumo, nei naudotas ankstesniame tyrime. Reikia pažymėti, kad ankstesnio tyrimo galutiniu etapu naudotas 10,5 % pelno skirtumas. |
| --- | --- |

(64)

Keletas suinteresuotųjų šalių nesutiko su laikinai naudotu pelno skirtumo lygiu. Vienas naudotojas teigė, kad 15,3 % pelno norma yra pernelyg didelė, ir tvirtino, kad 2004 m. ir 2005 m. Bendrijos pramonės gautas pelnas buvo išskirtinis, nes tuo metu Kinijos kokso 80+ trūkumas buvo toks didelis, kad buvo sustabdytos tuo metu taikytos antidempingo priemonės. Šis naudotojas tvirtino, kad nėra pateisinamos priežasties naudoti gerokai didesnio pelno skirtumo, nei naudotas ankstesniame tyrime. Reikia pažymėti, kad ankstesnio tyrimo galutiniu etapu naudotas 10,5 % pelno skirtumas.

| (65) | Bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas pakartojo teiginį, kad laikinai naudotas pelno skirtumas buvo iškraipytas dėl didelio 2004 m. ir 2005 m. pelno, gauto dėl išskirtinių rinkos sąlygų. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad koksas 80+ – tai plataus vartojimo produktas ir kad 5 % pelno norma labiau atitiktų anksčiau naudotas prekinių produktų pelno normas. |
| --- | --- |

(65)

Bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas pakartojo teiginį, kad laikinai naudotas pelno skirtumas buvo iškraipytas dėl didelio 2004 m. ir 2005 m. pelno, gauto dėl išskirtinių rinkos sąlygų. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad koksas 80+ – tai plataus vartojimo produktas ir kad 5 % pelno norma labiau atitiktų anksčiau naudotas prekinių produktų pelno normas.

| (66) | Kita vertus, kai kurie Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka žalai pašalinti, kadangi minėti gamintojai anksčiau, kai kainos dar nebuvo smukdomos importo dempingo kaina, gaudavo didesnį pelną. Jie teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka, kad Bendrijos gamintojai galėtų atlikti investicijas, reikalingas norint atitikti privalomuosius aplinkos apsaugos standartus ir atnaujinti ar pradėti iš naujo naudoti uždarytą gamybos įrangą. Buvo teigiama, kad taip atnaujinus Bendrijos gamybą Bendrijos gamintojai galėtų tenkinti išaugusią kokso 80+ paklausą. Tačiau šie Bendrijos gamintojai nepateikė tikslių duomenų dėl pelno skirtumo, kuris jiems atrodytų tinkamas. |
| --- | --- |

(66)

Kita vertus, kai kurie Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka žalai pašalinti, kadangi minėti gamintojai anksčiau, kai kainos dar nebuvo smukdomos importo dempingo kaina, gaudavo didesnį pelną. Jie teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka, kad Bendrijos gamintojai galėtų atlikti investicijas, reikalingas norint atitikti privalomuosius aplinkos apsaugos standartus ir atnaujinti ar pradėti iš naujo naudoti uždarytą gamybos įrangą. Buvo teigiama, kad taip atnaujinus Bendrijos gamybą Bendrijos gamintojai galėtų tenkinti išaugusią kokso 80+ paklausą. Tačiau šie Bendrijos gamintojai nepateikė tikslių duomenų dėl pelno skirtumo, kuris jiems atrodytų tinkamas.

| (67) | Pirmiausia reikėtų pažymėti, jog, atsižvelgiant į 25 konstatuojamojoje dalyje pateiktas peržiūrėtas išvadas dėl pelningumo, nustatyta, kad 2003–2005 m. gautas svertinis vidutinis pelningumas buvo 13,1 %, o ne 15,3 %, kaip minėta laikinojo reglamento 107 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(67)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, jog, atsižvelgiant į 25 konstatuojamojoje dalyje pateiktas peržiūrėtas išvadas dėl pelningumo, nustatyta, kad 2003–2005 m. gautas svertinis vidutinis pelningumas buvo 13,1 %, o ne 15,3 %, kaip minėta laikinojo reglamento 107 konstatuojamojoje dalyje.

| (68) | Antra, atsižvelgiant į gautas pastabas buvo iš naujo išnagrinėtas metodas, naudotas žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Buvo manoma, kad pasirinktieji metai įprastomis aplinkybėmis iš tiesų galėtų būti netipiški, nes 2004 m. dėl didelio Kinijos kokso 80+ trūkumo rinkoje buvo išskirtinai pelningi metai (15 %). Ši išskirtinė padėtis pasikartojo 2005 m. (16,2 %). Kita vertus, tikėtina, kad 2003 m. Bendrijos pramonėje vis dar vyko atsigavimo nuo nustatyto dempingo poveikio praeityje procesas, todėl pelno skirtumas galėjo būti šiek tiek mažesnis (8,1 %). Ankstesniame tyrime trejus metus iš eilės (1995–1997), kai Kinijos importas dar nebuvo taip stipriai įsiskverbęs į rinką, buvo naudotas 10,5 % tikslinis pelno dydis. Todėl atrodo, kad šis dydis tinkamiau parodo pelningumą, kurį gali gauti šios rūšies pramonė nesant importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(68)

Antra, atsižvelgiant į gautas pastabas buvo iš naujo išnagrinėtas metodas, naudotas žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Buvo manoma, kad pasirinktieji metai įprastomis aplinkybėmis iš tiesų galėtų būti netipiški, nes 2004 m. dėl didelio Kinijos kokso 80+ trūkumo rinkoje buvo išskirtinai pelningi metai (15 %). Ši išskirtinė padėtis pasikartojo 2005 m. (16,2 %). Kita vertus, tikėtina, kad 2003 m. Bendrijos pramonėje vis dar vyko atsigavimo nuo nustatyto dempingo poveikio praeityje procesas, todėl pelno skirtumas galėjo būti šiek tiek mažesnis (8,1 %). Ankstesniame tyrime trejus metus iš eilės (1995–1997), kai Kinijos importas dar nebuvo taip stipriai įsiskverbęs į rinką, buvo naudotas 10,5 % tikslinis pelno dydis. Todėl atrodo, kad šis dydis tinkamiau parodo pelningumą, kurį gali gauti šios rūšies pramonė nesant importo dempingo kaina.

| (69) | Dėl tam tikrų Bendrijos gamintojų argumentų, susijusių su investicijoms būtinu pelno skirtumu, reikia pažymėti, kad toks kriterijus nėra svarbus nustatant žalos pašalinimo lygį. Iš tiesų, skaičiuojant kainą, skirtą atitinkamai žalai pašalinti, turi būti naudojamas tik toks pelno skirtumas, kokio Bendrijos pramonė galėtų tikėtis normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(69)

Dėl tam tikrų Bendrijos gamintojų argumentų, susijusių su investicijoms būtinu pelno skirtumu, reikia pažymėti, kad toks kriterijus nėra svarbus nustatant žalos pašalinimo lygį. Iš tiesų, skaičiuojant kainą, skirtą atitinkamai žalai pašalinti, turi būti naudojamas tik toks pelno skirtumas, kokio Bendrijos pramonė galėtų tikėtis normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina.

| (70) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, nesant importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis 10,5 % ikimokestinio pelno skirtumo, ir darant galutinę išvadą naudotas šis pelno skirtumas. |
| --- | --- |

(70)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, nesant importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis 10,5 % ikimokestinio pelno skirtumo, ir darant galutinę išvadą naudotas šis pelno skirtumas.

| (71) | Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą pakoreguotos Kinijos importo kainos (žr. 20 ir 21 konstatuojamąsias dalis) TL buvo palygintos su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamo panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, siekiant parodyti dabar patikslintą pelno skirtumą (žr. 70 konstatuojamąją dalį). Šiuo palyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas procentais nuo visos CIF importo vertės, lygus 25,8 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(71)

Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą pakoreguotos Kinijos importo kainos (žr. 20 ir 21 konstatuojamąsias dalis) TL buvo palygintos su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamo panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, siekiant parodyti dabar patikslintą pelno skirtumą (žr. 70 konstatuojamąją dalį). Šiuo palyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas procentais nuo visos CIF importo vertės, lygus 25,8 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas.

| (72) | Kadangi nė vienas eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos pašalinimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams. |
| --- | --- |

(72)

Kadangi nė vienas eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos pašalinimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams.

2.   Galutinės priemonės

| (73) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų ir pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio dydis turėtų būti toks kaip nustatytas dempingo arba žalos skirtumas, priklausomai nuo to, kuris žemesnis, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju, muito norma turėtų būti atitinkamai nustatoma pagal nustatytos žalos dydį. |
| --- | --- |

(73)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų ir pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio dydis turėtų būti toks kaip nustatytas dempingo arba žalos skirtumas, priklausomai nuo to, kuris žemesnis, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju, muito norma turėtų būti atitinkamai nustatoma pagal nustatytos žalos dydį.

| (74) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutinis muitas turėtų būti 25,8 %. |
| --- | --- |

(74)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutinis muitas turėtų būti 25,8 %.

3.   Priemonių pobūdis

| (75) | Laikinuoju reglamentu nustatytas antidempingo muitas – minimali importo kaina (MIK). Kadangi laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai dėl MIK pasirinkimo tebegalioja ir negauta kitų šiam pasirinkimui prieštaraujančių pastabų, MIK priemonė patvirtinama. |
| --- | --- |

(75)

Laikinuoju reglamentu nustatytas antidempingo muitas – minimali importo kaina (MIK). Kadangi laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai dėl MIK pasirinkimo tebegalioja ir negauta kitų šiam pasirinkimui prieštaraujančių pastabų, MIK priemonė patvirtinama.

| (76) | Kaip nustatyta laikinojo reglamento 117 konstatuojamojoje dalyje, Komisija toliau nagrinėjo MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumą. Tam tikslui Komisija išnagrinėjo įvairias indeksavimo galimybes, visų pirma, koksinės akmens anglies – pagrindinės kokso 80+ žaliavos – kainos raidą. Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai taip pat teigė, kad MIK turėtų būti susieta su koksine akmens anglimi. Tačiau nustatyta, kad koksinės akmens anglies kainos raida ar kitokiu svarbesniu kainos veiksniu negalima pakankamai paaiškinti kokso 80+ kainos svyravimo. Todėl nuspręsta MIK neindeksuoti. |
| --- | --- |

(76)

Kaip nustatyta laikinojo reglamento 117 konstatuojamojoje dalyje, Komisija toliau nagrinėjo MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumą. Tam tikslui Komisija išnagrinėjo įvairias indeksavimo galimybes, visų pirma, koksinės akmens anglies – pagrindinės kokso 80+ žaliavos – kainos raidą. Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai taip pat teigė, kad MIK turėtų būti susieta su koksine akmens anglimi. Tačiau nustatyta, kad koksinės akmens anglies kainos raida ar kitokiu svarbesniu kainos veiksniu negalima pakankamai paaiškinti kokso 80+ kainos svyravimo. Todėl nuspręsta MIK neindeksuoti.

| (77) | Minimali importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos pašalinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota galutinė minimali importo kaina yra 197 EUR už toną. |
| --- | --- |

(77)

Minimali importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos pašalinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota galutinė minimali importo kaina yra 197 EUR už toną.

4.   Įgyvendinimas

| (78) | Kadangi pastabų dėl priemonių įgyvendinimo negauta, laikinojo reglamento 114–116 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi pastabų dėl priemonių įgyvendinimo negauta, laikinojo reglamento 114–116 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (79) | Buvo abejojama dėl šių priemonių taikymo atsižvelgiant į matavimo metodą nustatant kokso 80+ ir kokso 80– dalis mišrioje siuntoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kokso 80+ importuotojai taiko griežtus kriterijus, inter alia, dydžiui ir drėgmei, o po nupirkto produkto pristatymo į Bendriją importuotojas atlieka kontrolinius matavimus, norėdamas užtikrinti, kad produktas atitinka tuos kriterijus. Pagrindiniai kokso naudotojai EB sertifikuojami pagal ISO 9001:2000 arba pagal lygiavertę valdymo sistemą, pagal kurias reikalaujama pateikti kiekvienos siuntos kilmės sertifikatus ir atitikties sertifikatą. Tokių atitikties sertifikatų, kuriais taip pat patvirtinamos matmenų specifikacijos, gali pareikalauti muitinės, kad patikrintų, ar deklaracijoje nurodyti duomenys yra tikslūs. |
| --- | --- |

(79)

Buvo abejojama dėl šių priemonių taikymo atsižvelgiant į matavimo metodą nustatant kokso 80+ ir kokso 80– dalis mišrioje siuntoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kokso 80+ importuotojai taiko griežtus kriterijus, inter alia, dydžiui ir drėgmei, o po nupirkto produkto pristatymo į Bendriją importuotojas atlieka kontrolinius matavimus, norėdamas užtikrinti, kad produktas atitinka tuos kriterijus. Pagrindiniai kokso naudotojai EB sertifikuojami pagal ISO 9001:2000 arba pagal lygiavertę valdymo sistemą, pagal kurias reikalaujama pateikti kiekvienos siuntos kilmės sertifikatus ir atitikties sertifikatą. Tokių atitikties sertifikatų, kuriais taip pat patvirtinamos matmenų specifikacijos, gali pareikalauti muitinės, kad patikrintų, ar deklaracijoje nurodyti duomenys yra tikslūs.

| (80) | Pramonė taiko du standartus ISO 728:1995 ir ISO 18238:2006, kuriais nustatytas atitinkamai kokso matavimo metodas ir matuotino kokso atrankos metodas. Tai, kad importuojančioji pramonė jau taiko šiuos standartus, rodo, kad jie yra taikytini ir todėl susiję su šių priemonių įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(80)

Pramonė taiko du standartus ISO 728:1995 ir ISO 18238:2006, kuriais nustatytas atitinkamai kokso matavimo metodas ir matuotino kokso atrankos metodas. Tai, kad importuojančioji pramonė jau taiko šiuos standartus, rodo, kad jie yra taikytini ir todėl susiję su šių priemonių įgyvendinimu.

I.   GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS

| (81) | Atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Bendrijos pramonei padarytos žalos lygį, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę sumos, viršijančios galutinio antidempingo muito normą turėtų būti nerenkamos, |
| --- | --- |

(81)

Atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Bendrijos pramonei padarytos žalos lygį, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę sumos, viršijančios galutinio antidempingo muito normą turėtų būti nerenkamos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Galutinis antidempingo muitas nustatomas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių didžiausias skersmuo yra didesnis nei 80 mm (koksui 80+), klasifikuojamam KN kodu ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704001910). Gabalėlių skersmuo nustatomas pagal ISO 728:1995 standartą.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, dydis lygus minimalios importo kainos, lygios 197 EUR už vieną toną ir neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito visuomet, kai kaina Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito yra mažesnė už minimalią importo kainą.

3.   Antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas pro rata akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriose siuntose, kurių sudėtyje yra akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent būtų nustatyta, kad akmens anglių koksas, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Mišiniuose esančio akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, kiekis gali būti nustatomas vadovaujantis Tarybos reglamento EEB Nr. 2913/92 (5) 68–70 straipsniais, kuriuose, inter alia, nustatyta, jog muitinė turi teisę reikalauti, kad deklarantas pateiktų kitus dokumentus, reikalingus deklaracijoje pateiktų duomenų tikslumui patikrinti, patikrinti prekes ir imti jų pavyzdžių analizei arba išsamiam patikrinimui. Tais atvejais, kai akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdžius, pavyzdžiai turi būti parenkami pagal ISO 18238:2006 standartą.

4.   Jei prieš patenkant į laisvą apyvartą prekės buvo sugadintos ir todėl nustatant muitinės vertę iš tiesų sumokėta ar mokėtina kaina yra proporcingai sumažinama, vadovaujantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (6), 145 straipsniu, pirmiau nurodyta minimali importo kaina sumažinama procentine dalimi, atitinkančia iš tiesų sumokėtos ar mokėtinos kainos proporcingą sumažinimą. Tada mokėtinas muitas bus lygus sumažintos minimalios importo kainos ir sumažintos neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito skirtumui, nustatytam prieš atliekant muitinės formalumus.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1071/2007 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), sumos, taikant pagal 1 straipsnį nustatytą galutinę muito normą. Sumos, užtikrintos garantijomis viršijant galutinį antidempingo muitą, nerenkamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 313, 2006 12 20, p. 15.

2

(3)  OL L 244, 2007 9 19, p. 3.

3

(4)  Dėl konfidencialumo pateikiami tik ribiniai skaičiai.

4

(5)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

5

(6)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

6

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/33

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 240/2008

2008 m. kovo 17 d.

po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinantis antidempingo muitą importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 2002 m. sausio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 92/2002 (2) Taryba importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, įskaitant vandeninio tirpalo pavidalo, nustatė galutinius 7,81–16,84 EUR už toną antidempingo muitus. Tuo pačiu reglamentu importuojamam Estijos, Lietuvos, Bulgarijos ir Rumunijos kilmės karbamidui nustatyti galutiniai 6,18–21,43 EUR už toną antidempingo muitai buvo automatiškai panaikinti atitinkamai 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., šioms šalims įstojus į Europos bendriją. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. sausio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 92/2002 (2) Taryba importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, įskaitant vandeninio tirpalo pavidalo, nustatė galutinius 7,81–16,84 EUR už toną antidempingo muitus. Tuo pačiu reglamentu importuojamam Estijos, Lietuvos, Bulgarijos ir Rumunijos kilmės karbamidui nustatyti galutiniai 6,18–21,43 EUR už toną antidempingo muitai buvo automatiškai panaikinti atitinkamai 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., šioms šalims įstojus į Europos bendriją.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | 2006 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą (3). 2006 m. spalio 17 d. Komisija gavo prašymą atlikti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą (3). 2006 m. spalio 17 d. Komisija gavo prašymą atlikti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

| (3) | Prašymą pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso karbamido Bendrijoje, vardu. |
| --- | --- |

(3)

Prašymą pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso karbamido Bendrijoje, vardu.

| (4) | Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės karbamido importas dempingo kaina ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(4)

Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės karbamido importas dempingo kaina ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

| (5) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtu pranešimu inicijavo šią peržiūrą. |
| --- | --- |

(5)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbtu pranešimu inicijavo šią peržiūrą.

3.   Su kitomis šalimis susiję tyrimai

| (6) | 2006 m. gegužės mėn. Komisija inicijavo Tarybos reglamentu (EB) Nr. 901/2001 (5) importuojamam Rusijos kilmės karbamidui nustatytų galutinių antidempingo muitų peržiūrą (6) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. Atlikus šią peržiūrą Taryba reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (7) panaikino antidempingo muitus importuojamam Rusijos kilmės karbamidui. Padaryta išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebuvo tęsiama ir nėra tikimybės, kad panaikinus priemones ši žala pasikartotų. |
| --- | --- |

(6)

2006 m. gegužės mėn. Komisija inicijavo Tarybos reglamentu (EB) Nr. 901/2001 (5) importuojamam Rusijos kilmės karbamidui nustatytų galutinių antidempingo muitų peržiūrą (6) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. Atlikus šią peržiūrą Taryba reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (7) panaikino antidempingo muitus importuojamam Rusijos kilmės karbamidui. Padaryta išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebuvo tęsiama ir nėra tikimybės, kad panaikinus priemones ši žala pasikartotų.

4.   Dabartinis tyrimas

4.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (7) | Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Tiriant tendencijas, svarbias vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d.–2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Tiriant tendencijas, svarbias vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (8) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Bendrijos gamintojams, Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams (toliau – nagrinėjami eksportuotojai), importuotojams, prekybininkams, naudotojams ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei eksportuojančių šalių Vyriausybių atstovams. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Bendrijos gamintojams, Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams (toliau – nagrinėjami eksportuotojai), importuotojams, prekybininkams, naudotojams ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei eksportuojančių šalių Vyriausybių atstovams.

| (9) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims bei toms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(9)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims bei toms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.

| (10) | Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (11) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(11)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (12) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Bendrijos gamintojų, importuotojų Bendrijoje ir eksportuojančių gamintojų Ukrainoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Bendrijos gamintojų, importuotojų Bendrijoje ir eksportuojančių gamintojų Ukrainoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

| (13) | Importuotojai į Bendriją bendradarbiavo labai mažai, kadangi tik vienas importuotojas nurodė pageidaujantis bendradarbiauti. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(13)

Importuotojai į Bendriją bendradarbiavo labai mažai, kadangi tik vienas importuotojas nurodė pageidaujantis bendradarbiauti. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina.

| (14) | Dvylika Bendrijos gamintojų tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti tyrime. Iš šių dvylikos bendrovių buvo atrinktos keturios, kurios, kaip nustatyta, atstovavo Bendrijos pramonei atsižvelgiant į karbamido gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtį. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai per PTL pagamino maždaug 60 % visos Bendrijos pramonės produkcijos, o minėti dvylika Bendrijos gamintojų pagamino maždaug 80 % visos Bendrijos produkcijos. Šios atrinktos bendrovės atspindėjo didžiausią tipišką karbamido gamybos ir pardavimo apimtį Bendrijoje, kurią buvo galima tinkamai ištirti per turimą laiką. |
| --- | --- |

(14)

Dvylika Bendrijos gamintojų tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti tyrime. Iš šių dvylikos bendrovių buvo atrinktos keturios, kurios, kaip nustatyta, atstovavo Bendrijos pramonei atsižvelgiant į karbamido gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtį. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai per PTL pagamino maždaug 60 % visos Bendrijos pramonės produkcijos, o minėti dvylika Bendrijos gamintojų pagamino maždaug 80 % visos Bendrijos produkcijos. Šios atrinktos bendrovės atspindėjo didžiausią tipišką karbamido gamybos ir pardavimo apimtį Bendrijoje, kurią buvo galima tinkamai ištirti per turimą laiką.

| (15) | Keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šie keturi eksportuojantys gamintojai per PTL sudarė beveik 100 % viso Ukrainos eksporto į Bendriją. Dėl nedidelio bendradarbiaujančių Ukrainos bendrovių skaičiaus buvo nuspręsta netaikyti atrankos ir visoms bendrovėms pasiūlyta pateikti klausimynus. |
| --- | --- |

(15)

Keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šie keturi eksportuojantys gamintojai per PTL sudarė beveik 100 % viso Ukrainos eksporto į Bendriją. Dėl nedidelio bendradarbiaujančių Ukrainos bendrovių skaičiaus buvo nuspręsta netaikyti atrankos ir visoms bendrovėms pasiūlyta pateikti klausimynus.

| (16) | Klausimyno atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, du naudotojai ir keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai bei po vieną Baltarusijos, Kroatijos ir Libijos eksportuojantį gamintoją. Be to, keli importuotojai ir naudotojai bei jų asociacijos pateikė pastabas, bet ne klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(16)

Klausimyno atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, du naudotojai ir keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai bei po vieną Baltarusijos, Kroatijos ir Libijos eksportuojantį gamintoją. Be to, keli importuotojai ir naudotojai bei jų asociacijos pateikė pastabas, bet ne klausimyno atsakymus.

| (17) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo ir žalos tęsimosi tikimybę ir Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | atrinkti Bendrijos gamintojai







  — | Fertiberia S.A., Madridas, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo ir žalos tęsimosi tikimybę ir Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

atrinkti Bendrijos gamintojai

—

Fertiberia S.A., Madridas, Ispanija,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Vokietija, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Vokietija,

| — | Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italija ir Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italija ir Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nyderlandai),

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Pulavai, Lenkija; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Pulavai, Lenkija;

| b) | eksportuojantys gamintojai







  — | Ukraina:






  — | Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys gamintojai

—

Ukraina:

—

Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka,

| — | Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodoneckas, |
| --- | --- |

—

Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodoneckas,

| — | Joint Stock Company Dnipro Azot, Dnieprodzeržinskas, |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Dnipro Azot, Dnieprodzeržinskas,

| — | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Čerkasai, |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Čerkasai,

| — | Kroatija:






  — | Petrokemija D.D., Kutina; |
| --- | --- | --- |

—

Kroatija:

—

Petrokemija D.D., Kutina;

| c) | Bendrijos importuotojai







  — | Dynea Austria GmbH, Kremsas, Austrija; |
| --- | --- | --- |

c)

Bendrijos importuotojai

—

Dynea Austria GmbH, Kremsas, Austrija;

| d) | Bendrijos naudotojai







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Kremona, Italija, |
| --- | --- | --- |

d)

Bendrijos naudotojai

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Kremona, Italija,

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madridas, Ispanija. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madridas, Ispanija.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (18) | Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas, šiuo metu klasifikuojamas KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(18)

Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas, šiuo metu klasifikuojamas KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (19) | Karbamidas gaminamas daugiausia iš amoniako, o šis – iš gamtinių dujų. Jis gali būti kietas arba skystas. Kietas karbamidas gali būti naudojamas žemės ūkyje ir pramonėje. Žemės ūkiui tinkamas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša dirvai tręšti arba kaip gyvulių pašarų priedas. Pramonei tinkamas karbamidas yra žaliava tam tikriems klijams ir plastikams gaminti. Skystas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša ir pramonėje. Nors karbamidas gali būti įvairių pirmiau minėtų formų, jo cheminės savybės iš esmės lieka tos pačios ir, atliekant šį tyrimą, jis laikomas vienu produktu. |
| --- | --- |

(19)

Karbamidas gaminamas daugiausia iš amoniako, o šis – iš gamtinių dujų. Jis gali būti kietas arba skystas. Kietas karbamidas gali būti naudojamas žemės ūkyje ir pramonėje. Žemės ūkiui tinkamas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša dirvai tręšti arba kaip gyvulių pašarų priedas. Pramonei tinkamas karbamidas yra žaliava tam tikriems klijams ir plastikams gaminti. Skystas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša ir pramonėje. Nors karbamidas gali būti įvairių pirmiau minėtų formų, jo cheminės savybės iš esmės lieka tos pačios ir, atliekant šį tyrimą, jis laikomas vienu produktu.

2.   Panašus produktas

| (20) | Kaip nustatyta pradiniame tyrime, atlikus šį peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų gaminami ir eksportuojami produktai ir produktai, kurie gaminami ir parduodami šių šalių vidaus rinkose bei produktai, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines bei technines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(20)

Kaip nustatyta pradiniame tyrime, atlikus šį peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų gaminami ir eksportuojami produktai ir produktai, kurie gaminami ir parduodami šių šalių vidaus rinkose bei produktai, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines bei technines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (21) | Atsižvelgiant į išvadas dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės, toliau nagrinėjami tik su dempingo tęsimusi arba pasikartojimo tikimybe susiję pagrindiniai argumentai. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į išvadas dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės, toliau nagrinėjami tik su dempingo tęsimusi arba pasikartojimo tikimybe susiję pagrindiniai argumentai.

1.   Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

1.1.   Bendrieji principai

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo tiriama, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo tiriama, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas.

| (23) | Trims rinkos ekonomikos statusą turinčioms eksportuojančioms šalims (Kroatijai, Libijai ir Ukrainai) normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–3 dalis. Baltarusijos normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

(23)

Trims rinkos ekonomikos statusą turinčioms eksportuojančioms šalims (Kroatijai, Libijai ir Ukrainai) normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–3 dalis. Baltarusijos normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.

1.2.   Kroatija

| (24) | Vieninteliam Kroatijos eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5, 11 ir 12 dalyse, nustatytas lyginant normaliosios vertės ir eksporto kainos svertinius vidurkius. |
| --- | --- |

(24)

Vieninteliam Kroatijos eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5, 11 ir 12 dalyse, nustatytas lyginant normaliosios vertės ir eksporto kainos svertinius vidurkius.

| (25) | Kroatija per PTL į Bendriją eksportavo daugiau nei 200 000 tonų karbamido (tai sudaro 2,3 % Bendrijos rinkos). Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vienintelis žinomas ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją eksportavo akivaizdžiai dempingo kaina. Nustatytas dempingo skirtumas viršijo 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Kroatija per PTL į Bendriją eksportavo daugiau nei 200 000 tonų karbamido (tai sudaro 2,3 % Bendrijos rinkos). Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vienintelis žinomas ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją eksportavo akivaizdžiai dempingo kaina. Nustatytas dempingo skirtumas viršijo 20 %.

| (26) | Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Iš tiesų, nustatyta, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Kroatijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Kadangi jokių neiškreiptų dujų kainų, susijusių su Kroatijos vidaus rinkos kainomis, nebuvo ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Kadangi didžioji dalis dujų, naudotų nagrinėjamojo produkto gamybai, yra Rusijos kilmės, koreguota kaina galėjo būti grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų, kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas. Tai labai padidintų dempingo skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, šis klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas. |
| --- | --- |

(26)

Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Iš tiesų, nustatyta, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Kroatijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Kadangi jokių neiškreiptų dujų kainų, susijusių su Kroatijos vidaus rinkos kainomis, nebuvo ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Kadangi didžioji dalis dujų, naudotų nagrinėjamojo produkto gamybai, yra Rusijos kilmės, koreguota kaina galėjo būti grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų, kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas. Tai labai padidintų dempingo skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, šis klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas.

1.3.   Baltarusija, Libija ir Ukraina

| (27) | Kaip paaiškinta 29, 38 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, iš kitų trijų eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių eksportuoti kiekiai buvo tokie maži, kad nuspręsta, jog su jais susijusios eksporto kainos tiriant jas atskirai būtų nepakankamai patikimos, kad padaryti išvadas dėl dempingo tęsimosi. |
| --- | --- |

(27)

Kaip paaiškinta 29, 38 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, iš kitų trijų eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių eksportuoti kiekiai buvo tokie maži, kad nuspręsta, jog su jais susijusios eksporto kainos tiriant jas atskirai būtų nepakankamai patikimos, kad padaryti išvadas dėl dempingo tęsimosi.

2.   Dempingo pasikartojimo tikimybė

2.1.   Baltarusija

| (28) | Kadangi Baltarusija nėra laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė buvo nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojo pateiktus duomenis. Pranešime apie inicijavimą JAV buvo numatytos kaip tinkama panaši šalis, kadangi ji buvo pasirinkta ir atliekant pradinį tyrimą. Nei viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė. JAV gamintojas, kuris jau bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus, kurie buvo naudojami nustatant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi Baltarusija nėra laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė buvo nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojo pateiktus duomenis. Pranešime apie inicijavimą JAV buvo numatytos kaip tinkama panaši šalis, kadangi ji buvo pasirinkta ir atliekant pradinį tyrimą. Nei viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė. JAV gamintojas, kuris jau bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus, kurie buvo naudojami nustatant normaliąją vertę.

| (29) | Vienintelis žinomas Baltarusijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Iš viso Baltarusija eksportavo apie 25 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,3 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Baltarusija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. |
| --- | --- |

(29)

Vienintelis žinomas Baltarusijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Iš viso Baltarusija eksportavo apie 25 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,3 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Baltarusija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.

| (30) | Buvo tiriamas Baltarusijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios nuolat buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę panašioje rinkoje, parodant, kad eksportas į kitas rinkas buvo vykdomas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(30)

Buvo tiriamas Baltarusijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios nuolat buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę panašioje rinkoje, parodant, kad eksportas į kitas rinkas buvo vykdomas dempingo kainomis.

| (31) | Be to, buvo tiriama, ar Baltarusijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. |
| --- | --- |

(31)

Be to, buvo tiriama, ar Baltarusijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.

| (32) | Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. |
| --- | --- |

(32)

Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.

| (33) | Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.

