# Euroopan unionin L 96/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 96 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta9. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 96

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta9. huhtikuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 320/2008, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2008, tasoitustullin kumoamisesta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 321/2008, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 13 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2008/47/EY, tehty 8 päivänä huhtikuuta 2008, aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  ) | 15 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 320/2008, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2008, tasoitustullin kumoamisesta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä

1

Komission asetus (EY) N:o 321/2008, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

13

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2008/47/EY, tehty 8 päivänä huhtikuuta 2008, aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  )

1

15

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/289/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä huhtikuuta 2008, kiireellisistä toimenpiteistä, jotka koskevat ei-luvallista muuntogeenistä organismia Bt 63 riisituotteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1208)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/290/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2008, päätöksen 2007/716/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyistä liha- ja maitoalan laitoksista Bulgariassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1230)

   (
  1
  ) | 35 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2008/289/EY

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä huhtikuuta 2008, kiireellisistä toimenpiteistä, jotka koskevat ei-luvallista muuntogeenistä organismia Bt 63 riisituotteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1208)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1208)

1

29

2008/290/EY

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2008, päätöksen 2007/716/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyistä liha- ja maitoalan laitoksista Bulgariassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1230)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1230)

1

35

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | | Lisäys | 38 |

Oikaisuja

Lisäys

Lisäys

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 320/2008,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2008,

tasoitustullin kumoamisesta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

I   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1480/2003 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön 34,8 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin sellaisten tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen dynaamisten hakumuistien (Dynamic Random Access Memories), jäljempänä ’DRAMit’, tuonnissa, joiden valmistaja on mikä tahansa muu yritys kuin Samsung Electronics Co., Ltd, jäljempänä ’Samsung’, jolle on vahvistettu 0 prosentin suuruinen tulli. Lopullista tullia koskevaa asetusta edelsi 23 päivänä huhtikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 708/2003 (3) väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1480/2003 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön 34,8 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin sellaisten tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen dynaamisten hakumuistien (Dynamic Random Access Memories), jäljempänä ’DRAMit’, tuonnissa, joiden valmistaja on mikä tahansa muu yritys kuin Samsung Electronics Co., Ltd, jäljempänä ’Samsung’, jolle on vahvistettu 0 prosentin suuruinen tulli. Lopullista tullia koskevaa asetusta edelsi 23 päivänä huhtikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 708/2003 (3) väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien elektronisten mikropiirien, niin sanottujen DRAMien (dynaamisten hakumuistien), tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’.

| (2) | Maailman kauppajärjestön (WTO:n) riitojenratkaisuelimen annettua asiaa koskevan raportin (EC-Korea DRAMs Panel Report) (4) neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 584/2006 (5), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, jolla paneelin raportin suositukset pantiin täytäntöön ja lopullinen tasoitustulli alennettiin 32,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(2)

Maailman kauppajärjestön (WTO:n) riitojenratkaisuelimen annettua asiaa koskevan raportin (EC-Korea DRAMs Panel Report) (4) neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 584/2006 (5), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, jolla paneelin raportin suositukset pantiin täytäntöön ja lopullinen tasoitustulli alennettiin 32,9 prosenttiin.

II   Omasta aloitteesta vireille pantu osittainen välivaiheen tarkastelu

| (3) | Yhteisön tuottajat Micron Europe Ltd ja Qimonda AG (aikaisemmin Infineon Technologies AG) esittivät komissiolle alustavaa näyttöä, joka osoitti, että Hynix Semiconductor Inc., jäljempänä ’Hynix’, sai lisätukea alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeisenä ajanjaksona. Hynix esitti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön ja väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi katsottu tuki oli päättynyt. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön tuottajat Micron Europe Ltd ja Qimonda AG (aikaisemmin Infineon Technologies AG) esittivät komissiolle alustavaa näyttöä, joka osoitti, että Hynix Semiconductor Inc., jäljempänä ’Hynix’, sai lisätukea alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeisenä ajanjaksona. Hynix esitti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön ja väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi katsottu tuki oli päättynyt.

| (4) | Edellä esitettyjen huomioiden perusteella komissio päätti aloittaa menettelyn omasta aloitteestaan. |
| --- | --- |

(4)

Edellä esitettyjen huomioiden perusteella komissio päätti aloittaa menettelyn omasta aloitteestaan.

III   Tutkimus

| (5) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se julkaisi 18 päivänä maaliskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ilmoituksen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta omasta aloitteesta perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se julkaisi 18 päivänä maaliskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ilmoituksen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta omasta aloitteesta perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

| (6) | Tarkastelu kohdistui pelkästään yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Hynixin, saamaan tukeen, ja tarkoituksena oli arvioida, olisiko voimassa olevia toimenpiteitä jatkettava, olisiko ne poistettava tai olisiko niitä muutettava. Tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä tammikuuta 2005 ja päättyi 31 päivänä joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelu kohdistui pelkästään yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Hynixin, saamaan tukeen, ja tarkoituksena oli arvioida, olisiko voimassa olevia toimenpiteitä jatkettava, olisiko ne poistettava tai olisiko niitä muutettava. Tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä tammikuuta 2005 ja päättyi 31 päivänä joulukuuta 2005.

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta kyseiselle vientiä harjoittavalla tuottajalle (Hynix), Korean tasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Korean viranomaiset’, ja yhteisön tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus ilmaista näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta kyseiselle vientiä harjoittavalla tuottajalle (Hynix), Korean tasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Korean viranomaiset’, ja yhteisön tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus ilmaista näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.

| (8) | Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliset tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksen asianomaiselta yritykseltä, Korean viranomaisilta ja useilta korealaisilta pankeilta sekä Deutsche Bank AG:ltä. |
| --- | --- |

(8)

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliset tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksen asianomaiselta yritykseltä, Korean viranomaisilta ja useilta korealaisilta pankeilta sekä Deutsche Bank AG:ltä.

| (9) | Komissio pyrki tarkistamaan saadut tiedot ja suoritti tarkastuskäynnit Korean viranomaisten (talous- ja valtionvarainministeriö, jäljempänä ’MOFE’, ja rahoitustarkastuskomissio (Financial Supervisory Commission, jäljempänä ’FSC’)) sekä seuraavien yritysten ja laitosten toimitiloihin Soulissa:






  — | Hynix Semiconductor Inc., |
| --- | --- | --- |

(9)

Komissio pyrki tarkistamaan saadut tiedot ja suoritti tarkastuskäynnit Korean viranomaisten (talous- ja valtionvarainministeriö, jäljempänä ’MOFE’, ja rahoitustarkastuskomissio (Financial Supervisory Commission, jäljempänä ’FSC’)) sekä seuraavien yritysten ja laitosten toimitiloihin Soulissa:

—

Hynix Semiconductor Inc.,

| — | Korea Exchange Bank, jäljempänä ’KEB’, |
| --- | --- |

—

Korea Exchange Bank, jäljempänä ’KEB’,

| — | Korea Development Bank, jäljempänä ’KDB’, |
| --- | --- |

—

Korea Development Bank, jäljempänä ’KDB’,

| — | Woori Bank, |
| --- | --- |

—

Woori Bank,

| — | Shinhan Bank, |
| --- | --- |

—

Shinhan Bank,

| — | Deutsche Bank AG, |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG,

| — | National Agricultural Cooperative Federation, jäljempänä ’NACF’, |
| --- | --- |

—

National Agricultural Cooperative Federation, jäljempänä ’NACF’,

| — | Hyundai Marine & Fire Insurance. |
| --- | --- |

—

Hyundai Marine & Fire Insurance.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (10) | Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat tässä tutkimuksessa samat kuin alkuperäisen tutkimuksen kohteena ollut tuote, eli tietyt Korean tasavallasta peräisin olevat elektroniset mikropiirit, niin kutsutut dynaamiset hakumuistit eli DRAMit (Dynamic Random Access Memories), kaikkina tyyppeinä, tiheyksinä ja muunnelmina, myös koottuina, jalostettuina puolijohdekiekkoina tai -siruina ja valmistettuina käyttäen metallioksidipuolijohdeteknologian (MOS-teknologian) muunnelmia, mukaan lukien komplementaariset MOS-tyypit (CMOS), kaikkina tiheyksinä (mukaan lukien tulevat tiheydet) ja riippumatta hakunopeudesta, konfiguroinnista, pakkauksesta, kehyksestä tai muista vastaavista seikoista. Tarkasteltavana olevan tuotteen piiriin kuuluvat myös (muina kuin asiakaskohtaisina) muistimoduuleina tai -piireinä taikka muina yhdistelminä tullille esitettävät DRAMit, jos niiden päätarkoituksena on muistikapasiteetin tarjoaminen. |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat tässä tutkimuksessa samat kuin alkuperäisen tutkimuksen kohteena ollut tuote, eli tietyt Korean tasavallasta peräisin olevat elektroniset mikropiirit, niin kutsutut dynaamiset hakumuistit eli DRAMit (Dynamic Random Access Memories), kaikkina tyyppeinä, tiheyksinä ja muunnelmina, myös koottuina, jalostettuina puolijohdekiekkoina tai -siruina ja valmistettuina käyttäen metallioksidipuolijohdeteknologian (MOS-teknologian) muunnelmia, mukaan lukien komplementaariset MOS-tyypit (CMOS), kaikkina tiheyksinä (mukaan lukien tulevat tiheydet) ja riippumatta hakunopeudesta, konfiguroinnista, pakkauksesta, kehyksestä tai muista vastaavista seikoista. Tarkasteltavana olevan tuotteen piiriin kuuluvat myös (muina kuin asiakaskohtaisina) muistimoduuleina tai -piireinä taikka muina yhdistelminä tullille esitettävät DRAMit, jos niiden päätarkoituksena on muistikapasiteetin tarjoaminen.

| (11) | Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 ja ex 8548 90 20. |
| --- | --- |

(11)

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 ja ex 8548 90 20.

C.   TUET

I   Johdanto

| (12) | Tutkimuksen vireillepanon aikana komission saatavilla olevien tietojen ja komission kyselyyn saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia toimenpiteitä:






  a) | Hynixin velkojarahoituslaitosten neuvoston (Creditors’ and Financial Institutions Council, jäljempänä ’CFIC’) 30 päivänä joulukuuta 2002 hyväksymä apupaketti, jäljempänä ’uusi uudelleenjärjestely’, johon kuului velan muuntaminen osakkeiksi, velkojen uudelleenjärjestely ja koron maksuehtojen muutokset; |
| --- | --- | --- |

(12)

Tutkimuksen vireillepanon aikana komission saatavilla olevien tietojen ja komission kyselyyn saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavia toimenpiteitä:

a)

Hynixin velkojarahoituslaitosten neuvoston (Creditors’ and Financial Institutions Council, jäljempänä ’CFIC’) 30 päivänä joulukuuta 2002 hyväksymä apupaketti, jäljempänä ’uusi uudelleenjärjestely’, johon kuului velan muuntaminen osakkeiksi, velkojen uudelleenjärjestely ja koron maksuehtojen muutokset;

| b) | väitetty korealaisten pankkien myöntämä edullinen rahoitus yritykselle Beijing Orient Electronics, jäljempänä ’BOE’, Hynixin Hydis-liiketoiminnan ostamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

b)

väitetty korealaisten pankkien myöntämä edullinen rahoitus yritykselle Beijing Orient Electronics, jäljempänä ’BOE’, Hynixin Hydis-liiketoiminnan ostamisen helpottamiseksi;

| c) | väitetty korealaisten pankkien myöntämä edullinen rahoitus CVC:lle Hynixin System IC -liiketoiminnan ostamisen helpottamiseksi, mukaan luettuna Hynixin velan siirto toiselle yksikölle alennettuun hintaan; |
| --- | --- |

c)

väitetty korealaisten pankkien myöntämä edullinen rahoitus CVC:lle Hynixin System IC -liiketoiminnan ostamisen helpottamiseksi, mukaan luettuna Hynixin velan siirto toiselle yksikölle alennettuun hintaan;

| d) | Hynixin velan käteisosto alennettuun hintaan; |
| --- | --- |

d)

Hynixin velan käteisosto alennettuun hintaan;

| e) | väitetty Korean viranomaisten Hynixille myöntämä edullinen verokohtelu; |
| --- | --- |

e)

väitetty Korean viranomaisten Hynixille myöntämä edullinen verokohtelu;

| f) | Hynixin velkojen uudelleenrahoitus heinäkuussa 2005. |
| --- | --- |

f)

Hynixin velkojen uudelleenrahoitus heinäkuussa 2005.

| (13) | Kaikki edellä luetellut toimenpiteet olivat tilapäisiä. Hynixin velkojapankit/-laitokset toteuttivat kaikki tutkitut toimet väitteiden mukaan Korean viranomaisten velvoittamana edellä olevaa e kohtaa lukuun ottamatta. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, julkisten viranomaisten myöntämä taloudellinen tuki perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä on tässäkin menettelyssä keskeinen kysymys, ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9–15 kappale on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(13)

Kaikki edellä luetellut toimenpiteet olivat tilapäisiä. Hynixin velkojapankit/-laitokset toteuttivat kaikki tutkitut toimet väitteiden mukaan Korean viranomaisten velvoittamana edellä olevaa e kohtaa lukuun ottamatta. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, julkisten viranomaisten myöntämä taloudellinen tuki perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä on tässäkin menettelyssä keskeinen kysymys, ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9–15 kappale on otettava huomioon.

II   Hynixin taloudellinen tilanne alkuperäisen tutkimuksen jälkeen

| (14) | Hynixin taloudellinen tilanne ei parantunut vuonna 2001 saaduista huomattavista apupaketeista huolimatta, ja vuonna 2002 Standard & Poorin sille antama luokitus oli edelleen ”Selective Default” eli velanhoito osittain laiminlyöty. Yritys ilmoitti 1,03 biljoonan Etelä-Korean wonin tappiosta vuoden 2002 yhdeksän ensimmäisen kuukauden osalta, ja oli ilmeistä, että se ei pystyisi maksamaan erääntyviä velkojaan. Vuoden 2002 tilinpäätökseen perustuvat tunnusluvut osoittavat, että Hynixin rahoitus- ja vaihto-omaisuus ei pystynyt kattamaan lyhytaikaisia velkoja, tuotto ei pystynyt kattamaan korkomenoja, rahoitus perustui huomattavasti enemmän vieraaseen kuin omaan pääomaan ja yrityksen nettotappiot olivat huomattavat. Vaikka lokakuun 2001 apupaketti oli helpottanut tilannetta jonkin verran, yritys oli edelleen vakavissa vaikeuksissa. Morgan Stanley Dean Witter, yksi Hynixin ulkopuolisista neuvonantajista, totesi syyskuussa 2002 valmistuneessa raportissa, että on hyvin epätodennäköistä, että Hynix pystyisi ”saamaan tarpeeksi käteisvaroja seuraavan kahden vuoden aikana voidakseen hoitaa erääntyvät velkasitoumuksensa” tai ”lisäämään kapasiteettia ja rahoittamaan tarvittavat tekniset parannukset ja tutkimuksen ja kehityksen pysyäkseen kilpailukykyisenä DRAMien tuottajana”. Morgan Stanley Dean Witter totesi vielä, että ”Hynix on käytännössä konkurssissa ja pysyy pystyssä vain velkasaneerausohjelmien avulla” ja että ”yrityksen kilpailukyvyn palauttamiseen vaadittava rahoitussitoumus vaikuttaa liian suurelta. Velkojilla ei ole varaa tervehdyttää yritystä. Lopputuloksesta riippumatta viesti sijoittajille on selkeä: Hynix ei ole investointiluokkaan kuuluva yritys.” |
| --- | --- |

(14)

Hynixin taloudellinen tilanne ei parantunut vuonna 2001 saaduista huomattavista apupaketeista huolimatta, ja vuonna 2002 Standard & Poorin sille antama luokitus oli edelleen ”Selective Default” eli velanhoito osittain laiminlyöty. Yritys ilmoitti 1,03 biljoonan Etelä-Korean wonin tappiosta vuoden 2002 yhdeksän ensimmäisen kuukauden osalta, ja oli ilmeistä, että se ei pystyisi maksamaan erääntyviä velkojaan. Vuoden 2002 tilinpäätökseen perustuvat tunnusluvut osoittavat, että Hynixin rahoitus- ja vaihto-omaisuus ei pystynyt kattamaan lyhytaikaisia velkoja, tuotto ei pystynyt kattamaan korkomenoja, rahoitus perustui huomattavasti enemmän vieraaseen kuin omaan pääomaan ja yrityksen nettotappiot olivat huomattavat. Vaikka lokakuun 2001 apupaketti oli helpottanut tilannetta jonkin verran, yritys oli edelleen vakavissa vaikeuksissa. Morgan Stanley Dean Witter, yksi Hynixin ulkopuolisista neuvonantajista, totesi syyskuussa 2002 valmistuneessa raportissa, että on hyvin epätodennäköistä, että Hynix pystyisi ”saamaan tarpeeksi käteisvaroja seuraavan kahden vuoden aikana voidakseen hoitaa erääntyvät velkasitoumuksensa” tai ”lisäämään kapasiteettia ja rahoittamaan tarvittavat tekniset parannukset ja tutkimuksen ja kehityksen pysyäkseen kilpailukykyisenä DRAMien tuottajana”. Morgan Stanley Dean Witter totesi vielä, että ”Hynix on käytännössä konkurssissa ja pysyy pystyssä vain velkasaneerausohjelmien avulla” ja että ”yrityksen kilpailukyvyn palauttamiseen vaadittava rahoitussitoumus vaikuttaa liian suurelta. Velkojilla ei ole varaa tervehdyttää yritystä. Lopputuloksesta riippumatta viesti sijoittajille on selkeä: Hynix ei ole investointiluokkaan kuuluva yritys.”

| (15) | Merrill Lynch totesi niin ikään syyskuussa 2002 seuraavaa: ”Olemme erittäin huolestuneita Hynixin heikoista tulosennusteista. Arvioimme, että vuosien 2002–2003 tulos on tappiollinen, koska prosessiteknologian parantamiseen ei ole investoitu, mikä heikentää kustannussäästöjä ja tarjonnan kasvua.” Deutsche Bank Korea, joka on myös Hynixin ulkopuolinen neuvonantaja, myönsi, että heidän sijoitusosastonsa ei seurannut Hynixin liiketoimintaa, vaikka seuraakin puolijohdeteollisuutta, koska ”investointihalukkuutta ei esiintynyt”. Yritys ei kiistä taloudellisten vaikeuksiensa vakavuutta kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(15)

Merrill Lynch totesi niin ikään syyskuussa 2002 seuraavaa: ”Olemme erittäin huolestuneita Hynixin heikoista tulosennusteista. Arvioimme, että vuosien 2002–2003 tulos on tappiollinen, koska prosessiteknologian parantamiseen ei ole investoitu, mikä heikentää kustannussäästöjä ja tarjonnan kasvua.” Deutsche Bank Korea, joka on myös Hynixin ulkopuolinen neuvonantaja, myönsi, että heidän sijoitusosastonsa ei seurannut Hynixin liiketoimintaa, vaikka seuraakin puolijohdeteollisuutta, koska ”investointihalukkuutta ei esiintynyt”. Yritys ei kiistä taloudellisten vaikeuksiensa vakavuutta kyseisenä ajankohtana.

III   Uusi uudelleenjärjestely

| (16) | CFIC hyväksyi lokakuussa 2001 liiketoiminnan normalisointisuunnitelman, jolla pyrittiin yrityksen saneeraukseen. CFIC muodostui pankeista ja muista laitoksista, jotka olivat Hynixin velkojia. CFIC:n päätökset tehtiin 75 prosentin ääntenenemmistöllä. Laitosten äänimäärä määräytyi sen mukaan, mikä niiden osuus Hynixin lainamäärästä oli. |
| --- | --- |

(16)

CFIC hyväksyi lokakuussa 2001 liiketoiminnan normalisointisuunnitelman, jolla pyrittiin yrityksen saneeraukseen. CFIC muodostui pankeista ja muista laitoksista, jotka olivat Hynixin velkojia. CFIC:n päätökset tehtiin 75 prosentin ääntenenemmistöllä. Laitosten äänimäärä määräytyi sen mukaan, mikä niiden osuus Hynixin lainamäärästä oli.

| (17) | Hynixiin sovellettiin uudelleenjärjestelyjen edistämistä koskevaa lakia (Corporate Restructuring Promotion Act, jäljempänä ’CRPA-laki’), ja se oli siten tiukasti velkojiensa valvonnassa. CFIC päätti myydä liiketoiminnan tai osan liiketoiminnasta kolmannelle osapuolelle. Joulukuussa 2002 uudelleenjärjestelystä vastaava komitea, joka oli CFIC:n alakomitea, aloitti neuvottelut Micron Technology Inc:n kanssa. Neuvottelut kestivät viisi kuukautta, ja osapuolet allekirjoittivat yhteisymmärryspöytäkirjan; myöhemmin Hynixin hallitus kuitenkin hylkäsi myyntiehdot. |
| --- | --- |

(17)

Hynixiin sovellettiin uudelleenjärjestelyjen edistämistä koskevaa lakia (Corporate Restructuring Promotion Act, jäljempänä ’CRPA-laki’), ja se oli siten tiukasti velkojiensa valvonnassa. CFIC päätti myydä liiketoiminnan tai osan liiketoiminnasta kolmannelle osapuolelle. Joulukuussa 2002 uudelleenjärjestelystä vastaava komitea, joka oli CFIC:n alakomitea, aloitti neuvottelut Micron Technology Inc:n kanssa. Neuvottelut kestivät viisi kuukautta, ja osapuolet allekirjoittivat yhteisymmärryspöytäkirjan; myöhemmin Hynixin hallitus kuitenkin hylkäsi myyntiehdot.

| (18) | Hynixin talouden jatkuvasti huonontuessa CFIC puuttui tilanteeseen uudelleen ja palkkasi toukokuussa 2002 joukon ulkopuolisia neuvonantajia tutkimaan Hynixin tilannetta ja laatimaan suunnitelman yrityksen pelastamiseksi; neuvonantajina toimivat muun muassa Deutsche Bank, jäljempänä ’DB’, Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche ja A. D. Little. Yhdessä ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa KEB, joka suurimpana velkojana oli CFIC:n puheenjohtaja, tutki Hynixin liiketoimintoja perusteellisesti marraskuuhun 2002 saakka. Työn tuloksena syntynyt raportti, jonka valmistelivat Deutsche Bank ja KEB, jäljempänä DB-raportti, toimitettiin CFIC:lle. |
| --- | --- |

(18)

Hynixin talouden jatkuvasti huonontuessa CFIC puuttui tilanteeseen uudelleen ja palkkasi toukokuussa 2002 joukon ulkopuolisia neuvonantajia tutkimaan Hynixin tilannetta ja laatimaan suunnitelman yrityksen pelastamiseksi; neuvonantajina toimivat muun muassa Deutsche Bank, jäljempänä ’DB’, Morgan Stanley Dean Witter, Deloitte & Touche ja A. D. Little. Yhdessä ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa KEB, joka suurimpana velkojana oli CFIC:n puheenjohtaja, tutki Hynixin liiketoimintoja perusteellisesti marraskuuhun 2002 saakka. Työn tuloksena syntynyt raportti, jonka valmistelivat Deutsche Bank ja KEB, jäljempänä DB-raportti, toimitettiin CFIC:lle.

| (19) | CFIC päätti 30 päivänä joulukuuta 2002, että yritys tervehdytetään ja liiketoiminnasta myydään osia, kuten DB-raportissa suositeltiin. Yrityksen tervehdyttäminen sisälsi uudelleenjärjestelyn, joka käsitti seuraavat toimet:






  — | 1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen velan muuntaminen osakkeiksi, |
| --- | --- | --- |

(19)

CFIC päätti 30 päivänä joulukuuta 2002, että yritys tervehdytetään ja liiketoiminnasta myydään osia, kuten DB-raportissa suositeltiin. Yrityksen tervehdyttäminen sisälsi uudelleenjärjestelyn, joka käsitti seuraavat toimet:

—

1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen velan muuntaminen osakkeiksi,

| — | pääoman arvonalennus suhteessa 21:1, |
| --- | --- |

—

pääoman arvonalennus suhteessa 21:1,

| — | 3 293 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisten velkojen uudelleenjärjestely, |
| --- | --- |

—

3 293 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisten velkojen uudelleenjärjestely,

| — | uudelleen järjestettyjen velkojen koron maksuehtojen muutokset. |
| --- | --- |

—

uudelleen järjestettyjen velkojen koron maksuehtojen muutokset.