2.2.   Kroatija

| (34) | Kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kaina. Taip pat buvo tiriamas Kroatijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, mažesnėmis už normaliąją vertę, parodant, kad dempingas buvo vykdomas netgi netaikant pirmiau minėto koregavimo. |
| --- | --- |

(34)

Kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kaina. Taip pat buvo tiriamas Kroatijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, mažesnėmis už normaliąją vertę, parodant, kad dempingas buvo vykdomas netgi netaikant pirmiau minėto koregavimo.

| (35) | Be to, buvo tiriama, ar Kroatijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. |
| --- | --- |

(35)

Be to, buvo tiriama, ar Kroatijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.

| (36) | Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. |
| --- | --- |

(36)

Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.

| (37) | Todėl yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų. |
| --- | --- |

(37)

Todėl yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.

2.3.   Libija

| (38) | Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamius klausimyno atsakymus. Kadangi jis nepateikė kai kurios trūkstamos informacijos, atitinkamai turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Pagal turimą informaciją per PTL Libija eksportavo apie 70 000 tonų karbamido (tai sudaro 0,8 % Bendrijos rinkos). Įvertinant, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Libija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. Dempingo ir jo pasikartojimo tikimybės tyrimas buvo atliekamas remiantis turima informacija. |
| --- | --- |

(38)

Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamius klausimyno atsakymus. Kadangi jis nepateikė kai kurios trūkstamos informacijos, atitinkamai turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Pagal turimą informaciją per PTL Libija eksportavo apie 70 000 tonų karbamido (tai sudaro 0,8 % Bendrijos rinkos). Įvertinant, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Libija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. Dempingo ir jo pasikartojimo tikimybės tyrimas buvo atliekamas remiantis turima informacija.

| (39) | Kadangi Libijos rinkoje nebuvo tipiško pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų sumą bei pelno dydį. Šiuo atveju nustatyta, kad pagrįstas pelno dydis – 8 %. |
| --- | --- |

(39)

Kadangi Libijos rinkoje nebuvo tipiško pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų sumą bei pelno dydį. Šiuo atveju nustatyta, kad pagrįstas pelno dydis – 8 %.

| (40) | Išnagrinėjus bendradarbiaujančios Libijos bendrovės pateiktus klausimyno atsakymus nustatyta, kad eksportas į kitas trečiąsias rinkas buvo pagrindinė jos veikla. Per PTL į trečiąsias rinkas eksportuota apie 570 000 tonų, t. y. eksporto į Bendrijos rinką kiekis viršytas daugiau nei aštuonis kartus. Pirmiau aprašytu būdu nustatytą normaliąją vertę palyginus su eksporto kainomis, taikomomis vykdant tokį eksportą, nustatyta, kad dempingo lygis buvo aukštas. |
| --- | --- |

(40)

Išnagrinėjus bendradarbiaujančios Libijos bendrovės pateiktus klausimyno atsakymus nustatyta, kad eksportas į kitas trečiąsias rinkas buvo pagrindinė jos veikla. Per PTL į trečiąsias rinkas eksportuota apie 570 000 tonų, t. y. eksporto į Bendrijos rinką kiekis viršytas daugiau nei aštuonis kartus. Pirmiau aprašytu būdu nustatytą normaliąją vertę palyginus su eksporto kainomis, taikomomis vykdant tokį eksportą, nustatyta, kad dempingo lygis buvo aukštas.

| (41) | Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Remiantis turima informacija, laikoma, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Libijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Koregavimas dempingo skirtumą labai padidintų. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, nuspręsta, kad tokio koregavimo taikyti nebūtina, nors jis yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(41)

Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Remiantis turima informacija, laikoma, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Libijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Koregavimas dempingo skirtumą labai padidintų. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, nuspręsta, kad tokio koregavimo taikyti nebūtina, nors jis yra pagrįstas.

| (42) | Be to, buvo tiriama, ar Libijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. |
| --- | --- |

(42)

Be to, buvo tiriama, ar Libijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.

| (43) | Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. |
| --- | --- |

(43)

Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.

| (44) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.

2.4.   Ukraina

| (45) | Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi gamintojai. Per PTL tik du iš jų vykdė pardavimą eksportui į Bendriją. Iš viso Ukraina eksportavo tik apie 20 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,2 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Ukraina susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. |
| --- | --- |

(45)

Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi gamintojai. Per PTL tik du iš jų vykdė pardavimą eksportui į Bendriją. Iš viso Ukraina eksportavo tik apie 20 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,2 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Ukraina susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.

| (46) | Kalbant apie dujų sąnaudas, nustatyta, kad Ukraina importuoja didžiąją dalį karbamido gamybai sunaudojamų dujų iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Ukraina importuoja gamtines dujas iš Rusijos kainomis, kurios yra gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Atlikus tyrimą atskleista, kad iš Rusijos į Bendriją eksportuojamų gamtinių dujų kaina buvo maždaug du kartus didesnė už Ukrainos vidaus rinkos dujų kainą. Todėl pareiškėjo dujų sąnaudos buvo koreguotos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Koreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauze) be transporto sąnaudų. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie dujų sąnaudas, nustatyta, kad Ukraina importuoja didžiąją dalį karbamido gamybai sunaudojamų dujų iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Ukraina importuoja gamtines dujas iš Rusijos kainomis, kurios yra gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Atlikus tyrimą atskleista, kad iš Rusijos į Bendriją eksportuojamų gamtinių dujų kaina buvo maždaug du kartus didesnė už Ukrainos vidaus rinkos dujų kainą. Todėl pareiškėjo dujų sąnaudos buvo koreguotos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Koreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauze) be transporto sąnaudų. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.

| (47) | Po koregavimo trijų iš susijusių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo mažesnės už sąnaudas, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal ganybos sąnaudas pridedant pagrįstą 8 % pelno dydį. Ketvirtajai bendrovei šiuo tikslu taikytos koreguotos vidaus rinkos kainos. |
| --- | --- |

(47)

Po koregavimo trijų iš susijusių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo mažesnės už sąnaudas, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal ganybos sąnaudas pridedant pagrįstą 8 % pelno dydį. Ketvirtajai bendrovei šiuo tikslu taikytos koreguotos vidaus rinkos kainos.

| (48) | Po to buvo tiriamas Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios buvo nuolat ir daug mažesnės už nustatytą normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(48)

Po to buvo tiriamas Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios buvo nuolat ir daug mažesnės už nustatytą normaliąją vertę.

| (49) | Be to, buvo tiriama, ar Ukrainos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas buvo tokio paties lygio kaip ir kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų. |
| --- | --- |

(49)

Be to, buvo tiriama, ar Ukrainos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas buvo tokio paties lygio kaip ir kainos, nustatytos eksportui į Bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nesant priemonių dempingas pasikartotų.

3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

3.1.   Baltarusija

| (50) | Pagal turimą informaciją per PTL Baltarusijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 150 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 225 000 tonų. |
| --- | --- |

(50)

Pagal turimą informaciją per PTL Baltarusijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 150 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 225 000 tonų.

| (51) | Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Baltarusijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. |
| --- | --- |

(51)

Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Baltarusijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.

| (52) | Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius. |
| --- | --- |

(52)

Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.

| (53) | Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai. |
| --- | --- |

(53)

Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.

3.2.   Kroatija

| (54) | Pagal turimą informaciją per PTL Kroatijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 120 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 60 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Kroatijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. |
| --- | --- |

(54)

Pagal turimą informaciją per PTL Kroatijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 120 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 60 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Kroatijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.

| (55) | Tačiau antidempingo priemonės nesutrukdė Kroatijai eksportuoti didelius kiekius į Bendriją. Nėra jokių požymių, kad priemonės būtų sudariusios kliūtis toliau eksportuoti į Bendriją. Atsižvelgiant į tai, nepanašu, kad padidinus šiuos pajėgumus būtų daug daugiau eksportuojama į Bendriją. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. |
| --- | --- |

(55)

Tačiau antidempingo priemonės nesutrukdė Kroatijai eksportuoti didelius kiekius į Bendriją. Nėra jokių požymių, kad priemonės būtų sudariusios kliūtis toliau eksportuoti į Bendriją. Atsižvelgiant į tai, nepanašu, kad padidinus šiuos pajėgumus būtų daug daugiau eksportuojama į Bendriją. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją.

| (56) | Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad didelė dalis nepanaudotų Kroatijos pajėgumų būtų naudojami papildomam eksportui į Bendriją, bet pagal esamą eksporto lygį, tikėtina, kad eksportas į Bendriją išliks didesnis nei de minimis lygis. |
| --- | --- |

(56)

Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad didelė dalis nepanaudotų Kroatijos pajėgumų būtų naudojami papildomam eksportui į Bendriją, bet pagal esamą eksporto lygį, tikėtina, kad eksportas į Bendriją išliks didesnis nei de minimis lygis.

| (57) | Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai. |
| --- | --- |

(57)

Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.

3.3.   Libija

| (58) | Pagal turimą informaciją per PTL Libijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 140 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 570 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Libijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. |
| --- | --- |

(58)

Pagal turimą informaciją per PTL Libijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 140 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 570 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Libijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.

| (59) | Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius. |
| --- | --- |

(59)

Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus (arba netgi didesnis) už tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.

| (60) | Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai. |
| --- | --- |

(60)

Tokie patys argumentai taikomi ir galimam eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.

3.4.   Ukraina

| (61) | Pagal turimą informaciją per PTL Ukrainos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 375 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 3 500 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Ukrainos eksportuotojų platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus į tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius. |
| --- | --- |

(61)

Pagal turimą informaciją per PTL Ukrainos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 375 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 3 500 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Ukrainos eksportuotojų platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose tikėtini kainų lygiai, pelningumas gamintojo kainomis EXW sąlygomis, yra panašus į tą, kurį būtų galima pasiekti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.

| (62) | Kalbant apie galimą eksporto nukreipimą iš trečiųjų šalių į Bendriją, pareiškėjai teigė, kad numatyti padidėję pajėgumai kituose regionuose (ypač Artimuosiuose Rytuose) pakeistų Ukrainos eksportą (daugiausiai Azijoje, bet taip pat ir Afrikoje ir Lotynų Amerikoje); tai sudarytų daugiau nei 3 000 000 tonų, kurios būtų nukreipiamos į Bendriją. Tačiau pagal turimą informaciją negalima daryti išvados, kad toks pakeitimas įvyktų kadangi, inter alia, dėl didėjančio pasaulinio vartojimo šie papildomi kiekiai, jeigu jie būtų tiekiami rinkai, būtų absorbuojami. Be to, neatmetama galimybė, kad pajėgumai didėtų lėčiau, nei teigia pareiškėjas. Visa tai įvertinus, negalima patvirtinti, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendriją būtų nukreipiami dideli papildomi kiekiai. |
| --- | --- |

(62)

Kalbant apie galimą eksporto nukreipimą iš trečiųjų šalių į Bendriją, pareiškėjai teigė, kad numatyti padidėję pajėgumai kituose regionuose (ypač Artimuosiuose Rytuose) pakeistų Ukrainos eksportą (daugiausiai Azijoje, bet taip pat ir Afrikoje ir Lotynų Amerikoje); tai sudarytų daugiau nei 3 000 000 tonų, kurios būtų nukreipiamos į Bendriją. Tačiau pagal turimą informaciją negalima daryti išvados, kad toks pakeitimas įvyktų kadangi, inter alia, dėl didėjančio pasaulinio vartojimo šie papildomi kiekiai, jeigu jie būtų tiekiami rinkai, būtų absorbuojami. Be to, neatmetama galimybė, kad pajėgumai didėtų lėčiau, nei teigia pareiškėjas. Visa tai įvertinus, negalima patvirtinti, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendriją būtų nukreipiami dideli papildomi kiekiai.

4.   Išvada dėl tolesnio dempingo arba jo pasikartojimo tikimybės

| (63) | Remiantis minėtu tyrimu, daroma išvada, kad panaikinus priemones, nėra tikėtina, kad iš Kroatijos ir toliau būtų importuojami dideli karbamido kiekiai dempingo kaina arba kad kitų trijų nagrinėjamų šalių atveju dempingas pasikartotų. |
| --- | --- |

(63)

Remiantis minėtu tyrimu, daroma išvada, kad panaikinus priemones, nėra tikėtina, kad iš Kroatijos ir toliau būtų importuojami dideli karbamido kiekiai dempingo kaina arba kad kitų trijų nagrinėjamų šalių atveju dempingas pasikartotų.

D.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

1.   Bendrijos gamybos apibrėžtis

| (64) | Bendrijoje panašų produktą gamina 16 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Aštuoni iš jų Bendrijos gamintojais tapo po ES plėtros 2004 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(64)

Bendrijoje panašų produktą gamina 16 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Aštuoni iš jų Bendrijos gamintojais tapo po ES plėtros 2004 m. gegužės mėn.

| (65) | Iš 16 Bendrijos gamintojų dvylika sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą, o trys atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją, bet toliau nebendradarbiavo. Nė vienas Bendrijos gamintojas neprieštaravo dėl prašymo atlikti peržiūrą. |
| --- | --- |

(65)

Iš 16 Bendrijos gamintojų dvylika sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą, o trys atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją, bet toliau nebendradarbiavo. Nė vienas Bendrijos gamintojas neprieštaravo dėl prašymo atlikti peržiūrą.

| (66) | Taigi bendradarbiauti sutiko šie dvylika gamintojų:






  — | Achema AB (Lietuva), |
| --- | --- | --- |

(66)

Taigi bendradarbiauti sutiko šie dvylika gamintojų:

—

Achema AB (Lietuva),

| — | Adubos de Portugal (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugalija),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija),

| — | Duslo AS (Slovakijos Respublika), |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Slovakijos Respublika),

| — | Fertiberia S.A. (Ispanija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Ispanija),

| — | AS Nitrofert (Estija), |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Estija),

| — | Nitrogénmüvek Zrt (Vengrija), |
| --- | --- |

—

Nitrogénmüvek Zrt (Vengrija),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Vokietija), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Vokietija),

| — | Yara Group (Yara France SA (Prancūzija), Yara Italia Spa (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vokietija) ir Yara Sluiskil BV (Nyderlandai) sujungimas), |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara France SA (Prancūzija), Yara Italia Spa (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vokietija) ir Yara Sluiskil BV (Nyderlandai) sujungimas),

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Lenkija), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Lenkija),

| — | ZAK SA (Lenkija), |
| --- | --- |

—

ZAK SA (Lenkija),

| — | BASF AG (Vokietija). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Vokietija).

| (67) | Kadangi šie dvylika Bendrijos gamintojų sudarė maždaug 80 % visos Bendrijos gamybos per PTL, laikoma, kad jie sudaro didžiąją panašaus produkto visoje Bendrijoje gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Bendrijos pramonė). Keturi nebendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai bus vadinami kitais Bendrijos gamintojais. |
| --- | --- |

(67)

Kadangi šie dvylika Bendrijos gamintojų sudarė maždaug 80 % visos Bendrijos gamybos per PTL, laikoma, kad jie sudaro didžiąją panašaus produkto visoje Bendrijoje gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Bendrijos pramonė). Keturi nebendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai bus vadinami kitais Bendrijos gamintojais.

| (68) | Kaip nurodyta pirmiau, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę aštuoni bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. |
| --- | --- |

(68)

Kaip nurodyta pirmiau, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę aštuoni bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.

E.   PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE

1.   Suvartojimas Bendrijos rinkoje

| (69) | Tikrasis suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. ES plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, vartojimas buvo nustatytas pagal ES-25 rinką visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kadangi šis tyrimas inicijuotas prieš Bulgarijai ir Rumunijai įstojant į ES, analizėje svarstoma tik padėtis ES-25. |
| --- | --- |

(69)

Tikrasis suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. ES plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, vartojimas buvo nustatytas pagal ES-25 rinką visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kadangi šis tyrimas inicijuotas prieš Bulgarijai ir Rumunijai įstojant į ES, analizėje svarstoma tik padėtis ES-25.

| (70) | 2002–2003 m. suvartojimas Bendrijoje padidėjo 3 % ir išliko pastovus iki PTL. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas suvartojimas EB tonomis | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

2002–2003 m. suvartojimas Bendrijoje padidėjo 3 % ir išliko pastovus iki PTL.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

Visas suvartojimas EB tonomis

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Indeksas (2002 m. = 100)

100

103

104

103

103

2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

2.1.   Importo kiekis, rinkos dalis ir kainos

| (71) | Toliau nurodomi Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos importo kiekių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baltarusija – importuotas kiekis
  (tonomis) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Rinkos dalis | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Importo kainos
  (EUR/t) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ukraina – importuotas kiekis (tonomis) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Rinkos dalis | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Importo kainos
  (EUR/t) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Kroatija – importuotas kiekis (tonomis) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Rinkos dalis | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Importo kainos
  (EUR/t) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Libija – importuotas kiekis (tonomis) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Rinkos dalis | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Importo kainos
  (EUR/t) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

Toliau nurodomi Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos importo kiekių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

Baltarusija – importuotas kiekis

(tonomis)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Rinkos dalis

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Importo kainos

(EUR/t)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Indeksas (2002 m. = 100)

100

118

138

154

177

Ukraina – importuotas kiekis (tonomis)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Rinkos dalis

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Importo kainos

(EUR/t)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Indeksas (2002 m. = 100)

100

115

119

164

165

Kroatija – importuotas kiekis (tonomis)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Rinkos dalis

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Importo kainos

(EUR/t)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Indeksas (2002 m. = 100)

100

108

116

137

148

Libija – importuotas kiekis (tonomis)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Rinkos dalis

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Importo kainos

(EUR/t)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Indeksas (2002 m. = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | Importo iš Baltarusijos kiekis 2002–2003 m. šiek tiek padidėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu vis mažėjo (– 81 % per visą laikotarpį). Jo rinkos dalis atitinkamai 2002–2003 m. padidėjo, o po to nuolat mažėjo (PTL sumažėjo iki 0,3 %). Nuo 2004 m. apimtys buvo de minimis lygio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos padidėjo nuo 107 EUR iki 190 EUR už toną. |
| --- | --- |

(72)

Importo iš Baltarusijos kiekis 2002–2003 m. šiek tiek padidėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu vis mažėjo (– 81 % per visą laikotarpį). Jo rinkos dalis atitinkamai 2002–2003 m. padidėjo, o po to nuolat mažėjo (PTL sumažėjo iki 0,3 %). Nuo 2004 m. apimtys buvo de minimis lygio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos padidėjo nuo 107 EUR iki 190 EUR už toną.

| (73) | Importo iš Ukrainos lygis nuolatos buvo mažesnis už de minimis ribą, o importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo 65 %. |
| --- | --- |

(73)

Importo iš Ukrainos lygis nuolatos buvo mažesnis už de minimis ribą, o importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo 65 %.

| (74) | Importas iš Kroatijos per laikotarpį nekito ir sudarė maždaug 2 % Bendrijos rinkos, o importo kainos padidėjo 48 %. |
| --- | --- |

(74)

Importas iš Kroatijos per laikotarpį nekito ir sudarė maždaug 2 % Bendrijos rinkos, o importo kainos padidėjo 48 %.

| (75) | Importas iš Libijos 2003 m. padidėjo, bet po to iki PTL pabaigos nuolatos mažėjo. Per visą laikotarpį importas sumažėjo 49 %, o jo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,6 % 2002 m. iki 0,8 % PTL. Kaip ir kitų nagrinėjamųjų šalių, Libijos importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo (77 %). |
| --- | --- |

(75)

Importas iš Libijos 2003 m. padidėjo, bet po to iki PTL pabaigos nuolatos mažėjo. Per visą laikotarpį importas sumažėjo 49 %, o jo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,6 % 2002 m. iki 0,8 % PTL. Kaip ir kitų nagrinėjamųjų šalių, Libijos importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo (77 %).

| (76) | Keturių šalių kainų raida yra proporcingai didesnė arba atitinka Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimą. |
| --- | --- |

(76)

Keturių šalių kainų raida yra proporcingai didesnė arba atitinka Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimą.

| (77) | Siekiant apskaičiuoti Kroatijos priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo lyginamos su vienintelio bendradarbiaujančio Kroatijos eksportuojančio gamintojo CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai koreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Palyginus nustatyta, kad dėl importo Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti kainas 4,7 %. Tačiau šios kainos buvo panašios į Bendrijos pramonei nustatytą nežalingą kainą. |
| --- | --- |

(77)

Siekiant apskaičiuoti Kroatijos priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo lyginamos su vienintelio bendradarbiaujančio Kroatijos eksportuojančio gamintojo CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai koreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Palyginus nustatyta, kad dėl importo Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti kainas 4,7 %. Tačiau šios kainos buvo panašios į Bendrijos pramonei nustatytą nežalingą kainą.

| (78) | Atsižvelgiant į tai, kad trijų iš nagrinėjamųjų keturių šalių rinkos dalys buvo mažesnės už de minimis lygį, skaičiuojant kiekvienai šaliai atskirai arba kartu, nuspręsta, kad jų eksportas į Bendriją nedarė žalos ir todėl nagrinėjant žalos tęsimąsi priverstinio kainų sumažinimo skirtumai nebuvo tiriami. |
| --- | --- |

(78)

Atsižvelgiant į tai, kad trijų iš nagrinėjamųjų keturių šalių rinkos dalys buvo mažesnės už de minimis lygį, skaičiuojant kiekvienai šaliai atskirai arba kartu, nuspręsta, kad jų eksportas į Bendriją nedarė žalos ir todėl nagrinėjant žalos tęsimąsi priverstinio kainų sumažinimo skirtumai nebuvo tiriami.

3.   Importas iš kitų šalių

| (79) | Toliau pateiktoje lentelėje nurodomi duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš Rusijos importuotas kiekis (tonomis) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Rinkos dalis | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Importo iš Rusijos kainos (EUR/t) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Iš Egipto importuotas kiekis (tonomis) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Rinkos dalis | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Importo iš Egipto kainos (EUR/t) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| Iš Rumunijos importuotas kiekis
  (tonomis) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Rinkos dalis | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Importo iš Rumunijos kainos (EUR/t) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Iš visų kitų šalių importuotas kiekis (tonomis) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Rinkos dalis | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Importo iš visų kitų šalių kainos
  (EUR/toną) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Visų trečiųjų šalių rinkos dalis | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodomi duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

Iš Rusijos importuotas kiekis (tonomis)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Rinkos dalis

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Importo iš Rusijos kainos (EUR/t)

119

133

154

180

196

Iš Egipto importuotas kiekis (tonomis)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Rinkos dalis

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Importo iš Egipto kainos (EUR/t)

149

163

178

220

222

Iš Rumunijos importuotas kiekis

(tonomis)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Rinkos dalis

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Importo iš Rumunijos kainos (EUR/t)

123

142

175

197

210

Iš visų kitų šalių importuotas kiekis (tonomis)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Rinkos dalis

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Importo iš visų kitų šalių kainos

(EUR/toną)

141

170

194

221

224

Visų trečiųjų šalių rinkos dalis

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Reikia paminėti, kad bendras importas iš trečiųjų šalių per visą laikotarpį padidėjo 4,4 %. Tai daugiausiai lėmė importo padidėjimas (9,4 %) iš Rusijos, kuri yra didžiausia eksportuotoja. Taip pat reikia paminėti, kad per visą laikotarpį importui iš Rusijos buvo taikomos priemonės (MIK forma), kurios buvo panaikintos Reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (žr. 6 konstatuojamąją dalį). 2002 m. – PTL importas iš Egipto padidėjo 7,7 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo tokia pačia dalimi; Rumunijos importas sudarė daugiau nei 40 % šito importo. Kalbant apie eksporto kainas, visos minėtos šalys eksportavo į Bendriją tokiomis kainomis, dėl kurių nebuvo priverstinai sumažinamos Bendrijos pramonės kainos per PTL, ir (arba) kurios yra didesnės už Bendrijos pramonei nežalingas kainas. |
| --- | --- |

(80)

Reikia paminėti, kad bendras importas iš trečiųjų šalių per visą laikotarpį padidėjo 4,4 %. Tai daugiausiai lėmė importo padidėjimas (9,4 %) iš Rusijos, kuri yra didžiausia eksportuotoja. Taip pat reikia paminėti, kad per visą laikotarpį importui iš Rusijos buvo taikomos priemonės (MIK forma), kurios buvo panaikintos Reglamentu (EB) Nr. 907/2007 (žr. 6 konstatuojamąją dalį). 2002 m. – PTL importas iš Egipto padidėjo 7,7 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo tokia pačia dalimi; Rumunijos importas sudarė daugiau nei 40 % šito importo. Kalbant apie eksporto kainas, visos minėtos šalys eksportavo į Bendriją tokiomis kainomis, dėl kurių nebuvo priverstinai sumažinamos Bendrijos pramonės kainos per PTL, ir (arba) kurios yra didesnės už Bendrijos pramonei nežalingas kainas.

4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (81) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Bendrijos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(81)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Bendrijos pramonės būklei.

4.1.   Pirminės pastabos

| (82) | Nustatyta, kad dauguma iš bendradarbiavusių Bendrijos pramonės gamintojų naudojo panašų produktą tolesniam perdirbimui į sumaišytus arba sintetinius trąšų produktus, kurie yra tolesnės azoto trąšos, kurių sudėtyje be azoto yra ir kitų medžiagų, tokių kaip vandenyje tirpstančio fosforo ir (arba) vandenyje tirpstančio kalio. |
| --- | --- |

(82)

Nustatyta, kad dauguma iš bendradarbiavusių Bendrijos pramonės gamintojų naudojo panašų produktą tolesniam perdirbimui į sumaišytus arba sintetinius trąšų produktus, kurie yra tolesnės azoto trąšos, kurių sudėtyje be azoto yra ir kitų medžiagų, tokių kaip vandenyje tirpstančio fosforo ir (arba) vandenyje tirpstančio kalio.

| (83) | Tokiu būdu toje pačioje įmonėje perkelta karbamido produkcija nepatenka į atvirą rinką ir todėl nekonkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad toks uždarasis naudojimas sudaro nekintančią apie 20 % visos Bendrijos pramonės gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jis negali turėti reikšmingos įtakos Bendrijos pramonės patiriamai žalai. |
| --- | --- |

(83)

Tokiu būdu toje pačioje įmonėje perkelta karbamido produkcija nepatenka į atvirą rinką ir todėl nekonkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad toks uždarasis naudojimas sudaro nekintančią apie 20 % visos Bendrijos pramonės gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jis negali turėti reikšmingos įtakos Bendrijos pramonės patiriamai žalai.

| (84) | Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, atsargų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse – BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, pajėgumas pritraukti kapitalo, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse – AG). |
| --- | --- |

(84)

Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, atsargų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse – BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, pajėgumas pritraukti kapitalo, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse – AG).

4.2.   Su visa Bendrijos pramone susiję duomenys

a)   Gamyba

| (85) | Bendrijos pramonės gamyba, įskaitant kiekius skirtus uždarajam naudojimui, išliko beveik pastovi 2002 m. – PTL: 2003 m. padidėjo 5 % ir 2004 m. tiek pat procentų sumažėjo. 2005 m. ir per PTL užregistruotas nedidelis atitinkamai 2 % ir 1 procentinio punkto padidėjimas, pasiekiant 4,45 mln. tonų lygį. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP gamyba (tonomis) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| BP uždarajam perkėlimui sunaudota produkcija | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| Kaip visos produkcijos dalis (%) | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Šaltinis: skundo pateikėjai, atrankos klausimyno atsakymai ir patikrinti klausimyno atsakymai |

(85)

Bendrijos pramonės gamyba, įskaitant kiekius skirtus uždarajam naudojimui, išliko beveik pastovi 2002 m. – PTL: 2003 m. padidėjo 5 % ir 2004 m. tiek pat procentų sumažėjo. 2005 m. ir per PTL užregistruotas nedidelis atitinkamai 2 % ir 1 procentinio punkto padidėjimas, pasiekiant 4,45 mln. tonų lygį.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP gamyba (tonomis)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Indeksas (2002 m. = 100)

100

105

100

102

103

BP uždarajam perkėlimui sunaudota produkcija

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

Kaip visos produkcijos dalis (%)

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Šaltinis: skundo pateikėjai, atrankos klausimyno atsakymai ir patikrinti klausimyno atsakymai

b)   Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo lygis

| (86) | Gamybos pajėgumai 2002 m. – PTL padidėjo nedaug (5 %). Atsižvelgiant į tai, kad gamybos apimtis nepakito, šiek tiek sumažėjo pajėgumų panaudojimas: nuo 84 % 2002 m. iki 81 % PTL. Tačiau pajėgumų panaudojimui, susijusiam su šios rūšies gamyba ir pramone, įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti ta pačia gamybos įranga, gamyba, todėl tai nėra reikšmingas žalos rodiklis. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP gamybos pajėgumai (tonomis) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| BP pajėgumų panaudojimas | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

Gamybos pajėgumai 2002 m. – PTL padidėjo nedaug (5 %). Atsižvelgiant į tai, kad gamybos apimtis nepakito, šiek tiek sumažėjo pajėgumų panaudojimas: nuo 84 % 2002 m. iki 81 % PTL. Tačiau pajėgumų panaudojimui, susijusiam su šios rūšies gamyba ir pramone, įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti ta pačia gamybos įranga, gamyba, todėl tai nėra reikšmingas žalos rodiklis.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP gamybos pajėgumai (tonomis)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Indeksas (2002 m. = 100)

100

101

101

106

105

BP pajėgumų panaudojimas

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

104

100

96

96

c)   Atsargos

| (87) | 2002–2004 m. Bendrijos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis buvo stabilus, o vėliau labai padidėjo (24 procentiniais punktais 2005 m. ir papildomai 13 procentinių punktų PTL pabaigoje). Tačiau kadangi uždarajam naudojimui skirtas karbamidas yra laikomas kartu su laisvoje rinkoje parduodamu produktu, atsargų lygis yra laikomas nereikšmingu žalos rodikliu. Taip pat reikia paminėti, kad PTL pabaiga sutampa su sezoninio pardavimo pradžia. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

2002–2004 m. Bendrijos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis buvo stabilus, o vėliau labai padidėjo (24 procentiniais punktais 2005 m. ir papildomai 13 procentinių punktų PTL pabaigoje). Tačiau kadangi uždarajam naudojimui skirtas karbamidas yra laikomas kartu su laisvoje rinkoje parduodamu produktu, atsargų lygis yra laikomas nereikšmingu žalos rodikliu. Taip pat reikia paminėti, kad PTL pabaiga sutampa su sezoninio pardavimo pradžia.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Indeksas (2002 m. = 100)

100

94

103

127

140

d)   Parduotas kiekis

| (88) | 2002 m. – PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo, t. y. 3 %. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP EB parduotas kiekis (tonomis) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

2002 m. – PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo, t. y. 3 %.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP EB parduotas kiekis (tonomis)

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Indeksas (2002 m. = 100)

100

103

97

95

97

e)   Rinkos dalis

| (89) | Bendrijos pramonės rinkos dalis 2002 m. – PTL taip pat šiek tiek sumažėjo (nuo 36,5 % iki 34,3 %). | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės rinkos dalis | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

Bendrijos pramonės rinkos dalis 2002 m. – PTL taip pat šiek tiek sumažėjo (nuo 36,5 % iki 34,3 %).

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

Bendrijos pramonės rinkos dalis

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

99

93

93

94

f)   Augimas

| (90) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė prarado nedidelę rinkos dalį stabilioje rinkoje. Nagrinėjamųjų keturių šalių importas, kurio rinkos dalis 2002 m. – PTL sumažėjo nuo 5,8 % iki 4,4 %, neužėmė Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(90)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė prarado nedidelę rinkos dalį stabilioje rinkoje. Nagrinėjamųjų keturių šalių importas, kurio rinkos dalis 2002 m. – PTL sumažėjo nuo 5,8 % iki 4,4 %, neužėmė Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies.

g)   Užimtumas

| (91) | 2002 m. – PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 6 %, nors gamyba šiek tiek padidėjo: taigi tai rodo Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP užimtumas (nagrinėjamasis produktas) | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

2002 m. – PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 6 %, nors gamyba šiek tiek padidėjo: taigi tai rodo Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP užimtumas (nagrinėjamasis produktas)

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Indeksas (2002 m. = 100)

100

100

94

94

94

h)   Našumas

| (92) | 2002–2003 m. vieno Bendrijos pramonės darbuotojo metinis našumas padidėjo 6 % ir iki PTL išliko pastovus; tam teigiamos įtakos turėjo sumažėjęs darbuotojų skaičius ir padidėjusi Bendrijos pramonės gamyba. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BP našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

2002–2003 m. vieno Bendrijos pramonės darbuotojo metinis našumas padidėjo 6 % ir iki PTL išliko pastovus; tam teigiamos įtakos turėjo sumažėjęs darbuotojų skaičius ir padidėjusi Bendrijos pramonės gamyba.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

BP našumas (tonomis vienam darbuotojui)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Indeksas (2002 m. = 100)

100

106

107

108

107

i)   Dempingo skirtumo dydis

| (93) | Kalbant apie faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei per PTL, atsižvelgiant į tai, kad i) importo apimtis iš Baltarusijos, Ukrainos ir Libijos buvo mažesnė už de minimis lygį; ii) importas iš Kroatijos nekito, o jo kainos didėjo tiek pat, kiek ir ES pardavimo kainos; ir iii) bendra Bendrijos pramonės finansinė padėtis buvo labai gera, šis poveikis ir rodiklis laikomi nereikšmingais. |
| --- | --- |

(93)

Kalbant apie faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei per PTL, atsižvelgiant į tai, kad i) importo apimtis iš Baltarusijos, Ukrainos ir Libijos buvo mažesnė už de minimis lygį; ii) importas iš Kroatijos nekito, o jo kainos didėjo tiek pat, kiek ir ES pardavimo kainos; ir iii) bendra Bendrijos pramonės finansinė padėtis buvo labai gera, šis poveikis ir rodiklis laikomi nereikšmingais.

j)   Atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (94) | Pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis žymiai pagerėjo. |
| --- | --- |

(94)

Pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis žymiai pagerėjo.

4.3.   Su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenys

a)   Pardavimo kainos ir veiksniai, turintys įtakos vidaus rinkos kainoms

| (95) | Atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų vidutinė neto pardavimo kaina labai padidėjo nuo 2004 m. iki PTL ir atspindėjo nuoseklų bei besitęsiantį žaliavų sąnaudų didėjimą ir tuo pačiu metu vyravusias palankias tarptautinės karbamido rinkos sąlygas. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/t) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

Atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų vidutinė neto pardavimo kaina labai padidėjo nuo 2004 m. iki PTL ir atspindėjo nuoseklų bei besitęsiantį žaliavų sąnaudų didėjimą ir tuo pačiu metu vyravusias palankias tarptautinės karbamido rinkos sąlygas.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/t)

138

149

164

189

207

Indeksas (2002 m. = 100)

100

108

120

138

151

b)   Atlyginimai

| (96) | 2002 m. – PTL vidutinis darbuotojo atlyginimas, kaip parodyta lentelėje toliau, padidėjo 13 %. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

2002 m. – PTL vidutinis darbuotojo atlyginimas, kaip parodyta lentelėje toliau, padidėjo 13 %. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Indeksas (2002 m. = 100)

100

107

107

110

113

c)   Investicijos

| (97) | Keturių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai – 74 %), nors tam tikrų svyravimų būta. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių modernizavimu ir aplinkos apsaugos reikalavimais. Tai patvirtina Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. Rezultatus galima įvertinti nagrinėjant, kaip kito našumas, kuris tuo laikotarpiu labai padidėjo (žr. 92 konstatuojamąją dalį). | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG grynosios investicijos (tūkst. EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

Keturių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai – 74 %), nors tam tikrų svyravimų būta. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių modernizavimu ir aplinkos apsaugos reikalavimais. Tai patvirtina Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. Rezultatus galima įvertinti nagrinėjant, kaip kito našumas, kuris tuo laikotarpiu labai padidėjo (žr. 92 konstatuojamąją dalį).

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

AG grynosios investicijos (tūkst. EUR)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Indeksas (2002 m. = 100)

100

54

154

195

174

d)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (98) | Atrinktų gamintojų pelningumas rodo didelį pagerėjimą 2002–2005 m., kuomet jis pasiekė daugiau kaip 19 % pardavimo vertės. Dėl pastovaus dujų kainos didėjimo 2006 m. pradžioje per PTL rodiklis sumažėjo iki 10,7 %. Į tai atsižvelgiant pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 8 % pelno dydis, kuris galėjo būti gaunamas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip ir pelningumas. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

Atrinktų gamintojų pelningumas rodo didelį pagerėjimą 2002–2005 m., kuomet jis pasiekė daugiau kaip 19 % pardavimo vertės. Dėl pastovaus dujų kainos didėjimo 2006 m. pradžioje per PTL rodiklis sumažėjo iki 10,7 %. Į tai atsižvelgiant pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 8 % pelno dydis, kuris galėjo būti gaunamas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip ir pelningumas.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

241

400

419

233

AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Indeksas (2002 m. = 100)

100

290

456

477

275

e)   Pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (99) | Grynųjų pinigų srautas 2002–2005 m. labai padidėjo, tačiau vėl sumažėjo per PTL. Šis pokytis atitinka bendrą pelningumo pokytį nagrinėjamuoju laikotarpiu. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AG pinigų srautai (tūkst. EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

Grynųjų pinigų srautas 2002–2005 m. labai padidėjo, tačiau vėl sumažėjo per PTL. Šis pokytis atitinka bendrą pelningumo pokytį nagrinėjamuoju laikotarpiu.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PTL

AG pinigų srautai (tūkst. EUR)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Indeksas (2002 m. = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(100)

Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami padidinti kapitalą.

5.   Išvada

| (101) | 2002 m. – PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Tačiau bendra Bendrijos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo. |
| --- | --- |

(101)

2002 m. – PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Tačiau bendra Bendrijos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo.

| (102) | Beveik visi žalos rodikliai, išskyrus atsargų kiekio padidėjimą, pakito teigiama linkme: gamybos apimtis ir Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kaina padidėjo, o po 2002 m. pelningumas gerokai viršijo tikslinį pelno dydį, nustatytą pradiniame tyrime. |
| --- | --- |

(102)

Beveik visi žalos rodikliai, išskyrus atsargų kiekio padidėjimą, pakito teigiama linkme: gamybos apimtis ir Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kaina padidėjo, o po 2002 m. pelningumas gerokai viršijo tikslinį pelno dydį, nustatytą pradiniame tyrime.

| (103) | Teigiamai kito ir investicijų grąža bei pinigų srautai. Atlyginimai šiek tiek didėjo, Bendrijos pramonė investavo toliau. Taip pat labai padidėjo našumas parodydamas teigiamą gamybos raidą ir Bendrijos pramonės pastangas jį didinti investicijomis. |
| --- | --- |

(103)

Teigiamai kito ir investicijų grąža bei pinigų srautai. Atlyginimai šiek tiek didėjo, Bendrijos pramonė investavo toliau. Taip pat labai padidėjo našumas parodydamas teigiamą gamybos raidą ir Bendrijos pramonės pastangas jį didinti investicijomis.

| (104) | Pareiškėjas teigė, kad karbamido pramonės po pardavimo gautas ilgalaikis pelnas sumokėjus mokesčius turėtų būti 25 %. Tai turėtų sudaryti maždaug 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos. Pareiškėjo teigimu, tai galima pagrįsti naujos amoniako ir (arba) karbamido įmonės, kurios investicijų grąža turėtų siekti 11 % (kuri, kaip teigiama, prilygtų 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos), įsteigimo sąnaudomis. Į tai atsižvelgiant reikia pažymėti, kad atliekant šį tyrimą pareiškėjas niekada nenurodė tokio didelio pelno ir pirminiame tyrime buvo nustatyta, kad nesant žalingo dempingo galima pasiekti 8 % pelno dydį. Be to, Pirmosios instancijos teismas savo sprendimu byloje T-210/95 patvirtino, kad „... pelno dydis, kuriuo turi remtis Taryba, apskaičiuodama tikslinę kainą, kuria bus pašalinta aptariama žala, turi būti lygus tokiam pelno dydžiui, kurio Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis esant normalioms konkurencingumo sąlygoms, kai nevykdomas importas dempingo kaina“. (8) Toje pačioje byloje patvirtinta, kad „... teiginys, kad pelno dydis, kurį taiko Bendrijos institucijos, turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti Bendrijos pramonės išlikimą ir (arba) atitinkamą kapitalo grąžą, nėra pagrįstas pagrindiniu reglamentu“. |
| --- | --- |

(104)

Pareiškėjas teigė, kad karbamido pramonės po pardavimo gautas ilgalaikis pelnas sumokėjus mokesčius turėtų būti 25 %. Tai turėtų sudaryti maždaug 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos. Pareiškėjo teigimu, tai galima pagrįsti naujos amoniako ir (arba) karbamido įmonės, kurios investicijų grąža turėtų siekti 11 % (kuri, kaip teigiama, prilygtų 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos), įsteigimo sąnaudomis. Į tai atsižvelgiant reikia pažymėti, kad atliekant šį tyrimą pareiškėjas niekada nenurodė tokio didelio pelno ir pirminiame tyrime buvo nustatyta, kad nesant žalingo dempingo galima pasiekti 8 % pelno dydį. Be to, Pirmosios instancijos teismas savo sprendimu byloje T-210/95 patvirtino, kad „... pelno dydis, kuriuo turi remtis Taryba, apskaičiuodama tikslinę kainą, kuria bus pašalinta aptariama žala, turi būti lygus tokiam pelno dydžiui, kurio Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis esant normalioms konkurencingumo sąlygoms, kai nevykdomas importas dempingo kaina“. (8) Toje pačioje byloje patvirtinta, kad „... teiginys, kad pelno dydis, kurį taiko Bendrijos institucijos, turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti Bendrijos pramonės išlikimą ir (arba) atitinkamą kapitalo grąžą, nėra pagrįstas pagrindiniu reglamentu“.

| (105) | Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad, kalbant apie trąšų pramonę, po pardavimo gautas pelnas nėra tinkamas rodiklis nustatant žalą, kadangi jis susijęs su pelnu, o naudojamo kapitalo grąža ir (arba) investicijų grąža yra kokybiškai tinkamesnės tokiam vertinimui. Be to, buvo teigiama, kad pagal šiuos rodiklius Bendrijos pramonė patyrė žalą. |
| --- | --- |

(105)

Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad, kalbant apie trąšų pramonę, po pardavimo gautas pelnas nėra tinkamas rodiklis nustatant žalą, kadangi jis susijęs su pelnu, o naudojamo kapitalo grąža ir (arba) investicijų grąža yra kokybiškai tinkamesnės tokiam vertinimui. Be to, buvo teigiama, kad pagal šiuos rodiklius Bendrijos pramonė patyrė žalą.

| (106) | Įvertinant tam tikras trąšų pramonės charakteristikas (inter alia, arba, pvz., jos kapitalo naudojimo intensyvumą) bei trąšų rinkos pobūdį (jos žaliavų kainų ir galutinių produktų kainų kintamumą), pritariama, kad po pardavimo gautas pelnas, savaime, gali būti ne pats geriausias rodiklis, susijęs su pelningumu, ir jis turėtų būti papildomas tokiais rodikliais, kaip naudojamo kapitalo grąža ir investicijų grąža. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė būtų galėjusi gauti nurodyto dydžio grąžą. Pareiškėjas taip pat nenurodė pelno dydžio, kurį būtų galėjusi gauti Bendrijos pramonė, jei nebūtų importo dempingo kaina. Todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(106)

Įvertinant tam tikras trąšų pramonės charakteristikas (inter alia, arba, pvz., jos kapitalo naudojimo intensyvumą) bei trąšų rinkos pobūdį (jos žaliavų kainų ir galutinių produktų kainų kintamumą), pritariama, kad po pardavimo gautas pelnas, savaime, gali būti ne pats geriausias rodiklis, susijęs su pelningumu, ir jis turėtų būti papildomas tokiais rodikliais, kaip naudojamo kapitalo grąža ir investicijų grąža. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė būtų galėjusi gauti nurodyto dydžio grąžą. Pareiškėjas taip pat nenurodė pelno dydžio, kurį būtų galėjusi gauti Bendrijos pramonė, jei nebūtų importo dempingo kaina. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (107) | Todėl daroma išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebesitęsė. |
| --- | --- |

(107)

Todėl daroma išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebesitęsė.

F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Bendra informacija

| (108) | Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies patirta materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei jei būtų panaikintos priemonės. Šiuo atžvilgiu analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) galimi eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekiai ir kainos; ii) šių numatomų kiekių iš nagrinėjamųjų šalių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(108)

Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies patirta materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei jei būtų panaikintos priemonės. Šiuo atžvilgiu analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) galimi eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekiai ir kainos; ii) šių numatomų kiekių iš nagrinėjamųjų šalių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei.

| (109) | Atliekant tyrimą, atsižvelgiama ne tik į Bendrijoje, bet ir visame pasaulyje esančias bendras rinkos aplinkybes – vis dar dideles kainas ir pelną. Tokias aplinkybes daugiausiai lemia tai, kad paklausa viršija pasiūlą. Nėra jokių požymių, kad tokios bendros aplinkybės per trumpą arba vidutinį laikotarpį labai pasikeistų. |
| --- | --- |

(109)

Atliekant tyrimą, atsižvelgiama ne tik į Bendrijoje, bet ir visame pasaulyje esančias bendras rinkos aplinkybes – vis dar dideles kainas ir pelną. Tokias aplinkybes daugiausiai lemia tai, kad paklausa viršija pasiūlą. Nėra jokių požymių, kad tokios bendros aplinkybės per trumpą arba vidutinį laikotarpį labai pasikeistų.

2.   Galimas eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir kainos

| (110) | Kaip nurodyta pirmiau, tikėtina, kad pasibaigus priemonių galiojimui Ukrainos eksportuojantys gamintojai į Bendriją daugiausiai papildomai eksportuotų apie 375 000 tonų karbamido. Libija ir Baltarusija – atitinkamai 140 000 ir 150 000 tonų. Kroatijos eksportuojamas kiekis lyginant su dabartine apimtimi nedaug pasikeistų. |
| --- | --- |

(110)

Kaip nurodyta pirmiau, tikėtina, kad pasibaigus priemonių galiojimui Ukrainos eksportuojantys gamintojai į Bendriją daugiausiai papildomai eksportuotų apie 375 000 tonų karbamido. Libija ir Baltarusija – atitinkamai 140 000 ir 150 000 tonų. Kroatijos eksportuojamas kiekis lyginant su dabartine apimtimi nedaug pasikeistų.

| (111) | Eksporto kainos į Bendriją ir į trečiąsias šalis nagrinėtos pirmiau. Atsižvelgiant į toliau aprašomas rinkos sąlygas ir tikėtiną pagrindinių sąnaudų, tokių kaip dujos, pokytį, atlikus šią analizę daroma išvada, kad tikėtina, jog eksporto kainos išliks didelės. Todėl negalima daryti išvados, kad dėl tokių kainų būtų priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos arba sąnaudos ir (arba) Bendrijos pramonė būtų priversta parduoti mažesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(111)

Eksporto kainos į Bendriją ir į trečiąsias šalis nagrinėtos pirmiau. Atsižvelgiant į toliau aprašomas rinkos sąlygas ir tikėtiną pagrindinių sąnaudų, tokių kaip dujos, pokytį, atlikus šią analizę daroma išvada, kad tikėtina, jog eksporto kainos išliks didelės. Todėl negalima daryti išvados, kad dėl tokių kainų būtų priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos arba sąnaudos ir (arba) Bendrijos pramonė būtų priversta parduoti mažesnėmis kainomis.

3.   Prognozuojamų eksporto kiekių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei panaikinus priemones

| (112) | Numatoma, kad ateinančiais metais karbamido rinka Bendrijoje (9) ir pasaulyje labai išaugs daugiausiai dėl padidėjusios žemės ūkio gamybos (naudojamos biokurui) ir dėl platesnio AdBlue
   (10) naudojimo pramonėje. Pavyzdžiui, Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. liepos mėn. išleistame leidinyje „Žemės ūkio rinkų perspektyvos Europos Sąjungoje 2007–2014 m.“ patvirtinama, kad grūdų gamyba per šį laikotarpį tikėtina padidės 20 %. Pareiškėjo skaičiavimu augimas bus 10 %. Be to, 2007 m. rugsėjo mėn. pabaigoje Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2007 (11) numatyta 2008 m. taikyti nukrypimus, susijusius su atidėta žeme. Tikėtina, kad numatytas Bendrijos rinkos augimas (apie 1 mln. papildomų tonų) viršys didžiausią galimą kiekį, kurį eksportuojančios šalys galėtų eksportuoti į Bendriją. Todėl dėl tokio papildomo eksporto neatsirastų jokių didelių kiekio neatitikimų iš dalies todėl, kad skirtumas tarp didžiausios galimos Bendrijos gamybos ir vartojimo yra apie 2 mln. tonų, ir nėra jokių požymių, kad kiti eksportuotojai (inter alia, Rusijos kilmės, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 907/2007) šį skirtumą užpildytų tiek, kad pasiūlos perviršis sumažintų rinkos kainas. |
| --- | --- |

(112)

Numatoma, kad ateinančiais metais karbamido rinka Bendrijoje (9) ir pasaulyje labai išaugs daugiausiai dėl padidėjusios žemės ūkio gamybos (naudojamos biokurui) ir dėl platesnio AdBlue
   (10) naudojimo pramonėje. Pavyzdžiui, Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. liepos mėn. išleistame leidinyje „Žemės ūkio rinkų perspektyvos Europos Sąjungoje 2007–2014 m.“ patvirtinama, kad grūdų gamyba per šį laikotarpį tikėtina padidės 20 %. Pareiškėjo skaičiavimu augimas bus 10 %. Be to, 2007 m. rugsėjo mėn. pabaigoje Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2007 (11) numatyta 2008 m. taikyti nukrypimus, susijusius su atidėta žeme. Tikėtina, kad numatytas Bendrijos rinkos augimas (apie 1 mln. papildomų tonų) viršys didžiausią galimą kiekį, kurį eksportuojančios šalys galėtų eksportuoti į Bendriją. Todėl dėl tokio papildomo eksporto neatsirastų jokių didelių kiekio neatitikimų iš dalies todėl, kad skirtumas tarp didžiausios galimos Bendrijos gamybos ir vartojimo yra apie 2 mln. tonų, ir nėra jokių požymių, kad kiti eksportuotojai (inter alia, Rusijos kilmės, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 907/2007) šį skirtumą užpildytų tiek, kad pasiūlos perviršis sumažintų rinkos kainas.

| (113) | Atsižvelgiant tai, kas išdėstyta pirmiau, nepanašu, kad Bendrijos pramonė turėtų sumažinti savo pardavimą, gamybą arba kainas tiek, kad būtų daroma materialinis poveikis jos pelningumui ir bendrai padėčiai. Todėl tikėtina, kad pelnas išliktų dabartinio lygio, atspindėdamas vyraujančias palankias rinkos sąlygas, ypač nuo 2004 m. iki PTL. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant tai, kas išdėstyta pirmiau, nepanašu, kad Bendrijos pramonė turėtų sumažinti savo pardavimą, gamybą arba kainas tiek, kad būtų daroma materialinis poveikis jos pelningumui ir bendrai padėčiai. Todėl tikėtina, kad pelnas išliktų dabartinio lygio, atspindėdamas vyraujančias palankias rinkos sąlygas, ypač nuo 2004 m. iki PTL.

4.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

| (114) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad panaikinus galiojančias priemones, būtų žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad panaikinus galiojančias priemones, būtų žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė.

G.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (115) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Nebuvo gauta jokių pastabų, pagal kurias būtų keičiamos pirmiau išdėstytos išvados. |
| --- | --- |

(115)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Nebuvo gauta jokių pastabų, pagal kurias būtų keičiamos pirmiau išdėstytos išvados.

| (116) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, panaikinti antidempingo priemones, taikomas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ir baigti tyrimą. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, panaikinti antidempingo priemones, taikomas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ir baigti tyrimą.

| (117) | Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, t. y. didelius sąnaudų struktūros ir (arba) eksportuotojų visose nagrinėjamosiose keturiose šalyse eksporto operacijų iškraipymus, būtina atidžiai stebėti Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamido importo raidą ir, jei situacija to reikalaus, imtis skubių veiksmų, |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, t. y. didelius sąnaudų struktūros ir (arba) eksportuotojų visose nagrinėjamosiose keturiose šalyse eksporto operacijų iškraipymus, būtina atidžiai stebėti Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamido importo raidą ir, jei situacija to reikalaus, imtis skubių veiksmų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Antidempingo muitas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, įskaitant vandeninio tirpalo pavidalo, klasifikuojamam KN kodais 3102 10 10 ir 3102 10 90, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 17, 2002 1 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 73/2006 (OL L 12, 2006 1 18, p. 1).

2

(3)  OL C 93, 2006 4 21, p. 6.

3

(4)  OL C 316, 2006 12 22, p. 13.

4

(5)  OL L 127, 2001 5 9, p. 11.

5

(6)  OL C 105, 2006 5 4, p. 12.

6

(7)  OL L 198, 2007 7 31, p. 4.

7

(8)  ETGA prieš Tarybą, T-210/95, (1195) Rink. p. II-3291, 60 punktas.

8

ETGA prieš Tarybą

(9)  Šaltinis: „Pasaulinis trąšų ir žaliavų pasiūlos ir paklausos santykis: 2005–2009 m.“, A05/71b, 2005 m. birželio mėn., Tarptautinė trąšų pramonės asociacija (IFA).

9

(10)  AdBlue yra registruotas ištirpinto vandenyje karbamido (32,5 %) prekės ženklas ir naudojamas selektyviosios katalizinės redukcijos procese, siekiant sumažinti azoto oksido išmetimą dyzeliniuose varikliuose.

10

AdBlue

(11)  OL L 253, 2007 9 28, p. 1.

11

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/49

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 241/2008

2008 m. kovo 17 d.

dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Bendrija ir Bisau Gvinėjos Respublika baigė derybas dėl naujo Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuriuo Bendrijos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kuriuose Bisau Gvinėja turi suverenitetą ar kurie priklauso jos jurisdikcijai žuvininkystės srityje. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija ir Bisau Gvinėjos Respublika baigė derybas dėl naujo Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuriuo Bendrijos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kuriuose Bisau Gvinėja turi suverenitetą ar kurie priklauso jos jurisdikcijai žuvininkystės srityje.

| (2) | Šių derybų rezultatas – 2007 m. gegužės 23 d. parafuotas Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas. |
| --- | --- |

(2)

Šių derybų rezultatas – 2007 m. gegužės 23 d. parafuotas Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas.

| (3) | Bendrija suinteresuota patvirtinti šį susitarimą. |
| --- | --- |

(3)

Bendrija suinteresuota patvirtinti šį susitarimą.

| (4) | Turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas, |
| --- | --- |

(4)

Turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.

2 straipsnis

1.   Protokolu nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

| a) | krevečių žvejyba:






  Ispanija | 1 421 BRT |
| --- | --- | --- |
| Italija | 1 776 BRT |
| Graikija | 137 BRT |
| Portugalija | 1 066 BRT |

a)

krevečių žvejyba:

Ispanija

1 421 BRT

Italija

1 776 BRT

Graikija

137 BRT

Portugalija

1 066 BRT

| b) | pelekinių žuvų ir (arba) galvakojų moliuskų žvejyba:






  Ispanija | 3 143 BRT |
| --- | --- | --- |
| Italija | 786 BRT |
| Graikija | 471 BRT |

b)

pelekinių žuvų ir (arba) galvakojų moliuskų žvejyba:

Ispanija

3 143 BRT

Italija

786 BRT

Graikija

471 BRT

| c) | tunų žvejybos seineriai ir paviršinėmis ūdomis žvejojantys laivai:






  Ispanija | 10 laivų |
| --- | --- | --- |
| Prancūzija | 9 laivai |
| Portugalija | 4 laivai |

c)

tunų žvejybos seineriai ir paviršinėmis ūdomis žvejojantys laivai:

Ispanija

10 laivų

Prancūzija

9 laivai

Portugalija

4 laivai

| d) | kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai:






  Ispanija | 10 laivų |
| --- | --- | --- |
| Prancūzija | 4 laivai |

d)

kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai:

Ispanija

10 laivų

Prancūzija

4 laivai

2.   Jei 1 dalyje nurodytos valstybės narės pateikia nepakankamai licencijos paraiškų, kad būtų išnaudotos Susitarimo protokole numatytos žvejybos galimybės, Komisija gali svarstyti kitos valstybės narės pateiktas licencijos paraiškas.

3 straipsnis

Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal 1 straipsnyje nurodytą Susitarimą, Komisijai praneša apie Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje sugautą kiekvienų išteklių kiekį pagal 2001 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 500/2001, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 dėl Bendrijos žvejybos laivų sugavimų trečiųjų šalių vandenyse ir atviroje jūroje kontrolės taikymo taisykles (3).

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, kuriems suteikiama teisė pasirašyti Susitarimą, kuris įpareigos Bendriją.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  2008 m. kovo 11 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 342, 2007 12 27, p. 5.

2

(3)  OL L 73, 2001 3 15, p. 8.

3

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/51

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 242/2007

2008 m. kovo 17 d.

dėl Europos bendrijos ir Dramblio Kaulo Kranto Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 3 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Bendrija ir Dramblio Kaulo Krantas susitarė dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuriuo Bendrijos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Dramblio Kaulo Kranto suverenitetui arba jurisdikcijai žuvininkystės srityje. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija ir Dramblio Kaulo Krantas susitarė dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuriuo Bendrijos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Dramblio Kaulo Kranto suverenitetui arba jurisdikcijai žuvininkystės srityje.

| (2) | Pasibaigus deryboms 2007 m. balandžio 5 d. parafuotas naujas Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas. |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus deryboms 2007 m. balandžio 5 d. parafuotas naujas Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas.

| (3) | Bendrija suinteresuota patvirtinti šį Susitarimą. |
| --- | --- |

(3)

Bendrija suinteresuota patvirtinti šį Susitarimą.

| (4) | Turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas, |
| --- | --- |

(4)

Turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Dramblio Kaulo Kranto žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas (2).

2 straipsnis

Susitarimo protokolu nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

| — | 5 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai:







  Prancūzija | : | 10 laivų |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispanija | : | 15 laivų |

—

5 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai:

Prancūzija

:

10 laivų

Ispanija

:

15 laivų

| — | 15 paviršinėmis ūdomis žvejojančių laivų:







  Ispanija | : | 10 laivų |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalija | : | 5 laivai |

—

15 paviršinėmis ūdomis žvejojančių laivų:

Ispanija

:

10 laivų

Portugalija

:

5 laivai

Jei šios valstybės narės pateikia nepakankamai licencijos paraiškų, kad būtų išnaudotos Protokole numatytos žvejybos galimybės, Komisija gali atsižvelgti į kitos valstybės narės pateiktas licencijos paraiškas.

3 straipsnis

Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal 1 straipsnyje nurodytą Susitarimą, apie Dramblio Kaulo Kranto žvejybos zonoje sugautą kiekvienų išteklių kiekį Komisijai praneša pagal 2001 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 500/2001, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo taisykles dėl Bendrijos žvejybos laivų sugavimų trečiųjų šalių vandenyse ir atviroje jūroje kontrolės (3).

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį(-is), kuriam(-iems) suteikiama teisė pasirašyti pasikeičiant laiškais sudaromą Bendriją įpareigojantį susitarimą.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  2008 m. kovo 11 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 48, 2008 2 22, p. 41.

2

(3)  OL L 73, 2001 3 15, p. 8.