IV   Toimenpiteiden kuvaus

i)   Velan muuntaminen osakkeiksi

| (20) | CFIC päätti muuntaa 1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen velan Hynixin osakkeiksi, mikä vastasi noin 50:tä prosenttia Hynixin vakuudettomista lainoista. Osakkeen vaihtohinnaksi vahvistettiin yhden kuukauden keskimääräisen markkinahinnan perusteella 435 Etelä-Korean wonia päätöksen tekohetkellä joulukuussa 2002. Vaikka CRPA-laki velvoittaa CFIC:tä käyttämään kohtuullista menetelmää vaihtohinnan laskemiseksi, erityistä menetelmää ei kuitenkaan osoiteta. |
| --- | --- |

(20)

CFIC päätti muuntaa 1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen velan Hynixin osakkeiksi, mikä vastasi noin 50:tä prosenttia Hynixin vakuudettomista lainoista. Osakkeen vaihtohinnaksi vahvistettiin yhden kuukauden keskimääräisen markkinahinnan perusteella 435 Etelä-Korean wonia päätöksen tekohetkellä joulukuussa 2002. Vaikka CRPA-laki velvoittaa CFIC:tä käyttämään kohtuullista menetelmää vaihtohinnan laskemiseksi, erityistä menetelmää ei kuitenkaan osoiteta.

| (21) | Uudelleenjärjestelysuunnitelmaan kuului pääoman arvon alentaminen ennen vaihtoa, mihin tarvittiin osakkeenomistajien hyväksyntä; tästä syystä vaihtoa ei voitu toteuttaa välittömästi. Kun pääoman arvonalennus oli toteutettu suhteessa 21:1, osakkeen vaihtohinnaksi saatiin 9 135 Etelä-Korean wonia (21 × 435 wonia), ja vaihto toteutettiin. Koska vaihtoon kuuluvat osakkeet oli tarkoitus laskea liikkeelle vasta huhtikuussa 2003, kyseistä hintaa pidettiin pohjahintana asettamatta kattohintaa. Osakkeen todellinen hinta oli päätöksen tekohetkellä 280 Etelä-Korean wonia, ja se laski 167 Etelä-Korean woniin huhtikuussa 2003. |
| --- | --- |

(21)

Uudelleenjärjestelysuunnitelmaan kuului pääoman arvon alentaminen ennen vaihtoa, mihin tarvittiin osakkeenomistajien hyväksyntä; tästä syystä vaihtoa ei voitu toteuttaa välittömästi. Kun pääoman arvonalennus oli toteutettu suhteessa 21:1, osakkeen vaihtohinnaksi saatiin 9 135 Etelä-Korean wonia (21 × 435 wonia), ja vaihto toteutettiin. Koska vaihtoon kuuluvat osakkeet oli tarkoitus laskea liikkeelle vasta huhtikuussa 2003, kyseistä hintaa pidettiin pohjahintana asettamatta kattohintaa. Osakkeen todellinen hinta oli päätöksen tekohetkellä 280 Etelä-Korean wonia, ja se laski 167 Etelä-Korean woniin huhtikuussa 2003.

ii)   Velan uudelleenjärjestely

| (22) | Osakkeiksi muuntamisen jälkeen jäljelle jääneen Hynixin velan erääntymistä jatkettiin joulukuuhun 2006. Uudelleen järjestetyn velan määrä oli yhteensä 3 293 miljardia Etelä-Korean wonia. |
| --- | --- |

(22)

Osakkeiksi muuntamisen jälkeen jäljelle jääneen Hynixin velan erääntymistä jatkettiin joulukuuhun 2006. Uudelleen järjestetyn velan määrä oli yhteensä 3 293 miljardia Etelä-Korean wonia.

iii)   Koron maksuehtojen muutokset

| (23) | Uudelleen järjestetyn velan korko laskettiin 6,5 prosentista 3,5 prosenttiin. Kolmen prosentin erotusta käsiteltiin lisäpääomana, joka lisättiin maksamattomiin velkoihin ja joka sekin erääntyi joulukuussa 2006. Lisäpääoman koroksi asetettiin 6 prosenttia, ja se tuli maksettavaksi neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

(23)

Uudelleen järjestetyn velan korko laskettiin 6,5 prosentista 3,5 prosenttiin. Kolmen prosentin erotusta käsiteltiin lisäpääomana, joka lisättiin maksamattomiin velkoihin ja joka sekin erääntyi joulukuussa 2006. Lisäpääoman koroksi asetettiin 6 prosenttia, ja se tuli maksettavaksi neljännesvuosittain.

V   Korean viranomaisten toimintatapa Hynixin tapauksessa

| (24) | Kuten väliaikaista ja lopullista tullia koskevista asetuksista ilmenee, Korean viranomaiset olivat hyvin kiinnostuneita Hynixin tapauksesta. Korean viranomaiset myönsivät, että Hynixin tilanteen vuoksi ulkomaiset sijoittajat eivät halunneet sijoittaa Koreaan, koska korealaisten pankkien osuus Hynixin lainoista oli niin suuri. Viranomaiset halusivat ratkaista Hynixin ongelman poistaakseen epävarmuuden; talous- ja valtionvarainministeriön raportissa Hynixin ”rakennesopeutuksen” todettiin olevan yksi vuoden 2002 jälkimmäisen puoliskon keskeisistä kysymyksistä. Korean oppositiopuolueen GNP:n (Grand National Party) Korean kansalliskokoukselle toimittamassa raportissa arvosteltiin Korean viranomaisten vaatimusta pelastaa Hyundai Group, jonka tytäryhtiö Hynix oli, ja todettiin, että pelastaessaan Hynixin viranomaiset ”heittävät rahaa pohjattomaan kaivoon”. Hynix väittää, että koska raportti annettiin marraskuussa 2002, sitä ei pitäisi katsoa todisteeksi Korean viranomaisten osallisuudesta uuteen uudelleenjärjestelyyn. Velkojat kuitenkin hyväksyivät uuden uudelleenjärjestelyn vain kuukausi GNP:n raportin antamisen jälkeen, ja neuvotteluja parhaasta tavasta Hynixin pelastamiseksi oli käyty jo kuukausia ennen sitä. GNP:n raportilla on sen vuoksi merkitystä arvioitaessa, oliko Korean viranomaisilla toimintasuunnitelma Hynixin pelastamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Kuten väliaikaista ja lopullista tullia koskevista asetuksista ilmenee, Korean viranomaiset olivat hyvin kiinnostuneita Hynixin tapauksesta. Korean viranomaiset myönsivät, että Hynixin tilanteen vuoksi ulkomaiset sijoittajat eivät halunneet sijoittaa Koreaan, koska korealaisten pankkien osuus Hynixin lainoista oli niin suuri. Viranomaiset halusivat ratkaista Hynixin ongelman poistaakseen epävarmuuden; talous- ja valtionvarainministeriön raportissa Hynixin ”rakennesopeutuksen” todettiin olevan yksi vuoden 2002 jälkimmäisen puoliskon keskeisistä kysymyksistä. Korean oppositiopuolueen GNP:n (Grand National Party) Korean kansalliskokoukselle toimittamassa raportissa arvosteltiin Korean viranomaisten vaatimusta pelastaa Hyundai Group, jonka tytäryhtiö Hynix oli, ja todettiin, että pelastaessaan Hynixin viranomaiset ”heittävät rahaa pohjattomaan kaivoon”. Hynix väittää, että koska raportti annettiin marraskuussa 2002, sitä ei pitäisi katsoa todisteeksi Korean viranomaisten osallisuudesta uuteen uudelleenjärjestelyyn. Velkojat kuitenkin hyväksyivät uuden uudelleenjärjestelyn vain kuukausi GNP:n raportin antamisen jälkeen, ja neuvotteluja parhaasta tavasta Hynixin pelastamiseksi oli käyty jo kuukausia ennen sitä. GNP:n raportilla on sen vuoksi merkitystä arvioitaessa, oliko Korean viranomaisilla toimintasuunnitelma Hynixin pelastamiseksi.

| (25) | Vuoden ensimmäisen puoliskon aikana talousasioiden varaministeri totesi, että ”velkojien on löydettävä ratkaisu Hynixin tapaukseen mahdollisimman nopeasti, jotta kielteiset vaikutukset talouteen voidaan minimoida”. Korean viranomaisten ja Hynixin velkojien välillä järjestettiin tapaaminen, jossa viranomaiset ilmaisivat näkemyksensä kyseisenä ajankohtana Micronin kanssa käynnissä oleviin neuvotteluihin. MOFE ei voinut vahvistaa eikä kieltää sitä, oliko muita tapaamisia järjestetty, ja väitti, että tapaamisista ei aina pidetty pöytäkirjaa. FSC sen sijaan ilmoitti, että muita tapaamisia ei järjestetty, vaikka epäviralliset puhelut pitivätkin sen ajan tasalla. Tutkimusaineisto kuitenkin osoittaa, että Korean viranomaiset, jotka olivat tietoisia Euroopan yhteisöjen ja Yhdysvaltojen aikaisemmista tutkimuksista, jotka koskivat viranomaisten osallisuutta Hynixiin, määräsivät, että kaiken Hynixiin liittyvän viestinnän olisi oltava suullista, jotta siitä ei jäisi jälkiä (7). FSC totesi, että sillä ei ole valtuuksia puuttua yritysten uudelleenjärjestelyihin mutta se seuraa prosessia osittain esimerkiksi silloin, kun se arvelee, että järjestelyt saattavat vaikuttaa voimakkaasti markkinoihin. FSC toteuttaa tällaista seurantaa pitämällä yhteyttä ”kentällä” oleviin ihmisiin, mutta tällaisista yhteyksistä ei pidetä kirjaa. Vaikka FSC myönsi, että Hynix järjestettiin uudelleen, koska se oli niin suuri, se korosti, että uudelleenjärjestelyn tapa ja muoto oli täysin velkojien määrättävissä. Hynixin velkojapankit vahvistivat, että FSC seurasi tarkasti uudelleenjärjestelyä puheluin ja tiedusteluin. |
| --- | --- |

(25)

Vuoden ensimmäisen puoliskon aikana talousasioiden varaministeri totesi, että ”velkojien on löydettävä ratkaisu Hynixin tapaukseen mahdollisimman nopeasti, jotta kielteiset vaikutukset talouteen voidaan minimoida”. Korean viranomaisten ja Hynixin velkojien välillä järjestettiin tapaaminen, jossa viranomaiset ilmaisivat näkemyksensä kyseisenä ajankohtana Micronin kanssa käynnissä oleviin neuvotteluihin. MOFE ei voinut vahvistaa eikä kieltää sitä, oliko muita tapaamisia järjestetty, ja väitti, että tapaamisista ei aina pidetty pöytäkirjaa. FSC sen sijaan ilmoitti, että muita tapaamisia ei järjestetty, vaikka epäviralliset puhelut pitivätkin sen ajan tasalla. Tutkimusaineisto kuitenkin osoittaa, että Korean viranomaiset, jotka olivat tietoisia Euroopan yhteisöjen ja Yhdysvaltojen aikaisemmista tutkimuksista, jotka koskivat viranomaisten osallisuutta Hynixiin, määräsivät, että kaiken Hynixiin liittyvän viestinnän olisi oltava suullista, jotta siitä ei jäisi jälkiä (7). FSC totesi, että sillä ei ole valtuuksia puuttua yritysten uudelleenjärjestelyihin mutta se seuraa prosessia osittain esimerkiksi silloin, kun se arvelee, että järjestelyt saattavat vaikuttaa voimakkaasti markkinoihin. FSC toteuttaa tällaista seurantaa pitämällä yhteyttä ”kentällä” oleviin ihmisiin, mutta tällaisista yhteyksistä ei pidetä kirjaa. Vaikka FSC myönsi, että Hynix järjestettiin uudelleen, koska se oli niin suuri, se korosti, että uudelleenjärjestelyn tapa ja muoto oli täysin velkojien määrättävissä. Hynixin velkojapankit vahvistivat, että FSC seurasi tarkasti uudelleenjärjestelyä puheluin ja tiedusteluin.

| (26) | Huhtikuussa 2002 järjestetyissä tapaamisissa Korean viranomaiset ilmoittivat Hynixin velkojille virallisen kantansa, jonka mukaan Hynix oli joko myytävä tai pelastettava voimakkaiden vaikutusten välttämiseksi. Vaikka Korean viranomaiset korostivat, että velkojat saivat päättää, saatetaanko Hynix selvitystilaan vai ei, sen kannanotot Hynixin pelastamisen (uudelleenjärjestelyjen tai myynnin avulla) merkityksestä Korean markkinoiden uskottavuuden palauttamiseksi osoittavat muuta. Yhden velkojapankin lausunto, jonka mukaan Hynix oli niin suuri yritys, jolla oli niin paljon työntekijöitä ja tilauksia, että ”voi kuvitella mitä tapahtuisi, jos se tekisi konkurssin tai tulisi maksukyvyttömäksi”, vahvistaa, että Korean viranomaiset katsoivat, että Hynix oli liian suuri lopetettavaksi. Lisäksi yksi Hynixin ulkopuolisista neuvonantajista totesi sitoutumiskirjeessään auttavansa ”... pyrkimyksissä löytää Hynixille realistinen ja elinkelpoinen uudelleenjärjestelyyn perustuva ratkaisu, jolla voidaan minimoida sosiaalista vahinkoa ...” (kursivointi lisätty). Oli selvää, että Hynixin saattamista selvitystilaan ei pidetty vaihtoehtona. |
| --- | --- |

(26)

Huhtikuussa 2002 järjestetyissä tapaamisissa Korean viranomaiset ilmoittivat Hynixin velkojille virallisen kantansa, jonka mukaan Hynix oli joko myytävä tai pelastettava voimakkaiden vaikutusten välttämiseksi. Vaikka Korean viranomaiset korostivat, että velkojat saivat päättää, saatetaanko Hynix selvitystilaan vai ei, sen kannanotot Hynixin pelastamisen (uudelleenjärjestelyjen tai myynnin avulla) merkityksestä Korean markkinoiden uskottavuuden palauttamiseksi osoittavat muuta. Yhden velkojapankin lausunto, jonka mukaan Hynix oli niin suuri yritys, jolla oli niin paljon työntekijöitä ja tilauksia, että ”voi kuvitella mitä tapahtuisi, jos se tekisi konkurssin tai tulisi maksukyvyttömäksi”, vahvistaa, että Korean viranomaiset katsoivat, että Hynix oli liian suuri lopetettavaksi. Lisäksi yksi Hynixin ulkopuolisista neuvonantajista totesi sitoutumiskirjeessään auttavansa ”... pyrkimyksissä löytää Hynixille realistinen ja elinkelpoinen uudelleenjärjestelyyn perustuva ratkaisu, jolla voidaan minimoida sosiaalista vahinkoa ...” (kursivointi lisätty). Oli selvää, että Hynixin saattamista selvitystilaan ei pidetty vaihtoehtona.

VI   Korean viranomaisten vaikutusvalta Hynixin velkojapankeissa

| (27) | Korean viranomaiset ovat suurosakkaita useissa Hyxinin velkojapankeissa. Pankkien, Hynixin ja Korean viranomaisten toimittama tutkimusaineisto osoittaa, että Korean viranomaisilla on vähintään merkittävä (>20 %) osakkuus niissä velkojapankeissa/rahoituslaitoksissa, jotka pitävät hallussaan vähintään 75:tä prosenttia CFIC:n äänimäärästä. On muistettava, että CFIC:ssä päätöksiin vaaditaan 75 prosentin enemmistö, ja sen vuoksi Korean viranomaisten vaikutusvaltaa velkojien neuvoston päätöksiin ei voida pitää kyseenalaisena. |
| --- | --- |

(27)

Korean viranomaiset ovat suurosakkaita useissa Hyxinin velkojapankeissa. Pankkien, Hynixin ja Korean viranomaisten toimittama tutkimusaineisto osoittaa, että Korean viranomaisilla on vähintään merkittävä (>20 %) osakkuus niissä velkojapankeissa/rahoituslaitoksissa, jotka pitävät hallussaan vähintään 75:tä prosenttia CFIC:n äänimäärästä. On muistettava, että CFIC:ssä päätöksiin vaaditaan 75 prosentin enemmistö, ja sen vuoksi Korean viranomaisten vaikutusvaltaa velkojien neuvoston päätöksiin ei voida pitää kyseenalaisena.

| (28) | Kuten alkuperäisen tutkimuksen aikana KDB ja NACF ovat kokonaan viranomaisten omistuksessa, ja niitä pidetään sen vuoksi julkisina toimieliminä perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(28)

Kuten alkuperäisen tutkimuksen aikana KDB ja NACF ovat kokonaan viranomaisten omistuksessa, ja niitä pidetään sen vuoksi julkisina toimieliminä perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (29) | Tutkimusaineistossa ei ole näyttöä siitä, että Woori Bankin tilanne olisi muuttunut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80–82 kappaleessa kuvatusta tilanteesta. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan, Chohung Bank, nykyisin Shinhan Bank sen sulauduttua Shinhan Bankiin 1 päivänä huhtikuuta 2006, allekirjoitti tammikuussa 2002 KDIC:n (Korean Deposit Insurance Corporation) kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jolla annettiin ratkaiseva vaikutusvalta Chohung Bankin päätöksenteossa KDIC:lle, joka on julkinen toimielin. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimusaineistossa ei ole näyttöä siitä, että Woori Bankin tilanne olisi muuttunut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80–82 kappaleessa kuvatusta tilanteesta. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan, Chohung Bank, nykyisin Shinhan Bank sen sulauduttua Shinhan Bankiin 1 päivänä huhtikuuta 2006, allekirjoitti tammikuussa 2002 KDIC:n (Korean Deposit Insurance Corporation) kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jolla annettiin ratkaiseva vaikutusvalta Chohung Bankin päätöksenteossa KDIC:lle, joka on julkinen toimielin.

| (30) | Pääministerin asetus nro 408 on lisäosoitus siitä, että Korean viranomaisilla on laillinen mahdollisuus puuttua taloussektorin toimiin poliittisista syistä. Korean viranomaiset viittaavat asetukseen todisteena siitä, että Korean hallitus on virallisesti todennut, että se ei sekaannu pankkien ja rahoituslaitosten toimintaan. Pääministerin asetuksen nro 408 5 §:n 1 momentissa säädetään kuitenkin, että ”mikäli rahoitustarkastuksesta vastaava elin pyytää rahoituslaitoksen yhteistyötä tai tukea rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi ... tämä on tehtävä kirjallisesti tai tapaamisessa”. Näin ollen asetuksessa ei pelkästään sallita viranomaisten puuttuminen rahoituslaitosten toimintaan, vaan jopa selkeästi vahvistetaan tavat, joilla tällainen puuttuminen voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

(30)

Pääministerin asetus nro 408 on lisäosoitus siitä, että Korean viranomaisilla on laillinen mahdollisuus puuttua taloussektorin toimiin poliittisista syistä. Korean viranomaiset viittaavat asetukseen todisteena siitä, että Korean hallitus on virallisesti todennut, että se ei sekaannu pankkien ja rahoituslaitosten toimintaan. Pääministerin asetuksen nro 408 5 §:n 1 momentissa säädetään kuitenkin, että ”mikäli rahoitustarkastuksesta vastaava elin pyytää rahoituslaitoksen yhteistyötä tai tukea rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi ... tämä on tehtävä kirjallisesti tai tapaamisessa”. Näin ollen asetuksessa ei pelkästään sallita viranomaisten puuttuminen rahoituslaitosten toimintaan, vaan jopa selkeästi vahvistetaan tavat, joilla tällainen puuttuminen voidaan toteuttaa.

| (31) | Hynix väitti, että Korean viranomaisilla ei ole vaikutusvaltaa KEB:ssä ja esitti Commerzbankin osakkuuden todisteena siitä, että KEB on riippumaton Korean viranomaisten toimista. Hynix myös toimitti asiakirjoja, jotka osoittavat Commerzbankin veto-oikeuden tietyissä kysymyksissä, mukaan luettuna riskinhallinta. KEB ei kuitenkaan voinut vahvistaa, että Commerzbank tosiasiallisesti valvoi luottopäätöksiä käytännössä, vaikka olikin lähettänyt edustajan luottotiimin jäseneksi; se totesi jopa olevansa tietämätön tällaisista veto-oikeuksista. Äskettäin tehty Korean viranomaisten osallisuutta KEB:n osakkeiden myyntiin Lone Starille vuonna 2003 koskeva tutkimus osoittaa kuitenkin, että Korean viranomaisilla on vaikutusvaltaa KEB:ssä. Sen vuoksi katsotaan, että ei ole syytä luopua alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyistä päätelmistä, jotka koskevat Korean viranomaisten vaikutusta KEB:n päätöksiin. |
| --- | --- |

(31)

Hynix väitti, että Korean viranomaisilla ei ole vaikutusvaltaa KEB:ssä ja esitti Commerzbankin osakkuuden todisteena siitä, että KEB on riippumaton Korean viranomaisten toimista. Hynix myös toimitti asiakirjoja, jotka osoittavat Commerzbankin veto-oikeuden tietyissä kysymyksissä, mukaan luettuna riskinhallinta. KEB ei kuitenkaan voinut vahvistaa, että Commerzbank tosiasiallisesti valvoi luottopäätöksiä käytännössä, vaikka olikin lähettänyt edustajan luottotiimin jäseneksi; se totesi jopa olevansa tietämätön tällaisista veto-oikeuksista. Äskettäin tehty Korean viranomaisten osallisuutta KEB:n osakkeiden myyntiin Lone Starille vuonna 2003 koskeva tutkimus osoittaa kuitenkin, että Korean viranomaisilla on vaikutusvaltaa KEB:ssä. Sen vuoksi katsotaan, että ei ole syytä luopua alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyistä päätelmistä, jotka koskevat Korean viranomaisten vaikutusta KEB:n päätöksiin.

| (32) | Toinen esimerkki Korean viranomaisten vaikutusvallasta Hynixin velkojapankeissa oli se, että Hynixin CFIC:n uudelleenjärjestelykomitean johtoryhmä nimitti entisen teollisuus- ja kauppaministerin kyseisen komitean puheenjohtajaksi ja sama henkilö nimitettiin uudelleen ministeriksi muutamaa kuukautta myöhemmin. |
| --- | --- |

(32)

Toinen esimerkki Korean viranomaisten vaikutusvallasta Hynixin velkojapankeissa oli se, että Hynixin CFIC:n uudelleenjärjestelykomitean johtoryhmä nimitti entisen teollisuus- ja kauppaministerin kyseisen komitean puheenjohtajaksi ja sama henkilö nimitettiin uudelleen ministeriksi muutamaa kuukautta myöhemmin.

| (33) | Kookmin ja Woori Bank ovat myös todenneet arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaiselle (Securities Exchange Commission) vuonna 2002 antamassaan tarjousesitteessä, että Korean viranomaisten vaikutus saattaa saada ne tekemään politiikkaan perustuvia päätöksiä. Hynix on toimittanut näyttöä siitä, että kyseisellä ilmaisulla ei viitattu erityisesti Hynixiin eikä sitä pitäisi ymmärtää niin, että se merkitsisi Korean viranomaisten valvoneen Korean pankkisektoria. Hynixin toimittama näyttö ei kuitenkaan kiistä muita tarjousesitteessä esitettyjä varoituksia, esimerkiksi sitä, että Korean viranomaisten osakkuus ”saattaisi saada meidät toteuttamaan toimia ja tavoittelemaan poliittisia tavoitteita, jotka voivat olla [velkojien] etujen vastaisia”. |
| --- | --- |