3

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/53

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 243/2008

2008 m. kovo 17 d.

dėl tam tikrų ribojančių priemonių taikymo neteisėtoms Komorų Sąjungos Anžuano salos valdžios institucijoms

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,

atsižvelgdama į 2008 m. kovo 3 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/187/BUSP dėl ribojančių priemonių neteisėtai Komorų Sąjungos Anžuano vyriausybei (1),

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. spalio 25 d. generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui adresuotame laiške Afrikos Sąjungos komisijos pirmininkas prašė Europos Sąjungos ir jos valstybių narių padėti įgyvendinti sankcijas, kurias Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo taryba nusprendė taikyti neteisėtoms Anžuano valdžios institucijoms ir kai kuriems su jomis susijusiems asmenims. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio 25 d. generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui adresuotame laiške Afrikos Sąjungos komisijos pirmininkas prašė Europos Sąjungos ir jos valstybių narių padėti įgyvendinti sankcijas, kurias Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo taryba nusprendė taikyti neteisėtoms Anžuano valdžios institucijoms ir kai kuriems su jomis susijusiems asmenims.

| (2) | Bendrojoje pozicijoje 2008/187/BUSP numatyta, kad neteisėtoms Anžuano valdžios institucijoms ir kai kuriems su jomis susijusiems asmenims taikomos ribojančios priemonės. Priemonės apima atitinkamiems asmenims priklausančių lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą. |
| --- | --- |

(2)

Bendrojoje pozicijoje 2008/187/BUSP numatyta, kad neteisėtoms Anžuano valdžios institucijoms ir kai kuriems su jomis susijusiems asmenims taikomos ribojančios priemonės. Priemonės apima atitinkamiems asmenims priklausančių lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą.

| (3) | Tos priemonės priklauso Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo sričiai. Todėl siekiant užtikrinti, kad visų valstybių narių ūkio subjektai priemonę taikytų vienodai, reikia priimti Bendrijos aktą dėl jos taikymo Bendrijoje, |
| --- | --- |

(3)

Tos priemonės priklauso Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo sričiai. Todėl siekiant užtikrinti, kad visų valstybių narių ūkio subjektai priemonę taikytų vienodai, reikia priimti Bendrijos aktą dėl jos taikymo Bendrijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiame reglamente vartojamos tokios sąvokos:

| a) | lėšos – bet kurios rūšies finansinis turtas ir ekonominė nauda, įskaitant (tačiau ne tik):






  i) | grynuosius pinigus, čekius, piniginius reikalavimus, vekselius, pinigines perlaidas ir kitas mokėjimo priemones; |
| --- | --- | --- |

a)

lėšos – bet kurios rūšies finansinis turtas ir ekonominė nauda, įskaitant (tačiau ne tik):

i)

grynuosius pinigus, čekius, piniginius reikalavimus, vekselius, pinigines perlaidas ir kitas mokėjimo priemones;

| ii) | indėlius finansų įstaigose ar kituose subjektuose, sąskaitų balansus, skolas ir skolinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

ii)

indėlius finansų įstaigose ar kituose subjektuose, sąskaitų balansus, skolas ir skolinius įsipareigojimus;

| iii) | viešai ar privačiai parduodamus vertybinius popierius ir skolos dokumentus, įskaitant akcijas, vertybinių popierių sertifikatus, obligacijas, vekselius, varantus, akcinių bendrovių obligacijas ir sutartis dėl išvestinių vertybinių popierių; |
| --- | --- |

iii)

viešai ar privačiai parduodamus vertybinius popierius ir skolos dokumentus, įskaitant akcijas, vertybinių popierių sertifikatus, obligacijas, vekselius, varantus, akcinių bendrovių obligacijas ir sutartis dėl išvestinių vertybinių popierių;

| iv) | palūkanas, dividendus ar kitas pajamas iš turto arba turto vertės prieaugį; |
| --- | --- |

iv)

palūkanas, dividendus ar kitas pajamas iš turto arba turto vertės prieaugį;

| v) | paskolą, tarpusavio reikalavimų įskaitymo teisę, garantijas, įvykdymo pasižadėjimus ar kitus finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

v)

paskolą, tarpusavio reikalavimų įskaitymo teisę, garantijas, įvykdymo pasižadėjimus ar kitus finansinius įsipareigojimus;

| vi) | akredityvus, važtaraščius, pardavimo sutartis; |
| --- | --- |

vi)

akredityvus, važtaraščius, pardavimo sutartis;

| vii) | lėšų ar kitų finansinių išteklių nuosavybės teisę patvirtinančius dokumentus; |
| --- | --- |

vii)

lėšų ar kitų finansinių išteklių nuosavybės teisę patvirtinančius dokumentus;

| b) | lėšų įšaldymas – bet kuris veiksmas, kurio tikslas yra sukliudyti lėšų judėjimui, pervedimui, keitimui, naudojimui ar operavimui jomis pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį ar atliekant kitus pakeitimus, kurie leistų naudotis lėšomis, įskaitant investicijų portfelio valdymą; |
| --- | --- |

b)

lėšų įšaldymas – bet kuris veiksmas, kurio tikslas yra sukliudyti lėšų judėjimui, pervedimui, keitimui, naudojimui ar operavimui jomis pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį ar atliekant kitus pakeitimus, kurie leistų naudotis lėšomis, įskaitant investicijų portfelio valdymą;

| c) | ekonominiai ištekliai – bet kokios rūšies materialusis, nematerialusis, kilnojamasis ar nekilnojamasis turtas, kuris nėra lėšos, tačiau gali būti panaudotas lėšoms, prekėms įgyti ar paslaugoms gauti; |
| --- | --- |

c)

ekonominiai ištekliai – bet kokios rūšies materialusis, nematerialusis, kilnojamasis ar nekilnojamasis turtas, kuris nėra lėšos, tačiau gali būti panaudotas lėšoms, prekėms įgyti ar paslaugoms gauti;

| d) | ekonominių išteklių įšaldymas – išteklių naudojimo lėšoms, prekėms įgyti ar paslaugoms gauti bet kokiu būdu, įskaitant (tačiau ne tik) jų pardavimą, nuomą ar įkeitimą, draudimas; |
| --- | --- |

d)

ekonominių išteklių įšaldymas – išteklių naudojimo lėšoms, prekėms įgyti ar paslaugoms gauti bet kokiu būdu, įskaitant (tačiau ne tik) jų pardavimą, nuomą ar įkeitimą, draudimas;

| e) | Bendrijos teritorija – teritorijos, kurioms taikoma Sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

e)

Bendrijos teritorija – teritorijos, kurioms taikoma Sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

1.   Įšaldomos visos lėšos ir ekonominiai ištekliai, kurie priklauso I priede išvardytiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms, arba yra jų valdomi, laikomi ar kontroliuojami.

2.   Jokios lėšos arba ekonominiai ištekliai tiesiogiai ar netiesiogiai neperduodami naudotis I priede išvardytiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams ar įstaigoms ir nenaudojami jų naudai.

3.   Draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba tiesioginis ar netiesioginis rezultatas – išvengti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse minėtų priemonių taikymo.

4.   Atitinkami fiziniai arba juridiniai asmenys ar subjektai nelaikomi atsakingais už šio straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo nesilaikymą, jei nežinojo ir neturėjo pagrįstos galimybės žinoti, kad savo veiksmais nesilaiko šio draudimo.

3 straipsnis

1.   2 straipsnio 2 dalis netaikoma toliau nurodytų lėšų pervedimui į įšaldytas sąskaitas:

| a) | palūkanų ar kitų su šiomis sąskaitomis susijusių pajamų; |
| --- | --- |

a)

palūkanų ar kitų su šiomis sąskaitomis susijusių pajamų;

| b) | mokėjimų pagal sutartis, susitarimus ar įsipareigojimus, sudarytus arba prisiimtus iki tos dienos, kurią šioms sąskaitoms pradėtos taikyti šio reglamento nuostatos, |
| --- | --- |

b)

mokėjimų pagal sutartis, susitarimus ar įsipareigojimus, sudarytus arba prisiimtus iki tos dienos, kurią šioms sąskaitoms pradėtos taikyti šio reglamento nuostatos,

su sąlyga, kad šioms palūkanoms, pajamoms ar mokėjimams toliau taikoma 2 straipsnio 1 dalis.

2.   2 straipsnio 2 dalis nekliudo Bendrijos finansų ar kredito įstaigoms, gavus trečiųjų asmenų į I priede nurodyto fizinio ar juridinio asmens, subjekto ar įstaigos sąskaitą pervestas lėšas, kredituoti įšaldytas sąskaitas, jei visos papildomos į šias sąskaitas pervestos lėšos taip pat bus įšaldytos. Finansų ar kredito įstaiga apie šias operacijas turi nedelsdama pranešti kompetentingoms institucijoms.

4 straipsnis

1.   II priede išvardytose interneto tinklavietėse nurodytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti panaikinti tam tikrų įšaldytų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą arba leisti naudotis tam tikromis įšaldytomis lėšomis ar ekonominiais ištekliais tokiomis sąlygomis, kurias šios institucijos laiko tinkamomis, jei nustatoma, kad šios lėšos ar ekonominiai ištekliai yra:

| a) | būtini I priede išvardytų asmenų ir jų išlaikomų šeimos narių pagrindiniams poreikiams tenkinti, pvz., išlaidoms, skirtoms maisto produktams, nuomai arba hipotekai, vaistams, medicininiam gydymui, mokesčiams, draudimo įmokoms ir mokesčiams už komunalines paslaugas; |
| --- | --- |

a)

būtini I priede išvardytų asmenų ir jų išlaikomų šeimos narių pagrindiniams poreikiams tenkinti, pvz., išlaidoms, skirtoms maisto produktams, nuomai arba hipotekai, vaistams, medicininiam gydymui, mokesčiams, draudimo įmokoms ir mokesčiams už komunalines paslaugas;

| b) | skirti tik pagrįstiems specialisto honorarams apmokėti ir išlaidoms, susijusioms su teisinių paslaugų teikimu, kompensuoti; |
| --- | --- |

b)

skirti tik pagrįstiems specialisto honorarams apmokėti ir išlaidoms, susijusioms su teisinių paslaugų teikimu, kompensuoti;

| c) | skirti tik komisiniams arba aptarnavimo mokesčiams už einamąjį įšaldytų lėšų arba ekonominių išteklių laikymą ar tvarkymą sumokėti; |
| --- | --- |

c)

skirti tik komisiniams arba aptarnavimo mokesčiams už einamąjį įšaldytų lėšų arba ekonominių išteklių laikymą ar tvarkymą sumokėti;

| d) | būtini nenumatytoms išlaidoms padengti, jei likus bent dviem savaitėms iki specialaus leidimo suteikimo atitinkama valstybė narė yra pranešusi visoms kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, dėl kokių priežasčių ji mano, kad reikia suteikti tokį leidimą. |
| --- | --- |

d)

būtini nenumatytoms išlaidoms padengti, jei likus bent dviem savaitėms iki specialaus leidimo suteikimo atitinkama valstybė narė yra pranešusi visoms kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, dėl kokių priežasčių ji mano, kad reikia suteikti tokį leidimą.

2.   Valstybės narės praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visus pagal šio straipsnio 1 dalį suteiktus leidimus.

5 straipsnis

Fizinis ar juridinis asmuo arba šį reglamentą įgyvendinantis subjektas, jo vadovybė ar darbuotojai nėra atsakingi už lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą arba atsisakymą leisti jais naudotis, kai šie veiksmai atliekami sąžiningai ir laikantis šio reglamento nuostatų, išskyrus atvejus, kai įrodoma, kad lėšos ir ekonominiai ištekliai įšaldyti dėl aplaidumo.

6 straipsnis

1.   Nedarant poveikio informacijos teikimo, konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklėms, fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos:

| a) | nedelsdami pateikia II priede išvardytose tinklavietėse nurodytos valstybės narės, kurioje nuolat gyvena ar yra įsisteigę, kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gali padėti laikytis šio reglamento, pvz., informaciją apie pagal 2 straipsnį įšaldytas sąskaitas ir sumas, ir tiesiogiai arba per valstybes nares perduoda šią informaciją Komisijai; |
| --- | --- |

a)

nedelsdami pateikia II priede išvardytose tinklavietėse nurodytos valstybės narės, kurioje nuolat gyvena ar yra įsisteigę, kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gali padėti laikytis šio reglamento, pvz., informaciją apie pagal 2 straipsnį įšaldytas sąskaitas ir sumas, ir tiesiogiai arba per valstybes nares perduoda šią informaciją Komisijai;

| b) | bendradarbiauja su II priede išvardytose tinklavietėse nurodytomis kompetentingomis institucijomis tikrinant šią informaciją. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauja su II priede išvardytose tinklavietėse nurodytomis kompetentingomis institucijomis tikrinant šią informaciją.

2.   Visa pagal šį straipsnį pateikta arba gauta informacija naudojama tik tais tikslais, kuriems ji pateikta arba gauta.

7 straipsnis

Komisija ir valstybės narės nedelsdamos informuoja viena kitą apie priemones, kurių imasi taikydamos šį reglamentą, ir teikia viena kitai turimą naudingą informaciją, visų pirma informaciją apie šio reglamento pažeidimus, įgyvendinimo problemas ir nacionalinių teismų priimtus sprendimus.

8 straipsnis

1.   Komisija įgaliojama:

| a) | iš dalies keisti I priedą remiantis spendimais, priimtais dėl Bendrosios pozicijos 2008/187/BUSP priedo; |
| --- | --- |

a)

iš dalies keisti I priedą remiantis spendimais, priimtais dėl Bendrosios pozicijos 2008/187/BUSP priedo;

| b) | iš dalies keisti II priedą remiantis valstybių narių pateikta informacija. |
| --- | --- |

b)

iš dalies keisti II priedą remiantis valstybių narių pateikta informacija.

2.   Skelbiamas pranešimas dėl informacijos teikimo pagal I priedą tvarkos (2).

9 straipsnis

1.   Valstybės narės nustato sankcijų už šio reglamento nuostatų pažeidimą taikymo taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

2.   Įsigaliojus šiam reglamentui, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai šias taisykles ir visus vėlesnius jų pakeitimus.

10 straipsnis

1.   Valstybės narės paskiria šiame reglamente minėtas kompetentingas institucijas ir jas nurodo II priede išvardytose tinklavietėse arba per šias tinklavietes.

2.   Įsigaliojus šiam reglamentui, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie savo kompetentingas institucijas ir apie bet kokius vėlesnius pasikeitimus.

11 straipsnis

Šis reglamentas taikomas:

| a) | Bendrijos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę; |
| --- | --- |

a)

Bendrijos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę;

| b) | visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ar laivuose; |
| --- | --- |

b)

visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ar laivuose;

| c) | visiems Bendrijos teritorijoje ar už jos ribų esantiems asmenims, turintiems jos valstybės narės pilietybę; |
| --- | --- |

c)

visiems Bendrijos teritorijoje ar už jos ribų esantiems asmenims, turintiems jos valstybės narės pilietybę;

| d) | visiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms, įregistruotiems arba įsisteigusiems pagal valstybės narės teisę; |
| --- | --- |

d)

visiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms, įregistruotiems arba įsisteigusiems pagal valstybės narės teisę;

| e) | visiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms, vykdantiems visą prekybinę veiklą arba jos dalį Bendrijos teritorijoje. |
| --- | --- |

e)

visiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms, vykdantiems visą prekybinę veiklą arba jos dalį Bendrijos teritorijoje.

12 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 59, 2008 3 4, p. 32.

1

(2)  OL C 71, 2008 3 18, p. 25.

2

---

I PRIEDAS

Neteisėtos Anžuano vyriausybės narių ir su jais susijusių 2, 3 ir 4 straipsniuose nurodytų fizinių ar juridinių asmenų, subjektų ar įstaigų, sąrašas

| Vardas, pavardė | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Lytis | V |
| Pareigos | Pasiskelbęs prezidentu, pulkininkas |
| Gimimo vieta | Barakani |
| Gimimo data | 1962 5 5 |
| Paso numeris | 01AB01951/06/160, išdavimo data: 2006 12 1 |
| Vardas, pavardė | Jaffar Salim |
| Lytis | V |
| Pareigos | „Vidaus reikalų ministras“ |
| Gimimo vieta | Mutsamudu |
| Gimimo data | 1962 6 26 |
| Paso numeris | 06BB50485/20 950, išdavimo data: 2007 2 1 |
| Vardas, pavardė | Mohamed Abdou Madi |
| Lytis | V |
| Pareigos | „Bendradarbiavimo ministras“ |
| Gimimo vieta | Mjamaoué |
| Gimimo data | 1956 m. |
| Paso numeris | 05BB39478, išdavimo data: 2006 8 1 |
| Vardas, pavardė | Ali Mchindra |
| Lytis | V |
| Pareigos | „Švietimo ministras“ |
| Gimimo vieta | Cuvette |
| Gimimo data | 1958 11 20 |
| Paso numeris | 03819, išdavimo data: 2004 7 3 |
| Vardas, pavardė | Houmadi Souf |
| Lytis | V |
| Pareigos | „Viešosios tarnybos ministras“ |
| Gimimo vieta | Sima |
| Gimimo data | 1963 m. |
| Paso numeris | 51427, išdavimo data: 2007 3 4 |
| Vardas, pavardė | Rehema Boinali |
| Lytis | V |
| Pareigos | „Energetikos ministras“ |
| Gimimo vieta | |
| Gimimo data | 1967 m. |
| Paso numeris | 540355, išdavimo data: 2007 4 7 |
| Vardas, pavardė | Dhoihirou Halidi |
| Lytis | V |
| Pareigos | Kabineto direktorius |
| Pareigų apibūdinimas | Vyresnysis pareigūnas, artimai susijęs su neteisėta Anžuano vyriausybe |
| Gimimo vieta | Bambao Msanga |
| Gimimo data | 1965 3 8 |
| Paso numeris | 64528, išdavimo data: 2007 9 19 |
| Vardas, pavardė | Abdou Bacar |
| Lytis | V |
| Pareigos | Pulkininkas leitenantas |
| Pareigų apibūdinimas | Vyresnysis karininkas, ypač svarbus teikiant paramą neteisėtai Anžuano vyriausybei |
| Gimimo vieta | Barakani |
| Gimimo data | 1954 5 2 |
| Paso numeris | 54621, išdavimo data: 2007 4 23 |

Vardas, pavardė

Mohamed Bacar

Lytis

V

Pareigos

Pasiskelbęs prezidentu, pulkininkas

Gimimo vieta

Barakani

Gimimo data

1962 5 5

Paso numeris

01AB01951/06/160, išdavimo data: 2006 12 1

Vardas, pavardė

Jaffar Salim

Lytis

V

Pareigos

„Vidaus reikalų ministras“

Gimimo vieta

Mutsamudu

Gimimo data

1962 6 26

Paso numeris

06BB50485/20 950, išdavimo data: 2007 2 1

Vardas, pavardė

Mohamed Abdou Madi

Lytis

V

Pareigos

„Bendradarbiavimo ministras“

Gimimo vieta

Mjamaoué

Gimimo data

1956 m.

Paso numeris

05BB39478, išdavimo data: 2006 8 1

Vardas, pavardė

Ali Mchindra

Lytis

V

Pareigos

„Švietimo ministras“

Gimimo vieta

Cuvette

Gimimo data

1958 11 20

Paso numeris

03819, išdavimo data: 2004 7 3

Vardas, pavardė

Houmadi Souf

Lytis

V

Pareigos

„Viešosios tarnybos ministras“

Gimimo vieta

Sima

Gimimo data

1963 m.

Paso numeris

51427, išdavimo data: 2007 3 4

Vardas, pavardė

Rehema Boinali

Lytis

V

Pareigos

„Energetikos ministras“

Gimimo vieta

Gimimo data

1967 m.

Paso numeris

540355, išdavimo data: 2007 4 7

Vardas, pavardė

Dhoihirou Halidi

Lytis

V

Pareigos

Kabineto direktorius

Pareigų apibūdinimas

Vyresnysis pareigūnas, artimai susijęs su neteisėta Anžuano vyriausybe

Gimimo vieta

Bambao Msanga

Gimimo data

1965 3 8

Paso numeris

64528, išdavimo data: 2007 9 19

Vardas, pavardė

Abdou Bacar

Lytis

V

Pareigos

Pulkininkas leitenantas

Pareigų apibūdinimas

Vyresnysis karininkas, ypač svarbus teikiant paramą neteisėtai Anžuano vyriausybei

Gimimo vieta

Barakani

Gimimo data

1954 5 2

Paso numeris

54621, išdavimo data: 2007 4 23

---

II PRIEDAS

Tinklavietės, kuriose pateikiama informacija apie 4, 6 ir 10 straipsniuose nurodytas kompetentingas institucijas, ir adresas, kuriuo siunčiami pranešimai Europos Komisijai

BELGIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIJA

http://www.mfa.government.bg

ČEKIJA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANIJA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

VOKIETIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

GRAIKIJA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

ISPANIJA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

PRANCŪZIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

AIRIJA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

ITALIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KIPRAS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETUVA

http://www.urm.lt

LIUKSEMBURGAS

http://www.mae.lu/sanctions

VENGRIJA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NYDERLANDAI

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

LENKIJA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALIJA

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMUNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVĖNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKIJA

http://www.foreign.gov.sk

SUOMIJA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVEDIJA

http://www.ud.se/sanktioner

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresas, kuriuo siunčiami pranešimai Europos Komisijai:

| Commission des Communautés européennes |
| --- |
| Direction générale des relations extérieures |
| Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC |
| Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefonas: (32 2) 296 61 33/295 55 85 |
| Telefaksas: (32 2) 299 08 73 |

Commission des Communautés européennes

Direction générale des relations extérieures

Direction A. Plateforme des crises et coordination politique de la PESC

Unité A.2. Réponse aux crises et consolidation de la paix

CHAR 12/108

B-1049 Bruxelles

Telefonas: (32 2) 296 61 33/295 55 85

Telefaksas: (32 2) 299 08 73

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/60

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 244/2008

2008 m. kovo 17 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. kovo 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. kovo 17 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/62

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 245/2008

2008 m. kovo 17 d.

nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų srityje)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų srityje) (2) 5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkte numatyta, kad, importuojant aukštos kokybės paprastuosius kviečius, be kitų 2003 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1342/2003, nustatančiame specialias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles (3) numatytų užstatų reikia sumokėti papildomą užstatą. Tokio 95 EUR už toną užstato reikia dėl skirtingų paprastųjų kviečių importo muitų atsižvelgiant, ar tai aukštos kokybės, ar vidutinės ir žemos kokybės paprastieji kviečiai. |
| --- | --- |

(1)

1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų srityje) (2) 5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkte numatyta, kad, importuojant aukštos kokybės paprastuosius kviečius, be kitų 2003 m. liepos 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1342/2003, nustatančiame specialias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles (3) numatytų užstatų reikia sumokėti papildomą užstatą. Tokio 95 EUR už toną užstato reikia dėl skirtingų paprastųjų kviečių importo muitų atsižvelgiant, ar tai aukštos kokybės, ar vidutinės ir žemos kokybės paprastieji kviečiai.

| (2) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1/2008 (4) iki 2008 m. birželio 30 d. laikinai sustabdytas kai kurių grūdų importo muitų taikymas 2007–2008 prekybos metais, tačiau numatyta, kad muitus vėl galima pradėti taikyti, kai tik tai galima pagrįsti pateisina padėtimi rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1/2008 (4) iki 2008 m. birželio 30 d. laikinai sustabdytas kai kurių grūdų importo muitų taikymas 2007–2008 prekybos metais, tačiau numatyta, kad muitus vėl galima pradėti taikyti, kai tik tai galima pagrįsti pateisina padėtimi rinkoje.

| (3) | Dėl laikino importo muitų netaikymo importui, kuris vykdomas remiantis Reglamento (EB) Nr. 1/2008 2 straipsniu pagal nuo 2008 m. sausio 4 d. išduotas importo licencijas, laikinai išnyko išskirtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiama papildomo užstato, sumokamo kartu su kitais su importo licencija susijusiais užstatais, sistema. Atsižvelgiant į šias naujas paprastųjų kviečių importo sąlygas, atsiradusias po Reglamento (EB) Nr. 1/2008 įsigaliojimo, iki vėl pradedant taikyti importo muitus nebėra pagrindo reikalauti papildomo 95 EUR už toną užstato, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkte. |
| --- | --- |

(3)

Dėl laikino importo muitų netaikymo importui, kuris vykdomas remiantis Reglamento (EB) Nr. 1/2008 2 straipsniu pagal nuo 2008 m. sausio 4 d. išduotas importo licencijas, laikinai išnyko išskirtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiama papildomo užstato, sumokamo kartu su kitais su importo licencija susijusiais užstatais, sistema. Atsižvelgiant į šias naujas paprastųjų kviečių importo sąlygas, atsiradusias po Reglamento (EB) Nr. 1/2008 įsigaliojimo, iki vėl pradedant taikyti importo muitus nebėra pagrindo reikalauti papildomo 95 EUR už toną užstato, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1249/96 5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkte.

| (4) | Paskelbus Reglamentą (EB) Nr. 1/2008 kai kurie veiklos vykdytojai šį papildomą užstatą vis dėlto pateikė. Kad šie veiklos vykdytojai patirtų mažiau dėl to kylančių finansinių suvaržymų, reikėtų numatyti, kad minėtasis užstatas nedelsiant būtų grąžintas. |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus Reglamentą (EB) Nr. 1/2008 kai kurie veiklos vykdytojai šį papildomą užstatą vis dėlto pateikė. Kad šie veiklos vykdytojai patirtų mažiau dėl to kylančių finansinių suvaržymų, reikėtų numatyti, kad minėtasis užstatas nedelsiant būtų grąžintas.

| (5) | Todėl reikėtų nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96. |
| --- | --- |

(5)

Todėl reikėtų nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96.

| (6) | Kad veiklos vykdytojai nebeteiktų papildomo užstato ir kad nuo 2008 m. sausio 4 d. pateikti užstatai būtų kuo greičiau sugrąžinti, reikėtų numatyti, kad šis reglamentas įsigaliotų nedelsiant. |
| --- | --- |

(6)

Kad veiklos vykdytojai nebeteiktų papildomo užstato ir kad nuo 2008 m. sausio 4 d. pateikti užstatai būtų kuo greičiau sugrąžinti, reikėtų numatyti, kad šis reglamentas įsigaliotų nedelsiant.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1249/96 5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punkto, minėtoje nuostatoje numatyto papildomo užstato nereikalaujama, kol, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1/2008 netaikomi kai kurių grūdų importo muitai.

2.   Po 2008 m. sausio 4 d. pateikti 1 dalyje minėti papildomi užstatai sugrąžinami nedelsiant.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 735/2007 (OL L 169, 2007 6 29, p. 6).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1816/2005 (OL L 292, 2005 11 8, p. 5).

2

(3)  OL L 189, 2003 7 29, p. 12. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 1996/2006 (OL L 398, 2006 12 30, p. 1).

3

(4)  OL L 1, 2008 1 4, p. 1.

4

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/64

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 246/2008

2008 m. kovo 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3448/93, nustatantį prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (2) 14 straipsnio 1 pastraipoje yra tiksliai nurodytas grąžinamųjų išmokų už pagrindinius produktus, kurie nurodyti 1 straipsnio 1 dalyje išvardytuose reglamentuose, kai šie produktai yra eksportuojami netaikant Sutarties I priedo, dydžių nustatymo periodiškumas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (2) 14 straipsnio 1 pastraipoje yra tiksliai nurodytas grąžinamųjų išmokų už pagrindinius produktus, kurie nurodyti 1 straipsnio 1 dalyje išvardytuose reglamentuose, kai šie produktai yra eksportuojami netaikant Sutarties I priedo, dydžių nustatymo periodiškumas.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 1 straipsnio 1 dalyje išvardytus reglamentus grąžinamosios išmokos gali būti skiriamos, jeigu tai pateisinama vidaus ir išorės rinkos sąlygomis. Jeigu rinkos padėtimi grąžinamųjų išmokų skyrimo pateisinti negalima, periodiškas jų nustatymas gali būti sustabdytas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 1 straipsnio 1 dalyje išvardytus reglamentus grąžinamosios išmokos gali būti skiriamos, jeigu tai pateisinama vidaus ir išorės rinkos sąlygomis. Jeigu rinkos padėtimi grąžinamųjų išmokų skyrimo pateisinti negalima, periodiškas jų nustatymas gali būti sustabdytas.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 3448/93 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje yra nuoroda į tą pačią grąžinamųjų išmokų skyrimo procedūrą už atitinkamus eksportuojamus neperdirbtus žemės ūkio produktus. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 3448/93 8 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje yra nuoroda į tą pačią grąžinamųjų išmokų skyrimo procedūrą už atitinkamus eksportuojamus neperdirbtus žemės ūkio produktus.

| (4) | Siekiant supaprastinimo ir suderinimo, reikia atitinkamai pritaikyti Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnį. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant supaprastinimo ir suderinimo, reikia atitinkamai pritaikyti Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnį.

| (5) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005. |
| --- | --- |

(5)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1043/2005.

| (6) | Šiuo reglamentu numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais I priede, vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiuo reglamentu numatytos priemonės atitinka Horizontaliųjų klausimų dėl prekybos perdirbtais žemės ūkio produktais, neišvardytais I priede, vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Grąžinamosios išmokos dydis pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio 3 dalį ir kitų reglamentų, nurodytų šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, atitinkamas nuostatas, yra nustatomas kiekvieną mėnesį 100 kg pagrindinio produkto.

Nukrypstant nuo pirmosios pastraipos nuostatų:

| a) | grąžinamoji išmoka už pagrindinius produktus, išvardytus šio reglamento I priede, gali būti nustatoma pagal kitokį tvarkaraštį, sudaromą laikantis Reglamento (EB) Nr. 3448/93 16 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros; |
| --- | --- |

a)

grąžinamoji išmoka už pagrindinius produktus, išvardytus šio reglamento I priede, gali būti nustatoma pagal kitokį tvarkaraštį, sudaromą laikantis Reglamento (EB) Nr. 3448/93 16 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros;

| b) | grąžinamosios išmokos už paukščių kiaušinius su lukštais, šviežius ar konservuotus, ir kiaušinius be lukštų ir kiaušinių trynius, tinkamus vartoti žmonių maistui, šviežius, džiovintus ar konservuotus kitu būdu, ir į kuriuos nepridėta saldiklių, dydis yra nustatomas tam pačiam laikotarpiui, kuris numatytas šių produktų grąžinamajai išmokai nustatyti, kai jie eksportuojami neperdirbti.“ |
| --- | --- |

b)

grąžinamosios išmokos už paukščių kiaušinius su lukštais, šviežius ar konservuotus, ir kiaušinius be lukštų ir kiaušinių trynius, tinkamus vartoti žmonių maistui, šviežius, džiovintus ar konservuotus kitu būdu, ir į kuriuos nepridėta saldiklių, dydis yra nustatomas tam pačiam laikotarpiui, kuris numatytas šių produktų grąžinamajai išmokai nustatyti, kai jie eksportuojami neperdirbti.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 318, 1993 12 20, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2580/2000 (OL L 298, 2000 11 25, p. 5).

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2007 (OL L 333, 2007 12 19, p. 3).

2

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/66

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. kovo 17 d.

kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės polivinilo alkoholio ir nusprendžiama nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų

(2008/227/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

| (1) | 2006 m. gruodžio 19 d. Komisija paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Taivano kilmės polivinilo alkoholio (PVA) importo į Bendriją inicijavimą. 2007 m. rugsėjo 17 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1069/2007 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės PVA. Taivano kilmės produktams nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 19 d. Komisija paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Taivano kilmės polivinilo alkoholio (PVA) importo į Bendriją inicijavimą. 2007 m. rugsėjo 17 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1069/2007 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės PVA. Taivano kilmės produktams nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių.

| (2) | Kaip nustatyta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (toliau – TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis. |
| --- | --- |

(2)

Kaip nustatyta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (toliau – TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.

B.   VĖLESNĖ PROCEDŪRA

| (3) | Priėmus sprendimą importuojamiems KLR kilmės PVA nustatyti laikinuosius antidempingo muitus, o iš Taivano importuojamiems PVA tokių priemonių netaikyti, keletas suinteresuotųjų šalių raštu pateikė pastabas. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. |
| --- | --- |

(3)

Priėmus sprendimą importuojamiems KLR kilmės PVA nustatyti laikinuosius antidempingo muitus, o iš Taivano importuojamiems PVA tokių priemonių netaikyti, keletas suinteresuotųjų šalių raštu pateikė pastabas. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.

| (4) | Komisija išsamiau nagrinėjo su Bendrijos interesais susijusius aspektus ir išimties tvarka sutiko, kad lig šiol nebendradarbiavę naudotojai, priklausantys svarbiam popieriaus pramonės sektoriui, užpildytų naudotojo klausimyną. |
| --- | --- |

(4)

Komisija išsamiau nagrinėjo su Bendrijos interesais susijusius aspektus ir išimties tvarka sutiko, kad lig šiol nebendradarbiavę naudotojai, priklausantys svarbiam popieriaus pramonės sektoriui, užpildytų naudotojo klausimyną.

| (5) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta nutraukti tyrimą dėl importuojamo KLR ir Taivano kilmės PVA ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(5)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta nutraukti tyrimą dėl importuojamo KLR ir Taivano kilmės PVA ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumų. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (6) | Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(6)

Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos.