(33)

Kookmin ja Woori Bank ovat myös todenneet arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaiselle (Securities Exchange Commission) vuonna 2002 antamassaan tarjousesitteessä, että Korean viranomaisten vaikutus saattaa saada ne tekemään politiikkaan perustuvia päätöksiä. Hynix on toimittanut näyttöä siitä, että kyseisellä ilmaisulla ei viitattu erityisesti Hynixiin eikä sitä pitäisi ymmärtää niin, että se merkitsisi Korean viranomaisten valvoneen Korean pankkisektoria. Hynixin toimittama näyttö ei kuitenkaan kiistä muita tarjousesitteessä esitettyjä varoituksia, esimerkiksi sitä, että Korean viranomaisten osakkuus ”saattaisi saada meidät toteuttamaan toimia ja tavoittelemaan poliittisia tavoitteita, jotka voivat olla [velkojien] etujen vastaisia”.

| (34) | Komissio pyysi nähtäväkseen sisäiset asiakirjat, jotka liittyvät velkojalaitosten päätökseen hyväksyä uudelleenjärjestelysuunnitelma. Nämä luottamukselliset asiakirjat osoittavat, että vaikka velkojat noudattivat tavanomaisia sisäisiä menettelyjään päättäessään osallistumisesta uudelleenjärjestelyyn, ne eivät toimineet sen luottoluokituksen mukaisesti, jonka ne olivat kyseisenä ajankohtana Hynixille antaneet. Vaikka kaikki velkojat olivat antaneet Hynixille luokituksen, joka vastaa Standard & Poorin luokitusta ”selective default” eli velanhoito osittain laiminlyöty, ne siitä huolimatta hyväksyivät uudelleenjärjestelysuunnitelman. Uudelleenjärjestelyn hyväksymisajankohtana erään pankin Hynixille antama luottoluokitus osoitti, että yritys oli erittäin haavoittuva ja liiketoiminnan elpyminen erittäin epätodennäköistä. Toisen velkojapankin Hynixille antama luokitus osoitti, että lainanhoidon laiminlyönnin mahdollisuus oli erittäin korkea eikä elpyminen ollut mahdollista. Kyseiset pankit hyväksyivät uudelleenjärjestelyehdotuksen, vaikka se ei näytön mukaan vastannut markkinasuuntautunutta lähestymistapaa eikä DB-raporttikaan osoita muuta. |
| --- | --- |

(34)

Komissio pyysi nähtäväkseen sisäiset asiakirjat, jotka liittyvät velkojalaitosten päätökseen hyväksyä uudelleenjärjestelysuunnitelma. Nämä luottamukselliset asiakirjat osoittavat, että vaikka velkojat noudattivat tavanomaisia sisäisiä menettelyjään päättäessään osallistumisesta uudelleenjärjestelyyn, ne eivät toimineet sen luottoluokituksen mukaisesti, jonka ne olivat kyseisenä ajankohtana Hynixille antaneet. Vaikka kaikki velkojat olivat antaneet Hynixille luokituksen, joka vastaa Standard & Poorin luokitusta ”selective default” eli velanhoito osittain laiminlyöty, ne siitä huolimatta hyväksyivät uudelleenjärjestelysuunnitelman. Uudelleenjärjestelyn hyväksymisajankohtana erään pankin Hynixille antama luottoluokitus osoitti, että yritys oli erittäin haavoittuva ja liiketoiminnan elpyminen erittäin epätodennäköistä. Toisen velkojapankin Hynixille antama luokitus osoitti, että lainanhoidon laiminlyönnin mahdollisuus oli erittäin korkea eikä elpyminen ollut mahdollista. Kyseiset pankit hyväksyivät uudelleenjärjestelyehdotuksen, vaikka se ei näytön mukaan vastannut markkinasuuntautunutta lähestymistapaa eikä DB-raporttikaan osoita muuta.

| (35) | Tämä kävi ilmi siitä, miten velkojat käsittelivät sekä uudelleen järjestämäänsä velkaa että osakkeita, jotka ne saivat, kun velkaa muunnettiin osakkeiksi: noin 80–90 prosenttia Hynixin velasta oli kirjattu tappioksi – yhdessä tapauksessa jopa 100 prosenttia – ja osakkeiden arvoksi merkittiin noin 20 prosenttia velkojien maksamasta hinnasta. |
| --- | --- |

(35)

Tämä kävi ilmi siitä, miten velkojat käsittelivät sekä uudelleen järjestämäänsä velkaa että osakkeita, jotka ne saivat, kun velkaa muunnettiin osakkeiksi: noin 80–90 prosenttia Hynixin velasta oli kirjattu tappioksi – yhdessä tapauksessa jopa 100 prosenttia – ja osakkeiden arvoksi merkittiin noin 20 prosenttia velkojien maksamasta hinnasta.

| (36) | Yritys väittää, että järjestelyn jälkeiset tapahtumat osoittavat velkojien päätöksen olleen oikea; Hynix on tuottanut voittoa vuodesta 2005 ja velkojat myivät yrityksen osakkeet huomattavalla voitolla. Kyseessä on kuitenkin jälkikäteen tehty analyysi, joka ei oikeuta tekemään päätelmää, että velkojien päätös hyväksyä uudelleenjärjestelysuunnitelma olisi silloin vastannut markkinasuuntautunutta lähestymistapaa. Päinvastoin Hynixin selviytyminen johtuu sen saamista valtavista tuista. Ei voida väittää, että tuet eivät olisi tukia, koska Hynix selviytyi ja selviytyminen oli mahdollista vain kyseisten tukien avulla. Velkojat olivat vuoden 2002 lopun tilanteessa, koska ne olivat osallistuneet vuoden 2002 uudelleenjärjestelyyn, joka muodosti tuen. Sen vuoksi ne eivät voi väittää, että niitä olisi verrattava yksityisiin velkojiin, jotka ovat toteuttaneet asemaansa johtaneet toimet tiettynä ajankohtana täysin omasta halustaan. Siten Hynixin väite ei vaikuta päätelmään, että velkojat eivät toimineet markkinasuuntautuneen lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Yritys väittää, että järjestelyn jälkeiset tapahtumat osoittavat velkojien päätöksen olleen oikea; Hynix on tuottanut voittoa vuodesta 2005 ja velkojat myivät yrityksen osakkeet huomattavalla voitolla. Kyseessä on kuitenkin jälkikäteen tehty analyysi, joka ei oikeuta tekemään päätelmää, että velkojien päätös hyväksyä uudelleenjärjestelysuunnitelma olisi silloin vastannut markkinasuuntautunutta lähestymistapaa. Päinvastoin Hynixin selviytyminen johtuu sen saamista valtavista tuista. Ei voida väittää, että tuet eivät olisi tukia, koska Hynix selviytyi ja selviytyminen oli mahdollista vain kyseisten tukien avulla. Velkojat olivat vuoden 2002 lopun tilanteessa, koska ne olivat osallistuneet vuoden 2002 uudelleenjärjestelyyn, joka muodosti tuen. Sen vuoksi ne eivät voi väittää, että niitä olisi verrattava yksityisiin velkojiin, jotka ovat toteuttaneet asemaansa johtaneet toimet tiettynä ajankohtana täysin omasta halustaan. Siten Hynixin väite ei vaikuta päätelmään, että velkojat eivät toimineet markkinasuuntautuneen lähestymistavan mukaisesti.

VII   Taloudellista tukea koskeva päätelmä

| (37) | Kun otetaan huomioon tutkimusaineisto, joka koskee Korean viranomaisten toimintatapaa Hynixin suhteen ja niiden vaikutusvaltaa Hynixin velkojien päätöksentekoon, ja näyttö, joka koskee Hynixin erittäin huonoa tilannetta ja markkinoiden haluttomuutta antaa lainapääomaa, sekä näytön puute siitä, että velkojat toimivat sellaisen vertailukohteen mukaisesti, jota tuet eivät ole vääristäneet, Korean viranomaisten päätellään valtuuttaneen ja määränneen Hynixin velkojat pelastamaan Hynixin hyväksymällä edellä 19 kappaleessa kuvatun uudelleenjärjestelyn. Tämä oli taloudellista tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(37)

Kun otetaan huomioon tutkimusaineisto, joka koskee Korean viranomaisten toimintatapaa Hynixin suhteen ja niiden vaikutusvaltaa Hynixin velkojien päätöksentekoon, ja näyttö, joka koskee Hynixin erittäin huonoa tilannetta ja markkinoiden haluttomuutta antaa lainapääomaa, sekä näytön puute siitä, että velkojat toimivat sellaisen vertailukohteen mukaisesti, jota tuet eivät ole vääristäneet, Korean viranomaisten päätellään valtuuttaneen ja määränneen Hynixin velkojat pelastamaan Hynixin hyväksymällä edellä 19 kappaleessa kuvatun uudelleenjärjestelyn. Tämä oli taloudellista tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (38) | Hynix väitti, että Korean viranomaiset eivät olleet osallisia uudessa uudelleenjärjestelyssä, jonka velkojat suunnittelivat ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. Lisäksi se väitti, että tutkimusaineisto osoitti Korean viranomaisten olevan huolissaan Hynixin tulevaisuudesta mutta ei täyttänyt vaatimusta osoittaa yhteys Korean viranomaisten ja pankkien toimien välillä. Vaikka Korean viranomaisten osakkuus ei ole muodollinen osoitus määräämisestä tai velvoittamisesta, se on voimakas näyttö siitä, missä määrin Korean viranomaiset voivat vaikuttaa pankkien päätöksentekoon. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, tutkimusaineisto osoittaa, että suurosakkaana Korean viranomaiset voivat nimittää johtajia ja siten vaikuttaa johtokunnan kokouksissa järjestettyjen äänestysten tuloksiin. Lisäksi useat lehtiartikkelit ja tutkimusaineiston raportit osoittavat selvästi, että Korean viranomaiset eivät antaisi Hynixin toiminnan loppua; tämä käy ilmi myös siitä, että yksi Korean viranomaisten kokonaan omistamista pankeista osti Hynixin velan muilta velkojilta helpottaakseen niiden pankkien rahoitustaakkaa, joille Hynixin pelastaminen oli uskottu. Sitä, etteivätkö Hynixin ulkopuoliset neuvonantajat ja velkojat olisi yhteistyössä suunnitelleet uutta uudelleenjärjestelyä, ei kiistetä; tutkimusaineisto osoittaa kuitenkin, että Korean viranomaiset olivat velvoittaneet ja määränneet Hynixin velkojat järjestämään Hynixin uudelleen ja pitämään sen pystyssä. |
| --- | --- |

(38)

Hynix väitti, että Korean viranomaiset eivät olleet osallisia uudessa uudelleenjärjestelyssä, jonka velkojat suunnittelivat ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. Lisäksi se väitti, että tutkimusaineisto osoitti Korean viranomaisten olevan huolissaan Hynixin tulevaisuudesta mutta ei täyttänyt vaatimusta osoittaa yhteys Korean viranomaisten ja pankkien toimien välillä. Vaikka Korean viranomaisten osakkuus ei ole muodollinen osoitus määräämisestä tai velvoittamisesta, se on voimakas näyttö siitä, missä määrin Korean viranomaiset voivat vaikuttaa pankkien päätöksentekoon. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, tutkimusaineisto osoittaa, että suurosakkaana Korean viranomaiset voivat nimittää johtajia ja siten vaikuttaa johtokunnan kokouksissa järjestettyjen äänestysten tuloksiin. Lisäksi useat lehtiartikkelit ja tutkimusaineiston raportit osoittavat selvästi, että Korean viranomaiset eivät antaisi Hynixin toiminnan loppua; tämä käy ilmi myös siitä, että yksi Korean viranomaisten kokonaan omistamista pankeista osti Hynixin velan muilta velkojilta helpottaakseen niiden pankkien rahoitustaakkaa, joille Hynixin pelastaminen oli uskottu. Sitä, etteivätkö Hynixin ulkopuoliset neuvonantajat ja velkojat olisi yhteistyössä suunnitelleet uutta uudelleenjärjestelyä, ei kiistetä; tutkimusaineisto osoittaa kuitenkin, että Korean viranomaiset olivat velvoittaneet ja määränneet Hynixin velkojat järjestämään Hynixin uudelleen ja pitämään sen pystyssä.

| (39) | Pankkien käyttäytyminen osoittaa selkeästi myös, että ne eivät toimineet tavanomaisten kaupallisten näkökohtien perusteella. Yksikään pankki ei luokitellut Hynixiä investointiluokkaan kuuluvaksi yritykseksi; velkojien Hynixille antamat luokittelut osoittavat, että sitä pidettiin huomattavana riskinä ja sen selviytymisen mahdollisuuksia epäiltiin. Yritys väitti, että velkojien käyttäytymistä olisi tutkittava ”olemassa olevan velkojan” näkökulmasta. Kuten edellä 36 ja jäljempänä 41–44 kappaleessa perustellaan yksityiskohtaisemmin, erityisesti tässä tapauksessa, jossa vain noin vuotta aikaisemmin myönnettiin useita suuria ja samantyyppisiä tukia, on tarkoituksenmukaista soveltaa yksityisen investoijan testiä velkojien päätösten kaupallisen perusteltavuuden mittaamiseksi. Sen vuoksi ei ole tarpeen käsitellä kysymystä, olisiko olemassa oleva velkoja käyttäytynyt Hynixin velkojien tavoin. |
| --- | --- |

(39)

Pankkien käyttäytyminen osoittaa selkeästi myös, että ne eivät toimineet tavanomaisten kaupallisten näkökohtien perusteella. Yksikään pankki ei luokitellut Hynixiä investointiluokkaan kuuluvaksi yritykseksi; velkojien Hynixille antamat luokittelut osoittavat, että sitä pidettiin huomattavana riskinä ja sen selviytymisen mahdollisuuksia epäiltiin. Yritys väitti, että velkojien käyttäytymistä olisi tutkittava ”olemassa olevan velkojan” näkökulmasta. Kuten edellä 36 ja jäljempänä 41–44 kappaleessa perustellaan yksityiskohtaisemmin, erityisesti tässä tapauksessa, jossa vain noin vuotta aikaisemmin myönnettiin useita suuria ja samantyyppisiä tukia, on tarkoituksenmukaista soveltaa yksityisen investoijan testiä velkojien päätösten kaupallisen perusteltavuuden mittaamiseksi. Sen vuoksi ei ole tarpeen käsitellä kysymystä, olisiko olemassa oleva velkoja käyttäytynyt Hynixin velkojien tavoin.

VIII   Etu

| (40) | Hynixille mahdollisesti koituvasta edusta KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB ja NACF totesivat, että ne olivat osallistuneet uuteen uudelleenjärjestelyyn, koska ne halusivat maksimoida Hynixille jo myönnettyjen lainojen takaisinmaksuosuuden. Ne katsoivat, että Hynixin arvo toimivana yrityksenä oli suurempi kuin sen välitön realisointiarvo. Tätä vertailua, olivatpa sen ansiot edun saannin standardianalyysina mitkä tahansa, ei voida kuitenkaan soveltaa tähän tapaukseen edellä 36 ja jäljempänä 41–44 kappaleessa esitetyistä syistä. Vaikka järjestelystä olisikin hyötyä suuria luottoja myöntäneille velkojille, se ei kuitenkaan osoita, että järjestelystä ei ollut hyötyä Hynixille. |
| --- | --- |

(40)

Hynixille mahdollisesti koituvasta edusta KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB ja NACF totesivat, että ne olivat osallistuneet uuteen uudelleenjärjestelyyn, koska ne halusivat maksimoida Hynixille jo myönnettyjen lainojen takaisinmaksuosuuden. Ne katsoivat, että Hynixin arvo toimivana yrityksenä oli suurempi kuin sen välitön realisointiarvo. Tätä vertailua, olivatpa sen ansiot edun saannin standardianalyysina mitkä tahansa, ei voida kuitenkaan soveltaa tähän tapaukseen edellä 36 ja jäljempänä 41–44 kappaleessa esitetyistä syistä. Vaikka järjestelystä olisikin hyötyä suuria luottoja myöntäneille velkojille, se ei kuitenkaan osoita, että järjestelystä ei ollut hyötyä Hynixille.

| (41) | Hynix väittää, että uusi uudelleenjärjestely perustui markkinoihin, koska sen suunnittelivat ulkopuoliset neuvonantajat (kuten DB ja Deloittes) tutkittuaan liiketoimintoja perusteellisesti kuukausien ajan, ja DB-raporttiin, jossa suositeltiin myöhemmin toteutettua toiminnan linjaa. DB-raportti oli kuitenkin osoitettu Hynixin velkojille. Sen tarkoituksena oli näiden velkojien myöntämien lainojen takaisinmaksun maksimointi samalla kun yritys pidettiin toiminnassa. Hynix väitti, että yrityksen uudesta uudelleenjärjestelystä saaman edun toteamiseen olisi käytettävä ”yksityisen velkojan” testiä ”yksityisen investoijan” testin sijaan. Velkojien asema on tekijä, jota voitaisiin tarkastella analyysissä; edellä 36 kappaleessa ja jäljempänä esitetyistä syistä sillä ei kuitenkaan ole merkitystä tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(41)

Hynix väittää, että uusi uudelleenjärjestely perustui markkinoihin, koska sen suunnittelivat ulkopuoliset neuvonantajat (kuten DB ja Deloittes) tutkittuaan liiketoimintoja perusteellisesti kuukausien ajan, ja DB-raporttiin, jossa suositeltiin myöhemmin toteutettua toiminnan linjaa. DB-raportti oli kuitenkin osoitettu Hynixin velkojille. Sen tarkoituksena oli näiden velkojien myöntämien lainojen takaisinmaksun maksimointi samalla kun yritys pidettiin toiminnassa. Hynix väitti, että yrityksen uudesta uudelleenjärjestelystä saaman edun toteamiseen olisi käytettävä ”yksityisen velkojan” testiä ”yksityisen investoijan” testin sijaan. Velkojien asema on tekijä, jota voitaisiin tarkastella analyysissä; edellä 36 kappaleessa ja jäljempänä esitetyistä syistä sillä ei kuitenkaan ole merkitystä tässä tapauksessa.

| (42) | Toisin sanoen on tarkoituksenmukaista tarkastella, olisiko markkinasuuntautunut investoija, olipa se osallinen Hynixin velkoihin tai ei, arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi. DB-raportti ei anna tähän kysymykseen luotettavaa vastausta, koska se on osoitettu olemassa oleville velkojille ja perustuu siten Hynixin olemassa olevien velkojen ja osakerakenteiden käyttämiseen ehdotetun investoinnin välineenä, ja poistaa siten lähes kokonaan mahdolliset olettamat ulkopuolisesta investoinnista samoilla ehdoilla. DB-raportti ei sisällä näyttöä siitä, että yksityiset investoijat olisivat olleet kiinnostuneita sijoittamaan rahaa Hynixiin. DB:n neuvo yksityisille sijoittajille olikin, että niiden ei kannata sijoittaa Hynixiin, mistä on osoituksena se, että niiden tutkimusosasto ei seurannut Hynixin osakkeita. |
| --- | --- |

(42)

Toisin sanoen on tarkoituksenmukaista tarkastella, olisiko markkinasuuntautunut investoija, olipa se osallinen Hynixin velkoihin tai ei, arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi. DB-raportti ei anna tähän kysymykseen luotettavaa vastausta, koska se on osoitettu olemassa oleville velkojille ja perustuu siten Hynixin olemassa olevien velkojen ja osakerakenteiden käyttämiseen ehdotetun investoinnin välineenä, ja poistaa siten lähes kokonaan mahdolliset olettamat ulkopuolisesta investoinnista samoilla ehdoilla. DB-raportti ei sisällä näyttöä siitä, että yksityiset investoijat olisivat olleet kiinnostuneita sijoittamaan rahaa Hynixiin. DB:n neuvo yksityisille sijoittajille olikin, että niiden ei kannata sijoittaa Hynixiin, mistä on osoituksena se, että niiden tutkimusosasto ei seurannut Hynixin osakkeita.

| (43) | Kuten edellä 14 kappaleessa kuvataan, Hynixin taloudellinen tilanne oli uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana erittäin heikko, ja oli ilmeistä, että Hynix ei pystynyt hoitamaan lyhytaikaisia velkojaan; näin ollen markkinoilta ei ollut odotettavissa rahoitusta, kuten edellä 14 ja 15 kappaleessa esitetyistä rahoituskonsulttien lausunnoista käy ilmi. DB-raportissa esitetään, miten Hynixin velkojat voivat minimoida tappionsa, mutta siinä ei anneta mitään syytä sille, miksi markkinat jatkaisivat Hynixin luotottamista tai sijoittaisivat rahaa Hynixiin, jonka velanhoito oli osittain laiminlyöty. Sen vuoksi muut Hynixin tilanteesta käytettävissä olevat tiedot ja markkinatilanne vahvistavat, että DB-raportti ei anna luotettavaa vastausta kysymykseen, olisiko markkinasuuntautunut investoija arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi. |
| --- | --- |

(43)

Kuten edellä 14 kappaleessa kuvataan, Hynixin taloudellinen tilanne oli uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana erittäin heikko, ja oli ilmeistä, että Hynix ei pystynyt hoitamaan lyhytaikaisia velkojaan; näin ollen markkinoilta ei ollut odotettavissa rahoitusta, kuten edellä 14 ja 15 kappaleessa esitetyistä rahoituskonsulttien lausunnoista käy ilmi. DB-raportissa esitetään, miten Hynixin velkojat voivat minimoida tappionsa, mutta siinä ei anneta mitään syytä sille, miksi markkinat jatkaisivat Hynixin luotottamista tai sijoittaisivat rahaa Hynixiin, jonka velanhoito oli osittain laiminlyöty. Sen vuoksi muut Hynixin tilanteesta käytettävissä olevat tiedot ja markkinatilanne vahvistavat, että DB-raportti ei anna luotettavaa vastausta kysymykseen, olisiko markkinasuuntautunut investoija arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi.

| (44) | Riippumatta siitä, mikä toimintalinja olisi ollut osapuolille mahdollinen vuonna 2002 vallinneessa tilanteessa, ei voida kiistää sitä, että Hynixin tilanne johtui taloudellisesti irrationaalisista investoinneista ja lainapäätöksistä, jotka Korean viranomaiset tekivät tai jotka tehtiin niiden puolesta vuonna 2001 ja joiden seuraukset vaikuttivat vielä vuonna 2002 ja sen jälkeen. Tärkein peruste uudelle uudelleenjärjestelylle oli Hynixin uudelleenrahoitus, eikä sitä voida pitää erillisenä vuoden 2001 apupaketista. Nämä kaksi liittyvät toisiinsa erottamattomasti. Toisin sanoen velkojien osuutta lainoihin oli järjestettävä uudelleen vuoden 2002 toimenpiteellä vain siksi, että aikaisempi uudelleenjärjestely oli luonteeltaan irrationaalinen ja epäonnistui. Sen vuoksi DB-raportissa ehdotettu ratkaisu oli mahdollinen ainoastaan vuoden 2001 toimenpiteiden seurantatoimina. Tiettyä ehdotettua toimintalinjaa ei voida käyttää vertailukohteena, jos kyseinen toimintalinja on jatkoa viranomaisten aikaisemmalle kohtuuttomalle investointipäätökselle. Tämänkään vuoksi DB-raportti ei anna luotettavaa vastausta kysymykseen, olisiko markkinasuuntautunut investoija arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi. |
| --- | --- |

(44)