C.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (7) | Laikinojo reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytas naudotojas Bendrijoje pakartojo ir išsamiau išdėstė savo argumentus dėl to, kad tam tikrai rūšiai (toliau – ginčytina rūšis), kurią jis pavadino „PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis“ (ang. low ash NMWD PVA) ir kurią jis pirko, inter alia, KLR, nebūtų taikoma produkto apibrėžtis. Šis naudotojas teigė i), kad Komisija nenurodė pakankamai priežasčių, kodėl, jos manymu, ginčytina rūšis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis kaip kitos rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, ir dar kartą pabrėžė ii), kad šios rūšies galutinė paskirtis yra itin specifinė. Be to, jis teigė iii), kad, ginčytina rūšis būsianti kopolimeras, kuriam netaikoma produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(7)

Laikinojo reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytas naudotojas Bendrijoje pakartojo ir išsamiau išdėstė savo argumentus dėl to, kad tam tikrai rūšiai (toliau – ginčytina rūšis), kurią jis pavadino „PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis“ (ang. low ash NMWD PVA) ir kurią jis pirko, inter alia, KLR, nebūtų taikoma produkto apibrėžtis. Šis naudotojas teigė i), kad Komisija nenurodė pakankamai priežasčių, kodėl, jos manymu, ginčytina rūšis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis kaip kitos rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, ir dar kartą pabrėžė ii), kad šios rūšies galutinė paskirtis yra itin specifinė. Be to, jis teigė iii), kad, ginčytina rūšis būsianti kopolimeras, kuriam netaikoma produkto apibrėžtis.

| (8) | Prieš gilinantis į šio naudotojo teiginius pirmiausia reikia pabrėžti, kad pelenai, esantys PVA sudėtyje – tai priemaišos; kuo mažesnis PVA esantis pelenų kiekis, tuo PVA grynesnis. Be to, sąvoka „PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis“ yra subjektyvi. Nėra nustatyto bendro standarto, o tai reiškia, kad kiekvienas gamintojas pats nustato, ar PVA yra didelis, ar mažas pelenų kiekis. Nustatyta, kad praktiškai šios ribos yra labai skirtingos: į tyrimą įtrauktų gamintojų nustatyta didžiausia PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis, riba gali būti nuo 0,09 % iki 0,5 %. Susijęs naudotojas greičiausiai nebus vienas iš griežčiausių, t. y. kitos suinteresuotosios šalys jo nustatytą mažo pelenų kiekio ribą tikriausiai laikytų gana aukšta. |
| --- | --- |

(8)

Prieš gilinantis į šio naudotojo teiginius pirmiausia reikia pabrėžti, kad pelenai, esantys PVA sudėtyje – tai priemaišos; kuo mažesnis PVA esantis pelenų kiekis, tuo PVA grynesnis. Be to, sąvoka „PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis“ yra subjektyvi. Nėra nustatyto bendro standarto, o tai reiškia, kad kiekvienas gamintojas pats nustato, ar PVA yra didelis, ar mažas pelenų kiekis. Nustatyta, kad praktiškai šios ribos yra labai skirtingos: į tyrimą įtrauktų gamintojų nustatyta didžiausia PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis, riba gali būti nuo 0,09 % iki 0,5 %. Susijęs naudotojas greičiausiai nebus vienas iš griežčiausių, t. y. kitos suinteresuotosios šalys jo nustatytą mažo pelenų kiekio ribą tikriausiai laikytų gana aukšta.

| (9) | 7 konstatuojamojoje dalyje minėti šios šalies iškelti klausimai buvo atidžiai išnagrinėti; juos galima apibendrinti taip: |
| --- | --- |

(9)

7 konstatuojamojoje dalyje minėti šios šalies iškelti klausimai buvo atidžiai išnagrinėti; juos galima apibendrinti taip:

i)   teiginys, kad ginčytina rūšis pasižymi skirtingomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis

| (10) | Reikia priminti, kad nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės buvo laikinai apibrėžtos laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamasis produktas joje apibrėžtas kaip tam tikrų techninių parametrų konkrečios rūšies derva. Šio produkto apibrėžtyje minėti parametrai, panaudoti atskirti nagrinėjamąjį produktą ir kitas PVA rūšis, tai – klampumas (3 mPas–61 mPas 4 % tirpale) ir hidrolizė (84,0 mol %–99,9 mol %). |
| --- | --- |

(10)

Reikia priminti, kad nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės buvo laikinai apibrėžtos laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamasis produktas joje apibrėžtas kaip tam tikrų techninių parametrų konkrečios rūšies derva. Šio produkto apibrėžtyje minėti parametrai, panaudoti atskirti nagrinėjamąjį produktą ir kitas PVA rūšis, tai – klampumas (3 mPas–61 mPas 4 % tirpale) ir hidrolizė (84,0 mol %–99,9 mol %).

| (11) | Visos rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, kartais nurodomos kaip standartinės rūšys, o tai reiškia, kad visos jos gali būti pagamintos ta pačia standartine PVA gamybos linija ir kad šių rūšių gamybos sąnaudos yra panašios. O rūšys, kurių KN kodas yra toks pat, tačiau kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, negali būti gaminamos ta pačia standartine PVA gamybos linija; jų gamybai reikia kitokios technologijos ir papildomos įrangos, todėl gamybos sąnaudos gali būti labai skirtingos. Rūšių, kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, savybės taip pat labai skirtingos, palyginti su tomis, kurioms produkto apibrėžtis taikoma. Klampumo ir hidrolizės atžvilgiu: i) mažo klampumo rūšys – tai mažos molekulinės masės PVA, kurias sunku apdoroti ir kurių, inter alia, gamybos išeiga dėl to yra maža, o ii) didelio klampumo rūšys, kurias taip pat sunku apdoroti, naudojamos sudėtingoms blizgiosioms popieriaus dangoms, – tai itin specialus taikymo būdas, kai reikia išvengti paprastai atsirandančių nepageidaujamų įtrūkimų; iii) rūšys, kurioms būdinga aukšto lygio hidrolizė, taip pat daugiausia naudojamos šiam taikymo būdui, o iv) PVA rūšys, kurioms būdinga žemo lygio hidrolizė, netirpsta vandenyje arba sudaro su vandeniu nestabilius tirpalus. Tokie produktai iš esmės naudojami PVC suspensijos gamybai, o esant aukštesnei temperatūrai tokie produktai išsiskirs iš tirpalo. |
| --- | --- |

(11)

Visos rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, kartais nurodomos kaip standartinės rūšys, o tai reiškia, kad visos jos gali būti pagamintos ta pačia standartine PVA gamybos linija ir kad šių rūšių gamybos sąnaudos yra panašios. O rūšys, kurių KN kodas yra toks pat, tačiau kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, negali būti gaminamos ta pačia standartine PVA gamybos linija; jų gamybai reikia kitokios technologijos ir papildomos įrangos, todėl gamybos sąnaudos gali būti labai skirtingos. Rūšių, kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, savybės taip pat labai skirtingos, palyginti su tomis, kurioms produkto apibrėžtis taikoma. Klampumo ir hidrolizės atžvilgiu: i) mažo klampumo rūšys – tai mažos molekulinės masės PVA, kurias sunku apdoroti ir kurių, inter alia, gamybos išeiga dėl to yra maža, o ii) didelio klampumo rūšys, kurias taip pat sunku apdoroti, naudojamos sudėtingoms blizgiosioms popieriaus dangoms, – tai itin specialus taikymo būdas, kai reikia išvengti paprastai atsirandančių nepageidaujamų įtrūkimų; iii) rūšys, kurioms būdinga aukšto lygio hidrolizė, taip pat daugiausia naudojamos šiam taikymo būdui, o iv) PVA rūšys, kurioms būdinga žemo lygio hidrolizė, netirpsta vandenyje arba sudaro su vandeniu nestabilius tirpalus. Tokie produktai iš esmės naudojami PVC suspensijos gamybai, o esant aukštesnei temperatūrai tokie produktai išsiskirs iš tirpalo.

| (12) | Naudotojas teigė, jog besąlygiškai svarbu, kad PVA, kuris būtinas PVB dervos gamybai, o ši būtina PVB plėvelės gamybai, pasižymėtų šešiomis savybėmis. Dėl šių šešių savybių parametrų derinio ginčytina rūšis taptų unikali, palyginti su kitomis rinkoje esančiomis PVA rūšimis. Nagrinėjant šį teiginį iš tiesų nustatyta, kad kai kuriems taikymo būdams techninės specifikacijos gali būti griežtesnės nei kitiems. Tačiau taip pat nustatyta, kad visoms rūšims, taip pat toms, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, kartais vadinamoms „standartinėmis rūšimis“, būdingas unikalus savybių derinys. Priklausomai nuo pageidaujamo taikymo būdo pasirenkama viena ar kita rūšis. Tai galioja ne tik naudotojo taikomam būdui, bet ir kitiems taikymo būdams. Todėl teiginio argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(12)

Naudotojas teigė, jog besąlygiškai svarbu, kad PVA, kuris būtinas PVB dervos gamybai, o ši būtina PVB plėvelės gamybai, pasižymėtų šešiomis savybėmis. Dėl šių šešių savybių parametrų derinio ginčytina rūšis taptų unikali, palyginti su kitomis rinkoje esančiomis PVA rūšimis. Nagrinėjant šį teiginį iš tiesų nustatyta, kad kai kuriems taikymo būdams techninės specifikacijos gali būti griežtesnės nei kitiems. Tačiau taip pat nustatyta, kad visoms rūšims, taip pat toms, kurioms taikoma produkto apibrėžtis, kartais vadinamoms „standartinėmis rūšimis“, būdingas unikalus savybių derinys. Priklausomai nuo pageidaujamo taikymo būdo pasirenkama viena ar kita rūšis. Tai galioja ne tik naudotojo taikomam būdui, bet ir kitiems taikymo būdams. Todėl teiginio argumentas turėjo būti atmestas.

ii)   teiginys, kad ginčytinos rūšies galutinė paskirtis itin specifinė

| (13) | Susijęs naudotojas taip pat prieštaravo tam, kaip Komisija įvertino PVA naudotojų rinką ir ypač pabrėžė, kad PVB naudotojų rinka yra labai įvairi. Šiuo atžvilgiu, kaip jau nurodyta laikinajame reglamente, naudotojas šią PVA rūšį naudojo PVB gamybai, o tai yra populiariausias Bendrijoje taikymo būdas, sudarantis 25–29 % PVA suvartojimo, taip pat tai – greičiausiai plintantis taikymo būdas, kadangi PVB plėvelės paklausa sparčiai auga. Atlikus vartotojų pramonės tyrimą nustatyta, kad beveik 90 % Bendrijoje pagamintos PVB vėliau naudojama PVB plėvelės gamybai; susijęs naudotojas PVB taiko taip pat, bet jis nėra vienintelis PVB plėvelės gamintojas Bendrijoje. Todėl patvirtinama, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje, šios suinteresuotosios šalies konkreti naudojimo paskirtis – tai vienas pagrindinių taikymo būdų, kurio, atsižvelgiant į jo reikšmę rinkoje, negalima pavadinti „nestandartiniu“. |
| --- | --- |

(13)

Susijęs naudotojas taip pat prieštaravo tam, kaip Komisija įvertino PVA naudotojų rinką ir ypač pabrėžė, kad PVB naudotojų rinka yra labai įvairi. Šiuo atžvilgiu, kaip jau nurodyta laikinajame reglamente, naudotojas šią PVA rūšį naudojo PVB gamybai, o tai yra populiariausias Bendrijoje taikymo būdas, sudarantis 25–29 % PVA suvartojimo, taip pat tai – greičiausiai plintantis taikymo būdas, kadangi PVB plėvelės paklausa sparčiai auga. Atlikus vartotojų pramonės tyrimą nustatyta, kad beveik 90 % Bendrijoje pagamintos PVB vėliau naudojama PVB plėvelės gamybai; susijęs naudotojas PVB taiko taip pat, bet jis nėra vienintelis PVB plėvelės gamintojas Bendrijoje. Todėl patvirtinama, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje, šios suinteresuotosios šalies konkreti naudojimo paskirtis – tai vienas pagrindinių taikymo būdų, kurio, atsižvelgiant į jo reikšmę rinkoje, negalima pavadinti „nestandartiniu“.

| (14) | Dėl tariamo specifinio naudojimo susijęs naudotojas taip pat tvirtino, kad ginčytinos rūšies negalima pakeisti kitomis rūšimis; tai įrodytų jo specifinę galutinę paskirtį. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai nustatyta, kad šis naudotojas nepirko produkto vien tik iš susijusio Kinijos gamintojo, o turėjo kelis skirtingus šaltinius. Per TL jis iš gamintojo KLR pirko mažiau nei 5 % viso PVA kiekio, kuriam jis prašė netaikyti priemonės. Kiti kiekiai buvo pirkti iš kitų trijų gamintojų skirtingose šalyse. Be to, nustatyta, kad nors kitų Bendrijos rinkoje parduodamų rūšių iš tiesų negalima naudoti vietoje ginčytinos rūšies, tačiau pačią ginčytiną rūšį buvo galima panaudoti kitiems taikymo būdams, ir ji Bendrijos rinkoje buvo parduodama panašiomis kainomis, kaip kitos iš KLR importuotos rūšys. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, teiginio argumentas, kad ginčytinos rūšies buvo negalima pakeisti, turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(14)

Dėl tariamo specifinio naudojimo susijęs naudotojas taip pat tvirtino, kad ginčytinos rūšies negalima pakeisti kitomis rūšimis; tai įrodytų jo specifinę galutinę paskirtį. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai nustatyta, kad šis naudotojas nepirko produkto vien tik iš susijusio Kinijos gamintojo, o turėjo kelis skirtingus šaltinius. Per TL jis iš gamintojo KLR pirko mažiau nei 5 % viso PVA kiekio, kuriam jis prašė netaikyti priemonės. Kiti kiekiai buvo pirkti iš kitų trijų gamintojų skirtingose šalyse. Be to, nustatyta, kad nors kitų Bendrijos rinkoje parduodamų rūšių iš tiesų negalima naudoti vietoje ginčytinos rūšies, tačiau pačią ginčytiną rūšį buvo galima panaudoti kitiems taikymo būdams, ir ji Bendrijos rinkoje buvo parduodama panašiomis kainomis, kaip kitos iš KLR importuotos rūšys. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, teiginio argumentas, kad ginčytinos rūšies buvo negalima pakeisti, turėjo būti atmestas.

iii)   teiginys, kad ginčytina rūšis yra kopolimeras, o ne homopolimeras

| (15) | Nustačius laikinąsias priemones naudotojas teigė, kad PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis, yra kopolimeras, o ne homopolimeras. Šis teiginys buvo pagrįstas tuo, kad PVA sudarytas iš dviejų sudedamųjų dalių. Šis klausimas buvo išnagrinėtas ir nustatyta, kad PVA – tai pradinės homopolimerinės polimerizacijos rezultatas. Tačiau vėlesnis hidrolizės procesas visada būna neužbaigtas (84,0 mol %–99,9 mol %), todėl šiuo atžvilgiu būtų galima tvirtinti, kad PVA sudarytas iš dviejų sudedamųjų dalių ir gali būti laikomas kopolimeru. |
| --- | --- |

(15)

Nustačius laikinąsias priemones naudotojas teigė, kad PVA, kuriame yra mažas pelenų kiekis, yra kopolimeras, o ne homopolimeras. Šis teiginys buvo pagrįstas tuo, kad PVA sudarytas iš dviejų sudedamųjų dalių. Šis klausimas buvo išnagrinėtas ir nustatyta, kad PVA – tai pradinės homopolimerinės polimerizacijos rezultatas. Tačiau vėlesnis hidrolizės procesas visada būna neužbaigtas (84,0 mol %–99,9 mol %), todėl šiuo atžvilgiu būtų galima tvirtinti, kad PVA sudarytas iš dviejų sudedamųjų dalių ir gali būti laikomas kopolimeru.

| (16) | Todėl siekiant išvengti painiavos reikėtų paaiškinti laikinajame reglamente nustatytą produkto apibrėžtį. Todėl nagrinėjamasis produktas galutinai apibrėžiamas kaip tam tikri Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės kopolimeriniai polivinilo alkoholiai (PVA), kurių pagrindas yra homopolimerinė polimerizacija, kurių klampumas (4 % tirpale) ne mažesnis kaip 3 mPas, tačiau ne didesnis kaip 61 mPas, o hidrolizės laipsnis ne mažesnis kaip 84,0 mol %, tačiau ne didesnis kaip 99,9 mol %, paprastai deklaruojami KN kodu ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(16)

Todėl siekiant išvengti painiavos reikėtų paaiškinti laikinajame reglamente nustatytą produkto apibrėžtį. Todėl nagrinėjamasis produktas galutinai apibrėžiamas kaip tam tikri Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės kopolimeriniai polivinilo alkoholiai (PVA), kurių pagrindas yra homopolimerinė polimerizacija, kurių klampumas (4 % tirpale) ne mažesnis kaip 3 mPas, tačiau ne didesnis kaip 61 mPas, o hidrolizės laipsnis ne mažesnis kaip 84,0 mol %, tačiau ne didesnis kaip 99,9 mol %, paprastai deklaruojami KN kodu ex 3905 30 00.

D.   DEMPINGAS

1.   Taivanas

| (17) | Taivanui nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių, nes, kaip nurodyta laikinojo reglamento 29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse, importuojamam Taivano kilmės nagrinėjamajam produktui dempingas laikinai nenustatytas. |
| --- | --- |

(17)

Taivanui nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių, nes, kaip nurodyta laikinojo reglamento 29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse, importuojamam Taivano kilmės nagrinėjamajam produktui dempingas laikinai nenustatytas.

| (18) | Kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė bendradarbiaujanti Taivano bendrovė Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (toliau – CCP) yra vienintelis nagrinėjamąjį produktą eksportuojantis gamintojas Taivane ir, Eurostato duomenimis, jam tenka 100 % Taivano eksporto į EB tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(18)

Kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė bendradarbiaujanti Taivano bendrovė Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (toliau – CCP) yra vienintelis nagrinėjamąjį produktą eksportuojantis gamintojas Taivane ir, Eurostato duomenimis, jam tenka 100 % Taivano eksporto į EB tiriamuoju laikotarpiu.

| (19) | Abu Bendrijos gamintojai Kuraray Europe GmbH ir Celanese Chemicals Ibérica S.L. teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu CCP iš tiesų vykdė dempingą ir paprašė Komisijos persvarstyti savo išvadas dėl CCP dempingo nustatymo. |
| --- | --- |

(19)

Abu Bendrijos gamintojai Kuraray Europe GmbH ir Celanese Chemicals Ibérica S.L. teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu CCP iš tiesų vykdė dempingą ir paprašė Komisijos persvarstyti savo išvadas dėl CCP dempingo nustatymo.

1.1.   Žaliavų sąnaudos

| (20) | Abu Bendrijos gamintojai teigė, kad CCP gamybos sąnaudos yra daug didesnės nei nustatytos Komisijos, nes buvo nepakankamai įvertintos vinilacetato monomero (toliau – VAM) – pagrindinės PVA gamybai naudojamos žaliavos – sąnaudos. Šiuo atžvilgiu jie pabrėžė, kad VAM tiekėjas yra su CCP susijusi bendrovė. Vienas Bendrijos gamintojas pateikė savo argumentus patvirtinantį tyrimą dėl CCP verslo PVA srityje, kurį atliko konsultacinė įmonė, ir leidinius, kuriuose skelbtos tarptautinės VAM kainos. |
| --- | --- |

(20)

Abu Bendrijos gamintojai teigė, kad CCP gamybos sąnaudos yra daug didesnės nei nustatytos Komisijos, nes buvo nepakankamai įvertintos vinilacetato monomero (toliau – VAM) – pagrindinės PVA gamybai naudojamos žaliavos – sąnaudos. Šiuo atžvilgiu jie pabrėžė, kad VAM tiekėjas yra su CCP susijusi bendrovė. Vienas Bendrijos gamintojas pateikė savo argumentus patvirtinantį tyrimą dėl CCP verslo PVA srityje, kurį atliko konsultacinė įmonė, ir leidinius, kuriuose skelbtos tarptautinės VAM kainos.

| (21) | Pateikta informacija buvo išnagrinėta. Palyginus pirmiau minėtuose leidiniuose išvardytas VAM kainas ir kainas, nustatytas Azijoje ir Europoje atliekant tyrimą, tampa aišku, kad tuose leidiniuose paskelbtos kainos yra išpūstos. Be to, pačiuose leidiniuose nurodyta, kad skelbiamos kainos yra apytikrės, o faktinės rinkos kainos gali būti didesnės arba mažesnės, ir kad skelbiamas kainas reikėtų laikyti tik orientacinėmis. Iš tiesų, net jeigu šias kainas galima būtų naudoti tendencijoms stebėti laikui bėgant, nepanašu, kad jos atitiktų faktines kainas. |
| --- | --- |

(21)

Pateikta informacija buvo išnagrinėta. Palyginus pirmiau minėtuose leidiniuose išvardytas VAM kainas ir kainas, nustatytas Azijoje ir Europoje atliekant tyrimą, tampa aišku, kad tuose leidiniuose paskelbtos kainos yra išpūstos. Be to, pačiuose leidiniuose nurodyta, kad skelbiamos kainos yra apytikrės, o faktinės rinkos kainos gali būti didesnės arba mažesnės, ir kad skelbiamas kainas reikėtų laikyti tik orientacinėmis. Iš tiesų, net jeigu šias kainas galima būtų naudoti tendencijoms stebėti laikui bėgant, nepanašu, kad jos atitiktų faktines kainas.

| (22) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs tiekėjas bendrovei CCP pardavė VAM kainomis, kurios atitiko to tiekėjo nesusijusiems pirkėjams nustatytas kainas, ir kad kainos, kurias CCP mokėjo už VAM, atitiko kitų gamintojų Azijoje, visų pirma, Japonijoje, mokėtas kainas. |
| --- | --- |

(22)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs tiekėjas bendrovei CCP pardavė VAM kainomis, kurios atitiko to tiekėjo nesusijusiems pirkėjams nustatytas kainas, ir kad kainos, kurias CCP mokėjo už VAM, atitiko kitų gamintojų Azijoje, visų pirma, Japonijoje, mokėtas kainas.

| (23) | Reikia pridurti, kad pirmiau minėtame tyrime nurodytos VAM kainos buvo paremtos didesne VAM suvartojimo norma, nei faktinis CCP suvartojimas. Kadangi VAM suvartojimo norma priklauso nuo visiškai ir iš dalies hidrolizuoto PVA mišinio, nustatyta, kad, atsižvelgiant į atitinkamą produkto mišinį, faktinė CCP VAM suvartojimo norma buvo tokia pati kaip kitų Azijos ir Bendrijos gamintojų. |
| --- | --- |

(23)

Reikia pridurti, kad pirmiau minėtame tyrime nurodytos VAM kainos buvo paremtos didesne VAM suvartojimo norma, nei faktinis CCP suvartojimas. Kadangi VAM suvartojimo norma priklauso nuo visiškai ir iš dalies hidrolizuoto PVA mišinio, nustatyta, kad, atsižvelgiant į atitinkamą produkto mišinį, faktinė CCP VAM suvartojimo norma buvo tokia pati kaip kitų Azijos ir Bendrijos gamintojų.

| (24) | Dėl 20–23 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių padaryta išvada, kad bendrovės CCP VAM sąnaudos nebuvo nepakankamai įvertintos, todėl argumentai šiuo klausimu buvo atmesti. |
| --- | --- |

(24)

Dėl 20–23 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių padaryta išvada, kad bendrovės CCP VAM sąnaudos nebuvo nepakankamai įvertintos, todėl argumentai šiuo klausimu buvo atmesti.

1.2.   Kitos sąnaudos

| (25) | Remdamasis pirmiau minėtame tyrime nurodytomis sąnaudomis vienas iš dviejų Bendrijos gamintojų teigė, kad be VAM taip pat buvo nepakankamai įvertinti kiti bendrovės CCP PVA gamybos sąnaudų veiksniai, kaip antai komunalinės paslaugos, kitos gamybos pridėtinės išlaidos ir bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos. Tačiau nebuvo pateikta jokio konkretaus įrodymo, patvirtinančio tyrime apskaičiuotas sąnaudas. |
| --- | --- |

(25)

Remdamasis pirmiau minėtame tyrime nurodytomis sąnaudomis vienas iš dviejų Bendrijos gamintojų teigė, kad be VAM taip pat buvo nepakankamai įvertinti kiti bendrovės CCP PVA gamybos sąnaudų veiksniai, kaip antai komunalinės paslaugos, kitos gamybos pridėtinės išlaidos ir bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos. Tačiau nebuvo pateikta jokio konkretaus įrodymo, patvirtinančio tyrime apskaičiuotas sąnaudas.

| (26) | Patikrinus vietoje nustatytus faktinius CCP duomenis patvirtinta, kad apskaičiuojant dempingą buvo naudotos teisingos sąnaudos. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(26)

Patikrinus vietoje nustatytus faktinius CCP duomenis patvirtinta, kad apskaičiuojant dempingą buvo naudotos teisingos sąnaudos. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

1.3.   Normaliosios vertės apskaičiavimas

| (27) | Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad CCP normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti visoms produktų rūšims, kadangi Taivano PVA rinkoje dėl dirbtinai mažų kainų vyrauja ypatinga padėtis, ypač lyginant su paskelbtu Azijos kainų skirtumu, taip pat dėl to, kad per TL didžioji dalis Taivano vidaus rinkoje parduoto produkto buvo parduota susijusiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(27)

Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad CCP normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti visoms produktų rūšims, kadangi Taivano PVA rinkoje dėl dirbtinai mažų kainų vyrauja ypatinga padėtis, ypač lyginant su paskelbtu Azijos kainų skirtumu, taip pat dėl to, kad per TL didžioji dalis Taivano vidaus rinkoje parduoto produkto buvo parduota susijusiems pirkėjams.

| (28) | Iš tiesų nėra įrodymų, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad Taivano vidaus pardavimo kainos buvo dirbtinai mažos. Paskelbtos PVA kainos – tai tik labai bendro pobūdžio visos Azijos (be Kinijos) kainų spektras, kur konkrečiai nenurodytos faktinės rūšys ar susijusio produkto klasės, todėl šių kainų negalima naudoti lyginant su Taivano kainomis. Remiantis tuo negalima manyti, kad Taivano vidaus pardavimo kainos yra dirbtinai mažos. Dėl to, kad vidaus rinkoje tariamai nebuvo parduota pakankamai produktų nepriklausomiems pirkėjams, patvirtinta, kad nustatytų pardavimų nepriklausomiems pirkėjams kiekio pakanka, kad būtų nustatyta normalioji vertė. |
| --- | --- |

(28)

Iš tiesų nėra įrodymų, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad Taivano vidaus pardavimo kainos buvo dirbtinai mažos. Paskelbtos PVA kainos – tai tik labai bendro pobūdžio visos Azijos (be Kinijos) kainų spektras, kur konkrečiai nenurodytos faktinės rūšys ar susijusio produkto klasės, todėl šių kainų negalima naudoti lyginant su Taivano kainomis. Remiantis tuo negalima manyti, kad Taivano vidaus pardavimo kainos yra dirbtinai mažos. Dėl to, kad vidaus rinkoje tariamai nebuvo parduota pakankamai produktų nepriklausomiems pirkėjams, patvirtinta, kad nustatytų pardavimų nepriklausomiems pirkėjams kiekio pakanka, kad būtų nustatyta normalioji vertė.

| (29) | Tas pats Bendrijos gamintojas taip pat teigė, kad dėl Taivano rinkoje dėl dirbtinai mažų PVA kainų tariamai vyravusios ypatingos padėties pelnas, naudotas apskaičiuojant CCP normaliąsias vertes, neturėtų būti nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadiniu sakiniu. |
| --- | --- |

(29)

Tas pats Bendrijos gamintojas taip pat teigė, kad dėl Taivano rinkoje dėl dirbtinai mažų PVA kainų tariamai vyravusios ypatingos padėties pelnas, naudotas apskaičiuojant CCP normaliąsias vertes, neturėtų būti nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadiniu sakiniu.

| (30) | Kaip išdėstyta 28 konstatuojamojoje dalyje, nėra priežasčių, kodėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadinį sakinį nustatytas pelnas negalėtų būti naudojamas normaliosioms vertėms apskaičiuoti. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(30)

Kaip išdėstyta 28 konstatuojamojoje dalyje, nėra priežasčių, kodėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadinį sakinį nustatytas pelnas negalėtų būti naudojamas normaliosioms vertėms apskaičiuoti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (31) | Suinteresuotosioms šalims praneštos pirmiau minėtos išvados ir nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti pastabas. Nei iš Bendrijos gamintojų, nei iš kitų suinteresuotųjų šalių negauta jokios papildomos informacijos, dėl kurios būtų pakeistas Komisijos sprendimas dėl laikino dempingo nustatymo Taivanui. |
| --- | --- |

(31)

Suinteresuotosioms šalims praneštos pirmiau minėtos išvados ir nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti pastabas. Nei iš Bendrijos gamintojų, nei iš kitų suinteresuotųjų šalių negauta jokios papildomos informacijos, dėl kurios būtų pakeistas Komisijos sprendimas dėl laikino dempingo nustatymo Taivanui.

| (32) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, patvirtinta, kad Taivanui nustatytas mažesnis nei 2 % dempingo skirtumas, išreikštas eksporto kainos procentine dalimi, kaip minėta laikinojo reglamento 29 konstatuojamojoje dalyje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį šis tyrimas dėl Taivano kilmės importuojamo nagrinėjamojo produkto turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, patvirtinta, kad Taivanui nustatytas mažesnis nei 2 % dempingo skirtumas, išreikštas eksporto kainos procentine dalimi, kaip minėta laikinojo reglamento 29 konstatuojamojoje dalyje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį šis tyrimas dėl Taivano kilmės importuojamo nagrinėjamojo produkto turėtų būti nutrauktas.