Riippumatta siitä, mikä toimintalinja olisi ollut osapuolille mahdollinen vuonna 2002 vallinneessa tilanteessa, ei voida kiistää sitä, että Hynixin tilanne johtui taloudellisesti irrationaalisista investoinneista ja lainapäätöksistä, jotka Korean viranomaiset tekivät tai jotka tehtiin niiden puolesta vuonna 2001 ja joiden seuraukset vaikuttivat vielä vuonna 2002 ja sen jälkeen. Tärkein peruste uudelle uudelleenjärjestelylle oli Hynixin uudelleenrahoitus, eikä sitä voida pitää erillisenä vuoden 2001 apupaketista. Nämä kaksi liittyvät toisiinsa erottamattomasti. Toisin sanoen velkojien osuutta lainoihin oli järjestettävä uudelleen vuoden 2002 toimenpiteellä vain siksi, että aikaisempi uudelleenjärjestely oli luonteeltaan irrationaalinen ja epäonnistui. Sen vuoksi DB-raportissa ehdotettu ratkaisu oli mahdollinen ainoastaan vuoden 2001 toimenpiteiden seurantatoimina. Tiettyä ehdotettua toimintalinjaa ei voida käyttää vertailukohteena, jos kyseinen toimintalinja on jatkoa viranomaisten aikaisemmalle kohtuuttomalle investointipäätökselle. Tämänkään vuoksi DB-raportti ei anna luotettavaa vastausta kysymykseen, olisiko markkinasuuntautunut investoija arvioinut ehdotetun investoinnin Hynixiin kannattavaksi.

| (45) | Sen vuoksi katsotaan, että uudesta uudelleenjärjestelystä koitui etua yritykselle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(45)

Sen vuoksi katsotaan, että uudesta uudelleenjärjestelystä koitui etua yritykselle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

IX   Erityisyys

| (46) | Koska uuden uudelleenjärjestelyn muodostamat toimet toteutettiin nimenomaan Hynixiä varten, velkojen uudelleenjärjestely, koron muuntaminen pääomaksi ja velan muuntaminen osakkeiksi katsotaan erityisiksi perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(46)

Koska uuden uudelleenjärjestelyn muodostamat toimet toteutettiin nimenomaan Hynixiä varten, velkojen uudelleenjärjestely, koron muuntaminen pääomaksi ja velan muuntaminen osakkeiksi katsotaan erityisiksi perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

X   Edun määrän laskeminen

i)   Edun ajoitus

| (47) | Perusasetuksen 5 artiklan mukaan tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todetaan koituneen tutkimusajanjakson aikana. Kun päätös uudelleenjärjestelystä tehtiin 30 päivänä joulukuuta 2002, velan muuntamista osakkeiksi vastaava velan määrä vähennettiin lainojen määrästä ja kirjattiin pääoman tarkistamiseksi (Hynixin tilinpäätös 2002, huomautus 14). Hynix myös vapautettiin koronmaksuvelvoitteistaan kyseisen velan osalta samana päivänä. |
| --- | --- |

(47)

Perusasetuksen 5 artiklan mukaan tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todetaan koituneen tutkimusajanjakson aikana. Kun päätös uudelleenjärjestelystä tehtiin 30 päivänä joulukuuta 2002, velan muuntamista osakkeiksi vastaava velan määrä vähennettiin lainojen määrästä ja kirjattiin pääoman tarkistamiseksi (Hynixin tilinpäätös 2002, huomautus 14). Hynix myös vapautettiin koronmaksuvelvoitteistaan kyseisen velan osalta samana päivänä.

| (48) | Yhteisön tuotannonala väitti, että Hynix sai etua uudesta uudelleenjärjestelystä vasta 13 päivänä huhtikuuta 2003, kun osakkeet tosiasiallisesti merkittiin velkojille. Hynix sen sijaan väitti, että etu tuli voimaan joulukuussa 2002, jolloin velkojat tekivät päätöksen uudelleenjärjestelyn hyväksymisestä ja Hynix vapautettiin velkojaan koskevista velvoitteista. |
| --- | --- |

(48)

Yhteisön tuotannonala väitti, että Hynix sai etua uudesta uudelleenjärjestelystä vasta 13 päivänä huhtikuuta 2003, kun osakkeet tosiasiallisesti merkittiin velkojille. Hynix sen sijaan väitti, että etu tuli voimaan joulukuussa 2002, jolloin velkojat tekivät päätöksen uudelleenjärjestelyn hyväksymisestä ja Hynix vapautettiin velkojaan koskevista velvoitteista.

| (49) | Koska DRAMeja käsittelevä riitojenratkaisuelimen paneeli totesi, että tuesta koituvaa etua on tarkasteltava saajan näkökulmasta, ja Hynixillä ei ollut velkojensa osalta enää mitään velvoitteita velkojiaan kohtaan siitä päivästä lähtien, jona päätös uudesta uudelleenjärjestelystä tehtiin, katsotaan, että Hynixin saaman edun voimaantulopäivä oli 30 päivä joulukuuta 2002. |
| --- | --- |

(49)

Koska DRAMeja käsittelevä riitojenratkaisuelimen paneeli totesi, että tuesta koituvaa etua on tarkasteltava saajan näkökulmasta, ja Hynixillä ei ollut velkojensa osalta enää mitään velvoitteita velkojiaan kohtaan siitä päivästä lähtien, jona päätös uudesta uudelleenjärjestelystä tehtiin, katsotaan, että Hynixin saaman edun voimaantulopäivä oli 30 päivä joulukuuta 2002.

ii)   Laskuperusteet

| (50) | Edun laskemista varten velkojen uudelleenjärjestely katsotaan lainaksi alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menettelyn mukaisesti. Myös pääomaksi muunnettua korkoa käsitellään tässä yhteydessä lainana. Alkuperäisessä tutkimuksessa tueksi katsottiin lainapääoman nimellismäärä, joka jaettiin viiden vuoden ajanjaksolle, joka on tavanomainen käyttöomaisuuden poistoaika. Näin laskettuihin vuotuisiin määriin lisättiin Korean käypä markkinakorko (7 %). Asiaa käsittelevä paneeli (EC-Korea DRAMs -paneeli) arvosteli menettelyä ja katsoi sen olevan ”avustuksia koskeva menetelmä”, josta ei käynyt ilmi, että lainat on tarkoitus maksaa takaisin päinvastoin kuin avustukset, ja ”siten yritykselle on selkeästi vähemmän hyötyä lainan saamisesta kuin avustuksen saamisesta” (8). Paneeli katsoi, että EY:n laskelmien olisi perustuttava vertailukohteisiin, jotka kuvastavat tavanomaisia investointikäytäntöjä. |
| --- | --- |

(50)

Edun laskemista varten velkojen uudelleenjärjestely katsotaan lainaksi alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menettelyn mukaisesti. Myös pääomaksi muunnettua korkoa käsitellään tässä yhteydessä lainana. Alkuperäisessä tutkimuksessa tueksi katsottiin lainapääoman nimellismäärä, joka jaettiin viiden vuoden ajanjaksolle, joka on tavanomainen käyttöomaisuuden poistoaika. Näin laskettuihin vuotuisiin määriin lisättiin Korean käypä markkinakorko (7 %). Asiaa käsittelevä paneeli (EC-Korea DRAMs -paneeli) arvosteli menettelyä ja katsoi sen olevan ”avustuksia koskeva menetelmä”, josta ei käynyt ilmi, että lainat on tarkoitus maksaa takaisin päinvastoin kuin avustukset, ja ”siten yritykselle on selkeästi vähemmän hyötyä lainan saamisesta kuin avustuksen saamisesta” (8). Paneeli katsoi, että EY:n laskelmien olisi perustuttava vertailukohteisiin, jotka kuvastavat tavanomaisia investointikäytäntöjä.

| (51) | Koska WTO:n paneeli huomautti alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä avustuksia koskevasta menetelmästä, katsottiin tässä tarkastelussa aiheelliseksi käyttää lainoihin perustuvaa vertailukohdetta, jonka mukaisesti etu voitaisiin laskea. |
| --- | --- |

(51)

Koska WTO:n paneeli huomautti alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä avustuksia koskevasta menetelmästä, katsottiin tässä tarkastelussa aiheelliseksi käyttää lainoihin perustuvaa vertailukohdetta, jonka mukaisesti etu voitaisiin laskea.

| (52) | Kuten edellä 14 ja 15 kappaleessa kuvataan, Hynixin taloudellinen tilanne oli uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana erittäin heikko, ja oli ilmeistä, että Hynix ei pystyisi hoitamaan lyhytaikaisia velkojaan; näin ollen rahoitusta ei ollut saatavilla markkinoilta. Uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana Hynixille ei ollut myönnetty kaupallisesti vastaavia lainoja, eikä tutkimusaineistossa myöskään ollut todennettua näyttöä Hynixille tai muulle samanlaisessa tilanteessa olevalle yritykselle kyseisenä ajankohtana myönnettyjen kaupallisesti vastaavien lainojen kustannuksista tai ehdoista. Yksityisten yksiköiden osallistuminen uuteen uudelleenjärjestelyyn ei ole luotettava vertailukohde; järjestelyyn osallistuneet yksiköt olivat pieniä ja niiden hallussa oli merkityksettömiä määriä Hynixin velasta verrattuna Korean viranomaisten määräyksessä oleviin yksiköihin. WTO:n paneeli totesi Japan DRAMs -tapauksessa (9), jossa käsiteltiin samoja kysymyksiä kuin tässä tutkimuksessa, että sen aikainen viranomaisten sekaantuminen uutta uudelleenjärjestelyä koskevaan päätöksentekoprosessiin vaikutti markkinoihin vääristävästi, ja siksi yksityisten ja valtiosta riippumattomien yksiköiden toimintaa ei voi katsoa luotettavaksi vertailukohteeksi. |
| --- | --- |

(52)

Kuten edellä 14 ja 15 kappaleessa kuvataan, Hynixin taloudellinen tilanne oli uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana erittäin heikko, ja oli ilmeistä, että Hynix ei pystyisi hoitamaan lyhytaikaisia velkojaan; näin ollen rahoitusta ei ollut saatavilla markkinoilta. Uuden uudelleenjärjestelyn ajankohtana Hynixille ei ollut myönnetty kaupallisesti vastaavia lainoja, eikä tutkimusaineistossa myöskään ollut todennettua näyttöä Hynixille tai muulle samanlaisessa tilanteessa olevalle yritykselle kyseisenä ajankohtana myönnettyjen kaupallisesti vastaavien lainojen kustannuksista tai ehdoista. Yksityisten yksiköiden osallistuminen uuteen uudelleenjärjestelyyn ei ole luotettava vertailukohde; järjestelyyn osallistuneet yksiköt olivat pieniä ja niiden hallussa oli merkityksettömiä määriä Hynixin velasta verrattuna Korean viranomaisten määräyksessä oleviin yksiköihin. WTO:n paneeli totesi Japan DRAMs -tapauksessa (9), jossa käsiteltiin samoja kysymyksiä kuin tässä tutkimuksessa, että sen aikainen viranomaisten sekaantuminen uutta uudelleenjärjestelyä koskevaan päätöksentekoprosessiin vaikutti markkinoihin vääristävästi, ja siksi yksityisten ja valtiosta riippumattomien yksiköiden toimintaa ei voi katsoa luotettavaksi vertailukohteeksi.

| (53) | Komissio on tästä syystä luonut korvaavan vertailukohteen, joka perustuu markkinakorkoon, johon on lisätty vastaavaan riskiluokkaan kuuluvien yritysten maksuhäiriöastetta kuvastava riskilisä. Laskelmassa otetaan tällöin huomioon laina-aika, luottokelpoisen yrityksen maksattavaksi tuleva vertailukorko, maksuhäiriöiden todennäköisyys tiettynä ajanjaksona luottokelvottoman yrityksen tapauksessa ja maksuhäiriöiden todennäköisyys samana ajanjaksona luottokelpoisen yrityksen tapauksessa. |
| --- | --- |

(53)

Komissio on tästä syystä luonut korvaavan vertailukohteen, joka perustuu markkinakorkoon, johon on lisätty vastaavaan riskiluokkaan kuuluvien yritysten maksuhäiriöastetta kuvastava riskilisä. Laskelmassa otetaan tällöin huomioon laina-aika, luottokelpoisen yrityksen maksattavaksi tuleva vertailukorko, maksuhäiriöiden todennäköisyys tiettynä ajanjaksona luottokelvottoman yrityksen tapauksessa ja maksuhäiriöiden todennäköisyys samana ajanjaksona luottokelpoisen yrityksen tapauksessa.

| (54) | Komissio käytti luottokelvottomaan yritykseen sovellettavan vertailukorkotason laskemiseen seuraavaa laskukaavaa:
  ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1
  jossa:







  n | = | laina-aika |
| --- | --- | --- | --- |
| ib | = | luottokelvottomaan lainanottajaan sovellettava vertailukorko |
| if | = | luottokelpoiselta yritykseltä perittävä pitkän aikavälin korko |
| pn | = | maksuhäiriöiden todennäköisyys luottokelvottoman yrityksen tapauksessa n vuoden kuluessa |
| qn | = | maksuhäiriöiden todennäköisyys luottokelpoisen yrityksen tapauksessa n vuoden kuluessa. |

(54)

Komissio käytti luottokelvottomaan yritykseen sovellettavan vertailukorkotason laskemiseen seuraavaa laskukaavaa:

ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1

jossa:

n

=

laina-aika

ib

=

luottokelvottomaan lainanottajaan sovellettava vertailukorko

if

=

luottokelpoiselta yritykseltä perittävä pitkän aikavälin korko

pn

=

maksuhäiriöiden todennäköisyys luottokelvottoman yrityksen tapauksessa n vuoden kuluessa

qn

=

maksuhäiriöiden todennäköisyys luottokelpoisen yrityksen tapauksessa n vuoden kuluessa.

| (55) | Laskemista varten komissio käytti Etelä-Korean won -määräisten lainojen luottokelpoisuusasteena Korean keskuspankin keskimääräistä korkoa investointiluokkiin kuuluvissa joukkovelkakirjalainoissa vuonna 2003 eli 10,43:a prosenttia. Sekä luottokelpoisen että luottokelvottoman yrityksen laiminlyönninaste kyseisen toimenpiteen soveltamisen keston aikana saatiin Moody’s Investor Services -yritykseltä. Luottokelvottoman yrityksen laiminlyönninaste vuonna 2003 kolmen vuoden ajalta (velkojen uudelleenjärjestelyn kesto) oli 54,86 prosenttia, ja luottokelpoisen yrityksen laiminlyönninaste kolmen vuoden ajalta vuonna 2003 oli 0,33 prosenttia. Tämä tarkoittaa 43,8 prosentin kokonaiskorkoastetta. Hynixin uudelleenjärjestetystä velasta maksama korko oli 3,5 prosenttia, eli korkotason erotus oli 40,3 prosenttia, mikä johtaa 23,7 prosentin suuruiseen tasoitustulliin. |
| --- | --- |

(55)

Laskemista varten komissio käytti Etelä-Korean won -määräisten lainojen luottokelpoisuusasteena Korean keskuspankin keskimääräistä korkoa investointiluokkiin kuuluvissa joukkovelkakirjalainoissa vuonna 2003 eli 10,43:a prosenttia. Sekä luottokelpoisen että luottokelvottoman yrityksen laiminlyönninaste kyseisen toimenpiteen soveltamisen keston aikana saatiin Moody’s Investor Services -yritykseltä. Luottokelvottoman yrityksen laiminlyönninaste vuonna 2003 kolmen vuoden ajalta (velkojen uudelleenjärjestelyn kesto) oli 54,86 prosenttia, ja luottokelpoisen yrityksen laiminlyönninaste kolmen vuoden ajalta vuonna 2003 oli 0,33 prosenttia. Tämä tarkoittaa 43,8 prosentin kokonaiskorkoastetta. Hynixin uudelleenjärjestetystä velasta maksama korko oli 3,5 prosenttia, eli korkotason erotus oli 40,3 prosenttia, mikä johtaa 23,7 prosentin suuruiseen tasoitustulliin.

| (56) | Kuten edellä 21 kappaleessa kuvataan, CFIC laski vaihtohinnaksi 435 Etelä-Korean wonia, kun velka muunnetaan osakkeiksi 30 päivänä joulukuuta 2002; hinta perustui yhden kuukauden keskimääräiseen markkinahintaan. Hynix väittää, että menetelmä oli kaupallisesti pätevä osakkeen hinnan määrittämiseksi ja että se kuvasti markkinoiden todellisuutta. Hinta kuvasti kuitenkin kattohintaa; jos osakkeen hinta nousisi 30 päivän joulukuuta 2002 ja sen päivän välisenä aikana, jona osakkeet tosiasiallisesti merkittiin, hinta olisi muuttunut vastaavasti. Tosiasiallinen hinta sinä päivänä, jona päätös uudesta uudelleenjärjestelystä tehtiin, oli 280 Etelä-Korean wonia. Kun velka lopulta pääoman alentamisen jälkeen muunnettiin osakkeiksi 9 135 Etelä-Korean wonin hintaan (435 Etelä-Korean wonia × 21), osakkeen hinta oli tosiasiallisesti 3 500 Etelä-Korean wonia. Jos pääoman arvonalennuksen vaikutukset jätetään huomiotta, merkittyjä osakkeita vaihdettiin reilusti vähäisempään hintaan 167 Etelä-Korean wonilla. Ei kiistetä, etteikö CFIC voinut päättää menettelystä, jolla se vahvisti vaihtohinnan. Koska vaihtohinta ei ollut kiinteä hinta vaan takuu siitä, että yritys saisi vähintään tietyn rahamäärän osakkeistaan, hinnan ei kuitenkaan voida edellä mainitusta päätäntävallasta huolimatta katsoa vastaavan kaupallista todellisuutta, erityisesti kun otetaan huomioon tosiasiallinen hinta vaihtohinnan vahvistamisen ajankohtana ja odotettu laskeva suuntaus CFIC:n kokousten ja huhtikuussa 2003 toteutuneen vaihdon välisenä aikana. |
| --- | --- |

(56)

Kuten edellä 21 kappaleessa kuvataan, CFIC laski vaihtohinnaksi 435 Etelä-Korean wonia, kun velka muunnetaan osakkeiksi 30 päivänä joulukuuta 2002; hinta perustui yhden kuukauden keskimääräiseen markkinahintaan. Hynix väittää, että menetelmä oli kaupallisesti pätevä osakkeen hinnan määrittämiseksi ja että se kuvasti markkinoiden todellisuutta. Hinta kuvasti kuitenkin kattohintaa; jos osakkeen hinta nousisi 30 päivän joulukuuta 2002 ja sen päivän välisenä aikana, jona osakkeet tosiasiallisesti merkittiin, hinta olisi muuttunut vastaavasti. Tosiasiallinen hinta sinä päivänä, jona päätös uudesta uudelleenjärjestelystä tehtiin, oli 280 Etelä-Korean wonia. Kun velka lopulta pääoman alentamisen jälkeen muunnettiin osakkeiksi 9 135 Etelä-Korean wonin hintaan (435 Etelä-Korean wonia × 21), osakkeen hinta oli tosiasiallisesti 3 500 Etelä-Korean wonia. Jos pääoman arvonalennuksen vaikutukset jätetään huomiotta, merkittyjä osakkeita vaihdettiin reilusti vähäisempään hintaan 167 Etelä-Korean wonilla. Ei kiistetä, etteikö CFIC voinut päättää menettelystä, jolla se vahvisti vaihtohinnan. Koska vaihtohinta ei ollut kiinteä hinta vaan takuu siitä, että yritys saisi vähintään tietyn rahamäärän osakkeistaan, hinnan ei kuitenkaan voida edellä mainitusta päätäntävallasta huolimatta katsoa vastaavan kaupallista todellisuutta, erityisesti kun otetaan huomioon tosiasiallinen hinta vaihtohinnan vahvistamisen ajankohtana ja odotettu laskeva suuntaus CFIC:n kokousten ja huhtikuussa 2003 toteutuneen vaihdon välisenä aikana.

| (57) | Velan osakkeiksi muuntamisesta Hynixille koituvan edun laskemiseksi on otettava huomioon osakeannista Hynixille aiheutuneet kustannukset. Komissio huomautti, että mahdollisten muuntamisen kustannusten tutkimiseksi edun saajan kannalta olisi otettava huomioon yritykselle uuden osakeannin yhteydessä aiheutuvat velvoitteet. Tässä yhteydessä komissio huomautti, että tavallisen osakepääoman korotukset eivät yleensä aiheuta erityisvelvoitteita yritykselle, koska ei ole määrättyä tuottoastetta, joka yrityksen on saavutettava, eikä maksuja suoritettavana. Yrityksellä on kuitenkin vähintään teoreettinen velvoite jakaa voittonsa tai osa siitä osakkeenomistajilleen; oman pääoman tuottoaste voisi tarjota jonkinlaisen suuntaviivan siitä, millaisen tuoton yrityksen odotetaan osakkeenomistajilleen tarjoavan, ja sitä voitaisiin käyttää Hynixin saaman edun määrää laskettaessa. Hynixin oman pääoman tuoton prosenttimäärä vuonna 2003 oli kuitenkin negatiivinen, kun se laskettiin kyseistä vuotta koskeneiden tilinpäätöstietojen perusteella. Näin ollen puolueettoman arvion mukaan, joka koskee Hynixin taloudellista tilannetta velan osakkeiksi muuntamisen aikana, ei voida kohtuudella odottaa, että Hynix kykenisi tarjoamaan mitään tuottoa osakkailleen kyseisenä vuonna. Näin ollen vaikka vertailukohteena käytettäisiin oman pääoman tuottoa, olisi päätelmänä edelleen, että koko osakkeiksi muunnetun velan määrä olisi tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(57)

Velan osakkeiksi muuntamisesta Hynixille koituvan edun laskemiseksi on otettava huomioon osakeannista Hynixille aiheutuneet kustannukset. Komissio huomautti, että mahdollisten muuntamisen kustannusten tutkimiseksi edun saajan kannalta olisi otettava huomioon yritykselle uuden osakeannin yhteydessä aiheutuvat velvoitteet. Tässä yhteydessä komissio huomautti, että tavallisen osakepääoman korotukset eivät yleensä aiheuta erityisvelvoitteita yritykselle, koska ei ole määrättyä tuottoastetta, joka yrityksen on saavutettava, eikä maksuja suoritettavana. Yrityksellä on kuitenkin vähintään teoreettinen velvoite jakaa voittonsa tai osa siitä osakkeenomistajilleen; oman pääoman tuottoaste voisi tarjota jonkinlaisen suuntaviivan siitä, millaisen tuoton yrityksen odotetaan osakkeenomistajilleen tarjoavan, ja sitä voitaisiin käyttää Hynixin saaman edun määrää laskettaessa. Hynixin oman pääoman tuoton prosenttimäärä vuonna 2003 oli kuitenkin negatiivinen, kun se laskettiin kyseistä vuotta koskeneiden tilinpäätöstietojen perusteella. Näin ollen puolueettoman arvion mukaan, joka koskee Hynixin taloudellista tilannetta velan osakkeiksi muuntamisen aikana, ei voida kohtuudella odottaa, että Hynix kykenisi tarjoamaan mitään tuottoa osakkailleen kyseisenä vuonna. Näin ollen vaikka vertailukohteena käytettäisiin oman pääoman tuottoa, olisi päätelmänä edelleen, että koko osakkeiksi muunnetun velan määrä olisi tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (58) | Komissio on tarkastellut, onko Hynixille aiheutunut kustannuksia omistusosuuksien luovuttamisesta siinä yhteydessä, kun velka muunnettiin osakkeiksi, tai osakkeiden hinnan mahdollisesta laskemisesta uuden osakeannin vuoksi. Komissio ei usko tutkimusaineiston uudelleentarkastelun perusteella, että Hynixin nettoetu velan muuntamisesta osakkeiksi olisi pienentynyt uuden osakeannin vuoksi. Tässä suhteessa komission mielestä on oleellista huomioida se vaikutus, joka velan muuntamisella osakkeiksi oli Hynixin taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(58)

Komissio on tarkastellut, onko Hynixille aiheutunut kustannuksia omistusosuuksien luovuttamisesta siinä yhteydessä, kun velka muunnettiin osakkeiksi, tai osakkeiden hinnan mahdollisesta laskemisesta uuden osakeannin vuoksi. Komissio ei usko tutkimusaineiston uudelleentarkastelun perusteella, että Hynixin nettoetu velan muuntamisesta osakkeiksi olisi pienentynyt uuden osakeannin vuoksi. Tässä suhteessa komission mielestä on oleellista huomioida se vaikutus, joka velan muuntamisella osakkeiksi oli Hynixin taloudelliseen tilanteeseen.

| (59) | On oleellista todeta, että kyseessä ei ollut selvä pääoman lisäys. Hynixin perustavanlaatuinen etu muodostui huomattavasta eli 1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisesta luotosta, joka kuitattiin muuntamisen yhteydessä. Tämä vapautti Hynixin maksamasta takaisin mitään tästä pääomamäärästä sekä maksamasta korkoja. Sen sijaan tämä huomattava velkamäärä korvattiin velkojapankeille annettuina osakkeina. Hynixille ei kuitenkaan aiheutunut mitään todellisia määrällisesti mitattavia kustannuksia näiden uusien osakkeiden antamisesta. Kun annin seurauksena tuolloisten osakkeiden arvo heikkeni, sillä ehdottomasti ei ollut mitään vaikutusta Hynixin taseeseen. Siitä ei seurannut mitään käteismaksuja (paitsi uuteen osakeantiin liittyvät kustannukset) eikä se velvoittanut Hynixiä mihinkään käteismaksuihin tulevaisuudessa, kuten velkainstrumenttien kohdalla olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(59)

On oleellista todeta, että kyseessä ei ollut selvä pääoman lisäys. Hynixin perustavanlaatuinen etu muodostui huomattavasta eli 1 861,5 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisesta luotosta, joka kuitattiin muuntamisen yhteydessä. Tämä vapautti Hynixin maksamasta takaisin mitään tästä pääomamäärästä sekä maksamasta korkoja. Sen sijaan tämä huomattava velkamäärä korvattiin velkojapankeille annettuina osakkeina. Hynixille ei kuitenkaan aiheutunut mitään todellisia määrällisesti mitattavia kustannuksia näiden uusien osakkeiden antamisesta. Kun annin seurauksena tuolloisten osakkeiden arvo heikkeni, sillä ehdottomasti ei ollut mitään vaikutusta Hynixin taseeseen. Siitä ei seurannut mitään käteismaksuja (paitsi uuteen osakeantiin liittyvät kustannukset) eikä se velvoittanut Hynixiä mihinkään käteismaksuihin tulevaisuudessa, kuten velkainstrumenttien kohdalla olisi tapahtunut.

| (60) | Yritys väitti, että osakkeiden markkina-arvo oli vähennettävä tuen määräksi saadusta tuloksesta, ja viittasi tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa annettujen komission ohjeiden E kohdan f alakohdan iii alakohtaan, jossa todetaan, että ”jos valtio ostaa jonkin yrityksen osakkeita ja maksaa niistä markkinahintaa korkeamman hinnan (ottaen huomioon kaikki muut tekijät, jotka ovat saattaneet vaikuttaa yksityisten sijoittajien päätöksiin), tuen määrä on kyseisten kahden hinnan erotus” (kursivointi lisätty). Yksityinen sijoittaja ei kuitenkaan olisi ostanut Hynixin osakkeita kyseisenä ajanjaksona lainkaan. Tutkimusaineisto osoittaa, että Hynixin osakkeita vaihdettiin niin alhaiseen hintaan, että ilman Korean listautumissääntöihin (Korean Listing Regulations) tehtyä poikkeusta, joka vaikutti nimenomaan Hynixiä varten tehdyltä, kaupankäynti niillä olisi pitänyt lopettaa. Osakkeille annetulla markkina-arvolla ei myöskään ole vaikutusta yritykseen, sillä sen ei tarvitse maksaa kyseistä hintaa. Tämä olisi olennainen huomio vain, jos velan muuntamiseen osakkeiksi sisältyisi ehto, joka velvoittaisi Hynixin ostamaan osakkeet takaisin. |
| --- | --- |

(60)

Yritys väitti, että osakkeiden markkina-arvo oli vähennettävä tuen määräksi saadusta tuloksesta, ja viittasi tuen määrän laskemiseksi tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa annettujen komission ohjeiden E kohdan f alakohdan iii alakohtaan, jossa todetaan, että ”jos valtio ostaa jonkin yrityksen osakkeita ja maksaa niistä markkinahintaa korkeamman hinnan (ottaen huomioon kaikki muut tekijät, jotka ovat saattaneet vaikuttaa yksityisten sijoittajien päätöksiin), tuen määrä on kyseisten kahden hinnan erotus” (kursivointi lisätty). Yksityinen sijoittaja ei kuitenkaan olisi ostanut Hynixin osakkeita kyseisenä ajanjaksona lainkaan. Tutkimusaineisto osoittaa, että Hynixin osakkeita vaihdettiin niin alhaiseen hintaan, että ilman Korean listautumissääntöihin (Korean Listing Regulations) tehtyä poikkeusta, joka vaikutti nimenomaan Hynixiä varten tehdyltä, kaupankäynti niillä olisi pitänyt lopettaa. Osakkeille annetulla markkina-arvolla ei myöskään ole vaikutusta yritykseen, sillä sen ei tarvitse maksaa kyseistä hintaa. Tämä olisi olennainen huomio vain, jos velan muuntamiseen osakkeiksi sisältyisi ehto, joka velvoittaisi Hynixin ostamaan osakkeet takaisin.

| (61) | Koska Hynix ei ilmoittanut mitään osakeantiin liittyviä kustannuksia, edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan, että asianmukainen tapa mitata velkojen osakkeiksi muuntamisesta saatua etua on käyttää laskuperusteena koko vaihdon määrää. |
| --- | --- |

(61)

Koska Hynix ei ilmoittanut mitään osakeantiin liittyviä kustannuksia, edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan, että asianmukainen tapa mitata velkojen osakkeiksi muuntamisesta saatua etua on käyttää laskuperusteena koko vaihdon määrää.

iii)   Lopullinen etua koskeva laskelma

| (62) | Kuten edellä 61 kappaleessa selitetään, Hynixin velkojen muuntamisesta osakkeiksi saaman edun määräksi on katsottu kyseisen toimenpiteen koko määrä. Tuki muodostaa suuren kertaluonteisen edun, koska edellä kuvatun mukaisesti tuen jakaminen viiden vuoden aikana katsottiin asianmukaiseksi. Tällä tavoin laskettu tuen määrä ilmaistiin prosentteina Hynixin vuoden 2005 kokonaismyynnistä. Kun tasoitustoimenpiteiden alaiseen tukeen lisätään Koreassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana sovellettua keskimääräistä markkinakorkoa vastaava korko, sen määrä on 6,8 prosenttia. Koska velkojen muuntaminen osakkeiksi on kuitenkin yksittäinen kertaluonteinen tuki, joka jaettiin tiettynä ajanjaksona, ja kyseisen ajanjakson katsotaan alkavan kun kyseinen etu tosiasiallisesti saadaan, tukiajanjakson katsotaan päättyneen 31 päivänä joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

(62)

Kuten edellä 61 kappaleessa selitetään, Hynixin velkojen muuntamisesta osakkeiksi saaman edun määräksi on katsottu kyseisen toimenpiteen koko määrä. Tuki muodostaa suuren kertaluonteisen edun, koska edellä kuvatun mukaisesti tuen jakaminen viiden vuoden aikana katsottiin asianmukaiseksi. Tällä tavoin laskettu tuen määrä ilmaistiin prosentteina Hynixin vuoden 2005 kokonaismyynnistä. Kun tasoitustoimenpiteiden alaiseen tukeen lisätään Koreassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana sovellettua keskimääräistä markkinakorkoa vastaava korko, sen määrä on 6,8 prosenttia. Koska velkojen muuntaminen osakkeiksi on kuitenkin yksittäinen kertaluonteinen tuki, joka jaettiin tiettynä ajanjaksona, ja kyseisen ajanjakson katsotaan alkavan kun kyseinen etu tosiasiallisesti saadaan, tukiajanjakson katsotaan päättyneen 31 päivänä joulukuuta 2007.

| (63) | Kuten edellä 50 kappaleessa todetaan, lainojen uudelleenjärjestelyä ja koron muuntamista pääomaksi käsiteltiin lainoina, ja ne katsotaan toistuvaksi tueksi. Yritys väitti, että heinäkuun 2005 velkojen uudelleenrahoituksen yhteydessä se maksoi takaisin joulukuun 2002 uudelleenjärjestelystä saadun tuen korealaisten ja ei-korealaisten pankkien konsortiolle (katso jäljempänä oleva 75 ja 76 kappale). Hynix väittää, että lainojen uudelleenrahoitus, jossa se otti uutta velkaa, jotta se voisi maksaa velat uuden uudelleenjärjestelyn puitteissa ja CRPA-lakia ei enää sovellettaisi siihen, lopetti tukimenettelyn. Kun uudelleenrahoitus toteutettiin vuonna 2005, Hynix tuotti jälleen voittoa ja Korea Investors Service Inc:n sille antama luottoluokitus oli BBB+. Hynix rahoitti velkansa uudelleen kaupallisin ehdoin, mikä lopetti tuen toistumisen, ja siten etu loppui. Tämän mukaisesti katsotaan, että 13 päivästä heinäkuuta 2005 lähtien velkojen uudelleenjärjestelystä ja koron muuntamisesta pääomaksi ei enää koitunut Hynixille etua. |
| --- | --- |

(63)

Kuten edellä 50 kappaleessa todetaan, lainojen uudelleenjärjestelyä ja koron muuntamista pääomaksi käsiteltiin lainoina, ja ne katsotaan toistuvaksi tueksi. Yritys väitti, että heinäkuun 2005 velkojen uudelleenrahoituksen yhteydessä se maksoi takaisin joulukuun 2002 uudelleenjärjestelystä saadun tuen korealaisten ja ei-korealaisten pankkien konsortiolle (katso jäljempänä oleva 75 ja 76 kappale). Hynix väittää, että lainojen uudelleenrahoitus, jossa se otti uutta velkaa, jotta se voisi maksaa velat uuden uudelleenjärjestelyn puitteissa ja CRPA-lakia ei enää sovellettaisi siihen, lopetti tukimenettelyn. Kun uudelleenrahoitus toteutettiin vuonna 2005, Hynix tuotti jälleen voittoa ja Korea Investors Service Inc:n sille antama luottoluokitus oli BBB+. Hynix rahoitti velkansa uudelleen kaupallisin ehdoin, mikä lopetti tuen toistumisen, ja siten etu loppui. Tämän mukaisesti katsotaan, että 13 päivästä heinäkuuta 2005 lähtien velkojen uudelleenjärjestelystä ja koron muuntamisesta pääomaksi ei enää koitunut Hynixille etua.

XI   Muut väitetyt tukijärjestelyt

| (64) | Tammikuussa 2003 Hynix myi nestekidenäyttö-liiketoiminnan, jäljempänä ’Hydis-liiketoiminnan’, kiinalaiselle yritykselle Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited, jäljempänä ’BOE’, arvioituun 380 miljoonan Yhdysvaltain dollarin myyntihintaan. Ostohinnan rahoittivat pääasiassa Hynixin velkojapankit eli KEB, KDB, Woori Bank ja Hyundai Marine and Fire Insurance (HMFI), jotka antoivat omaisuuserien ostamista varten perustetulle uudelle yritykselle BOE-Hydis lainaa yhteensä 188 miljoonaa yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(64)

Tammikuussa 2003 Hynix myi nestekidenäyttö-liiketoiminnan, jäljempänä ’Hydis-liiketoiminnan’, kiinalaiselle yritykselle Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited, jäljempänä ’BOE’, arvioituun 380 miljoonan Yhdysvaltain dollarin myyntihintaan. Ostohinnan rahoittivat pääasiassa Hynixin velkojapankit eli KEB, KDB, Woori Bank ja Hyundai Marine and Fire Insurance (HMFI), jotka antoivat omaisuuserien ostamista varten perustetulle uudelle yritykselle BOE-Hydis lainaa yhteensä 188 miljoonaa yhdysvaltain dollaria.

| (65) | Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaiset velvoittivat ja määräsivät korealaiset pankit antamaan edullista rahoitusta, jotta BOE voisi ostaa omaisuuserät ja antaa siten Hynixille sen kipeästi tarvitsemaa käteispääomaa. |
| --- | --- |

(65)

Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaiset velvoittivat ja määräsivät korealaiset pankit antamaan edullista rahoitusta, jotta BOE voisi ostaa omaisuuserät ja antaa siten Hynixille sen kipeästi tarvitsemaa käteispääomaa.

| (66) | Vaikka siitä, että KEB ja Hynix painostivat joitakin muita luotonantajia ja että BOE ei saanut rahoitusta riippumattomilta luontoantajilta, olikin jonkin verran näyttöä, näyttöä ei kuitenkaan ollut siitä, että myönnetty rahoitus olisi ollut tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Ei riitä, että Korean viranomaiset antoivat korealaisille pankeille velvoitteita ja/tai määräyksiä; jotta yhteisön tuotannonalan kuvaamissa olosuhteissa voitaisiin osoittaa tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen olemassaolo, on osoitettava, että Korean viranomaiset velvoittivat ja määräsivät BOE:n ostamaan Hydiksen. Vaikka korealaisten pankkien myöntämän rahoituksen ehdot olivatkin edulliset, BOE otti silti 188 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisen lainan ja maksoi lopun myyntihinnasta käteisellä; ei ole näyttöä siitä, että korealaiset viranomaiset olisivat velvoittaneet tai määränneet BOE:ta mihinkään. Sitä paitsi rahoitus myönnettiin BOE-Hydikselle, eikä ole esitetty näyttöä siitä, että Hynix olisi saanut etua. Sen vuoksi korealaisten pankkien BOE-Hydikselle myöntämien 188 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisten lainojen ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(66)

Vaikka siitä, että KEB ja Hynix painostivat joitakin muita luotonantajia ja että BOE ei saanut rahoitusta riippumattomilta luontoantajilta, olikin jonkin verran näyttöä, näyttöä ei kuitenkaan ollut siitä, että myönnetty rahoitus olisi ollut tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Ei riitä, että Korean viranomaiset antoivat korealaisille pankeille velvoitteita ja/tai määräyksiä; jotta yhteisön tuotannonalan kuvaamissa olosuhteissa voitaisiin osoittaa tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen olemassaolo, on osoitettava, että Korean viranomaiset velvoittivat ja määräsivät BOE:n ostamaan Hydiksen. Vaikka korealaisten pankkien myöntämän rahoituksen ehdot olivatkin edulliset, BOE otti silti 188 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisen lainan ja maksoi lopun myyntihinnasta käteisellä; ei ole näyttöä siitä, että korealaiset viranomaiset olisivat velvoittaneet tai määränneet BOE:ta mihinkään. Sitä paitsi rahoitus myönnettiin BOE-Hydikselle, eikä ole esitetty näyttöä siitä, että Hynix olisi saanut etua. Sen vuoksi korealaisten pankkien BOE-Hydikselle myöntämien 188 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisten lainojen ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (67) | Kuten uuden uudelleenjärjestelyn ehdoissa edellytetään, Hynix myi lokakuussa 2004 System IC:n omaisuuserät CVC Partnersin johtamalle konsortiolle, joka on Citigroup Venture Capitalin hallinnoima yksityinen osakesijoitusrahasto, 954,3 miljardin Etelä-Korean wonin hintaan. Hankintarahoitus oli 481,3 miljardia Etelä-Korean wonia myyntihinnasta ja muodostui pääasiassa velan siirrosta Hynixiltä MagnaChipille, joka perustettiin System IC:n omaisuuserien ostamiseksi. Hynixin velkojat siirsivät Hynixin vakuudettomat lainat MagnaChipille 21 prosentin alennuksella, kun taas vakuudelliset lainat uusi yritys otti itselleen ilman erityisjärjestelyjä. |
| --- | --- |

(67)

Kuten uuden uudelleenjärjestelyn ehdoissa edellytetään, Hynix myi lokakuussa 2004 System IC:n omaisuuserät CVC Partnersin johtamalle konsortiolle, joka on Citigroup Venture Capitalin hallinnoima yksityinen osakesijoitusrahasto, 954,3 miljardin Etelä-Korean wonin hintaan. Hankintarahoitus oli 481,3 miljardia Etelä-Korean wonia myyntihinnasta ja muodostui pääasiassa velan siirrosta Hynixiltä MagnaChipille, joka perustettiin System IC:n omaisuuserien ostamiseksi. Hynixin velkojat siirsivät Hynixin vakuudettomat lainat MagnaChipille 21 prosentin alennuksella, kun taas vakuudelliset lainat uusi yritys otti itselleen ilman erityisjärjestelyjä.

| (68) | Yhteisön tuotannonala väitti, että velan siirto alennettuun hintaan muodosti tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen. Koska MagnaChip kuitenkin otti 481,3 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen lainan ja maksoi 481,3 miljardia Etelä-Korean wonia käteisellä, olisi oltava näyttöä siitä, että MagnaChipiä / CVC Partnersia velvoitettiin tai määrättiin toimenpiteisiin, jos väitetään, että liiketoimi sisälsi taloudellista tukea, eikä tällaista näyttöä esitetty tai löydetty. Velkojien osallistuminen alennettuun velan siirtoon oli vapaaehtoista. Kuten BOE-Hydis-kaupassakin, rahoitus myönnettiin kolmannelle osapuolelle eikä Hynixille, eikä ole näyttöä siitä, että Hynix olisi saanut tästä etua. Sen vuoksi alennetun velan siirron MagnaChipille ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(68)

Yhteisön tuotannonala väitti, että velan siirto alennettuun hintaan muodosti tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen. Koska MagnaChip kuitenkin otti 481,3 miljardin Etelä-Korean wonin suuruisen lainan ja maksoi 481,3 miljardia Etelä-Korean wonia käteisellä, olisi oltava näyttöä siitä, että MagnaChipiä / CVC Partnersia velvoitettiin tai määrättiin toimenpiteisiin, jos väitetään, että liiketoimi sisälsi taloudellista tukea, eikä tällaista näyttöä esitetty tai löydetty. Velkojien osallistuminen alennettuun velan siirtoon oli vapaaehtoista. Kuten BOE-Hydis-kaupassakin, rahoitus myönnettiin kolmannelle osapuolelle eikä Hynixille, eikä ole näyttöä siitä, että Hynix olisi saanut tästä etua. Sen vuoksi alennetun velan siirron MagnaChipille ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (69) | Lokakuussa 2004 Hynix käytti System IC:n omaisuuden myynnistä saadut tuotot CFIC:n hyväksymän käteisostosuunnitelman toteuttamiseen; suunnitelman mukaan Hynix osti velkansa takaisin velkojiltaan alennettuun hintaan. Hynix tarjoutui maksamaan velkansa takaisin etuajassa, tosin alennettuun hintaan. Toinen käteisosto tapahtui joulukuussa 2004. Yhteisön tuotannonala väitti, että nämä alennettuun hintaan tapahtuvat käteisostot muodostivat tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen. |
| --- | --- |

(69)

Lokakuussa 2004 Hynix käytti System IC:n omaisuuden myynnistä saadut tuotot CFIC:n hyväksymän käteisostosuunnitelman toteuttamiseen; suunnitelman mukaan Hynix osti velkansa takaisin velkojiltaan alennettuun hintaan. Hynix tarjoutui maksamaan velkansa takaisin etuajassa, tosin alennettuun hintaan. Toinen käteisosto tapahtui joulukuussa 2004. Yhteisön tuotannonala väitti, että nämä alennettuun hintaan tapahtuvat käteisostot muodostivat tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen.

| (70) | Velkojat, jotka halusivat osallistua lokakuun käteisostoon, suostuivat siihen, että Hynix maksaisi takaisin 70 prosenttia vakuudettomista lainoistaan ja 96 prosenttia vakuudellisista lainoistaan. Vakuudettomien lainojen alennusta laskettiin 21,84 prosenttiin joulukuun käteisostossa. |
| --- | --- |

(70)

Velkojat, jotka halusivat osallistua lokakuun käteisostoon, suostuivat siihen, että Hynix maksaisi takaisin 70 prosenttia vakuudettomista lainoistaan ja 96 prosenttia vakuudellisista lainoistaan. Vakuudettomien lainojen alennusta laskettiin 21,84 prosenttiin joulukuun käteisostossa.

| (71) | Tutkimusaineisto osoittaa, että osallistuminen käteisostoihin oli vapaaehtoista. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että järjestelyyn osallistuneiden velkojien käyttäytyminen olisi ollut kaupallisesti kohtuutonta, koska vakuudettomien lainojen alennus korvaantui sillä, että lainat maksettiin takaisin aiottua aiemmin, eli rahan aika-arvolla. Sen vuoksi käteisostojen ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(71)

Tutkimusaineisto osoittaa, että osallistuminen käteisostoihin oli vapaaehtoista. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että järjestelyyn osallistuneiden velkojien käyttäytyminen olisi ollut kaupallisesti kohtuutonta, koska vakuudettomien lainojen alennus korvaantui sillä, että lainat maksettiin takaisin aiottua aiemmin, eli rahan aika-arvolla. Sen vuoksi käteisostojen ei katsota muodostavan tukea perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (72) | Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaiset myönsivät Hynixille edullisen verokohtelun, koska ne eivät vaatineet, että velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisi katsottava uudessa uudelleenjärjestelyssä tuloksi. Hynixin tappiot vuonna 2003 olivat sitä luokkaa, että sen ei olisi tarvinnut maksaa yhtiöveroa, vaikka velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisikin katsottu tuloksi, mutta yhteisön tuotannonala väitti silti, että Hynix sai etua, koska sivuuttamalla tuoton se ei pienentänyt tappiostaan myöhemmin tapahtuvaa vähentämistä, vaan pystyi tekemään kyseisen vähennyksen veronalaisista tuloista vuonna 2005, jolloin se alkoi tuottaa tulosta. |
| --- | --- |

(72)

Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaiset myönsivät Hynixille edullisen verokohtelun, koska ne eivät vaatineet, että velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisi katsottava uudessa uudelleenjärjestelyssä tuloksi. Hynixin tappiot vuonna 2003 olivat sitä luokkaa, että sen ei olisi tarvinnut maksaa yhtiöveroa, vaikka velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisikin katsottu tuloksi, mutta yhteisön tuotannonala väitti silti, että Hynix sai etua, koska sivuuttamalla tuoton se ei pienentänyt tappiostaan myöhemmin tapahtuvaa vähentämistä, vaan pystyi tekemään kyseisen vähennyksen veronalaisista tuloista vuonna 2005, jolloin se alkoi tuottaa tulosta.

| (73) | Väitetty edullinen verokohtelu perustuu sellaisen lainmuutoksen lykkäykseen, joka vaatisi vapaaehtoisen uudelleenjärjestelyn alaisia yrityksiä, kuten Hynixiä, kirjaamaan velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot veronalaiseksi tuloksi. Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaisilla oli alun perin tarkoitus saattaa lainmuutos voimaan maaliskuussa 2003, jolloin Hynixin velan muuntamisesta osakkeiksi uuden uudelleenjärjestelyn yhteydessä syntynyt tuotto olisi ollut veronalaista. Yhteisön tuotannonala väitti, että koska ainakin yksi kolmesta yrityksestä, joihin kyseinen lainmuutos suoraan vaikutti ja joihin myös Hynix kuului, teki asiasta valituksen, Korean viranomaiset lykkäsivät kyseisen uuden säännöksen voimaantuloa 1 päivään tammikuuta 2004. Hynix väitti, että uuden säännöksen voimaantuloa lykättiin, koska Korean viranomaiset totesivat, että säännöksen välitön voimaantulo ei olisi vastannut takautumattomuusperiaatetta eikä vakiintuneita verokäytäntöjä, joiden mukaan verosäännökset tulevat voimaan verovuoden alussa. |
| --- | --- |

(73)