2.   Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR)

2.1.   Rinkos ekonomikos režimas ir individualus režimas

| (33) | Kadangi jokių pastabų dėl RIR ir IR negauta, laikinojo reglamento 31–39 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(33)

Kadangi jokių pastabų dėl RIR ir IR negauta, laikinojo reglamento 31–39 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

2.2.   Analogiška šalis

| (34) | Abu Bendrijos gamintojai Kuraray Europe GmbH ir Celanese Chemicals Ibérica S.L. dar kartą patvirtino, kad KLR analogiška šalimi vietoj Taivano reikėtų pasirinkti Japoniją. |
| --- | --- |

(34)

Abu Bendrijos gamintojai Kuraray Europe GmbH ir Celanese Chemicals Ibérica S.L. dar kartą patvirtino, kad KLR analogiška šalimi vietoj Taivano reikėtų pasirinkti Japoniją.

| (35) | Jie teigė, kad Japonija būtų tinkamesnė analogiška šalis nei Taivanas, nes Japonijos PVA rinkoje konkurencija yra daug stipresnė nei Taivano, kadangi: i) Taivano rinkoje dominuoja vienintelis Taivano gamintojas, CCP, o Japonijoje yra keturi gamintojai; ii) į Taivaną importuojama nedaug PVA, dėl kurio vyksta tyrimas, ir iii) panašaus produkto paklausa Taivano vidaus rinkoje yra maža. |
| --- | --- |

(35)

Jie teigė, kad Japonija būtų tinkamesnė analogiška šalis nei Taivanas, nes Japonijos PVA rinkoje konkurencija yra daug stipresnė nei Taivano, kadangi: i) Taivano rinkoje dominuoja vienintelis Taivano gamintojas, CCP, o Japonijoje yra keturi gamintojai; ii) į Taivaną importuojama nedaug PVA, dėl kurio vyksta tyrimas, ir iii) panašaus produkto paklausa Taivano vidaus rinkoje yra maža.

| (36) | Kalbant apie tariamą CCP dominavimą Taivano rinkoje, reikia priminti, kad konkurencijai įtaką daro ir importas, o Taivane, kaip minėta laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, importo dalis vidaus suvartojimui yra didesnė (15 %) nei Japonijoje (3 %). |
| --- | --- |

(36)

Kalbant apie tariamą CCP dominavimą Taivano rinkoje, reikia priminti, kad konkurencijai įtaką daro ir importas, o Taivane, kaip minėta laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, importo dalis vidaus suvartojimui yra didesnė (15 %) nei Japonijoje (3 %).

| (37) | Teiginys, kad daugiausiai importuojamas kitoks PVA, nei tas, dėl kurio vyksta tyrimas, nebuvo pagrįstas pakankamais įrodymais, todėl jis negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(37)

Teiginys, kad daugiausiai importuojamas kitoks PVA, nei tas, dėl kurio vyksta tyrimas, nebuvo pagrįstas pakankamais įrodymais, todėl jis negali būti priimtas.

| (38) | Dėl tariamai mažos panašaus produkto paklausos Taivane reikia pabrėžti, kad Taivano vidaus rinkoje PVA kiekis yra 15 000 tonų, iš kurių didžiąją dalį sudaro panašus produktas. Be to, nors vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad faktinė paklausa nedidelė todėl, kad CCP daugumą produktų parduoda susijusiems pirkėjams, tačiau atlikus tyrimą nustatyti priešingi faktai. Todėl teiginys dėl mažos panašaus produkto paklausos buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

Dėl tariamai mažos panašaus produkto paklausos Taivane reikia pabrėžti, kad Taivano vidaus rinkoje PVA kiekis yra 15 000 tonų, iš kurių didžiąją dalį sudaro panašus produktas. Be to, nors vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad faktinė paklausa nedidelė todėl, kad CCP daugumą produktų parduoda susijusiems pirkėjams, tačiau atlikus tyrimą nustatyti priešingi faktai. Todėl teiginys dėl mažos panašaus produkto paklausos buvo atmestas.

| (39) | Dėl 36–38 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių teiginys dėl nepakankamos konkurencijos Taivano rinkoje buvo atmestas. |
| --- | --- |

(39)

Dėl 36–38 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių teiginys dėl nepakankamos konkurencijos Taivano rinkoje buvo atmestas.

| (40) | Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad Japonijos PVA rinka tiek gamybos, tiek pardavimų prasme yra labiau panaši į KLR rinką nei Taivano. Tačiau net jei Taivano gamyba ir pardavimas vidaus rinkoje yra mažesnis nei Japonijos, jų vis dėlto pakanka iš esmės palyginti su Kinijos PVA ir jų eksportu į EB. |
| --- | --- |

(40)

Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad Japonijos PVA rinka tiek gamybos, tiek pardavimų prasme yra labiau panaši į KLR rinką nei Taivano. Tačiau net jei Taivano gamyba ir pardavimas vidaus rinkoje yra mažesnis nei Japonijos, jų vis dėlto pakanka iš esmės palyginti su Kinijos PVA ir jų eksportu į EB.

| (41) | Tas pats Bendrijos gamintojas teigė, kad Japonija būtų tinkamesnė analogiška šalis nei Taivanas, kadangi Japonijoje yra gamintojų, naudojančių tiek integruotus, tiek neintegruotus PVA gamybos procesus, kaip ir KLR. Tačiau svarbu pažymėti, kad nors KLR iš tiesų yra abiejų tipų gamintojų, bet Taivano gamintojas ir vienintelis patikrintas Japonijos gamintojas naudoja integruotus PVA gamybos procesus. Todėl šis aspektas negali būti svarbus, kad vietoj Taivano būtų pasirinkta Japonija. |
| --- | --- |

(41)

Tas pats Bendrijos gamintojas teigė, kad Japonija būtų tinkamesnė analogiška šalis nei Taivanas, kadangi Japonijoje yra gamintojų, naudojančių tiek integruotus, tiek neintegruotus PVA gamybos procesus, kaip ir KLR. Tačiau svarbu pažymėti, kad nors KLR iš tiesų yra abiejų tipų gamintojų, bet Taivano gamintojas ir vienintelis patikrintas Japonijos gamintojas naudoja integruotus PVA gamybos procesus. Todėl šis aspektas negali būti svarbus, kad vietoj Taivano būtų pasirinkta Japonija.

| (42) | Tas pats Bendrijos gamintojas taip pat teigė, kad Japonijos produktų mišinys ir PVA taikymo būdai Japonijos rinkoje yra panašesni į KLR. Šiuo atžvilgiu patvirtinta, kad Taivano produktų įvairovė ir taikymo būdai Taivano rinkoje yra tokie, kad būtų užtikrintas tinkamas Taivano ir Kinijos PVA palyginamumas, o dėl Japonijos PVA nėra įrodymų, kad jie būtų užtikrinę geresnį palyginamumą. |
| --- | --- |

(42)

Tas pats Bendrijos gamintojas taip pat teigė, kad Japonijos produktų mišinys ir PVA taikymo būdai Japonijos rinkoje yra panašesni į KLR. Šiuo atžvilgiu patvirtinta, kad Taivano produktų įvairovė ir taikymo būdai Taivano rinkoje yra tokie, kad būtų užtikrintas tinkamas Taivano ir Kinijos PVA palyginamumas, o dėl Japonijos PVA nėra įrodymų, kad jie būtų užtikrinę geresnį palyginamumą.

| (43) | Galiausiai pasirinktos šalies bendradarbiavimo laipsnis yra svarbus aspektas nustatant patikimą normaliąją vertę. Japonijoje tyrime bendradarbiavo tik vienas iš keturių panašaus produkto gamintojų, o Taivane buvo galima gauti visos šalies reikiamus duomenis, kadangi tyrimas vyko Taivane. Iš tiesų Taivano bendrovės rinkos dalis vidaus rinkoje buvo gerokai didesnė nei vienintelio bendradarbiavusio Japonijos gamintojo, todėl normaliąją vertę buvo galima įvertinti geriau. |
| --- | --- |

(43)

Galiausiai pasirinktos šalies bendradarbiavimo laipsnis yra svarbus aspektas nustatant patikimą normaliąją vertę. Japonijoje tyrime bendradarbiavo tik vienas iš keturių panašaus produkto gamintojų, o Taivane buvo galima gauti visos šalies reikiamus duomenis, kadangi tyrimas vyko Taivane. Iš tiesų Taivano bendrovės rinkos dalis vidaus rinkoje buvo gerokai didesnė nei vienintelio bendradarbiavusio Japonijos gamintojo, todėl normaliąją vertę buvo galima įvertinti geriau.

| (44) | Atsižvelgiant į pirmiau 36–43 konstatuojamosiose dalyse nurodytas priežastis abiejų Bendrijos gamintojų teiginys, kad Japonija yra tinkamiausia analogiška šalis KLR buvo atmestas, o laikinojo reglamento 40–46 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į pirmiau 36–43 konstatuojamosiose dalyse nurodytas priežastis abiejų Bendrijos gamintojų teiginys, kad Japonija yra tinkamiausia analogiška šalis KLR buvo atmestas, o laikinojo reglamento 40–46 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

2.3.   Normalioji vertė

| (45) | Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad analogiškos šalies normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota visoms produktų klasėms, o pelnas, naudotas apskaičiuojant normaliąją vertę, neturėjo būti nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadiniu sakiniu, nes Taivano rinkoje dėl dirbtinai mažų kainų vyravo ypatinga padėtis. |
| --- | --- |

(45)

Vienas Bendrijos gamintojas teigė, kad analogiškos šalies normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota visoms produktų klasėms, o pelnas, naudotas apskaičiuojant normaliąją vertę, neturėjo būti nustatomas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įvadiniu sakiniu, nes Taivano rinkoje dėl dirbtinai mažų kainų vyravo ypatinga padėtis.

| (46) | Tačiau dėl 28–30 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių šie teiginiai buvo atmesti. Todėl laikinojo reglamento 47 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(46)

Tačiau dėl 28–30 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių šie teiginiai buvo atmesti. Todėl laikinojo reglamento 47 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

2.4.   Eksporto kaina

| (47) | Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos negauta, laikinojo reglamento 48–50 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos negauta, laikinojo reglamento 48–50 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

2.5.   Palyginimas

| (48) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo negauta, laikinojo reglamento 51 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(48)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo negauta, laikinojo reglamento 51 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

2.6.   Dempingo skirtumas

| (49) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo negauta, laikinojo reglamento 52 ir 53 konstatuojamosios dalys, pagal kurias dempingo skirtumas visai KLR yra 10 %, patvirtinamos. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo negauta, laikinojo reglamento 52 ir 53 konstatuojamosios dalys, pagal kurias dempingo skirtumas visai KLR yra 10 %, patvirtinamos.

E.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (50) | Kadangi jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 54–60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(50)

Kadangi jokios naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 54–60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

2.   Suvartojimas Bendrijoje

| (51) | Peržiūrint Eurostato pateiktus statistinius duomenis ir lyginant juos su iš kitų šaltinių gauta informacija pasirodė, kad, kaip nurodyta laikinajame reglamente, importas iš USA, ypač 2003 m., sumenkintas (žr. 80 konstatuojamąją dalį). Todėl nuspręsta pakeisti šiuos duomenis JAV eksporto duomenų bazės duomenimis. Atskleidus galutinius faktus taip pat nustatyta, kad Eurostato pateikti Kinijos PVA importo skaičiai buvo klaidingi ir turėjo būti pakoreguoti (žr. 56 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(51)

Peržiūrint Eurostato pateiktus statistinius duomenis ir lyginant juos su iš kitų šaltinių gauta informacija pasirodė, kad, kaip nurodyta laikinajame reglamente, importas iš USA, ypač 2003 m., sumenkintas (žr. 80 konstatuojamąją dalį). Todėl nuspręsta pakeisti šiuos duomenis JAV eksporto duomenų bazės duomenimis. Atskleidus galutinius faktus taip pat nustatyta, kad Eurostato pateikti Kinijos PVA importo skaičiai buvo klaidingi ir turėjo būti pakoreguoti (žr. 56 konstatuojamąją dalį).

| (52) | Suvartojimo duomenys buvo pakoreguoti taip: | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas tonomis | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

Suvartojimo duomenys buvo pakoreguoti taip:

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Suvartojimas tonomis

143 515

154 263

166 703

166 755

Indeksas (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | Matyti, kad nagrinėjamojo produkto paklausa per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 16 %. Kitos laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje apibendrintos išvados tebegalioja. |
| --- | --- |

(53)

Matyti, kad nagrinėjamojo produkto paklausa per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo 16 %. Kitos laikinojo reglamento 64 konstatuojamojoje dalyje apibendrintos išvados tebegalioja.

| (54) | Kadangi jokios kitos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 61–64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 61 ir 64 konstatuojamųjų dalių pakeitimus, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi jokios kitos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 61–64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 61 ir 64 konstatuojamųjų dalių pakeitimus, kaip nurodyta pirmiau.

3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

| (55) | Kadangi patvirtinta, kad Taivanui nustatytas dempingo skirtumas yra de minimis, šios šalies kilmės importas tikrai nebus įtrauktas į žalos vertinimą. |
| --- | --- |

(55)

Kadangi patvirtinta, kad Taivanui nustatytas dempingo skirtumas yra de minimis, šios šalies kilmės importas tikrai nebus įtrauktas į žalos vertinimą.

| (56) | Atskleidus galutinius faktus kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė rimtas abejones, ar Eurostato duomenys apie PVA importą iš KLR 2003 m. yra patikimi. Šis klausimas buvo išnagrinėtas, ir nustatyta, kad buvo pateikti iš esmės neteisingi duomenys apie šį importą. Todėl PVA importo iš KLR dydis buvo pakoreguotas šitaip:









  Importas | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (tonos) | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

Atskleidus galutinius faktus kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė rimtas abejones, ar Eurostato duomenys apie PVA importą iš KLR 2003 m. yra patikimi. Šis klausimas buvo išnagrinėtas, ir nustatyta, kad buvo pateikti iš esmės neteisingi duomenys apie šį importą. Todėl PVA importo iš KLR dydis buvo pakoreguotas šitaip:

Importas

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

KLR (tonos)

16 197

14 710

21 561

21 513

Indeksas (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | Priešingai, nei nustatyta laikinuoju etapu, kai remtasi klaidingais 2003 m. duomenimis, importas iš KLR nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 33 %, tačiau 2004 m. jis buvo 9 % mažesnis nei 2003 m. |
| --- | --- |

(57)

Priešingai, nei nustatyta laikinuoju etapu, kai remtasi klaidingais 2003 m. duomenimis, importas iš KLR nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 33 %, tačiau 2004 m. jis buvo 9 % mažesnis nei 2003 m.

| (58) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, ir į pakoreguotus suvartojimo Bendrijoje duomenis (žr. 51 konstatuojamąją dalį), importo iš KLR rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo atitinkamai pakeista:









  KLR rinkos dalis | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos rinka | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, ir į pakoreguotus suvartojimo Bendrijoje duomenis (žr. 51 konstatuojamąją dalį), importo iš KLR rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo atitinkamai pakeista:

KLR rinkos dalis

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Bendrijos rinka

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Indeksas (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | Importo iš KLR rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 1,6 procentinio punkto. Per TL importas iš Kinijos sudarė 12,9 % visos Bendrijos rinkos. |
| --- | --- |

(59)

Importo iš KLR rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 1,6 procentinio punkto. Per TL importas iš Kinijos sudarė 12,9 % visos Bendrijos rinkos.

| (60) | Laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktos importo iš KLR kainos buvo atitinkamai pakeistos atsižvelgiant į pakoreguotus 2003 m. importo duomenis. Todėl vidutinė importo kaina sumažėjo 3 %.









  Vieneto kainos | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (EUR/t) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

Laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktos importo iš KLR kainos buvo atitinkamai pakeistos atsižvelgiant į pakoreguotus 2003 m. importo duomenis. Todėl vidutinė importo kaina sumažėjo 3 %.

Vieneto kainos

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

KLR (EUR/t)

1 162

1 115

1 164

1 132

Indeksas (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | Galutinai atskleidus šiuos faktus, skundo pateikėjas pranešė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, turėjo atsižvelgti į visas tokias pačias rūšis. Jis teigė, kad į juos neatsižvelgus Bendrijos importo iš KLR kainos būtų labai išpūstos. Šiuo klausimu reikia pasakyti, kad laikinojo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų nuspręsta apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą nelyginti tam tikrų rūšių produktų (PKN), kadangi buvo manoma, kad lyginimas pagal rūšis turi būti reikšmingas ir teisingas, todėl standartiniai ir specialūs produktai, kuriems taikoma produkto apibrėžtis, neturėtų būti lyginami. |
| --- | --- |

(61)

Galutinai atskleidus šiuos faktus, skundo pateikėjas pranešė, kad Komisija, apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, turėjo atsižvelgti į visas tokias pačias rūšis. Jis teigė, kad į juos neatsižvelgus Bendrijos importo iš KLR kainos būtų labai išpūstos. Šiuo klausimu reikia pasakyti, kad laikinojo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų nuspręsta apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą nelyginti tam tikrų rūšių produktų (PKN), kadangi buvo manoma, kad lyginimas pagal rūšis turi būti reikšmingas ir teisingas, todėl standartiniai ir specialūs produktai, kuriems taikoma produkto apibrėžtis, neturėtų būti lyginami.

| (62) | Tokie PKN sudarė 34 % Kinijos importo per TL, tačiau Bendrijos pramonė (ne skundo pateikėjas) pagamino labai mažą jų kiekį, sudariusį 0,1–0,5 % panašaus produkto Bendrijos pardavimo per TL. Kadangi tarp šių PKN iš KLR importuoti PVA buvo standartinės PVA rūšys, šių PKN gamintojas Bendrijoje pranešė Komisijai, kad jo atveju atitinkami PKN buvo aukštos kokybės specialūs produktai, kurie taikomi itin specifiškai ir kurių negalima pakeisti standartiniu PVA. Be to, jie buvo pagaminti ne ta pačia standartine gamybos linija, o specialioje gamykloje nenutrūkstamos gamybos būdu. Susijęs Bendrijos gamintojas taip pat atskirai pranešė, kad šis PVA nekonkuruoja su standartiniu PVA. Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie iš KLR importuoti PKN, t. y. standartinis PVA, nebuvo tokie pat, kaip Bendrijos pramonės parduodamos rūšys. Atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą vis dėlto būtų galima remtis tipine apimtimi (t. y. 54 % viso nagrinėjamojo importo), nuspręsta šių PKN nelyginti. |
| --- | --- |

(62)

Tokie PKN sudarė 34 % Kinijos importo per TL, tačiau Bendrijos pramonė (ne skundo pateikėjas) pagamino labai mažą jų kiekį, sudariusį 0,1–0,5 % panašaus produkto Bendrijos pardavimo per TL. Kadangi tarp šių PKN iš KLR importuoti PVA buvo standartinės PVA rūšys, šių PKN gamintojas Bendrijoje pranešė Komisijai, kad jo atveju atitinkami PKN buvo aukštos kokybės specialūs produktai, kurie taikomi itin specifiškai ir kurių negalima pakeisti standartiniu PVA. Be to, jie buvo pagaminti ne ta pačia standartine gamybos linija, o specialioje gamykloje nenutrūkstamos gamybos būdu. Susijęs Bendrijos gamintojas taip pat atskirai pranešė, kad šis PVA nekonkuruoja su standartiniu PVA. Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie iš KLR importuoti PKN, t. y. standartinis PVA, nebuvo tokie pat, kaip Bendrijos pramonės parduodamos rūšys. Atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą vis dėlto būtų galima remtis tipine apimtimi (t. y. 54 % viso nagrinėjamojo importo), nuspręsta šių PKN nelyginti.

| (63) | Remiantis tuo ir atsižvelgiant į tai, jog skundo pateikėjas nepateikė jokių priešingų įrodymų, patvirtinta, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą šie PKN buvo pagrįstai nelyginami, todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(63)

Remiantis tuo ir atsižvelgiant į tai, jog skundo pateikėjas nepateikė jokių priešingų įrodymų, patvirtinta, kad apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą šie PKN buvo pagrįstai nelyginami, todėl šis teiginys atmetamas.

| (64) | Kadangi jokios kitos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 65–71 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus duomenis apie importą iš Kinijos ir rinkos dalį, kurie buvo aptarti pirmiau. |
| --- | --- |

(64)

Kadangi jokios kitos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 65–71 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus duomenis apie importą iš Kinijos ir rinkos dalį, kurie buvo aptarti pirmiau.

4.   Bendrijos pramonės padėtis

| (65) | Kadangi Bendrijos vartojimo duomenys buvo pakoreguoti (žr. 51 konstatuojamąją dalį), Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu atitinkamai pakeista:









  Bendrijos pramonės rinkos dalis | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

Kadangi Bendrijos vartojimo duomenys buvo pakoreguoti (žr. 51 konstatuojamąją dalį), Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu atitinkamai pakeista:

Bendrijos pramonės rinkos dalis

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

Indeksas (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Kaip nustatyta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiui buvo naudinga auganti paklausa Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(66)

Kaip nustatyta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės pardavimo kiekiui buvo naudinga auganti paklausa Bendrijos rinkoje.

5.   Išvada dėl žalos

| (67) | Paskelbus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kelios suinteresuotosios šalys teigė, daugelio žalos rodiklių raida buvo teigiama, todėl materialinės žalos nėra. Viena suinteresuotoji šalis netgi tvirtino, jog Komisija, darydama išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, rėmėsi tik sumažėjusiomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis. |
| --- | --- |

(67)

Paskelbus pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kelios suinteresuotosios šalys teigė, daugelio žalos rodiklių raida buvo teigiama, todėl materialinės žalos nėra. Viena suinteresuotoji šalis netgi tvirtino, jog Komisija, darydama išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, rėmėsi tik sumažėjusiomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis.

| (68) | Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje, iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu keleto rodiklių raida dėl didelės ir tebeaugančios paklausos Bendrijos rinkoje buvo teigiama. Tačiau dėl mažėjančių kainų Bendrijos rinkoje ir smarkiai padidėjusių žaliavų kainų visame pasaulyje pablogėjo visi finansiniai rodikliai, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai. Tai išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse. Nors, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, nei vienas iš šių šiuo atžvilgiu įvertintų ekonominių veiksnių nėra būtinai lemiami, tačiau aišku, kad finansiniai rodikliai yra vieni iš pagrindinių. Todėl argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(68)

Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 90 konstatuojamojoje dalyje, iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu keleto rodiklių raida dėl didelės ir tebeaugančios paklausos Bendrijos rinkoje buvo teigiama. Tačiau dėl mažėjančių kainų Bendrijos rinkoje ir smarkiai padidėjusių žaliavų kainų visame pasaulyje pablogėjo visi finansiniai rodikliai, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai. Tai išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse. Nors, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, nei vienas iš šių šiuo atžvilgiu įvertintų ekonominių veiksnių nėra būtinai lemiami, tačiau aišku, kad finansiniai rodikliai yra vieni iš pagrindinių. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.

| (69) | Kadangi jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų dėl Bendrijos pramonės padėties negauta, laikinojo reglamento 72–92 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 75 ir 76 konstatuojamąsias dalis, kurios buvo nagrinėtos pirmiau. |
| --- | --- |

(69)

Kadangi jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų dėl Bendrijos pramonės padėties negauta, laikinojo reglamento 72–92 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 75 ir 76 konstatuojamąsias dalis, kurios buvo nagrinėtos pirmiau.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (70) | Keletas suinteresuotųjų šalių nurodė preliminarią išvadą, kad importas iš Kinijos nuo 2003 m. iki 2004 m. smarkiai sumažėjo. Jos tvirtino, kad atsižvelgiant į tuo pačiu laikotarpiu 62 % smukusį Bendrijos pramonės pelningumą, kainų sumažėjimas negalėjo būti nulemtas importo iš Kinijos. |
| --- | --- |

(70)

Keletas suinteresuotųjų šalių nurodė preliminarią išvadą, kad importas iš Kinijos nuo 2003 m. iki 2004 m. smarkiai sumažėjo. Jos tvirtino, kad atsižvelgiant į tuo pačiu laikotarpiu 62 % smukusį Bendrijos pramonės pelningumą, kainų sumažėjimas negalėjo būti nulemtas importo iš Kinijos.

| (71) | Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR Bendrijos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos 3,3 % ir kad visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pasienyje importo iš KLR kainos buvo deklaruojamos mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Atrodo, kad Eurostato nurodytų importo iš KLR kainų ir Bendrijos pramonės pardavimo kainų skirtumas 2003 m. buvo didesnis nei per TL. Tačiau remiantis tokia analize negalima daryti išvados dėl priverstinio kainų mažinimo laikotarpiui iki TL; priverstinio kainų mažinimo skirtumą tiksliai ir patikimai galima apskaičiuoti tik TL, kadangi turėtų būti skaičiuojama remiantis kiekvienos rūšies palyginimu ir atitinkamai koreguojant importo išlaidas arba išlaidas po importo bei prekybos masto skirtumus. Tokių duomenų buvo gauta tik TL. Todėl negalima daryti išvados, ar nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo iš KLR. |
| --- | --- |

(71)

Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR Bendrijos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos 3,3 % ir kad visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pasienyje importo iš KLR kainos buvo deklaruojamos mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Atrodo, kad Eurostato nurodytų importo iš KLR kainų ir Bendrijos pramonės pardavimo kainų skirtumas 2003 m. buvo didesnis nei per TL. Tačiau remiantis tokia analize negalima daryti išvados dėl priverstinio kainų mažinimo laikotarpiui iki TL; priverstinio kainų mažinimo skirtumą tiksliai ir patikimai galima apskaičiuoti tik TL, kadangi turėtų būti skaičiuojama remiantis kiekvienos rūšies palyginimu ir atitinkamai koreguojant importo išlaidas arba išlaidas po importo bei prekybos masto skirtumus. Tokių duomenų buvo gauta tik TL. Todėl negalima daryti išvados, ar nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo iš KLR.

| (72) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad rinkoje kainos smarkiai mažėjo. Atsižvelgiant į tai, kad per tą patį laikotarpį pagrindinių žaliavų kainos labai padidėjo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, šis kainų sumažėjimas buvo žalingas. Remiantis gautomis pastabomis, pirmiau minėtomis 70 konstatuojamojoje dalyje, žaliavų kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo išnagrinėta pagal metus. Kaip minėta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, vinilacetato monomeras (toliau – VAM) yra pagrindinė PVA žaliava. Ji sudaro apie 65 % PVA gamybos sąnaudų. Toliau lentelėje pateiktos VAM sąnaudos už vieną PVA toną nagrinėjamuoju laikotarpiu:









  Bendrijos pramonė | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VAM sąnaudos už vieną PVA toną | | | | |
| Indeksas | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad rinkoje kainos smarkiai mažėjo. Atsižvelgiant į tai, kad per tą patį laikotarpį pagrindinių žaliavų kainos labai padidėjo, kaip nurodyta laikinojo reglamento 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, šis kainų sumažėjimas buvo žalingas. Remiantis gautomis pastabomis, pirmiau minėtomis 70 konstatuojamojoje dalyje, žaliavų kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo išnagrinėta pagal metus. Kaip minėta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, vinilacetato monomeras (toliau – VAM) yra pagrindinė PVA žaliava. Ji sudaro apie 65 % PVA gamybos sąnaudų. Toliau lentelėje pateiktos VAM sąnaudos už vieną PVA toną nagrinėjamuoju laikotarpiu:

Bendrijos pramonė

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

VAM sąnaudos už vieną PVA toną

Indeksas

100

107

119

130

| (73) | Atlikus analizę nustatyta, kad 2004 m. žaliavų kainos padidėjo nedaug, palyginti su tuo, kaip jos padidėjo 2005 m. ir per TL. Atsižvelgiant į šią žaliavų kainų raidą, kuri puikiai matyti iš pirmiau pateiktos VAM sąnaudų raidos, tačiau kuri neatitiko pelningumo tendencijos, galima daryti išvadą, kad 2004 m. pelningumas smarkiai sumažėjo veikiau dėl 7 % sumažėjusių Bendrijos pramonės pardavimo kainų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje, nei dėl padidėjusių žaliavų sąnaudų. |
| --- | --- |

(73)

Atlikus analizę nustatyta, kad 2004 m. žaliavų kainos padidėjo nedaug, palyginti su tuo, kaip jos padidėjo 2005 m. ir per TL. Atsižvelgiant į šią žaliavų kainų raidą, kuri puikiai matyti iš pirmiau pateiktos VAM sąnaudų raidos, tačiau kuri neatitiko pelningumo tendencijos, galima daryti išvadą, kad 2004 m. pelningumas smarkiai sumažėjo veikiau dėl 7 % sumažėjusių Bendrijos pramonės pardavimo kainų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje, nei dėl padidėjusių žaliavų sąnaudų.

| (74) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, 2004 m. rinkos dalys buvo nuodugniau išnagrinėtos ne tik absoliučiais skaičiais, bet ir buvo palygintos su 2003 m., siekiant nustatyti, ar pats importas dempingo kaina padarė materialinės žalos. Nustatyta, kad 2004 m. Bendrijos pramonė padidino savo rinkos dalį 1 %. Tuo pačiu metu importo iš Kinijos dalis rinkoje sumažėjo 16 %. Todėl 2004 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis buvo daugiau nei keturis kartus didesnė už KLR rinkos dalį. Tokiomis aplinkybėmis iš tiesų buvo sunku teigti, kad lemiamais 2004 m. kainos sumažėjo dėl importo iš KLR, kadangi importo kiekis buvo santykinai mažas ir tebemažėjo. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, 2004 m. rinkos dalys buvo nuodugniau išnagrinėtos ne tik absoliučiais skaičiais, bet ir buvo palygintos su 2003 m., siekiant nustatyti, ar pats importas dempingo kaina padarė materialinės žalos. Nustatyta, kad 2004 m. Bendrijos pramonė padidino savo rinkos dalį 1 %. Tuo pačiu metu importo iš Kinijos dalis rinkoje sumažėjo 16 %. Todėl 2004 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis buvo daugiau nei keturis kartus didesnė už KLR rinkos dalį. Tokiomis aplinkybėmis iš tiesų buvo sunku teigti, kad lemiamais 2004 m. kainos sumažėjo dėl importo iš KLR, kadangi importo kiekis buvo santykinai mažas ir tebemažėjo.

| (75) | Galutinai atskleidus šiuos faktus, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad net nedidelę rinkos dalį užimantis importas dempingo kaina dėl verslo pobūdžio sutrikdė rinką. Jie teigė, jog Komisija esą teigusi, kad PVA yra biržos prekė, ir rinkoje pasiūlyta mažiausia kaina iš esmės lemia rinkos kainą, prie kurios turi prisitaikyti kiti gamintojai, jei jie nori išsaugoti savo užsakymus. Reikėtų paaiškinti, kad Komisija savo dokumente, kuriame ji galutinai atskleidė faktus, tik citavo skundo pateikėjo teiginius, o ne jiems pritarė. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad šį tariamą importo iš KLR poveikį Bendrijos pramonės pardavimo kainai rodo per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjusi Bendrijos pramonės pardavimo kaina, kai pagrindinių žaliavų (VAM) kaina staiga padidėjo. Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad jie negalėjo perkelti žaliavų kainų padidėjimo pirkėjams dėl stipraus importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms, dėl kurio būtų sumažėjęs pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai. |
| --- | --- |

(75)

Galutinai atskleidus šiuos faktus, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad net nedidelę rinkos dalį užimantis importas dempingo kaina dėl verslo pobūdžio sutrikdė rinką. Jie teigė, jog Komisija esą teigusi, kad PVA yra biržos prekė, ir rinkoje pasiūlyta mažiausia kaina iš esmės lemia rinkos kainą, prie kurios turi prisitaikyti kiti gamintojai, jei jie nori išsaugoti savo užsakymus. Reikėtų paaiškinti, kad Komisija savo dokumente, kuriame ji galutinai atskleidė faktus, tik citavo skundo pateikėjo teiginius, o ne jiems pritarė. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad šį tariamą importo iš KLR poveikį Bendrijos pramonės pardavimo kainai rodo per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjusi Bendrijos pramonės pardavimo kaina, kai pagrindinių žaliavų (VAM) kaina staiga padidėjo. Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad jie negalėjo perkelti žaliavų kainų padidėjimo pirkėjams dėl stipraus importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms, dėl kurio būtų sumažėjęs pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai.

| (76) | Nepaisant to, atidžiau nagrinėjant pokyčius paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis smarkiai pablogėjo per laikotarpį nuo 2004 m. iki TL. 2003 m., kai importo iš KLR rinkos dalis buvo 11,3 %, o pardavimo kainos labai nesiskyrė nuo vėlesnių metų, Bendrijos pramonės rezultatai, ypač pelningumas, buvo patenkinami. Šį vertinimą patvirtina tai, kad net Bendrijos pramonės atstovai (2002 ir) 2003 m. apibūdino kaip metus „prieš didžiausią importo dempingo kainomis įsiskverbimą į Bendrijos rinką“. Tai patvirtinta ir tyrimo išvadomis, kad 2003 m. Bendrijos rinkoje iš tiesų vyko normali konkurencija, kaip nurodyta laikinojo reglamento 131 konstatuojamojoje dalyje. Nė viena suinteresuotoji šalis tam neprieštaravo, todėl galima manyti, kad 2003 m. prekybos iškraipymai buvo nedideli, jei tokių iš viso buvo. Tačiau 2004 m., kai importas iš KLR sumažėjo, o pardavimo kainos išliko daugmaž tokios pat, Bendrijos pramonės finansinė padėtis staiga labai pablogėjo. |
| --- | --- |

(76)

Nepaisant to, atidžiau nagrinėjant pokyčius paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis smarkiai pablogėjo per laikotarpį nuo 2004 m. iki TL. 2003 m., kai importo iš KLR rinkos dalis buvo 11,3 %, o pardavimo kainos labai nesiskyrė nuo vėlesnių metų, Bendrijos pramonės rezultatai, ypač pelningumas, buvo patenkinami. Šį vertinimą patvirtina tai, kad net Bendrijos pramonės atstovai (2002 ir) 2003 m. apibūdino kaip metus „prieš didžiausią importo dempingo kainomis įsiskverbimą į Bendrijos rinką“. Tai patvirtinta ir tyrimo išvadomis, kad 2003 m. Bendrijos rinkoje iš tiesų vyko normali konkurencija, kaip nurodyta laikinojo reglamento 131 konstatuojamojoje dalyje. Nė viena suinteresuotoji šalis tam neprieštaravo, todėl galima manyti, kad 2003 m. prekybos iškraipymai buvo nedideli, jei tokių iš viso buvo. Tačiau 2004 m., kai importas iš KLR sumažėjo, o pardavimo kainos išliko daugmaž tokios pat, Bendrijos pramonės finansinė padėtis staiga labai pablogėjo.

| (77) | Galutinai atskleidus šiuos faktus, Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad Komisija neteisingai manė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo importas dempingo kaina. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Komisija nemanė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo importas dempingo kaina. Iš tiesų, pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad „(...) kiekis ir (arba) kainos sukėlė (...) poveikį Bendrijos pramonei ir kad šį poveikį galima apibrėžti kaip materialinį (išskirta aut.).“ |
| --- | --- |

(77)

Galutinai atskleidus šiuos faktus, Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad Komisija neteisingai manė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo importas dempingo kaina. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Komisija nemanė, kad pagrindinė žalos priežastis buvo importas dempingo kaina. Iš tiesų, pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad „(...) kiekis ir (arba) kainos sukėlė (...) poveikį Bendrijos pramonei ir kad šį poveikį galima apibrėžti kaip materialinį (išskirta aut.).“

| (78) | Papildomai išnagrinėjus per tyrimą nustatytus faktus paaiškėjo, kad pats importas dempingo kaina turėjo žalingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, tačiau kadangi šio importo rinkos dalis buvo nedidelė, palyginti su didėjančiomis Bendrijos pramonės rinkos dalimis, ir nebuvo aišku, ar importas dempingo kaina bei didžiausia žala Bendrijos pramonės padėčiai chronologiškai sutapo, šis poveikis nelaikomas materialiniu. |
| --- | --- |

(78)

Papildomai išnagrinėjus per tyrimą nustatytus faktus paaiškėjo, kad pats importas dempingo kaina turėjo žalingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, tačiau kadangi šio importo rinkos dalis buvo nedidelė, palyginti su didėjančiomis Bendrijos pramonės rinkos dalimis, ir nebuvo aišku, ar importas dempingo kaina bei didžiausia žala Bendrijos pramonės padėčiai chronologiškai sutapo, šis poveikis nelaikomas materialiniu.

| (79) | Remiantis tuo, kas nagrinėta pirmiau, negalima daryti išvados, kad Bendrijos pramonei dėl importo dempingo kaina padarytas žalingas poveikis, kurį galima apibrėžti kaip materialinį. |
| --- | --- |

(79)

Remiantis tuo, kas nagrinėta pirmiau, negalima daryti išvados, kad Bendrijos pramonei dėl importo dempingo kaina padarytas žalingas poveikis, kurį galima apibrėžti kaip materialinį.