Väitetty edullinen verokohtelu perustuu sellaisen lainmuutoksen lykkäykseen, joka vaatisi vapaaehtoisen uudelleenjärjestelyn alaisia yrityksiä, kuten Hynixiä, kirjaamaan velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot veronalaiseksi tuloksi. Yhteisön tuotannonala väitti, että Korean viranomaisilla oli alun perin tarkoitus saattaa lainmuutos voimaan maaliskuussa 2003, jolloin Hynixin velan muuntamisesta osakkeiksi uuden uudelleenjärjestelyn yhteydessä syntynyt tuotto olisi ollut veronalaista. Yhteisön tuotannonala väitti, että koska ainakin yksi kolmesta yrityksestä, joihin kyseinen lainmuutos suoraan vaikutti ja joihin myös Hynix kuului, teki asiasta valituksen, Korean viranomaiset lykkäsivät kyseisen uuden säännöksen voimaantuloa 1 päivään tammikuuta 2004. Hynix väitti, että uuden säännöksen voimaantuloa lykättiin, koska Korean viranomaiset totesivat, että säännöksen välitön voimaantulo ei olisi vastannut takautumattomuusperiaatetta eikä vakiintuneita verokäytäntöjä, joiden mukaan verosäännökset tulevat voimaan verovuoden alussa.

| (74) | Yhteisön tuotannonala toisti väitteet tutkimuksessa esiin tulleiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa. Tutkimusaineistossa ei kuitenkaan ole riittävästi näyttöä Korean viranomaisten aikomuksesta varmistaa, että Hynixin velan osakkeiksi muuntamisesta saamaa tuottoa ei veroteta, tai siitä että väitetty edullinen kohtelu oli erityistä perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. On syytä epäillä, saiko Hynix mitään etua tästä verovapautuksesta, kun otetaan huomioon sen toiminnan nettotappioiden suuruus ja se, että ne voitiin jakaa vain viiden vuoden ajanjaksona. Hynix tuotti viimein voittoa vuonna 2005, mutta sen tappiot olivat niin suuret, että vaikka velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisi kirjattu veronalaiseksi tuloksi, sen tappioista johtuvat myöhemmin tapahtuvat vähennykset olivat silti vähintään riittävät kumoamaan vuoden 2005 voiton, ja siten Hynixille ei olisi koitunut etua tutkimusajanjakson aikana (tai sitä ennen). Koska velan muuntamisesta osakkeiksi saatu etu tasoitettiin ”bruttona” eli ottamatta huomioon mahdollisia verovaikutuksia, tällaisesta edullisesta verokohtelusta saatu etu on jo otettu huomioon ja sen tasoittaminen uudelleen olisi kaksinkertaista laskentaa. Sen vuoksi Hynixin velan osakkeiksi muuntamisen Korean viranomaisilta saaman edullisen verokohtelun ei katsota olevan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(74)

Yhteisön tuotannonala toisti väitteet tutkimuksessa esiin tulleiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa. Tutkimusaineistossa ei kuitenkaan ole riittävästi näyttöä Korean viranomaisten aikomuksesta varmistaa, että Hynixin velan osakkeiksi muuntamisesta saamaa tuottoa ei veroteta, tai siitä että väitetty edullinen kohtelu oli erityistä perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. On syytä epäillä, saiko Hynix mitään etua tästä verovapautuksesta, kun otetaan huomioon sen toiminnan nettotappioiden suuruus ja se, että ne voitiin jakaa vain viiden vuoden ajanjaksona. Hynix tuotti viimein voittoa vuonna 2005, mutta sen tappiot olivat niin suuret, että vaikka velan osakkeiksi muuntamisesta syntyneet tuotot olisi kirjattu veronalaiseksi tuloksi, sen tappioista johtuvat myöhemmin tapahtuvat vähennykset olivat silti vähintään riittävät kumoamaan vuoden 2005 voiton, ja siten Hynixille ei olisi koitunut etua tutkimusajanjakson aikana (tai sitä ennen). Koska velan muuntamisesta osakkeiksi saatu etu tasoitettiin ”bruttona” eli ottamatta huomioon mahdollisia verovaikutuksia, tällaisesta edullisesta verokohtelusta saatu etu on jo otettu huomioon ja sen tasoittaminen uudelleen olisi kaksinkertaista laskentaa. Sen vuoksi Hynixin velan osakkeiksi muuntamisen Korean viranomaisilta saaman edullisen verokohtelun ei katsota olevan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

| (75) | Heinäkuussa 2005 Hynix rahoitti uudelleen 1 200 miljardia Etelä-Korean wonia velastaan, ja CRPA-lain soveltaminen lopetettiin ennakoitua aikaisemmin. Uudelleenrahoitukseen sisältyi 500 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen määräaikainen laina, joka saatiin laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja New Yorkin pörssissä, sekä 250 miljardin Etelä-Korean wonin ja 550 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset jatkuvat luottosopimukset, joihin osallistui sekä korealaisia että ulkomaisia pankkeja, jäljempänä ’heinäkuun 2005 uudelleenrahoitus’. Yhteisön tuotannonala väitti, että heinäkuun 2005 uudelleenrahoitus sisältää lisätukia, koska Hynix oli edelleen suurissa veloissa oleva yritys, jolle ei löytynyt rahoitusta markkinoilta. |
| --- | --- |

(75)

Heinäkuussa 2005 Hynix rahoitti uudelleen 1 200 miljardia Etelä-Korean wonia velastaan, ja CRPA-lain soveltaminen lopetettiin ennakoitua aikaisemmin. Uudelleenrahoitukseen sisältyi 500 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen määräaikainen laina, joka saatiin laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjoja New Yorkin pörssissä, sekä 250 miljardin Etelä-Korean wonin ja 550 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset jatkuvat luottosopimukset, joihin osallistui sekä korealaisia että ulkomaisia pankkeja, jäljempänä ’heinäkuun 2005 uudelleenrahoitus’. Yhteisön tuotannonala väitti, että heinäkuun 2005 uudelleenrahoitus sisältää lisätukia, koska Hynix oli edelleen suurissa veloissa oleva yritys, jolle ei löytynyt rahoitusta markkinoilta.

| (76) | Heinäkuuhun 2005 mennessä Hynix oli paljon terveempi yritys, vaikkakin edelleen suurissa veloissa. Se oli jälleen kannattava yritys, ja sen luottoluokitus oli BBB+. Tutkimusaineisto osoittaa, etteivät korealaisten pankkien myöntämän rahoituksen ehdot olleet ristiriidassa yrityksen luottoluokituksen kanssa. Myös ulkomaisten pankkien osallisuuden aste tukee Hynixin väitettä, että uudelleenrahoitus tehtiin kaupallisilla ehdoilla. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että korealaisille pankeille olisi annettu velvoitteita tai määräyksiä Hynixin lainojen osalta uudelleenrahoituksen yhteydessä. Sen vuoksi heinäkuun 2005 uudelleenrahoituksen ei katsota olevan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(76)

Heinäkuuhun 2005 mennessä Hynix oli paljon terveempi yritys, vaikkakin edelleen suurissa veloissa. Se oli jälleen kannattava yritys, ja sen luottoluokitus oli BBB+. Tutkimusaineisto osoittaa, etteivät korealaisten pankkien myöntämän rahoituksen ehdot olleet ristiriidassa yrityksen luottoluokituksen kanssa. Myös ulkomaisten pankkien osallisuuden aste tukee Hynixin väitettä, että uudelleenrahoitus tehtiin kaupallisilla ehdoilla. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että korealaisille pankeille olisi annettu velvoitteita tai määräyksiä Hynixin lainojen osalta uudelleenrahoituksen yhteydessä. Sen vuoksi heinäkuun 2005 uudelleenrahoituksen ei katsota olevan tukea perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.

XII   Toimenpiteitä koskeva päätelmä

| (77) | Alkuperäisessä tutkimuksessa tullilla tasoitetusta tuesta saatu etu katsottiin saaduksi 1 päivänä tammikuuta 2001, ja se jaettiin viiden vuoden ajanjaksona, mikä vastaa käyttöomaisuuden tavanomaista poistoaikaa puolijohdeteollisuudessa. |
| --- | --- |

(77)

Alkuperäisessä tutkimuksessa tullilla tasoitetusta tuesta saatu etu katsottiin saaduksi 1 päivänä tammikuuta 2001, ja se jaettiin viiden vuoden ajanjaksona, mikä vastaa käyttöomaisuuden tavanomaista poistoaikaa puolijohdeteollisuudessa.

| (78) | Koska alkuperäisen tutkimuksen perusteella käyttöön otetut toimenpiteet koskivat yksittäistä kertaluonteista tukea, joka jaettiin tiettynä ajanjaksona, ja kyseisen ajanjakson katsotaan alkavan kun kyseinen etu tosiasiallisesti saadaan, katsotaan, että lopullista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetut toimenpiteet päättyivät 1 päivänä tammikuuta 2006. Koska velkojen uudelleenjärjestelystä ja joulukuussa 2002 tehdystä korkojen muuttamisesta pääomaksi ei enää koitunut Hynixille etua 13 päivästä heinäkuuta 2005 alkaen ja joulukuussa 2002 tehty velan muuntaminen osakkeiksi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2007, toimenpiteet olisi kumottava 31 päivästä joulukuuta 2007 alkaen ja menettely päätettävä. |
| --- | --- |

(78)

Koska alkuperäisen tutkimuksen perusteella käyttöön otetut toimenpiteet koskivat yksittäistä kertaluonteista tukea, joka jaettiin tiettynä ajanjaksona, ja kyseisen ajanjakson katsotaan alkavan kun kyseinen etu tosiasiallisesti saadaan, katsotaan, että lopullista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetut toimenpiteet päättyivät 1 päivänä tammikuuta 2006. Koska velkojen uudelleenjärjestelystä ja joulukuussa 2002 tehdystä korkojen muuttamisesta pääomaksi ei enää koitunut Hynixille etua 13 päivästä heinäkuuta 2005 alkaen ja joulukuussa 2002 tehty velan muuntaminen osakkeiksi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2007, toimenpiteet olisi kumottava 31 päivästä joulukuuta 2007 alkaen ja menettely päätettävä.

| (79) | Näin ollen lopullinen tasoitustulli, joka maksettiin tai kirjattiin tileihin asetuksen (EY) N:o 1480/2003 mukaisesti tuotaessa yhteisöön tiettyjä Korean tasavallasta peräisin olevia dynaamisiksi hakumuisteiksi (DRAMit) kutsuttuja elektronisia mikropiirejä, jotka on valmistettu käyttäen metallioksidipuolijohdeteknologian (MOS-teknologian) muunnelmia, mukaan lukien komplementaariset MOS-tyypit (CMOS), kaikkina tyyppeinä, tiheyksinä, muunnelmina, ja riippumatta hakunopeudesta, konfiguroinnista, pakkauksesta, kehyksestä tai muista vastaavista seikoista, ja jotka luovutettiin vapaaseen liikkeeseen 31 päivästä joulukuuta 2007 alkaen, olisi palautettava tai peruttava. |
| --- | --- |

(79)

Näin ollen lopullinen tasoitustulli, joka maksettiin tai kirjattiin tileihin asetuksen (EY) N:o 1480/2003 mukaisesti tuotaessa yhteisöön tiettyjä Korean tasavallasta peräisin olevia dynaamisiksi hakumuisteiksi (DRAMit) kutsuttuja elektronisia mikropiirejä, jotka on valmistettu käyttäen metallioksidipuolijohdeteknologian (MOS-teknologian) muunnelmia, mukaan lukien komplementaariset MOS-tyypit (CMOS), kaikkina tyyppeinä, tiheyksinä, muunnelmina, ja riippumatta hakunopeudesta, konfiguroinnista, pakkauksesta, kehyksestä tai muista vastaavista seikoista, ja jotka luovutettiin vapaaseen liikkeeseen 31 päivästä joulukuuta 2007 alkaen, olisi palautettava tai peruttava.

| (80) | Hynixille, Korean viranomaisille, yhteisön tuotannonalalle ja kaikille muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista ja menettelyn päättämistä, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Tarvittaessa näitä huomautuksia käsiteltiin tämän asetuksen niissä osissa, joita esitetyt huomautukset koskivat. |
| --- | --- |

(80)

Hynixille, Korean viranomaisille, yhteisön tuotannonalalle ja kaikille muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista ja menettelyn päättämistä, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Tarvittaessa näitä huomautuksia käsiteltiin tämän asetuksen niissä osissa, joita esitetyt huomautukset koskivat.

| (81) | Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(81)

Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti.

| (82) | Huomautuksissaan yhteisön tuotannonala väitti, että toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, kunnes ne päättyvät elokuussa 2008 eli viisi vuotta lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen, tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen tasaamiseksi, ja viittasi väitteensä tueksi perusasetuksen 19 artiklaan. Perusasetuksen 19 artiklassa kuitenkin säädetään muun muassa mahdollisuudesta kumota toimenpiteet, jos ne eivät enää ole tarpeen tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen tasaamiseksi. Lisäksi perusasetuksen 15 artiklassa, jossa säädetään toimenpiteiden käyttöön ottamisen perusteista, todetaan, että toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön – ja myös pitää voimassa – ”jollei tukea tai tukia peruuteta tai osoiteta, että niistä ei enää koidu hyötyä kyseessä oleville viejille”. Koska tutkimuksen tulokset osoittavat, että Hynixin saamista tuista ei enää koidu hyötyä, toimenpiteitä ei voida pitää voimassa ja yhteisön tuotannonalan väite on hylättävä, |
| --- | --- |

(82)

Huomautuksissaan yhteisön tuotannonala väitti, että toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, kunnes ne päättyvät elokuussa 2008 eli viisi vuotta lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen, tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen tasaamiseksi, ja viittasi väitteensä tueksi perusasetuksen 19 artiklaan. Perusasetuksen 19 artiklassa kuitenkin säädetään muun muassa mahdollisuudesta kumota toimenpiteet, jos ne eivät enää ole tarpeen tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen tasaamiseksi. Lisäksi perusasetuksen 15 artiklassa, jossa säädetään toimenpiteiden käyttöön ottamisen perusteista, todetaan, että toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön – ja myös pitää voimassa – ”jollei tukea tai tukia peruuteta tai osoiteta, että niistä ei enää koidu hyötyä kyseessä oleville viejille”. Koska tutkimuksen tulokset osoittavat, että Hynixin saamista tuista ei enää koidu hyötyä, toimenpiteitä ei voida pitää voimassa ja yhteisön tuotannonalan väite on hylättävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan 31 päivästä joulukuuta 2007 alkaen asetuksella (EY) N:o 1480/2003 käyttöön otettu tasoitustulli tuotaessa yhteisöön tiettyjä Korean tasavallasta peräisin olevia elektronisia mikropiirejä, niin sanottuja dynaamisia hakumuisteja (DRAMit), jotka on valmistettu käyttäen metallioksidipuolijohdeteknologian (MOS-teknologian) muunnelmia, mukaan lukien komplementaariset MOS-tyypit (CMOS), kaikkina tyyppeinä, tiheyksinä, muunnelmina, ja riippumatta hakunopeudesta, konfiguroinnista, pakkauksesta, kehyksestä tai muista vastaavista seikoista, ja päätetään menettely.

2 artikla

Palautetaan tai peruutetaan asetuksen (EY) N:o 1480/2003 1 artiklan mukaisesti 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen kannetut tai tileihin kirjatut lopulliset tasoitustullit yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (10) 236 artiklan mukaisesti. Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 7 päivänä huhtikuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. ŽERJAV

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL L 212, 22.8.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2116/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 7).

2

(3)  EUVL L 102, 24.4.2003, s. 7.

3

(4)  WT/DS299/R European Communities – Countervailing Measures on Dynamic Random Access Memory Chips from Korea, annettu 3. elokuuta 2005.

4

European Communities – Countervailing Measures on Dynamic Random Access Memory Chips from Korea

(5)  EUVL L 103, 12.4.2006, s. 1.

5

(6)  EUVL C 67, 18.3.2006, s. 16.

6

(7)  Kangwon Lee, KEB:n toimitusjohtaja, ”I will not tell”, Maeil Business Newspaper, 23. elokuuta 2002.

7

(8)  EC-Korea DRAMs Panel Report, kohta 7.212.

8

EC-Korea DRAMs Panel Report

(9)  Japan – Korea DRAMs WT/DS336/R Panel Report, kohdat 7.283–7.298.

9

Japan – Korea DRAMs WT/DS336/R Panel Report

(10)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

10

---

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 321/2008,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2008,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (1) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 9 päivänä huhtikuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 8 päivänä huhtikuuta 2008 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,4 |
| TN | 115,9 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 85,2 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 101,8 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | MA | 80,5 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 10 20 | EG | 55,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 55,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 64,5 |
| US | 54,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| TR | 132,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 85,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 83,8 |
| CN | 90,7 |
| MK | 50,7 |
| US | 117,7 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| CL | 95,4 |
| CN | 57,9 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,4

TN

115,9

TR

98,1

ZZ

85,2

0707 00 05

EG

178,8

MA

101,8

TR

132,4

ZZ

137,7

0709 90 70

MA

80,5

TR

98,4

ZZ

89,5

0805 10 20

EG

55,5

IL

56,2

MA

55,1

TN

53,2

TR

64,5

US

54,1

ZZ

56,4

0805 50 10

AR

117,4

TR

132,8

ZA

125,5

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

91,8

BR

85,2

CA

97,5

CL

83,8

CN

90,7

MK

50,7

US

117,7

UY

45,1

ZA

73,1

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

83,5

CL

95,4

CN

57,9

UY

89,6

ZA

103,7

ZZ

86,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

DIREKTIIVIT

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/15

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2008/47/EY,

tehty 8 päivänä huhtikuuta 2008,

aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY (1), ja erityisesti sen 5 artiklan ja 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tekniikan kehittyminen ja uudet innovaatiot ovat johtaneet siihen, että markkinoille on tullut yhä enemmän teknisesti monimutkaisia ja ominaisuuksiltaan aikaisemmista poikkeavia aerosoleja. Direktiivin 75/324/ETY säännökset eivät kuitenkaan enää ole riittäviä näiden uusien aerosolien turvallisuuden korkean tason takaamiseksi. Uusien aerosolipakkausten yksilöllinen rakenne voi aiheuttaa turvallisuusriskejä, joita ei oteta huomioon direktiivin turvallisuuteen liittyvissä säännöksissä, jotka on laadittu tunnettuja perinteisiä aerosoleja varten. Siksi valmistajan on tarpeen tehdä vaara-analyysi kaikkien turvallisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Tekniikan kehittyminen ja uudet innovaatiot ovat johtaneet siihen, että markkinoille on tullut yhä enemmän teknisesti monimutkaisia ja ominaisuuksiltaan aikaisemmista poikkeavia aerosoleja. Direktiivin 75/324/ETY säännökset eivät kuitenkaan enää ole riittäviä näiden uusien aerosolien turvallisuuden korkean tason takaamiseksi. Uusien aerosolipakkausten yksilöllinen rakenne voi aiheuttaa turvallisuusriskejä, joita ei oteta huomioon direktiivin turvallisuuteen liittyvissä säännöksissä, jotka on laadittu tunnettuja perinteisiä aerosoleja varten. Siksi valmistajan on tarpeen tehdä vaara-analyysi kaikkien turvallisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon riittävällä tavalla.

| (2) | Tarvittaessa vaara-analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolipakkauksesta vapautuvan aineen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon aerosolisuihkun pisarakoko ja kokojakauma sekä aerosolipakkauksen sisältämän aineen fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, sillä pienten aerosolipisaroiden hengittäminen voi olla haitallista käyttäjän terveydelle tällaisissa käyttöolosuhteissa, vaikka aerosoli olisi asianmukaisesti luokiteltu ja merkitty vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Tarvittaessa vaara-analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolipakkauksesta vapautuvan aineen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon aerosolisuihkun pisarakoko ja kokojakauma sekä aerosolipakkauksen sisältämän aineen fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, sillä pienten aerosolipisaroiden hengittäminen voi olla haitallista käyttäjän terveydelle tällaisissa käyttöolosuhteissa, vaikka aerosoli olisi asianmukaisesti luokiteltu ja merkitty vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) säännösten mukaisesti.

| (3) | Yksi jäsenvaltio on soveltanut direktiivin 75/324/ETY 10 artiklan suojalauseketta. Toteutettu suojatoimenpide on perusteltu aerosolipakkauksen sisältämien aineiden syttymisvaaran vuoksi tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

(3)

Yksi jäsenvaltio on soveltanut direktiivin 75/324/ETY 10 artiklan suojalauseketta. Toteutettu suojatoimenpide on perusteltu aerosolipakkauksen sisältämien aineiden syttymisvaaran vuoksi tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.

| (4) | Syttyvien aineosien nykyinen määritelmä ei ole riittävä turvallisuuden korkean tason takaamiseksi kaikissa tapauksissa. Vaikka joitakin aerosolin aineosia ei pidettäisikään ”syttyvinä” vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (3) liitteessä VI lueteltujen kriteerien mukaisesti, ne voivat aiheuttaa syttymisen, kun aerosolia käytetään tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa. Lisäksi nykyiset syttyvyyteen liittyvät kriteerit koskevat vain kemiallisia aineita ja valmisteita, eikä niissä oteta riittävällä tavalla huomioon aerosolin erityisiä fysikaalisia ominaisuuksia tai käyttöolosuhteita. |
| --- | --- |

(4)

Syttyvien aineosien nykyinen määritelmä ei ole riittävä turvallisuuden korkean tason takaamiseksi kaikissa tapauksissa. Vaikka joitakin aerosolin aineosia ei pidettäisikään ”syttyvinä” vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (3) liitteessä VI lueteltujen kriteerien mukaisesti, ne voivat aiheuttaa syttymisen, kun aerosolia käytetään tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa. Lisäksi nykyiset syttyvyyteen liittyvät kriteerit koskevat vain kemiallisia aineita ja valmisteita, eikä niissä oteta riittävällä tavalla huomioon aerosolin erityisiä fysikaalisia ominaisuuksia tai käyttöolosuhteita.

| (5) | Jotta saavutettaisiin mahdollisimman hyvä turvallisuuden taso ja otettaisiin huomioon aerosolien erityisominaisuudet, olisi uusissa kriteereissä aerosolien luokittelemiseksi syttyvyyden osalta otettava aineosien itsensä fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien lisäksi huomioon myös vaarat, jotka liittyvät aerosolien sisällön leviämiseen ja aerosolien erityisiin käyttöolosuhteisiin. |
| --- | --- |

(5)

Jotta saavutettaisiin mahdollisimman hyvä turvallisuuden taso ja otettaisiin huomioon aerosolien erityisominaisuudet, olisi uusissa kriteereissä aerosolien luokittelemiseksi syttyvyyden osalta otettava aineosien itsensä fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien lisäksi huomioon myös vaarat, jotka liittyvät aerosolien sisällön leviämiseen ja aerosolien erityisiin käyttöolosuhteisiin.

| (6) | Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY edellytetään, että jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen sen tiiviyden ja murtolujuuden arvioimiseksi. Lämmölle herkät aerosolit eivät kuitenkaan kestä tällaista testausta. Tekniikan kehittyminen on tehnyt mahdolliseksi käyttää aerosolien murtolujuuden ja tiiviyden lopullisessa arvioinnissa muita koemenetelmiä, jotka takaavat saman turvallisuustason. |
| --- | --- |

(6)

Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY edellytetään, että jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen sen tiiviyden ja murtolujuuden arvioimiseksi. Lämmölle herkät aerosolit eivät kuitenkaan kestä tällaista testausta. Tekniikan kehittyminen on tehnyt mahdolliseksi käyttää aerosolien murtolujuuden ja tiiviyden lopullisessa arvioinnissa muita koemenetelmiä, jotka takaavat saman turvallisuustason.

| (7) | Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY säädetään, että direktiivin 6 artiklassa mainitun komitean suostumuksella on mahdollista käyttää säädetyn vesihaudekokeen sijasta muutakin koejärjestelyä, joka antaa vesihaudekokeen kanssa yhdenmukaiset tulokset. Tämä menettely näyttää kuitenkin olevan käytännössä erittäin raskas, eikä sitä siksi ole käytetty lainkaan. Jotta talouden toimijat voisivat hyödyntää tekniikan kehitystä niin, että nykyinen turvallisuuden taso ei vaarannu ja että tarvittava tekninen asiantuntemus taataan, on sen vuoksi tarpeen, että vaihtoehtoisten koemenetelmien hyväksyjinä ovat direktiivin 6 artiklassa tarkoitetun komitean sijasta asiaa käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marraskuuta 1994 annetun direktiivin 94/55/EY (4) nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY säädetään, että direktiivin 6 artiklassa mainitun komitean suostumuksella on mahdollista käyttää säädetyn vesihaudekokeen sijasta muutakin koejärjestelyä, joka antaa vesihaudekokeen kanssa yhdenmukaiset tulokset. Tämä menettely näyttää kuitenkin olevan käytännössä erittäin raskas, eikä sitä siksi ole käytetty lainkaan. Jotta talouden toimijat voisivat hyödyntää tekniikan kehitystä niin, että nykyinen turvallisuuden taso ei vaarannu ja että tarvittava tekninen asiantuntemus taataan, on sen vuoksi tarpeen, että vaihtoehtoisten koemenetelmien hyväksyjinä ovat direktiivin 6 artiklassa tarkoitetun komitean sijasta asiaa käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marraskuuta 1994 annetun direktiivin 94/55/EY (4) nojalla.

| (8) | Turvallisuudesta on huolestuttu, sillä metalliset aerosolipakkaukset ovat saattaneet murtua tai vuotaa korkeissa lämpötiloissa, esimerkiksi auringon kuumentamissa autoissa. Siksi on tarpeen rajoittaa enimmäistäyttömäärä kaikentyyppisten aerosolien osalta samalle tasolle. |
| --- | --- |

(8)

Turvallisuudesta on huolestuttu, sillä metalliset aerosolipakkaukset ovat saattaneet murtua tai vuotaa korkeissa lämpötiloissa, esimerkiksi auringon kuumentamissa autoissa. Siksi on tarpeen rajoittaa enimmäistäyttömäärä kaikentyyppisten aerosolien osalta samalle tasolle.

| (9) | Ympäristön kannalta parhaita ja syttymättömiä ponneaineita ovat puristetut kaasut. Sellaisen aerosolipakkauksen, jonka ponneaineena on puristettu kaasu, paine kuitenkin tavallisesti alenee käyttöiän loppua kohti, mikä vähentää sisällön käytön tehokkuutta. Siksi puristettujen kaasujen käyttöä ponneaineena olisi edistettävä korottamalla aerosolipakkausten sisäistä enimmäispainetta siinä määrin kuin se on kuluttajan kannalta turvallista. |
| --- | --- |

(9)

Ympäristön kannalta parhaita ja syttymättömiä ponneaineita ovat puristetut kaasut. Sellaisen aerosolipakkauksen, jonka ponneaineena on puristettu kaasu, paine kuitenkin tavallisesti alenee käyttöiän loppua kohti, mikä vähentää sisällön käytön tehokkuutta. Siksi puristettujen kaasujen käyttöä ponneaineena olisi edistettävä korottamalla aerosolipakkausten sisäistä enimmäispainetta siinä määrin kuin se on kuluttajan kannalta turvallista.

| (10) | Direktiivi 75/324/ETY olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 75/324/ETY olisi sen vuoksi muutettava.

| (11) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat aerosoleja koskevan direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat aerosoleja koskevan direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 75/324/ETY tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 29 päivänä lokakuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 29 päivästä huhtikuuta 2010 alkaen.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 147, 9.6.1975, s. 40. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1907/2006 (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1, oikaisu EUVL L 136, 29.5.2007, s. 3).

2

(3)  EYVL 196, 16.8.1967, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/121/EY (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 850, oikaisu EUVL L 136, 29.5.2007, s. 281).

3

(4)  EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/89/EY (EUVL L 305, 4.11.2006, s. 4).

4

---

LIITE

Muutetaan direktiivi 75/324/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 8 artiklaan 1 a kohta seuraavasti:
  ”1 a.   Jos aerosoli sisältää liitteen 1.8 kohdassa tarkoitettuja syttyviä aineosia, mutta aerosolia ei pidetä ’syttyvänä’ tai ’erittäin helposti syttyvänä’ liitteessä olevassa 1.9 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti, aerosolin sisältämän syttyvän aineen määrä on ilmoitettava selvästi merkinnöissä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla seuraavassa muodossa: ’X painoprosenttia sisällöstä syttyviä aineosia’.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 8 artiklaan 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Jos aerosoli sisältää liitteen 1.8 kohdassa tarkoitettuja syttyviä aineosia, mutta aerosolia ei pidetä ’syttyvänä’ tai ’erittäin helposti syttyvänä’ liitteessä olevassa 1.9 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti, aerosolin sisältämän syttyvän aineen määrä on ilmoitettava selvästi merkinnöissä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla seuraavassa muodossa: ’X painoprosenttia sisällöstä syttyviä aineosia’.”

| 2) | Kumotaan 9 a artikla. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 9 a artikla.

| 3) | Muutetaan liite seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.8 kohta seuraavasti:
  ”1.8   Syttyvät aineosat
  Aerosolit luokitellaan syttyviksi, jos ne sisältävät jonkin syttyväksi luokiteltavan aineosan, joita ovat:






  a) | syttyvä neste, jolla tarkoitetaan nestettä, jonka leimahduspiste on enintään 93 °C, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite seuraavasti:

a)

Korvataan 1.8 kohta seuraavasti:

”1.8   Syttyvät aineosat

Aerosolit luokitellaan syttyviksi, jos ne sisältävät jonkin syttyväksi luokiteltavan aineosan, joita ovat:

a)

syttyvä neste, jolla tarkoitetaan nestettä, jonka leimahduspiste on enintään 93 °C,

| b) | syttyvä kiinteä aine, jolla tarkoitetaan kiinteää ainetta tai seosta, joka on herkästi palava tai joka voi aiheuttaa palon tai edistää paloa kitkan seurauksena. Herkästi palavat kiinteät aineet ovat jauhemaisia, rakeisia tai tahnamaisia aineita tai seoksia, jotka ovat vaarallisia, jos ne syttyvät herkästi ollessaan lyhytaikaisessa kosketuksessa sytytyslähteen, kuten palavan tulitikun, kanssa ja jos liekki leviää nopeasti, |
| --- | --- |

b)

syttyvä kiinteä aine, jolla tarkoitetaan kiinteää ainetta tai seosta, joka on herkästi palava tai joka voi aiheuttaa palon tai edistää paloa kitkan seurauksena. Herkästi palavat kiinteät aineet ovat jauhemaisia, rakeisia tai tahnamaisia aineita tai seoksia, jotka ovat vaarallisia, jos ne syttyvät herkästi ollessaan lyhytaikaisessa kosketuksessa sytytyslähteen, kuten palavan tulitikun, kanssa ja jos liekki leviää nopeasti,

| c) | syttyvä kaasu, jolla tarkoitetaan kaasuja tai kaasujen seoksia, joilla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa. |
| --- | --- |

c)

syttyvä kaasu, jolla tarkoitetaan kaasuja tai kaasujen seoksia, joilla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa.

Tämä määritelmä ei kata pyroforisia, itsestään kuumenevia tai veden kanssa reagoivia aineita tai seoksia, koska näitä aineosia ei saa käyttää aerosoleissa.”

| b) | Lisätään 1.9 kohta seuraavasti:
  ”1.9   Syttyvät aerosolit
  Tässä direktiivissä aerosolin katsotaan olevan ’syttymätön’, ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ sen kemiallisen palamislämmön ja syttyvien aineosien painoprosentin mukaan seuraavasti:






  a) | Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos se sisältää 85 prosenttia tai enemmän syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on 30 kJ/g tai suurempi. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 1.9 kohta seuraavasti:

”1.9   Syttyvät aerosolit

Tässä direktiivissä aerosolin katsotaan olevan ’syttymätön’, ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ sen kemiallisen palamislämmön ja syttyvien aineosien painoprosentin mukaan seuraavasti:

a)

Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos se sisältää 85 prosenttia tai enemmän syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on 30 kJ/g tai suurempi.

| b) | Aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’, jos se sisältää korkeintaan 1 prosentin syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g. |
| --- | --- |

b)

Aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’, jos se sisältää korkeintaan 1 prosentin syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g.

| c) | Kaikille muille aerosoleille joko suoritetaan jäljempänä kuvailtu syttyvyysluokitusmenettely tai ne luokitellaan ’erittäin helposti syttyviksi’. Syttymisetäisyyskoe, suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe ja vaahdon syttyvyyskoe on suoritettava 6.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kaikille muille aerosoleille joko suoritetaan jäljempänä kuvailtu syttyvyysluokitusmenettely tai ne luokitellaan ’erittäin helposti syttyviksi’. Syttymisetäisyyskoe, suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe ja vaahdon syttyvyyskoe on suoritettava 6.3 kohdan mukaisesti.

1.9.1   Syttyvät suihkeaerosolit

Suihkeaerosolit luokitellaan syttymisetäisyyskokeen tulosten perusteella ottaen huomioon niiden kemiallinen palamislämpö seuraavasti:

| a) | Jos kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g:






  i) | Aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 15 cm mutta < 75 cm. |
| --- | --- | --- |

a)

Jos kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g:

i)

Aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 15 cm mutta < 75 cm.

| ii) | Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm. |
| --- | --- |

ii)

Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm.

| iii) | Jos syttymisetäisyyskokeessa ei tapahdu syttymistä, suoritetaan suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe, ja aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos aikaekvivalentti on ≤ 300 s/m3 tai jos deflagraatiotiheys on ≤ 300 g/m3; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’. |
| --- | --- |

iii)

Jos syttymisetäisyyskokeessa ei tapahdu syttymistä, suoritetaan suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe, ja aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos aikaekvivalentti on ≤ 300 s/m3 tai jos deflagraatiotiheys on ≤ 300 g/m3; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’.

| b) | Jos kemiallinen palamislämpö on ≥ 20 kJ/g, aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’. |
| --- | --- |

b)

Jos kemiallinen palamislämpö on ≥ 20 kJ/g, aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’.

1.9.2   Syttyvät vaahtoaerosolit

Vaahtoaerosolit luokitellaan vaahdon syttyvyyskokeen tulosten perusteella.

| a) | Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos






  i) | liekin korkeus on ≥ 20 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 2 s
  tai |
| --- | --- | --- |

a)

Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos

i)

liekin korkeus on ≥ 20 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 2 s

tai

| ii) | liekin korkeus on ≥ 4 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 7 s. |
| --- | --- |

ii)

liekin korkeus on ≥ 4 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 7 s.

| b) | Aerosoli, joka ei täytä a kohdan kriteerejä, luokitellaan ’syttyväksi’, jos liekin korkeus on ≥ 4 cm ja liekin kestoaika on ≥ 2 s.” |
| --- | --- |

b)

Aerosoli, joka ei täytä a kohdan kriteerejä, luokitellaan ’syttyväksi’, jos liekin korkeus on ≥ 4 cm ja liekin kestoaika on ≥ 2 s.”

| c) | Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:
  ”1.10   Kemiallinen palamislämpö
  Kemiallinen palamislämpö ΔHc määritellään joko






  a) | yleisesti tunnustettujen alan sääntöjen, jotka kuvaillaan esimerkiksi standardeissa, joita ovat ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 ja NFPA 30B, tai tieteellisen kirjallisuuden perusteella
  tai |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:

”1.10   Kemiallinen palamislämpö

Kemiallinen palamislämpö ΔHc määritellään joko

a)

yleisesti tunnustettujen alan sääntöjen, jotka kuvaillaan esimerkiksi standardeissa, joita ovat ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 ja NFPA 30B, tai tieteellisen kirjallisuuden perusteella

tai

| b) | seuraavassa kuvatulla laskentamenetelmällä: |
| --- | --- |

b)

seuraavassa kuvatulla laskentamenetelmällä:

Kemiallinen palamislämpö (ΔHc) kilojouleina grammaa kohti (kJ/g) on teoreettisen palamislämmön (ΔHcomb) ja palamishyötysuhteen, joka on tavallisesti vähemmän kuin 1,0 (tyypillinen palamishyötysuhde on 0,95 tai 95 %), tulo.

Useita aineosia sisältävän aerosolivalmisteen kemiallinen palamislämpö on yksittäisten aineosien painotettujen palamislämpöjen summa seuraavasti:

Formula

jossa:

| ΔHc | = | tuotteen kemiallinen palamislämpö (kJ/g); |
| --- | --- | --- |
| wi% | = | aineosan i massaosuus tuotteessa; |
| ΔHc(i) | = | aineosan i spesifinen palamislämpö (kJ/g) tuotteessa. |

ΔHc

=

tuotteen kemiallinen palamislämpö (kJ/g);

wi%

=

aineosan i massaosuus tuotteessa;

ΔHc(i)

=

aineosan i spesifinen palamislämpö (kJ/g) tuotteessa.

Jos kemiallista palamislämpöä käytetään parametrinä määriteltäessä aerosolin syttyvyyttä tämän direktiivin säännösten mukaisesti, aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on kuvailtava kemiallisen palamislämmön määrittelyssä käytetty menetelmä asiakirjassa, joka on pidettävä saatavilla jollakin yhteisön virallisella kielellä 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa, merkinnöissä ilmoitetussa osoitteessa.”

| d) | Lisätään seuraava säännös kohdan 2 ”Yleiset säännökset” jälkeen ja ennen 2.1 kohtaa:
  ”Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on suoritettava analyysit markkinoimiinsa aerosoleihin liittyvien vaarojen tunnistamiseksi sanotun kuitenkaan rajoittamatta syttyvyyden ja paineen aiheuttamiin vaaroihin liittyvien, liitteessä esitettyjen vaatimusten noudattamista. Tarvittaessa analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolisuihkeen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon suihkun pisaroiden kokojakauma sekä aerosolin sisältämien aineosien fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet. Tämän jälkeen markkinoille saattamisesta vastaavan on suunniteltava, valmistettava ja testattava aerosoli sekä laadittava tarvittaessa käyttöä koskevat ohjeet tehdyn analyysin perusteella.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään seuraava säännös kohdan 2 ”Yleiset säännökset” jälkeen ja ennen 2.1 kohtaa:

”Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on suoritettava analyysit markkinoimiinsa aerosoleihin liittyvien vaarojen tunnistamiseksi sanotun kuitenkaan rajoittamatta syttyvyyden ja paineen aiheuttamiin vaaroihin liittyvien, liitteessä esitettyjen vaatimusten noudattamista. Tarvittaessa analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolisuihkeen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon suihkun pisaroiden kokojakauma sekä aerosolin sisältämien aineosien fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet. Tämän jälkeen markkinoille saattamisesta vastaavan on suunniteltava, valmistettava ja testattava aerosoli sekä laadittava tarvittaessa käyttöä koskevat ohjeet tehdyn analyysin perusteella.”

| e) | Korvataan 2.2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti:






  — | direktiivin 67/548/ETY liitteessä II olevan mallin mukainen liekkiä kuvaava varoitusmerkki; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan 2.2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti:

—

direktiivin 67/548/ETY liitteessä II olevan mallin mukainen liekkiä kuvaava varoitusmerkki;

| — | merkintä ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ aerosolin syttyvyysluokituksen mukaisesti.” |
| --- | --- |

—

merkintä ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ aerosolin syttyvyysluokituksen mukaisesti.”

| f) | Korvataan 2.3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | sisällöstä riippumatta sellaiset käyttöä koskevat varoitukset, jotka kertovat kuluttajalle tuotteen erityisistä vaaroista; jos aerosoliin liittyy erillinen käyttöohje, myös siinä on esitettävä käyttöä koskevat varoitukset; |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 2.3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

sisällöstä riippumatta sellaiset käyttöä koskevat varoitukset, jotka kertovat kuluttajalle tuotteen erityisistä vaaroista; jos aerosoliin liittyy erillinen käyttöohje, myös siinä on esitettävä käyttöä koskevat varoitukset;

| b) | jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti, merkinnöissä on esitettävä seuraavat varoitukset:






  — | direktiivin 67/548/ETY liitteessä IV vahvistetut turvalausekkeet S2 ja S16; |
| --- | --- | --- |

b)

jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti, merkinnöissä on esitettävä seuraavat varoitukset:

—

direktiivin 67/548/ETY liitteessä IV vahvistetut turvalausekkeet S2 ja S16;

| — | ’Ei saa suihkuttaa avotuleen tai hehkuvaan aineeseen’.” |
| --- | --- |

—

’Ei saa suihkuttaa avotuleen tai hehkuvaan aineeseen’.”

| g) | Lisätään 2.4 kohta seuraavasti:
  ”2.4   Nestefaasin tilavuus
  Nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 90 prosenttia aerosolin nettotilavuudesta.” |
| --- | --- |

g)

Lisätään 2.4 kohta seuraavasti:

”2.4   Nestefaasin tilavuus

Nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 90 prosenttia aerosolin nettotilavuudesta.”

| h) | Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:
  ”3.1.2   Täyttö
  Aerosolin paine ei saa olla 50 °C lämpötilassa suurempi kuin 12 baaria.
  Kuitenkin jos aerosoli ei sisällä kaasua tai kaasujen seosta, jolla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa, suurin sallittu paine 50 °C lämpötilassa on 13,2 baaria.” |
| --- | --- |

h)

Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:

”3.1.2   Täyttö

Aerosolin paine ei saa olla 50 °C lämpötilassa suurempi kuin 12 baaria.

Kuitenkin jos aerosoli ei sisällä kaasua tai kaasujen seosta, jolla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa, suurin sallittu paine 50 °C lämpötilassa on 13,2 baaria.”

| i) | Poistetaan kohdat 3.1.3, 4.1.5 ja 4.2.4 |
| --- | --- |

i)

Poistetaan kohdat 3.1.3, 4.1.5 ja 4.2.4

| j) | Korvataan 6.1.4 kohta seuraavasti:
  ”6.1.4   Täytettyjen aerosolien lopputarkastus
  6.1.4.1   Aerosolit on testattava jollakin seuraavista lopputarkastusmenetelmistä:
  a)   Kuumavesihaudetesti
  Jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen.






  i) | Veden lämpötilan ja upotusajan on oltava sellaisia, että aerosolin paine saavuttaa sellaisen paineen, joka vastaa aerosolin sisällön lämpenemisestä tasaiseen 50 °C lämpötilaan aiheutuvaa painetta. |
| --- | --- | --- |

j)

Korvataan 6.1.4 kohta seuraavasti:

”6.1.4   Täytettyjen aerosolien lopputarkastus

6.1.4.1   Aerosolit on testattava jollakin seuraavista lopputarkastusmenetelmistä:

a)   Kuumavesihaudetesti

Jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen.

i)

Veden lämpötilan ja upotusajan on oltava sellaisia, että aerosolin paine saavuttaa sellaisen paineen, joka vastaa aerosolin sisällön lämpenemisestä tasaiseen 50 °C lämpötilaan aiheutuvaa painetta.

| ii) | Aerosoli, jossa esiintyy näkyvä pysyvä muodonmuutos tai vuoto, on hylättävä. |
| --- | --- |

ii)

Aerosoli, jossa esiintyy näkyvä pysyvä muodonmuutos tai vuoto, on hylättävä.

b)   Kuumatestausmenetelmät

Muita menetelmiä aerosolin sisällön kuumentamiseksi voidaan käyttää, jos niillä voidaan taata, että jokaisen täytetyn aerosolin paine ja lämpötila saavuttavat kuumavesihaudetestissä vaadittavat arvot ja että muodonmuutokset ja vuodot havaitaan samalla tarkkuudella kuin kuumavesihaudetestissä.

c)   Kylmätestausmenetelmät

Vaihtoehtoista kylmätestausmenetelmää voidaan käyttää lopputarkastuksessa, jos se on aerosolien kuumavesihaudetestin vaihtoehtoisesta menetelmästä direktiivin 94/55/EY liitteessä A olevassa 6.2.4.3.2.2 kohdassa vahvistettujen säännösten mukainen.

6.1.4.2   Sellaisten aerosolien lopputarkastuksessa, joiden sisällössä tapahtuu fysikaalinen tai kemiallinen muutos, joka muuttaa niiden paineominaisuuksia täytön ja ensimmäisen käyttökerran välillä, olisi käytettävä 6.1.4.1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja kylmätestausmenetelmiä.

6.1.4.3   Kun käytetään 6.1.4.1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja testausmenetelmiä, on noudatettava seuraavia säännöksiä:

| a) | Testausmenetelmän on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä. |
| --- | --- |

a)

Testausmenetelmän on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä.

| b) | Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on jätettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hyväksyntähakemus. Hakemukseen on liitettävä tekniset asiakirjat, joissa kuvaillaan menetelmä. |
| --- | --- |

b)

Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on jätettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hyväksyntähakemus. Hakemukseen on liitettävä tekniset asiakirjat, joissa kuvaillaan menetelmä.

| c) | Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on valvontaa varten pidettävä toimivaltaisen viranomaisen myöntämä hyväksyntä, menetelmän kuvaavat tekniset asiakirjat ja mahdolliset valvontakertomukset saatavilla 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa, merkinnöissä ilmoitetussa osoitteessa. |
| --- | --- |

c)

Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on valvontaa varten pidettävä toimivaltaisen viranomaisen myöntämä hyväksyntä, menetelmän kuvaavat tekniset asiakirjat ja mahdolliset valvontakertomukset saatavilla 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa, merkinnöissä ilmoitetussa osoitteessa.

| d) | Teknisten asiakirjojen on oltava laadittuina jollakin yhteisön virallisella kielellä tai saatavilla oikeaksi todistettuna jäljennöksenä. |
| --- | --- |

d)

Teknisten asiakirjojen on oltava laadittuina jollakin yhteisön virallisella kielellä tai saatavilla oikeaksi todistettuna jäljennöksenä.

| e) | ’Toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan kussakin jäsenvaltiossa direktiivin 94/55/EY nojalla nimettyä viranomaista.” |
| --- | --- |

e)

’Toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan kussakin jäsenvaltiossa direktiivin 94/55/EY nojalla nimettyä viranomaista.”

| k) | Lisätään 6.3 kohta seuraavasti:
  ”6.3   Aerosolien syttyvyyskokeet
  6.3.1   Suihkeaerosolien syttymisetäisyyskoe
  6.3.1.1   Johdanto






  6.3.1.1.1 | Tässä testausohjeessa kuvaillaan menetelmä aerosolisuihkun syttymisetäisyyden määrittämiseksi, jotta voidaan arvioida siihen liittyvä palovaara. Aerosolia suihkutetaan syttymislähteen suuntaan eri etäisyyksiltä 15 cm:n välein, jotta voidaan havaita, syttyykö suihku ja palaako se jatkuvasti. Syttymisellä ja jatkuvalla palamisella tarkoitetaan sitä, että vakaa liekki palaa vähintään 5 sekunnin ajan. Syttymislähde on kaasupoltin, joka palaa sinisellä valaisemattomalla liekillä, jonka korkeus on 4–5 cm. |
| --- | --- | --- |

k)

Lisätään 6.3 kohta seuraavasti:

”6.3   Aerosolien syttyvyyskokeet

6.3.1   Suihkeaerosolien syttymisetäisyyskoe

6.3.1.1   Johdanto

6.3.1.1.1

Tässä testausohjeessa kuvaillaan menetelmä aerosolisuihkun syttymisetäisyyden määrittämiseksi, jotta voidaan arvioida siihen liittyvä palovaara. Aerosolia suihkutetaan syttymislähteen suuntaan eri etäisyyksiltä 15 cm:n välein, jotta voidaan havaita, syttyykö suihku ja palaako se jatkuvasti. Syttymisellä ja jatkuvalla palamisella tarkoitetaan sitä, että vakaa liekki palaa vähintään 5 sekunnin ajan. Syttymislähde on kaasupoltin, joka palaa sinisellä valaisemattomalla liekillä, jonka korkeus on 4–5 cm.

| 6.3.1.1.2 | Tätä koetta sovelletaan aerosoleihin, joiden suihkunpituus on vähintään 15 cm. Aerosolituotteet, joiden suihkunpituus on alle 15 cm, kuten sellaiset, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa tai joissa on annostusventtiili, eivät kuulu tämän kokeen soveltamisalaan. Aerosolituotteet, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa, on testattava aerosolivaahdon syttyvyyskokeen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.1.1.2

Tätä koetta sovelletaan aerosoleihin, joiden suihkunpituus on vähintään 15 cm. Aerosolituotteet, joiden suihkunpituus on alle 15 cm, kuten sellaiset, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa tai joissa on annostusventtiili, eivät kuulu tämän kokeen soveltamisalaan. Aerosolituotteet, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa, on testattava aerosolivaahdon syttyvyyskokeen mukaisesti.