2.   Kitų veiksnių poveikis

| (80) | Nustačius laikinąsias priemones buvo gauta informacija, kad Eurostato duomenys dėl importo iš JAV yra neišsamūs. Palyginus JAV eksporto duomenų bazės duomenis apie eksportą pasirodė, kad kiekiai, apie kuriuos pranešta, yra per maži. Todėl duomenis apie šį importą reikėjo patikrinti; nutarta, kad juos reikėtų pakeisti JAV eksporto duomenų bazės duomenimis, o į EUR pakeista vertė buvo tinkamai suderinta su CIF kainos Bendrijos pasienyje dydžiu. Pakoreguoto importo iš KLR kiekio 2003 m. poveikis apskaičiuotam suvartojimui Bendrijoje tais metais taip pat turėjo įtakos kitų šalių rinkos dalims. Todėl laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje pateiktas lenteles reikėtų iš dalies pakeisti taip:
  Kitų trečiųjų šalių kilmės importas (kiekis)









  Importas (tonomis) | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JAV | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Japonija | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taivanas (ribos) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Nustačius laikinąsias priemones buvo gauta informacija, kad Eurostato duomenys dėl importo iš JAV yra neišsamūs. Palyginus JAV eksporto duomenų bazės duomenis apie eksportą pasirodė, kad kiekiai, apie kuriuos pranešta, yra per maži. Todėl duomenis apie šį importą reikėjo patikrinti; nutarta, kad juos reikėtų pakeisti JAV eksporto duomenų bazės duomenimis, o į EUR pakeista vertė buvo tinkamai suderinta su CIF kainos Bendrijos pasienyje dydžiu. Pakoreguoto importo iš KLR kiekio 2003 m. poveikis apskaičiuotam suvartojimui Bendrijoje tais metais taip pat turėjo įtakos kitų šalių rinkos dalims. Todėl laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje pateiktas lenteles reikėtų iš dalies pakeisti taip:

Kitų trečiųjų šalių kilmės importas (kiekis)

Importas (tonomis)

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

JAV

19 804

26 663

25 771

26 298

Indeksas (2003 = 100)

100

135

130

133

Japonija

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeksas (2003 = 100)

100

86

93

103

Taivanas (ribos)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Indeksas (2003 = 100)

100

118

88

83

Kitų trečiųjų šalių kilmės importas (vidutinė kaina)

| Vidutinė kaina (EUR) | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| JAV | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Japonija | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taivanas | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeksas (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Vidutinė kaina (EUR)

2003 m.

2004 m.

2005 m.

TL

JAV

1 308

1 335

1 446

1 416

Indeksas (2003 = 100)

100

102

111

108

Japonija

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeksas (2003 = 100)

100

80

96

101

Taivanas

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeksas (2003 = 100)

100

100

108

108

Rinkos dalys

| Rinkos dalis (%) | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| JAV | 13,8 % | 17,3 % | 15,5 % | 15,8 % |
| Japonija | 9,5 % | 7,6 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Taivanas (indeksas) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Rinkos dalis (%)

2003 m.

2004 m.

2005 m.

PI

JAV

13,8 %

17,3 %

15,5 %

15,8 %

Japonija

9,5 %

7,6 %

7,6 %

8,5 %

Taivanas (indeksas)

100

109

76

71

| (81) | Palyginti su laikinuoju reglamentu, pagrindinis skirtumas – tai JAV importo kiekiai ir su šiuo importu susijusi tendencija. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš JAV importuojamo PVA kiekis tik truputį padidėjo, t. y. rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais, o laikinajame reglamente padaryta klaidinga išvada, kad tuo laikotarpiu šis kiekis padvigubėjo. Be to, atrodo, kad šio importo CIF kainos Bendrijos pasienyje apskritai yra didesnės nei preliminariai nustatyta: per TL jos buvo 4,3 % didesnės. Kitos laikinojo reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje apibendrintos išvados dėl šio importo tebegalioja. |
| --- | --- |

(81)

Palyginti su laikinuoju reglamentu, pagrindinis skirtumas – tai JAV importo kiekiai ir su šiuo importu susijusi tendencija. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš JAV importuojamo PVA kiekis tik truputį padidėjo, t. y. rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais, o laikinajame reglamente padaryta klaidinga išvada, kad tuo laikotarpiu šis kiekis padvigubėjo. Be to, atrodo, kad šio importo CIF kainos Bendrijos pasienyje apskritai yra didesnės nei preliminariai nustatyta: per TL jos buvo 4,3 % didesnės. Kitos laikinojo reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje apibendrintos išvados dėl šio importo tebegalioja.

| (82) | Atsižvelgdamos į laikinojo reglamento 97 ir 99 konstatuojamąsias dalis keletas suinteresuotųjų šalių rimtai suabejojo, ar galima pasikliauti Eurostato duomenimis apie Japonijos importą, kadangi šio importo vidutinė vieneto kaina buvo gerokai didesnė nei kitų šaltinių nurodyta PVA vieneto kaina. Viena suinteresuotoji šalis teigė, jog vidutinė pardavimo kaina gali būti didelė todėl, kad buvo atsižvelgta į brangesnius produktus, pavyzdžiui, PVB. Šiuo atžvilgiu svarbu pabrėžti, kad šie duomenys buvo išsamiai išnagrinėti, ir remiantis šia analize padaryta išvada, kaip nurodyta laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje, kad Japonijos importo kainos negalėjo daryti poveikio neigiamai kainų tendencijai, dėl kurios Bendrijos pramonės finansinė padėtis gerokai pablogėjo. Dėl išsamumo ir aiškumo pateikiama šios analizės santrauka. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgdamos į laikinojo reglamento 97 ir 99 konstatuojamąsias dalis keletas suinteresuotųjų šalių rimtai suabejojo, ar galima pasikliauti Eurostato duomenimis apie Japonijos importą, kadangi šio importo vidutinė vieneto kaina buvo gerokai didesnė nei kitų šaltinių nurodyta PVA vieneto kaina. Viena suinteresuotoji šalis teigė, jog vidutinė pardavimo kaina gali būti didelė todėl, kad buvo atsižvelgta į brangesnius produktus, pavyzdžiui, PVB. Šiuo atžvilgiu svarbu pabrėžti, kad šie duomenys buvo išsamiai išnagrinėti, ir remiantis šia analize padaryta išvada, kaip nurodyta laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje, kad Japonijos importo kainos negalėjo daryti poveikio neigiamai kainų tendencijai, dėl kurios Bendrijos pramonės finansinė padėtis gerokai pablogėjo. Dėl išsamumo ir aiškumo pateikiama šios analizės santrauka.

| (83) | Išsamiau išnagrinėjus Eurostato duomenis apie Japonijos importą patvirtinta, kad tarp jų nebuvo jokių duomenų apie kitokius nei PVA produktus ir kad nurodytos kainos negalėjo būti didesnės dėl brangesnių produktų. Be to, kaip nurodyta teiginyje, Japonijos importą taip pat sudarė nedideli kitokio nei panašus produktas PVA kiekiai, kurių vieneto kaina galėjo būti gerokai didesnė. Skaičiuojant vidutinę Japonijos importo vertę pagal statistinius duomenis, nebuvo galima išskaičiuoti šių PVA rūšių poveikio kainoms, nes pagal šiuos duomenis negalima atskirti panašaus produkto nuo kitų PVA rūšių. Tačiau atsižvelgiant į apytikrę tokio importo apimtį, pagrįstą teiginyje pateiktais duomenimis, ir į apskaičiuotą viso Japonijos PVA importo per TL vidutinę kainą, nustatyta, jog nelabai tikėtina, kad neatsižvelgus į PVA rūšis, kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, būtų buvusi gauta panašaus produkto vidutinė CIF kaina Bendrijos pasienyje, kuri per TL būtų buvusi mažesnė. Be to, buvo patikrinta 25 % Japonijos importo per TL, ir nustatyta, kad buvo nagrinėjamos tos PVA rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis. Šie produktai buvo parduoti susijusioms šalims, t. y. perdavimo kaina, ir nustatyta, kad šių produktų perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainos buvo vidutiniškai 8–10 % didesnės nei kainos, kurias galėjo gauti Bendrijos pramonė. Todėl padaryta išvada ir patvirtinta, jog nėra prielaidų manyti, kad dėl Japonijos PVA importo per TL buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos, ir todėl manoma, kad Japonijos importas neprisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(83)

Išsamiau išnagrinėjus Eurostato duomenis apie Japonijos importą patvirtinta, kad tarp jų nebuvo jokių duomenų apie kitokius nei PVA produktus ir kad nurodytos kainos negalėjo būti didesnės dėl brangesnių produktų. Be to, kaip nurodyta teiginyje, Japonijos importą taip pat sudarė nedideli kitokio nei panašus produktas PVA kiekiai, kurių vieneto kaina galėjo būti gerokai didesnė. Skaičiuojant vidutinę Japonijos importo vertę pagal statistinius duomenis, nebuvo galima išskaičiuoti šių PVA rūšių poveikio kainoms, nes pagal šiuos duomenis negalima atskirti panašaus produkto nuo kitų PVA rūšių. Tačiau atsižvelgiant į apytikrę tokio importo apimtį, pagrįstą teiginyje pateiktais duomenimis, ir į apskaičiuotą viso Japonijos PVA importo per TL vidutinę kainą, nustatyta, jog nelabai tikėtina, kad neatsižvelgus į PVA rūšis, kurioms netaikoma produkto apibrėžtis, būtų buvusi gauta panašaus produkto vidutinė CIF kaina Bendrijos pasienyje, kuri per TL būtų buvusi mažesnė. Be to, buvo patikrinta 25 % Japonijos importo per TL, ir nustatyta, kad buvo nagrinėjamos tos PVA rūšys, kurioms taikoma produkto apibrėžtis. Šie produktai buvo parduoti susijusioms šalims, t. y. perdavimo kaina, ir nustatyta, kad šių produktų perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainos buvo vidutiniškai 8–10 % didesnės nei kainos, kurias galėjo gauti Bendrijos pramonė. Todėl padaryta išvada ir patvirtinta, jog nėra prielaidų manyti, kad dėl Japonijos PVA importo per TL buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos, ir todėl manoma, kad Japonijos importas neprisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos.

| (84) | Keletas suinteresuotųjų šalių taip pat klausė, kaip Japonijos importui pavyko išlaikyti tokią didelę rinkos dalį tokiomis didelėmis kainomis, kai Bendrijos rinkoje vyko nuožmi konkurencija. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad, kaip pirmiau minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgęs į kitas brangesnes PVA rūšis Eurostatas pateikė per dideles Japonijos importo vidutines kainas. Remiantis patikrintais duomenimis apie 25 % Japonijos importo atrodo, kad vidutinės šio importo kainos pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje yra 8–10 % didesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Šie duomenys nėra tikslaus identiškų rūšių palyginimo rezultatas; tai greičiau panašus ir apytikris kainų skirtumas tarp Japonijos importo dalies vidutinių kainų ir Bendrijos pramonės gautos vidutinės pardavimo kainos. Remiantis tuo, Japonijos importo kainų analizė neprieštarauja išvadai, kad rinkos kainoms Bendrijoje iš tiesų buvo daromas spaudimas, todėl šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(84)

Keletas suinteresuotųjų šalių taip pat klausė, kaip Japonijos importui pavyko išlaikyti tokią didelę rinkos dalį tokiomis didelėmis kainomis, kai Bendrijos rinkoje vyko nuožmi konkurencija. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad, kaip pirmiau minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgęs į kitas brangesnes PVA rūšis Eurostatas pateikė per dideles Japonijos importo vidutines kainas. Remiantis patikrintais duomenimis apie 25 % Japonijos importo atrodo, kad vidutinės šio importo kainos pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje yra 8–10 % didesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Šie duomenys nėra tikslaus identiškų rūšių palyginimo rezultatas; tai greičiau panašus ir apytikris kainų skirtumas tarp Japonijos importo dalies vidutinių kainų ir Bendrijos pramonės gautos vidutinės pardavimo kainos. Remiantis tuo, Japonijos importo kainų analizė neprieštarauja išvadai, kad rinkos kainoms Bendrijoje iš tiesų buvo daromas spaudimas, todėl šis argumentas buvo atmestas.

| (85) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad 2003–2006 m. Taivano importo apimtis išaugo, kas prieštarauja Komisijos išvadai dėl sumažėjusios rinkos dalies, ir kad šio importo vidutinė kaina padidėjo mažiau, nei nustatyta Komisijos. Šis teiginys buvo pagrįstas Eurostato duomenimis. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 100 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio Taivano gamintojo faktiniai duomenys buvo panaudoti todėl, kad jis visiškai bendradarbiavo tyrime. Buvo manoma, kad šie patikrinti duomenys yra patikimesni nei Eurostato, visų pirma todėl, kad šis gamintojas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavė didelius kiekius PVA, kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 3905 30 00, bet kuriam netaikoma produkto apibrėžtis. Todėl šios suinteresuotosios šalies teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(85)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad 2003–2006 m. Taivano importo apimtis išaugo, kas prieštarauja Komisijos išvadai dėl sumažėjusios rinkos dalies, ir kad šio importo vidutinė kaina padidėjo mažiau, nei nustatyta Komisijos. Šis teiginys buvo pagrįstas Eurostato duomenimis. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 100 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio Taivano gamintojo faktiniai duomenys buvo panaudoti todėl, kad jis visiškai bendradarbiavo tyrime. Buvo manoma, kad šie patikrinti duomenys yra patikimesni nei Eurostato, visų pirma todėl, kad šis gamintojas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavė didelius kiekius PVA, kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 3905 30 00, bet kuriam netaikoma produkto apibrėžtis. Todėl šios suinteresuotosios šalies teiginys buvo atmestas.

| (86) | Atsižvelgdama į Komisijos atliktą JAV importo kainų analizę, kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Bendrijos rinkos kainos sumažėjo dėl Taivano importo. Ji tvirtino, kad apskaičiuodama vidutines kainas pirmajam nepriklausomam pirkėjui Komisija padidino Eurostato nurodytas JAV importo kainas, kurios jau buvo aukštesnės nei Taivano kainos, ir pakoregavo taip, kad šios kainos būtų tokios pat kaip Bendrijos pramonės kainos. Todėl Taivano kainos, kurių nereikėjo koreguoti, buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos, dėl ko Bendrijos pramonė patyrė žalą. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgdama į Komisijos atliktą JAV importo kainų analizę, kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Bendrijos rinkos kainos sumažėjo dėl Taivano importo. Ji tvirtino, kad apskaičiuodama vidutines kainas pirmajam nepriklausomam pirkėjui Komisija padidino Eurostato nurodytas JAV importo kainas, kurios jau buvo aukštesnės nei Taivano kainos, ir pakoregavo taip, kad šios kainos būtų tokios pat kaip Bendrijos pramonės kainos. Todėl Taivano kainos, kurių nereikėjo koreguoti, buvo mažesnės nei Bendrijos pramonės kainos, dėl ko Bendrijos pramonė patyrė žalą.

| (87) | Šis teiginys turėjo būti atmestas. Laikinojo reglamento 97 ir 100 konstatuojamosiose dalyse nurodytos Taivano importo kainos yra CIF kainos Bendrijos pasienyje dydžio. Siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą tas kainas reikėjo kelis kartus pakoreguoti (importo muitas, išlaidos po importo, prekybos mastas). Šiuo atveju buvo gerokai pakoreguotas prekybos mastas, nes faktiškai visus pardavimus Bendrijoje vykdė prekybininkai arba platintojai. Vėliau priverstinis kainų mažinimas buvo skaičiuojamas PKN lygmeniu, todėl gauti labai tikslūs duomenys, iš kurių iš tiesų nebuvo matyti priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(87)

Šis teiginys turėjo būti atmestas. Laikinojo reglamento 97 ir 100 konstatuojamosiose dalyse nurodytos Taivano importo kainos yra CIF kainos Bendrijos pasienyje dydžio. Siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą tas kainas reikėjo kelis kartus pakoreguoti (importo muitas, išlaidos po importo, prekybos mastas). Šiuo atveju buvo gerokai pakoreguotas prekybos mastas, nes faktiškai visus pardavimus Bendrijoje vykdė prekybininkai arba platintojai. Vėliau priverstinis kainų mažinimas buvo skaičiuojamas PKN lygmeniu, todėl gauti labai tikslūs duomenys, iš kurių iš tiesų nebuvo matyti priverstinio kainų mažinimo.

| (88) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad sumažėjęs pelningumas buvo pačios Bendrijos pramonės kaltė. Jos teigė, kad dėl 2004 m. sukurtų papildomų gamybos pajėgumų Bendrijos pramonė pagamino milžiniškus papildomus PVA kiekius, kuriuos turėjo parduoti. Šios šalys tvirtino, kad skundo pateikėjas dėl to pats ėmėsi agresyvios politikos ir privertė visus kitus PVA tiekėjus mažinti kainas, siekdamas padidinti savo pardavimo apimtį ir išstumti kitus konkurentus iš rinkos. Pasak šių šalių, tai paaiškintų nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjusias PVA kainas. Jų manymu, Kinijos gamintojai veikiau sekė paskui kainas nei jas patys nustatė. |
| --- | --- |

(88)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad sumažėjęs pelningumas buvo pačios Bendrijos pramonės kaltė. Jos teigė, kad dėl 2004 m. sukurtų papildomų gamybos pajėgumų Bendrijos pramonė pagamino milžiniškus papildomus PVA kiekius, kuriuos turėjo parduoti. Šios šalys tvirtino, kad skundo pateikėjas dėl to pats ėmėsi agresyvios politikos ir privertė visus kitus PVA tiekėjus mažinti kainas, siekdamas padidinti savo pardavimo apimtį ir išstumti kitus konkurentus iš rinkos. Pasak šių šalių, tai paaiškintų nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjusias PVA kainas. Jų manymu, Kinijos gamintojai veikiau sekė paskui kainas nei jas patys nustatė.

| (89) | Iš tiesų, dėl šio argumento reikia pasakyti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl Bendrijos pramonės investicijų gamybos pajėgumams padidinti Bendrijos pramonė pajėgė parduoti didelį papildomą produkto kiekį Bendrijos rinkoje. Šis faktas rodo, kad sprendimas imtis tokių investicijų buvo tinkamas rinkos augimo atžvilgiu. Kaip paaiškinta pirmiau 51–53 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamuoju laikotarpiu PVA suvartojimas Bendrijos rinkoje labai išaugo, todėl išaugo ir bendras pardavimas. Be to, išnagrinėjus Eurostato ir šalių, kuriose vykdomas tyrimas, pateiktais skaičiais pagrįstus laikotarpio po TL (2006 m. liepos mėn.–2007 m. rugsėjo mėn.) duomenis dėl Bendrijos vartojimo ir pardavimo nustatyta, kad vartojimas labai išaugo ir kad Bendrijos pramonės pardavimas išaugo 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Iš tiesų, dėl šio argumento reikia pasakyti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl Bendrijos pramonės investicijų gamybos pajėgumams padidinti Bendrijos pramonė pajėgė parduoti didelį papildomą produkto kiekį Bendrijos rinkoje. Šis faktas rodo, kad sprendimas imtis tokių investicijų buvo tinkamas rinkos augimo atžvilgiu. Kaip paaiškinta pirmiau 51–53 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamuoju laikotarpiu PVA suvartojimas Bendrijos rinkoje labai išaugo, todėl išaugo ir bendras pardavimas. Be to, išnagrinėjus Eurostato ir šalių, kuriose vykdomas tyrimas, pateiktais skaičiais pagrįstus laikotarpio po TL (2006 m. liepos mėn.–2007 m. rugsėjo mėn.) duomenis dėl Bendrijos vartojimo ir pardavimo nustatyta, kad vartojimas labai išaugo ir kad Bendrijos pramonės pardavimas išaugo 10 %.

| (90) | Tačiau atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad PVA gamykla, norėdama gaminti kuo efektyviau, turėtų nuolatos gaminti produkciją. Taip buvo ir Bendrijos pramonės atveju. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2004–2006 m. padidinus pajėgumus nuo 2004 m. gerokai padidėjo gamybos apimtis. Galutinai atskleidus faktus, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad papildoma PVA gamybos linija pradėta naudoti tik 2005 m., todėl 2004 m. papildomų pajėgumų dar nebuvo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad 2004 m. gamybos pajėgumai buvo 7 % didesni nei 2003 m. Tuo pačiu metu Bendrijos pramonė sumažino savo pardavimo kainas 7 %, o 2005 m., kai gamybos pajėgumai pasiekė 129 % 2003 m. pajėgumų, kainos tebebuvo 5 % mažesnės nei 2003 m., nepaisant to, kad, kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, žaliavų sąnaudos gerokai išaugo (VAM sąnaudos + 19 %). Tuo tarpu Bendrijos pramonė 12 % padidino savo pardavimo apimtį nepriklausomiems pirkėjams, o 2005 m. šie kiekiai padidėjo dar 10 procentinių punktų. Atsižvelgiant į tai atrodo, kad Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir pagaminto PVA kiekis gali būtų susiję. |
| --- | --- |

(90)

Tačiau atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad PVA gamykla, norėdama gaminti kuo efektyviau, turėtų nuolatos gaminti produkciją. Taip buvo ir Bendrijos pramonės atveju. Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2004–2006 m. padidinus pajėgumus nuo 2004 m. gerokai padidėjo gamybos apimtis. Galutinai atskleidus faktus, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad papildoma PVA gamybos linija pradėta naudoti tik 2005 m., todėl 2004 m. papildomų pajėgumų dar nebuvo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad 2004 m. gamybos pajėgumai buvo 7 % didesni nei 2003 m. Tuo pačiu metu Bendrijos pramonė sumažino savo pardavimo kainas 7 %, o 2005 m., kai gamybos pajėgumai pasiekė 129 % 2003 m. pajėgumų, kainos tebebuvo 5 % mažesnės nei 2003 m., nepaisant to, kad, kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, žaliavų sąnaudos gerokai išaugo (VAM sąnaudos + 19 %). Tuo tarpu Bendrijos pramonė 12 % padidino savo pardavimo apimtį nepriklausomiems pirkėjams, o 2005 m. šie kiekiai padidėjo dar 10 procentinių punktų. Atsižvelgiant į tai atrodo, kad Bendrijos pramonės pardavimo kainos ir pagaminto PVA kiekis gali būtų susiję.

| (91) | Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad neigiamos finansinių rodiklių raidos priežastis buvo investicijos į gamybos pajėgumus, kadangi dėl šių investicijų sąnaudų Bendrijos pramonė būtų patyrusi didelių nuostolių pelningumo prasme. Kaip minėta laikinojo reglamento 103 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos pajėgumų didinimo sąnaudos buvo nustatytos ir kad jos nepadarė didelio poveikio neigiamiems Bendrijos pramonės finansinės padėties pokyčiams. Todėl teiginį, kad dėl šių sąnaudų pablogėjo Bendrijos pramonės svarbiausi finansiniai rodikliai, reikia atmesti. |
| --- | --- |

(91)

Dvi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad neigiamos finansinių rodiklių raidos priežastis buvo investicijos į gamybos pajėgumus, kadangi dėl šių investicijų sąnaudų Bendrijos pramonė būtų patyrusi didelių nuostolių pelningumo prasme. Kaip minėta laikinojo reglamento 103 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad gamybos pajėgumų didinimo sąnaudos buvo nustatytos ir kad jos nepadarė didelio poveikio neigiamiems Bendrijos pramonės finansinės padėties pokyčiams. Todėl teiginį, kad dėl šių sąnaudų pablogėjo Bendrijos pramonės svarbiausi finansiniai rodikliai, reikia atmesti.

| (92) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pardavimo uždarajam naudojimui kainos neigiamai paveikė skundo pateikėjo pelningumo rodiklius. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad PVA pardavimai susijusioms šalims buvo labai nuodugniai patikrinti. Pirma, šie pardavimai buvo atskirti nuo pardavimų nesusijusioms šalims. Todėl, kaip konkrečiai paminėta 84 konstatuojamojoje dalyje, jie neparodyti laikinojo reglamento 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse pateiktuose finansiniuose rodikliuose. Antra, patikrinus pardavimus uždarajam naudojimui nustatyta, kad šių pardavimų, kurie sudarė mažiau nei 20 % visų Bendrijos pramonės pardavimų per TL, kainos nepadarė neigiamo poveikio Bendrijos pramonės PVA pardavimams nesusijusioms šalims, apie kuriuos buvo pranešta. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(92)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pardavimo uždarajam naudojimui kainos neigiamai paveikė skundo pateikėjo pelningumo rodiklius. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad PVA pardavimai susijusioms šalims buvo labai nuodugniai patikrinti. Pirma, šie pardavimai buvo atskirti nuo pardavimų nesusijusioms šalims. Todėl, kaip konkrečiai paminėta 84 konstatuojamojoje dalyje, jie neparodyti laikinojo reglamento 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse pateiktuose finansiniuose rodikliuose. Antra, patikrinus pardavimus uždarajam naudojimui nustatyta, kad šių pardavimų, kurie sudarė mažiau nei 20 % visų Bendrijos pramonės pardavimų per TL, kainos nepadarė neigiamo poveikio Bendrijos pramonės PVA pardavimams nesusijusioms šalims, apie kuriuos buvo pranešta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (93) | Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Bendrijos pramonės pagrindinių finansinių rodiklių neigiamos raidos priežastis galėjo būti tariamas Vokietijos statybų rinkos sąstingis pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais. Tačiau nebuvo pateikta jokio šį teiginį patvirtinančio įrodymo, o iš statistinių duomenų aiškiai matyti didėjančio PVA, ir netgi dar ryškesnė PVB, suvartojimo tendencija. Todėl argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(93)

Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Bendrijos pramonės pagrindinių finansinių rodiklių neigiamos raidos priežastis galėjo būti tariamas Vokietijos statybų rinkos sąstingis pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais. Tačiau nebuvo pateikta jokio šį teiginį patvirtinančio įrodymo, o iš statistinių duomenų aiškiai matyti didėjančio PVA, ir netgi dar ryškesnė PVB, suvartojimo tendencija. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.

| (94) | Galutinai atskleidus faktus, Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad sutelkus dėmesį į 2003 ir 2004 m. nebuvo pakankamai išnagrinėtas 2004–2006 m. priežastinis ryšys. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pabrėžti, kad 2003 ir 2004 m. buvo pirmieji du nagrinėjamojo laikotarpio metai, todėl jų tikrai negalima laikyti pasenusiais. Be to, kaip apibendrinta laikinojo reglamento 91 konstatuojamojoje dalyje, žalą rodančių rodiklių grupė – tai finansiniai rodikliai, o dauguma kitų rodiklių rodo teigiamus pokyčius. Esant tokiai padėčiai yra pagrįsta tik tai, kad tyrimą atliekanti institucija daugiau dėmesio skiria tam laikotarpiui, kai finansiniai rodikliai patys blogiausi, o taip atsitiko 2004 m., kai Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo 62 %, investicijų grąža – 83 %, o grynųjų pinigų srautai – 45 %. Galiausiai, kaip paaiškinta 70–93 konstatuojamosiose dalyse, manoma, kad išnagrinėtas ne tik 2003 ir 2004 m., bet ir viso nagrinėjamojo laikotarpio, t. y. nuo 2003 m. iki TL pabaigos (2006 m. rugsėjo mėn.), priežastinis ryšys. Todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(94)

Galutinai atskleidus faktus, Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad sutelkus dėmesį į 2003 ir 2004 m. nebuvo pakankamai išnagrinėtas 2004–2006 m. priežastinis ryšys. Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pabrėžti, kad 2003 ir 2004 m. buvo pirmieji du nagrinėjamojo laikotarpio metai, todėl jų tikrai negalima laikyti pasenusiais. Be to, kaip apibendrinta laikinojo reglamento 91 konstatuojamojoje dalyje, žalą rodančių rodiklių grupė – tai finansiniai rodikliai, o dauguma kitų rodiklių rodo teigiamus pokyčius. Esant tokiai padėčiai yra pagrįsta tik tai, kad tyrimą atliekanti institucija daugiau dėmesio skiria tam laikotarpiui, kai finansiniai rodikliai patys blogiausi, o taip atsitiko 2004 m., kai Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo 62 %, investicijų grąža – 83 %, o grynųjų pinigų srautai – 45 %. Galiausiai, kaip paaiškinta 70–93 konstatuojamosiose dalyse, manoma, kad išnagrinėtas ne tik 2003 ir 2004 m., bet ir viso nagrinėjamojo laikotarpio, t. y. nuo 2003 m. iki TL pabaigos (2006 m. rugsėjo mėn.), priežastinis ryšys. Todėl šis teiginys atmetamas.

3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (95) | Atlikus išsamesnį tyrimą, kuris buvo inicijuotas po pastabų, gautų nustačius laikinąsias priemones, negalima patvirtinti, kad Bendrijos pramonės patirta materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina. Kadangi i) importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis buvo santykinai nedidelė ir šiek tiek didėjanti (nuo 11,3 iki 12,9 %), o Bendrijos pramonės pardavimo rinkos dalis buvo daug svarbesnė ir šiek tiek didėjanti (per TL daugiau nei triskart didesnė nei KLR rinkos dalis) ir ii) dėl importo iš KLR tik nedaug, tačiau reikšmingai buvo priverstinai mažinamos kainos, galima daryti išvadą, kad, atsižvelgiant į didėjančias žaliavų kainas, dėl ko Bendrijos pramonė patyrė žalą, mažų Bendrijos rinkos kainų negalima susieti su importu iš KLR dempingo kainomis. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi ir 3 straipsnio 7 dalimi, importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinio ryšio nebuvo galima nustatyti pakankamai aiškiai. |
| --- | --- |

(95)

Atlikus išsamesnį tyrimą, kuris buvo inicijuotas po pastabų, gautų nustačius laikinąsias priemones, negalima patvirtinti, kad Bendrijos pramonės patirta materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina. Kadangi i) importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis buvo santykinai nedidelė ir šiek tiek didėjanti (nuo 11,3 iki 12,9 %), o Bendrijos pramonės pardavimo rinkos dalis buvo daug svarbesnė ir šiek tiek didėjanti (per TL daugiau nei triskart didesnė nei KLR rinkos dalis) ir ii) dėl importo iš KLR tik nedaug, tačiau reikšmingai buvo priverstinai mažinamos kainos, galima daryti išvadą, kad, atsižvelgiant į didėjančias žaliavų kainas, dėl ko Bendrijos pramonė patyrė žalą, mažų Bendrijos rinkos kainų negalima susieti su importu iš KLR dempingo kainomis. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi ir 3 straipsnio 7 dalimi, importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinio ryšio nebuvo galima nustatyti pakankamai aiškiai.

G.   IŠVADA

| (96) | Šį tyrimą reikėtų nutraukti, kadangi nustatytas Taivano dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 %, ir nėra KLR kilmės importo dempingo kaina ir patirtos žalos priežastinio ryšio įrodymų, |
| --- | --- |

(96)

Šį tyrimą reikėtų nutraukti, kadangi nustatytas Taivano dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 %, ir nėra KLR kilmės importo dempingo kaina ir patirtos žalos priežastinio ryšio įrodymų,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės kopolimerinių polivinilo alkoholių (PVA), kurių pagrindas yra homopolimerinė polimerizacija, kurių klampumas (4 % tirpale) ne mažesnis kaip 3 mPas, tačiau ne didesnis kaip 61 mPas, o hidrolizės laipsnis ne mažesnis kaip 84,0 mol %, tačiau ne didesnis kaip 99,9 mol %, paprastai deklaruojami KN kodu ex 3905 30 00, nutraukiamas.

2 straipsnis

Garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1069/2007 tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polivinilo alkoholiams homopolimero dervos pavidalo, kurių klampumas (4 % tirpale) ne mažesnis kaip 3 mPas, tačiau ne didesnis kaip 61 mPas, o hidrolizės laipsnis ne mažesnis kaip 84,0 mol %, tačiau ne didesnis kaip 99,9 mol %, deklaruojamiems KN kodu ex 3905 30 00 (TARIC kodas 3905300020), sumos grąžinamos.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL C 311, 2006 12 19, p. 47.

2

(3)  OL L 243, 2007 9 18, p. 23.

3

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/78

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/228/BUSP

2008 m. kovo 17 d.

iš dalies keičiantys ir pratęsiantys Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovo) įsteigimo galimai ES krizių valdymo operacijai Kosove teisinės valstybės srityje ir galimose kitose srityse

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. balandžio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. balandžio 10 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP (1).

| (2) | 2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (2). Tuose bendruosiuose veiksmuose, inter alia, numatyta, kad EUPT Kosovo veiks kaip pagrindinis EULEX KOSOVO planavimo ir pasirengimo padalinys ir kad EUPT Kosovo bus atsakinga už darbuotojų įdarbinimą bei dislokavimą, turto, priemonių ir paslaugų pirkimą, įskaitant pirkimą EULEX KOSOVO vardu. Juose taip pat numatyta, kad trečiosios valstybės gali komandiruoti darbuotojus į EULEX KOSOVO ir kad išimties tvarka prireikus pagal sutartį gali būti įdarbinami dalyvaujančiųjų trečiųjų valstybių piliečiai. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. vasario 4 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO (2). Tuose bendruosiuose veiksmuose, inter alia, numatyta, kad EUPT Kosovo veiks kaip pagrindinis EULEX KOSOVO planavimo ir pasirengimo padalinys ir kad EUPT Kosovo bus atsakinga už darbuotojų įdarbinimą bei dislokavimą, turto, priemonių ir paslaugų pirkimą, įskaitant pirkimą EULEX KOSOVO vardu. Juose taip pat numatyta, kad trečiosios valstybės gali komandiruoti darbuotojus į EULEX KOSOVO ir kad išimties tvarka prireikus pagal sutartį gali būti įdarbinami dalyvaujančiųjų trečiųjų valstybių piliečiai.

| (3) | Bendruosiuose veiksmuose 2006/304/BUSP numatyta finansinė orientacinė suma, skirta padengti išlaidas, susijusias su EUPT Kosovo įgaliojimais, per visą įgaliojimų laikotarpį nuo 2006 m. balandžio 10 d., turi apimti išlaidas, kurios bus patirtos likusį įgaliojimų laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Bendruosiuose veiksmuose 2006/304/BUSP numatyta finansinė orientacinė suma, skirta padengti išlaidas, susijusias su EUPT Kosovo įgaliojimais, per visą įgaliojimų laikotarpį nuo 2006 m. balandžio 10 d., turi apimti išlaidas, kurios bus patirtos likusį įgaliojimų laikotarpį.

| (4) | Todėl Bendrieji veiksmai 2006/304/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti ir jų galiojimas pratęstas, |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendrieji veiksmai 2006/304/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti ir jų galiojimas pratęstas,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2006/304/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Pagal 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, 13 straipsnį prie EULEX KOSOVO (3) pakviestų prisidėti trečiųjų valstybių gali būti prašoma prireikus dislokuoti į EUPT Kosovo komandiruotus savo darbuotojus, jei jos padengs su savo komandiruotais darbuotojais susijusias išlaidas, įskaitant kelionės į dislokavimo vietą ir grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą ir išmokas. Išimties tvarka, jei iš valstybių narių negauta reikalavimus atitinkančių paraiškų, tinkamai pagrįstais atvejais prireikus gali būti pagal sutartį įdarbinami pakviestų prisidėti prie EULEX KOSOVO trečiųjų valstybių piliečiai. |
| --- | --- |

1)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Pagal 2008 m. vasario 4 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove, EULEX KOSOVO, 13 straipsnį prie EULEX KOSOVO (3) pakviestų prisidėti trečiųjų valstybių gali būti prašoma prireikus dislokuoti į EUPT Kosovo komandiruotus savo darbuotojus, jei jos padengs su savo komandiruotais darbuotojais susijusias išlaidas, įskaitant kelionės į dislokavimo vietą ir grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą ir išmokas. Išimties tvarka, jei iš valstybių narių negauta reikalavimus atitinkančių paraiškų, tinkamai pagrįstais atvejais prireikus gali būti pagal sutartį įdarbinami pakviestų prisidėti prie EULEX KOSOVO trečiųjų valstybių piliečiai.

| 2) | 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Finansinė orientacinė suma, skirta su EUPT Kosovo susijusioms išlaidoms padengti, yra 79 505 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2)

9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Finansinė orientacinė suma, skirta su EUPT Kosovo susijusioms išlaidoms padengti, yra 79 505 000 EUR.“

| 3) | 15 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jie netenka galios 2008 m. birželio 14 d.“ |
| --- | --- |

3)

15 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jie netenka galios 2008 m. birželio 14 d.“

2 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 112, 2006 4 26, p. 19. Bendrieji veiksmai su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2007/520/BUSP (OL L 312, 2007 11 30, p. 68).

1

(2)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.

2

(3)  OL L 42, 2008 2 16, p. 92.“;

3

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/80

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/229/BUSP

2008 m. kovo 17 d.

iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane įkūrimo (EUPOL AFGHANISTAN)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gegužės 30 d. Taryba trejų metų laikotarpiui priėmė Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP (1). 2007 m. birželio 15 d. prasidėjo EUPOL AFGHANISTAN veiksmų etapas. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gegužės 30 d. Taryba trejų metų laikotarpiui priėmė Bendruosius veiksmus 2007/369/BUSP (1). 2007 m. birželio 15 d. prasidėjo EUPOL AFGHANISTAN veiksmų etapas.

| (2) | Bendrųjų veiksmų 2007/369/BUSP 13 straipsnio 1 dalyje numatytai orientacinei finansavimo sumai taikomas terminas turėtų būti pratęstas, kad būtų apimtas laikotarpis iki 2008 m. rugsėjo 30 d., |
| --- | --- |

(2)

Bendrųjų veiksmų 2007/369/BUSP 13 straipsnio 1 dalyje numatytai orientacinei finansavimo sumai taikomas terminas turėtų būti pratęstas, kad būtų apimtas laikotarpis iki 2008 m. rugsėjo 30 d.,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2007/369/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1. | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Finansinė orientacinė suma, skirta padengti išlaidas, susijusias su EUPOL AFGHANISTAN iki 2008 m. rugsėjo 30 d., yra 43 600 000 EUR.“; |
| --- | --- |

1.

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Finansinė orientacinė suma, skirta padengti išlaidas, susijusias su EUPOL AFGHANISTAN iki 2008 m. rugsėjo 30 d., yra 43 600 000 EUR.“;

| 2. | 13 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Sprendimą dėl finansinės orientacinės sumos, skiriamos EUPOL AFGHANISTAN likusiam 2008 m. laikotarpiui, taip pat 2009 m. ir 2010 m., priima Taryba.“. |
| --- | --- |

2.

13 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Sprendimą dėl finansinės orientacinės sumos, skiriamos EUPOL AFGHANISTAN likusiam 2008 m. laikotarpiui, taip pat 2009 m. ir 2010 m., priima Taryba.“.

2 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

(1)  OL L 139, 2007 5 31, p. 33. Bendrieji veiksmai su pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2007/733/BUSP (OL L 295, 2007 11 14, p. 31).

1

---

| 18.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 75/81

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/230/BUSP

2008 m. kovo 17 d.

dėl paramos ES veiklai, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1997 m. birželio 26 d. Taryba priėmė ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą, tuo įpareigodama ES ir valstybes nares kartu imtis veiksmų padedant kitoms šalims vykdyti neteisėtos prekybos ginklais prevenciją ir kovoti su ja. |
| --- | --- |

(1)

1997 m. birželio 26 d. Taryba priėmė ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą, tuo įpareigodama ES ir valstybes nares kartu imtis veiksmų padedant kitoms šalims vykdyti neteisėtos prekybos ginklais prevenciją ir kovoti su ja.

| (2) | 1998 m. birželio 8 d. Taryba priėmė Europos Sąjungos elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje, kuriame nustatomi aštuoni įprastinės ginkluotės eksporto kriterijai, įsteigiamas informavimo ir konsultavimo mechanizmas, skirtas pranešimams apie atsisakymus išduoti licenciją, ir įvedama skaidrumo procedūra numatant skelbti ES metines ataskaitas apie ginklų eksportą; priėmus Kodeksą buvo gerokai prisidėta prie ginklų eksporto kontrolės politikos įvairiose šalyse suderinimo, o jame nustatytiems principams bei kriterijams oficialiai pritarė įvairios trečiosios šalys. |
| --- | --- |

(2)

1998 m. birželio 8 d. Taryba priėmė Europos Sąjungos elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje, kuriame nustatomi aštuoni įprastinės ginkluotės eksporto kriterijai, įsteigiamas informavimo ir konsultavimo mechanizmas, skirtas pranešimams apie atsisakymus išduoti licenciją, ir įvedama skaidrumo procedūra numatant skelbti ES metines ataskaitas apie ginklų eksportą; priėmus Kodeksą buvo gerokai prisidėta prie ginklų eksporto kontrolės politikos įvairiose šalyse suderinimo, o jame nustatytiems principams bei kriterijams oficialiai pritarė įvairios trečiosios šalys.

| (3) | Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 11 strateginėje nuostatoje nurodoma, kad valstybės narės visokeriopai stengsis skatinti kitas ginklus eksportuojančias valstybes pritarti Elgesio kodekso principams. |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 11 strateginėje nuostatoje nurodoma, kad valstybės narės visokeriopai stengsis skatinti kitas ginklus eksportuojančias valstybes pritarti Elgesio kodekso principams.

| (4) | 2003 m. gruodžio 12 d. valstybių ir vyriausybių vadovų priimtoje Europos saugumo strategijoje išdėstyti penki pasibaigus šaltajam karui ES iškylantys iššūkiai: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių silpnėjimas ir organizuotas nusikalstamumas. Keturių iššūkių atveju pagrindinę problemą sukuria nekontroliuojamos įprastinės ginkluotės apyvartos padariniai. Nekontroliuojamas ginklų perleidimas sudaro palankias sąlygas įsigalėti terorizmui ir organizuotam nusikalstamumui bei labai prisideda prie konfliktų įžiebimo ir plitimo bei valstybės struktūrų žlugimo. Be to, strategijoje pabrėžiama eksporto kontrolės svarba suvaržant ginklų platinimą. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gruodžio 12 d. valstybių ir vyriausybių vadovų priimtoje Europos saugumo strategijoje išdėstyti penki pasibaigus šaltajam karui ES iškylantys iššūkiai: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių silpnėjimas ir organizuotas nusikalstamumas. Keturių iššūkių atveju pagrindinę problemą sukuria nekontroliuojamos įprastinės ginkluotės apyvartos padariniai. Nekontroliuojamas ginklų perleidimas sudaro palankias sąlygas įsigalėti terorizmui ir organizuotam nusikalstamumui bei labai prisideda prie konfliktų įžiebimo ir plitimo bei valstybės struktūrų žlugimo. Be to, strategijoje pabrėžiama eksporto kontrolės svarba suvaržant ginklų platinimą.

| (5) | Tarptautiniu teisės aktu, įgalinančiu valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, kurį 2005 m. gruodžio 8 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, siekiama sustiprinti galiojančių dvišalių regioninių ir tarptautinių susitarimų, skirtų užkirsti kelią neteisėtai prekybai lengvaisiais ir šaulių ginklais visais jos aspektais, kovoti su ja ir ją panaikinti, veiksmingumą bei juos papildyti. |
| --- | --- |

(5)

Tarptautiniu teisės aktu, įgalinančiu valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, kurį 2005 m. gruodžio 8 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, siekiama sustiprinti galiojančių dvišalių regioninių ir tarptautinių susitarimų, skirtų užkirsti kelią neteisėtai prekybai lengvaisiais ir šaulių ginklais visais jos aspektais, kovoti su ja ir ją panaikinti, veiksmingumą bei juos papildyti.

| (6) | 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba strategijoje nustatyta, kad ES turėtų regionų ir tarptautiniu lygiu remti eksporto kontrolės stiprinimą ir skatinimą taikyti Elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus, inter alia, padėdama trečiosioms šalims rengti nacionalinės teisės aktus šioje srityje ir skatindama taikyti priemones, skirtas didinti skaidrumą. |
| --- | --- |

(6)

2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba strategijoje nustatyta, kad ES turėtų regionų ir tarptautiniu lygiu remti eksporto kontrolės stiprinimą ir skatinimą taikyti Elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus, inter alia, padėdama trečiosioms šalims rengti nacionalinės teisės aktus šioje srityje ir skatindama taikyti priemones, skirtas didinti skaidrumą.

| (7) | 2006 m. gruodžio 6 d. JT Generalinė Asamblėja, pritarus visoms Europos Sąjungos valstybėms narėms, priėmė Rezoliuciją 61/89 „Sutarties dėl ginklų prekybos link: įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“. 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. birželio bei gruodžio mėn. Taryba priėmė išvadas, kuriose pabrėžiama, kad ES ir valstybėms narėms svarbu atlikti aktyvų vaidmenį ir bendradarbiauti su kitomis valstybėmis bei regioninėmis organizacijomis Jungtinėse Tautose vykstančiuose procesuose, kad būtų nustatyti bendri įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo tarptautiniai standartai, kuriais būtų labai prisidėta prie kovos su nepageidaujamu ir neatsakingu įprastinės ginkluotės platinimu, kuriuo keliama grėsmė taikai, saugumui, vystymuisi ir visokeriopai pagarbai žmogaus teisėms. |
| --- | --- |

(7)

2006 m. gruodžio 6 d. JT Generalinė Asamblėja, pritarus visoms Europos Sąjungos valstybėms narėms, priėmė Rezoliuciją 61/89 „Sutarties dėl ginklų prekybos link: įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo bendrų tarptautinių standartų nustatymas“. 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. birželio bei gruodžio mėn. Taryba priėmė išvadas, kuriose pabrėžiama, kad ES ir valstybėms narėms svarbu atlikti aktyvų vaidmenį ir bendradarbiauti su kitomis valstybėmis bei regioninėmis organizacijomis Jungtinėse Tautose vykstančiuose procesuose, kad būtų nustatyti bendri įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo tarptautiniai standartai, kuriais būtų labai prisidėta prie kovos su nepageidaujamu ir neatsakingu įprastinės ginkluotės platinimu, kuriuo keliama grėsmė taikai, saugumui, vystymuisi ir visokeriopai pagarbai žmogaus teisėms.

| (8) | Veiksmų planuose, dėl kurių susitarė ES ir šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką, pateikiama tiesioginė nuoroda į ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje arba į rengiamas veiksmingas nacionalines eksporto kontrolės sistemas, |
| --- | --- |

(8)

Veiksmų planuose, dėl kurių susitarė ES ir šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką, pateikiama tiesioginė nuoroda į ES elgesio kodeksą ginklų eksporto srityje arba į rengiamas veiksmingas nacionalines eksporto kontrolės sistemas,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1.   Siekdama praktiškai įgyvendinti:

| — | Europos saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

Europos saugumo strategiją,

| — | ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba, |
| --- | --- |

—

ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba,

| — | Europos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 11 strateginę nuostatą, |
| --- | --- |

—

Europos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 11 strateginę nuostatą,

| — | ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą, |
| --- | --- |

—

ES neteisėtos prekybos įprastine ginkluote prevencijos ir kovos su ja programą,

| — | Tarptautinį teisės aktą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, |
| --- | --- |

—

Tarptautinį teisės aktą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus,

| — | veiksmų planus pagal Europos kaimynystės programą, ir |
| --- | --- |

—

veiksmų planus pagal Europos kaimynystės programą, ir

| — | Tarybos išvadas dėl Tarptautinės sutarties dėl prekybos ginklais, |
| --- | --- |

—

Tarybos išvadas dėl Tarptautinės sutarties dėl prekybos ginklais,

Europos Sąjunga remia veiklą, kuria siekiama tokių tikslų:

| a) | skatinti trečiosiose šalyse taikyti ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus bei principus; |
| --- | --- |

a)

skatinti trečiosiose šalyse taikyti ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus bei principus;

| b) | padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę; |
| --- | --- |

b)

padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę;

| c) | padėti šalims rengti licencijas išduodančius pareigūnus, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

c)

padėti šalims rengti licencijas išduodančius pareigūnus, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą;

| d) | padėti šalims rengti nacionalines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje; |
| --- | --- |

d)

padėti šalims rengti nacionalines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje;

| e) | skatinti trečiąsias šalis remti JT procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, kuria nustatomi pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendrieji standartai, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti. |
| --- | --- |

e)

skatinti trečiąsias šalis remti JT procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, kuria nustatomi pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendrieji standartai, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti.

2.   Išsamus 1 dalyje nurodytų projektų aprašas pateikiamas priede.

2 straipsnis

1.   Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai (generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis), atsako už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą. Komisija visokeriopai dalyvauja šiame procese.

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninis įgyvendinimas patikimas:

| — | Slovėnijos europinės perspektyvos centrui, kuris veikia Slovėnijos Respublikos užsienio reikalų ministerijos vardu (projektai, susiję su Vakarų Balkanų šalimis ir Turkija), |
| --- | --- |

—

Slovėnijos europinės perspektyvos centrui, kuris veikia Slovėnijos Respublikos užsienio reikalų ministerijos vardu (projektai, susiję su Vakarų Balkanų šalimis ir Turkija),

| — | Prancūzijos Respublikos užsienio ir Europos reikalų ministerijai (projektai, susiję su Šiaurės Afrikos ir Viduržemio jūros regiono šalimis), |
| --- | --- |

—

Prancūzijos Respublikos užsienio ir Europos reikalų ministerijai (projektai, susiję su Šiaurės Afrikos ir Viduržemio jūros regiono šalimis),

| — | Čekijos Respublikos užsienio reikalų ministerijai (projektai, susiję su Vakarų Balkanų šalimis ir Ukraina), |
| --- | --- |

—

Čekijos Respublikos užsienio reikalų ministerijai (projektai, susiję su Vakarų Balkanų šalimis ir Ukraina),

| — | Švedijos strateginių produktų inspekcijai, kuri veikia Švedijos Karalystės užsienio reikalų ministerijos vardu (projektai, susiję su Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija ir Moldova). |
| --- | --- |

—

Švedijos strateginių produktų inspekcijai, kuri veikia Švedijos Karalystės užsienio reikalų ministerijos vardu (projektai, susiję su Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija ir Moldova).

3.   Pirmininkaujanti valstybė narė, generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija pagal savo atitinkamą kompetenciją reguliariai informuoja vieni kitus apie šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 500 500 EUR, mokama iš 2008 m. Europos Bendrijų bendrojo biudžeto.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomų Europos bendrijos procedūrų ir taisyklių. Išlaidos, įskaitant netiesiogines išlaidas, padengiamos nuo šių bendrųjų veiksmų įsigaliojimo dienos.

3.   Komisija prižiūri, ar 1 dalyje nurodyta ES parama naudojama tinkamai. Tuo tikslu ji sudarys su 2 straipsnyje minėtais subjektais, kuriems patikimas projektų įgyvendinimas, finansinius susitarimus dėl ES paramos naudojimo sąlygų. Sudaromuose finansiniuose susitarimuose numatoma, kad subjektai, kuriems patikimas projektų įgyvendinimas, turi užtikrinti informuotumą apie ES paramą, atitinkantį jos dydį.

4 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, teikia Tarybai ataskaitas dėl šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo. Atlikdama vertinimą Taryba remiasi šiomis ataskaitomis. Komisija visokeriopai dalyvauja šiame darbe ir teikia informaciją apie projektų finansinį įgyvendinimą, kaip nurodyta 3 straipsnio 3 dalyje.

5 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

Jie netenka galios 2010 m. kovo 17 d.

6 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

I. JARC

---

PRIEDAS

Parama ES veiklai siekiant skatinti ginklų eksporto kontrolę ir ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų principų bei kriterijų taikymą trečiosiose šalyse

I.   Tikslai

Šių bendrųjų veiksmų visuotiniai tikslai yra:

| a) | skatinti trečiosiose šalyse taikyti ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus bei principus; |
| --- | --- |

a)

skatinti trečiosiose šalyse taikyti ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytus kriterijus bei principus;

| b) | padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę; |
| --- | --- |

b)

padėti trečiosioms šalims rengti ir įgyvendinti teisės aktus, siekiant užtikrinti veiksmingą ginklų eksporto kontrolę;

| c) | padėti šalims rengti licencijas išduodančius pareigūnus, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

c)

padėti šalims rengti licencijas išduodančius pareigūnus, siekiant užtikrinti tinkamą ginklų eksporto kontrolės įgyvendinimą ir vykdymą;

| d) | padėti šalims rengti nacionalines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje; |
| --- | --- |

d)

padėti šalims rengti nacionalines ataskaitas ginklų eksporto srityje ir skatinti kitas tikrinimo formas tam, kad būtų skatinamas skaidrumas ir atskaitomybė ginklų eksporto srityje;

| e) | skatinti trečiąsias šalis remti JT procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, kuria nustatomi pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendrieji standartai, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti. |
| --- | --- |

e)

skatinti trečiąsias šalis remti JT procesą, kuriuo siekiama priimti teisiškai įpareigojančią tarptautinę sutartį, kuria nustatomi pasaulinės prekybos įprastine ginkluote bendrieji standartai, ir padėti užtikrinti, kad tos šalys galėtų laikytis tų bendrųjų standartų, kurie gali būti nustatyti.

II.   Projektai

| | Tikslas:
  Teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, kurios parodė esančios pasiryžusios gerinti savo standartus ir praktines priemones karinės įrangos eksporto kontrolės srityje ir suderinti savo standartus bei praktines priemones su standartais ir praktinėmis priemonėmis, dėl kurių susitarė ir kurias taiko Europos Sąjungos valstybės narės bei kurios yra nustatytos ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje bei jį papildančiame Naudojimo vadove. |
| --- | --- |

Tikslas:

Teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, kurios parodė esančios pasiryžusios gerinti savo standartus ir praktines priemones karinės įrangos eksporto kontrolės srityje ir suderinti savo standartus bei praktines priemones su standartais ir praktinėmis priemonėmis, dėl kurių susitarė ir kurias taiko Europos Sąjungos valstybės narės bei kurios yra nustatytos ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje bei jį papildančiame Naudojimo vadove.

| | Aprašai ir numatomos išlaidos:






  i) | Praktiniai seminarai su šalių grupėmis
  Projekte numatomi keturi dviejų dienų praktiniai seminarai, į kuriuos bus kviečiami atrinktų šalių grupės vyriausybių pareigūnai ir licencijas išduodantys pareigūnai. Praktiniai seminarai, jei įmanoma, bus rengiami vienoje iš tikslinių šalių, o mokymą atitinkamose srityse vykdys specialistai, atstovaujantys tiek ES valstybių narių nacionalinėms administracijoms, tiek ES Tarybos sekretoriatui ir (arba) privačiajam sektoriui (įskaitant nevyriausybines organizacijas). |
| --- | --- | --- |

Aprašai ir numatomos išlaidos:

i)

Praktiniai seminarai su šalių grupėmis

Projekte numatomi keturi dviejų dienų praktiniai seminarai, į kuriuos bus kviečiami atrinktų šalių grupės vyriausybių pareigūnai ir licencijas išduodantys pareigūnai. Praktiniai seminarai, jei įmanoma, bus rengiami vienoje iš tikslinių šalių, o mokymą atitinkamose srityse vykdys specialistai, atstovaujantys tiek ES valstybių narių nacionalinėms administracijoms, tiek ES Tarybos sekretoriatui ir (arba) privačiajam sektoriui (įskaitant nevyriausybines organizacijas).

| ii) | Praktiniai seminarai su atskiromis šalimis
  Projekte numatomi du dviejų dienų praktiniai seminarai su atskiromis tikslinėmis šalimis, į kuriuos bus kviečiami tikslinės šalies vyriausybės pareigūnai ir licencijas išduodantys pareigūnai. Praktiniai seminarai, jei įmanoma, bus rengiami tikslinėse šalyse, o mokymą atitinkamose srityse vykdys specialistai, atstovaujantys tiek ES valstybių narių nacionalinėms administracijoms, tiek ES Tarybos sekretoriatui ir (arba) privačiajam sektoriui (įskaitant nevyriausybines organizacijas). |
| --- | --- |

ii)

Praktiniai seminarai su atskiromis šalimis

Projekte numatomi du dviejų dienų praktiniai seminarai su atskiromis tikslinėmis šalimis, į kuriuos bus kviečiami tikslinės šalies vyriausybės pareigūnai ir licencijas išduodantys pareigūnai. Praktiniai seminarai, jei įmanoma, bus rengiami tikslinėse šalyse, o mokymą atitinkamose srityse vykdys specialistai, atstovaujantys tiek ES valstybių narių nacionalinėms administracijoms, tiek ES Tarybos sekretoriatui ir (arba) privačiajam sektoriui (įskaitant nevyriausybines organizacijas).

III.   Trukmė

Bendra numatoma projekto įgyvendinimo trukmė – 24 mėnesiai.

IV.   Naudos gavėjai

| | Šalių naudos gavėjų grupės:






  i) | Vakarų Balkanų šalys (du dviejų dienų praktiniai seminarai, vienas – 2008 m. pirmąjį pusmetį, kitas – 2009 m. pirmąjį pusmetį):






  — | Albanija; Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija |
| --- | --- | --- | --- |

Šalių naudos gavėjų grupės:

i)

Vakarų Balkanų šalys (du dviejų dienų praktiniai seminarai, vienas – 2008 m. pirmąjį pusmetį, kitas – 2009 m. pirmąjį pusmetį):

—

Albanija; Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija

| ii) | Viduržemio jūros regiono Šiaurės Afrikos šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (vienas dviejų dienų praktinis seminaras 2008 m. antrąjį pusmetį):






  — | Alžyras, Egiptas, Libija, Marokas ir Tunisas |
| --- | --- | --- |

ii)

Viduržemio jūros regiono Šiaurės Afrikos šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (vienas dviejų dienų praktinis seminaras 2008 m. antrąjį pusmetį):

—

Alžyras, Egiptas, Libija, Marokas ir Tunisas

| iii) | Rytų Europos ir Kaukazo šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (vienas dviejų dienų praktinis seminaras 2009 m. antrąjį pusmetį):






  — | Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija ir Moldova |
| --- | --- | --- |

iii)

Rytų Europos ir Kaukazo šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką (vienas dviejų dienų praktinis seminaras 2009 m. antrąjį pusmetį):

—

Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija ir Moldova

| | Atskiros šalys naudos gavėjos (du dviejų dienų praktiniai seminarai, vienas – 2008 m. pirmąjį pusmetį, kitas – 2009 m. pirmąjį pusmetį):






  — | Turkija, Ukraina |
| --- | --- | --- |

Atskiros šalys naudos gavėjos (du dviejų dienų praktiniai seminarai, vienas – 2008 m. pirmąjį pusmetį, kitas – 2009 m. pirmąjį pusmetį):

—

Turkija, Ukraina

(Jeigu viena iš pirmiau minėtų šalių nepageidautų dalyvauti praktiniame seminare, bus papildomai atrinktos (1) kitos šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką iš toliau nurodytų šalių partnerių: Izraelis, Jordanija, Libanas, Palestinos Vadovybės kontroliuojama teritorija, Sirija).

V.   Finansinės nuostatos

Projektai visiškai finansuojami pagal šios bendruosius veiksmus.

Numatyti reikalingi bendri finansiniai ištekliai: šiuose bendruosiuose veiksmuose aprašyto projekto visos išlaidos yra 500 500 EUR.

---

(1)  Pasiūlius pirmininkaujančiai valstybės narei, kuriai padeda generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, tam turi pritarti Tarybos kompetentingos sprendimus priimančios tarnybos. Komisija visokeriopai dalyvauja šiame procese.

---