6.3.1.2   Välineet ja materiaalit

| 6.3.1.2.1 | Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:






  Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 °C | tarkkuus ± 1 °C |
| --- | --- | --- |
| Kalibroitu laboratoriovaaka | tarkkuus ±.0,1 g |
| Kronometri (sekuntikello) | tarkkuus ± 0,2 s |
| Mitta-asteikko, kannatin ja pidike | senttimetriasteikko |
| Kaasupoltin, kannatin ja pidike | |
| Lämpömittari | tarkkuus ± 1 °C |
| Kosteusmittari | tarkkuus ± 5 % |
| Painemittari | tarkkuus ± 0,1 bar |

6.3.1.2.1

Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 °C

tarkkuus ± 1 °C

Kalibroitu laboratoriovaaka

tarkkuus ±.0,1 g

Kronometri (sekuntikello)

tarkkuus ± 0,2 s

Mitta-asteikko, kannatin ja pidike

senttimetriasteikko

Kaasupoltin, kannatin ja pidike

Lämpömittari

tarkkuus ± 1 °C

Kosteusmittari

tarkkuus ± 5 %

Painemittari

tarkkuus ± 0,1 bar

6.3.1.3   Menettely

6.3.1.3.1   Yleiset vaatimukset

| 6.3.1.3.1.1 | Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, minkä jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.1

Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, minkä jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

| 6.3.1.3.1.2 | Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.2

Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

| 6.3.1.3.1.3 | Koe suoritetaan vedottomassa ja tuulettuvassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.3

Koe suoritetaan vedottomassa ja tuulettuvassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

| 6.3.1.3.1.4 | Jokainen aerosoli testataan seuraavasti:






  a) | Kun aerosoli on täysinäinen, suoritetaan koko menettely niin, että kaasupolttimen etäisyys aerosolin suuttimesta on 15–90 cm. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.1.4

Jokainen aerosoli testataan seuraavasti:

a)

Kun aerosoli on täysinäinen, suoritetaan koko menettely niin, että kaasupolttimen etäisyys aerosolin suuttimesta on 15–90 cm.

| b) | Kun aerosolin täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, tehdään yksi koe joko 15 cm:n etäisyydellä suuttimesta, jos täysinäisen aerosolin suihku ei syttynyt lainkaan, tai täysinäisen aerosolin suihkun syttymisetäisyydellä, johon on lisätty 15 cm. |
| --- | --- |

b)

Kun aerosolin täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, tehdään yksi koe joko 15 cm:n etäisyydellä suuttimesta, jos täysinäisen aerosolin suihku ei syttynyt lainkaan, tai täysinäisen aerosolin suihkun syttymisetäisyydellä, johon on lisätty 15 cm.

| 6.3.1.3.1.5 | Kokeen aikana aerosolipakkaus pidetään merkinnöissä annettujen ohjeiden mukaisessa asennossa. Syttymislähde asetetaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.5

Kokeen aikana aerosolipakkaus pidetään merkinnöissä annettujen ohjeiden mukaisessa asennossa. Syttymislähde asetetaan sen mukaisesti.

| 6.3.1.3.1.6 | Koemenettelyssä suihku testataan 15 cm:n välein niin, että etäisyys aerosolin suuttimesta polttimen liekkiin on 15–90 cm. Tehokkuuden kannalta on järkevää tehdä ensimmäinen koe siten, että etäisyys suuttimesta liekkiin on 60 cm. Etäisyyttä pidennetään 15 cm, jos suihku syttyi etäisyyden ollessa 60 cm. Jos suihku ei syttynyt, kun suuttimen ja polttimen liekin etäisyys oli 60 cm, etäisyyttä pienennetään 15 cm. Menettelyn tarkoituksena on määrittää suurin aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys, jolla suihku palaa jatkuvasti, tai vahvistaa, että suihku ei syty, kun suuttimen ja liekin välinen etäisyys on 15 cm. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.6

Koemenettelyssä suihku testataan 15 cm:n välein niin, että etäisyys aerosolin suuttimesta polttimen liekkiin on 15–90 cm. Tehokkuuden kannalta on järkevää tehdä ensimmäinen koe siten, että etäisyys suuttimesta liekkiin on 60 cm. Etäisyyttä pidennetään 15 cm, jos suihku syttyi etäisyyden ollessa 60 cm. Jos suihku ei syttynyt, kun suuttimen ja polttimen liekin etäisyys oli 60 cm, etäisyyttä pienennetään 15 cm. Menettelyn tarkoituksena on määrittää suurin aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys, jolla suihku palaa jatkuvasti, tai vahvistaa, että suihku ei syty, kun suuttimen ja liekin välinen etäisyys on 15 cm.

6.3.1.3.2   Kokeen suorittaminen

| a) | Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä). |
| --- | --- |

a)

Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

| b) | Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan. |
| --- | --- |

b)

Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

| c) | Yksi aerosoli punnitaan ja paino kirjataan. |
| --- | --- |

c)

Yksi aerosoli punnitaan ja paino kirjataan.

| d) | Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi). |
| --- | --- |

d)

Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

| e) | Kaasupoltin asetetaan tasaiselle vaakasuoralle alustalle tai kiinnitetään kannattimeen pidikkeen avulla. |
| --- | --- |

e)

Kaasupoltin asetetaan tasaiselle vaakasuoralle alustalle tai kiinnitetään kannattimeen pidikkeen avulla.

| f) | Sytytetään kaasupoltin. Liekin on oltava valaisematon ja noin 4–5 cm korkea. |
| --- | --- |

f)

Sytytetään kaasupoltin. Liekin on oltava valaisematon ja noin 4–5 cm korkea.

| g) | Suuttimen aukko asetetaan vaaditulle etäisyydelle liekistä. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin. |
| --- | --- |

g)

Suuttimen aukko asetetaan vaaditulle etäisyydelle liekistä. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin.

| h) | Suuttimen aukko ja polttimen liekki asetetaan samalle tasolle huolehtien siitä, että aukko on oikein suunnattuna liekkiä kohti ja sopivalla tasolla (ks. kuva 6.3.1.1). Suihku suunnataan liekin ylemmän puoliskon läpi.
  Kuva 6.3.1.1 |
| --- | --- |

h)

Suuttimen aukko ja polttimen liekki asetetaan samalle tasolle huolehtien siitä, että aukko on oikein suunnattuna liekkiä kohti ja sopivalla tasolla (ks. kuva 6.3.1.1). Suihku suunnataan liekin ylemmän puoliskon läpi.

Kuva 6.3.1.1

Image

| i) | Aerosolin ravistamiseen liittyviä yleisiä vaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

i)

Aerosolin ravistamiseen liittyviä yleisiä vaatimuksia on noudatettava.

| j) | Käytetään aerosolin suutinta ja annetaan sisällön purkautua 5 sekunnin ajan, jos syttymistä ei tapahdu. Jos suihku syttyy, annetaan aerosolin purkautumisen jatkua ja mitataan palamisen kestoaika 5 sekunnin ajan syttymisestä. |
| --- | --- |

j)

Käytetään aerosolin suutinta ja annetaan sisällön purkautua 5 sekunnin ajan, jos syttymistä ei tapahdu. Jos suihku syttyy, annetaan aerosolin purkautumisen jatkua ja mitataan palamisen kestoaika 5 sekunnin ajan syttymisestä.

| k) | Merkitään syttymistulokset annettuun taulukkoon kaasupolttimen ja aerosolin välisen etäisyyden mukaan. |
| --- | --- |

k)

Merkitään syttymistulokset annettuun taulukkoon kaasupolttimen ja aerosolin välisen etäisyyden mukaan.

| l) | Jos vaiheessa j ei tapahdu syttymistä, testataan syttyykö suihku, kun aerosoli on muissa asennoissa, esimerkiksi kun pystyasennossa käytettäväksi tarkoitettua aerosolia käytetään ylösalaisin. |
| --- | --- |

l)

Jos vaiheessa j ei tapahdu syttymistä, testataan syttyykö suihku, kun aerosoli on muissa asennoissa, esimerkiksi kun pystyasennossa käytettäväksi tarkoitettua aerosolia käytetään ylösalaisin.

| m) | Toistetaan vaiheet g–l kahdesti (yhteensä 3 kertaa) samalla pakkauksella ja niin, että kaasupoltin ja aerosolin suutin ovat samalla etäisyydellä toisistaan. |
| --- | --- |

m)

Toistetaan vaiheet g–l kahdesti (yhteensä 3 kertaa) samalla pakkauksella ja niin, että kaasupoltin ja aerosolin suutin ovat samalla etäisyydellä toisistaan.

| n) | Koemenettely toistetaan kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella niin, että kaasupolttimen ja aerosolin suuttimen välinen etäisyys on sama. |
| --- | --- |

n)

Koemenettely toistetaan kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella niin, että kaasupolttimen ja aerosolin suuttimen välinen etäisyys on sama.

| o) | Toistetaan koemenettelyn vaiheet g–n niin, että aerosolipakkauksen suuttimen ja kaasupolttimen liekin välinen etäisyys on alueella 15–90 cm sen mukaan, mikä oli kunkin kokeen tulos (ks. myös 6.3.1.3.1.4 ja 6.3.1.3.1.5). |
| --- | --- |

o)

Toistetaan koemenettelyn vaiheet g–n niin, että aerosolipakkauksen suuttimen ja kaasupolttimen liekin välinen etäisyys on alueella 15–90 cm sen mukaan, mikä oli kunkin kokeen tulos (ks. myös 6.3.1.3.1.4 ja 6.3.1.3.1.5).

| p) | Jos syttymistä ei tapahdu, kun etäisyys on 15 cm, menettely päätetään niiden pakkausten osalta, jotka olivat kokeen alussa täysinäisiä. Menettely päättyy myös silloin, kun suihku syttyy ja palaa jatkuvasti etäisyyden ollessa 90 cm. Jos syttymistä ei tapahdu 15 cm:n etäisyydellä, kirjataan, että syttymistä ei tapahtunut. Muissa tapauksissa polttimen liekin ja aerosolin suuttimen välinen suurin etäisyys, jolla syttyminen ja jatkuva palaminen havaittiin, kirjataan syttymisetäisyydeksi. |
| --- | --- |

p)

Jos syttymistä ei tapahdu, kun etäisyys on 15 cm, menettely päätetään niiden pakkausten osalta, jotka olivat kokeen alussa täysinäisiä. Menettely päättyy myös silloin, kun suihku syttyy ja palaa jatkuvasti etäisyyden ollessa 90 cm. Jos syttymistä ei tapahdu 15 cm:n etäisyydellä, kirjataan, että syttymistä ei tapahtunut. Muissa tapauksissa polttimen liekin ja aerosolin suuttimen välinen suurin etäisyys, jolla syttyminen ja jatkuva palaminen havaittiin, kirjataan syttymisetäisyydeksi.

| q) | Lisäksi suoritetaan yksi koe kolmella aerosolipakkauksella, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellismäärästä. Nämä pakkaukset testataan niin, että aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys on täysinäisestä pakkauksesta tulevan suihkun syttymisetäisyys, johon on lisätty 15 cm. |
| --- | --- |

q)

Lisäksi suoritetaan yksi koe kolmella aerosolipakkauksella, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellismäärästä. Nämä pakkaukset testataan niin, että aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys on täysinäisestä pakkauksesta tulevan suihkun syttymisetäisyys, johon on lisätty 15 cm.

| r) | Aerosoli tyhjennetään 10–12 prosenttiin nimellispainosta enintään 30 sekunnin mittaisilla purkauksilla. Purkausten välillä pidetään vähintään 300 sekunnin tauko. Tänä väliaikana pakkaus pidetään vesihauteessa esivalmistelua varten. |
| --- | --- |

r)

Aerosoli tyhjennetään 10–12 prosenttiin nimellispainosta enintään 30 sekunnin mittaisilla purkauksilla. Purkausten välillä pidetään vähintään 300 sekunnin tauko. Tänä väliaikana pakkaus pidetään vesihauteessa esivalmistelua varten.

| s) | Toistetaan vaiheet g–n niiden aerosolipakkausten osalta, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, ja jätetään vaiheet l ja m suorittamatta. Tämä koe tehdään vain yhdessä asennossa (esim. pystyasennossa tai ylösalaisin), joka on sama, jossa syttyminen tapahtui (jos tapahtui) täysinäisten pakkausten kokeessa. |
| --- | --- |

s)

Toistetaan vaiheet g–n niiden aerosolipakkausten osalta, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, ja jätetään vaiheet l ja m suorittamatta. Tämä koe tehdään vain yhdessä asennossa (esim. pystyasennossa tai ylösalaisin), joka on sama, jossa syttyminen tapahtui (jos tapahtui) täysinäisten pakkausten kokeessa.

| t) | Tulokset kirjataan taulukkoon 6.3.1.1, kuten jäljempänä esitetään. |
| --- | --- |

t)

Tulokset kirjataan taulukkoon 6.3.1.1, kuten jäljempänä esitetään.

6.3.1.3.2.1   Kaikki kokeet tehdään vetokaapissa huoneessa, joka on mahdollista tuulettaa hyvin. Vetokaappia ja huonetta voidaan tuulettaa vähintään kolme minuuttia kunkin kokeen jälkeen. Palamistuotteiden hengittämisen ehkäisemiseksi on suoritettava kaikki tarvittavat varotoimenpiteet.

6.3.1.3.2.2   Aerosolipakkaukset, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, testataan vain kerran. Tulostaulukossa mainitaan vain yksi tulos pakkausta kohden.

6.3.1.3.2.3   Kun testaus siinä asennossa, jossa aerosoli on tarkoitettu käytettäväksi, antaa negatiivisen tuloksen, koe toistetaan asennossa, jossa pakkaus todennäköisimmin antaa positiivisen tuloksen.

6.3.1.4   Tulosten arviointimenetelmä

6.3.1.4.1   Kaikki tulokset kirjataan. Taulukossa 6.3.1.1 esitetään käytettävän ’tulostaulukon’ malli.

Taulukko 6.3.1.1

| Päivämäärä | Lämpötila ... °C
  Suhteellinen kosteus ... % |
| --- | --- |
| Tuotteen nimi | |
| Nettomäärä | | Pakkaus 1 | Pakkaus 2 | Pakkaus 3 |
| Täyttöaste alussa | | % | % | % |
| Aerosolin etäisyys | Koe | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 |
| 15 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| 30 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| 45 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| 60 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| 75 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| 90 cm | Syttyikö?
  K tai E | | | |
| Huomiot – myös pakkauksen asento | | | | |

Päivämäärä

Lämpötila ... °C

Suhteellinen kosteus ... %

Tuotteen nimi

Nettomäärä

Pakkaus 1

Pakkaus 2

Pakkaus 3

Täyttöaste alussa

%

%

%

Aerosolin etäisyys

Koe

1

2

3

1

2

3

1

2

3

15 cm

Syttyikö?

K tai E

30 cm

Syttyikö?

K tai E

45 cm

Syttyikö?

K tai E

60 cm

Syttyikö?

K tai E

75 cm

Syttyikö?

K tai E

90 cm

Syttyikö?

K tai E

Huomiot – myös pakkauksen asento

6.3.2   Syttymiskoe suljetussa tilassa

6.3.2.1   Johdanto

Tässä testausohjeessa kuvaillaan menetelmä, jolla arvioidaan aerosoleista purkautuvien tuotteiden syttyvyyttä, joka johtuu niiden alttiudesta syttyä suljetussa tai rajoitetussa tilassa. Aerosolin sisältö suihkutetaan lieriömäiseen koeastiaan, jossa on palava kynttilä. Jos havaittava syttyminen tapahtuu, kulunut aika ja purkautunut määrä kirjataan.

6.3.2.2   Välineet ja materiaalit

6.3.2.2.1   Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

| Kronometri (sekuntikello) | tarkkuus ± 0,2 s |
| --- | --- |
| Vesihaude, joka pidetään 20 °C lämpötilassa | tarkkuus ± 1 °C |
| Kalibroitu laboratoriovaaka | tarkkuus ± 0,1 g |
| Lämpömittari | tarkkuus ± 1 °C |
| Kosteusmittari | tarkkuus ± 5 % |
| Painemittari | tarkkuus ± 0,1 bar |
| Lieriömäinen koeastia | jäljempänä olevan kuvauksen mukainen |

Kronometri (sekuntikello)

tarkkuus ± 0,2 s

Vesihaude, joka pidetään 20 °C lämpötilassa

tarkkuus ± 1 °C

Kalibroitu laboratoriovaaka

tarkkuus ± 0,1 g

Lämpömittari

tarkkuus ± 1 °C

Kosteusmittari

tarkkuus ± 5 %

Painemittari

tarkkuus ± 0,1 bar

Lieriömäinen koeastia

jäljempänä olevan kuvauksen mukainen

6.3.2.2.2   Koevälineiden valmistelu

6.3.2.2.2.1   Lieriömäinen astia, jonka tilavuus on noin 200 dm3, läpimitta noin 600 mm ja pituus noin 720 mm ja joka on toisesta päästä avoin, on valmisteltava seuraavasti:

| a) | Astian avoimeen päähän sovitetaan sulkujärjestelmä, joka koostuu saranoidusta kannesta, tai |
| --- | --- |

a)

Astian avoimeen päähän sovitetaan sulkujärjestelmä, joka koostuu saranoidusta kannesta, tai

| b) | sulkujärjestelmänä voidaan käyttää muovikalvoa, jonka paksuus on 0,01–0,02 mm. Jos kokeessa käytetään muovikalvoa, on toimittava seuraavan kuvauksen mukaisesti: Kalvo pingotetaan lieriön avoimen pään yli ja kiinnitetään kuminauhalla. Nauhan lujuuden on oltava sellainen, että kun se on asetettu kyljellään olevan lieriön ympärille, se venyy ainoastaan 25 mm, kun 0,45 kg:n paino kiinnitetään sen alimpaan kohtaan. Kalvoon leikataan 25 mm:n mittainen viillos, joka alkaa 50 mm:n etäisyydeltä lieriön reunasta. Kalvon on oltava pingottunut. |
| --- | --- |

b)

sulkujärjestelmänä voidaan käyttää muovikalvoa, jonka paksuus on 0,01–0,02 mm. Jos kokeessa käytetään muovikalvoa, on toimittava seuraavan kuvauksen mukaisesti: Kalvo pingotetaan lieriön avoimen pään yli ja kiinnitetään kuminauhalla. Nauhan lujuuden on oltava sellainen, että kun se on asetettu kyljellään olevan lieriön ympärille, se venyy ainoastaan 25 mm, kun 0,45 kg:n paino kiinnitetään sen alimpaan kohtaan. Kalvoon leikataan 25 mm:n mittainen viillos, joka alkaa 50 mm:n etäisyydeltä lieriön reunasta. Kalvon on oltava pingottunut.

| c) | Lieriön toiseen päähän porataan reikä, jonka läpimitta on 50 mm ja etäisyys reunasta 100 mm siten, että reikä on ylimpänä, kun astia on kyljellään valmiina koetta varten (Kuvio 6.3.2.1).
  Kuvio 6.3.2.1 |
| --- | --- |

c)

Lieriön toiseen päähän porataan reikä, jonka läpimitta on 50 mm ja etäisyys reunasta 100 mm siten, että reikä on ylimpänä, kun astia on kyljellään valmiina koetta varten (Kuvio 6.3.2.1).

Kuvio 6.3.2.1

Image

| d) | Metalliselle kannattimelle, jonka koko on 200 ×× 200 mm, asetetaan parafiinivahakynttilä, jonka läpimitta on 20–40 mm ja korkeus 100 mm. Kynttilä vaihdetaan, kun sen korkeus on alle 80 mm. Kynttilän liekki suojataan suihkun vaikutukselta ohjauslevyllä, jonka leveys on 150 mm ja korkeus 200 mm. Tähän sisältyy 45 asteen kulmaan kallistettu osa, joka on 150 mm:n korkeudella ohjauslevyn alareunasta (Kuvio 6.3.2.2).
  Kuvio 6.3.2.2 |
| --- | --- |

d)

Metalliselle kannattimelle, jonka koko on 200 ×× 200 mm, asetetaan parafiinivahakynttilä, jonka läpimitta on 20–40 mm ja korkeus 100 mm. Kynttilä vaihdetaan, kun sen korkeus on alle 80 mm. Kynttilän liekki suojataan suihkun vaikutukselta ohjauslevyllä, jonka leveys on 150 mm ja korkeus 200 mm. Tähän sisältyy 45 asteen kulmaan kallistettu osa, joka on 150 mm:n korkeudella ohjauslevyn alareunasta (Kuvio 6.3.2.2).

Kuvio 6.3.2.2

Image

| e) | Metalliselle kannattimelle asetettu kynttilä on sijoitettava lieriön päiden puoliväliin (Kuvio 6.3.2.3).
  Kuvio 6.3.2.3 |
| --- | --- |

e)

Metalliselle kannattimelle asetettu kynttilä on sijoitettava lieriön päiden puoliväliin (Kuvio 6.3.2.3).

Kuvio 6.3.2.3

Image

| f) | Lieriö sijoitetaan maahan tai kannattimelle paikkaan, jonka lämpötila on 15–25 °C. Testattava tuote suihkutetaan lieriöön, jonka tilavuus on noin 200 dm3 ja jossa on syttymislähde. |
| --- | --- |

f)

Lieriö sijoitetaan maahan tai kannattimelle paikkaan, jonka lämpötila on 15–25 °C. Testattava tuote suihkutetaan lieriöön, jonka tilavuus on noin 200 dm3 ja jossa on syttymislähde.

6.3.2.2.2.2   Yleensä tuote vapautuu aerosolipakkauksesta 90 asteen kulmassa pakkauksen pystyakseliin nähden. Kuvattu järjestely ja menettely koskevat tämäntyyppistä aerosolituotetta. Kun kyseessä ovat epätavallisesti toimivat aerosolit (esim. pystyakselin suuntaisesti suihkutettavat aerosolit), on tarpeen kirjata muutokset laitteissa ja menettelyissä hyvän laboratoriokäytännön mukaisesti, esimerkiksi noudattaen standardia ISO/IEC 17025:1999 Testaus- ja kalibrointilaboratorioiden pätevyys. Yleiset vaatimukset (General Requirements for the Competence of Testing and Calibration Laboratories).

6.3.2.3   Menettely

6.3.2.3.1   Yleiset vaatimukset

| 6.3.2.3.1.1 | Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.1

Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

| 6.3.2.3.1.2 | Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.2

Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

| 6.3.2.3.1.3 | Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.3

Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

6.3.2.3.2   Kokeen suorittaminen

| a) | Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä). |
| --- | --- |

a)

Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

| b) | Mitataan tai lasketaan lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3). |
| --- | --- |

b)

Mitataan tai lasketaan lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3).

| c) | Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan. |
| --- | --- |

c)

Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

| d) | Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi). |
| --- | --- |

d)

Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

| e) | Yksi aerosolipakkaus punnitaan ja paino kirjataan. |
| --- | --- |

e)

Yksi aerosolipakkaus punnitaan ja paino kirjataan.

| f) | Sytytetään kynttilä ja asetetaan sulkujärjestelmä (kansi tai muovikalvo) paikoilleen. |
| --- | --- |

f)

Sytytetään kynttilä ja asetetaan sulkujärjestelmä (kansi tai muovikalvo) paikoilleen.

| g) | Asetetaan aerosolin suuttimen aukko 35 mm:n etäisyydelle lieriön sisäänmenoaukon keskustasta, tai lähemmäs, jos kyseessä on laajasuihkuinen tuote. Käynnistetään kronometri (sekuntikello) ja tuotteen käyttöohjeita noudattaen suunnataan suihku kohti vastakkaisen päädyn (kansi tai muovikalvo) keskustaa. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin. |
| --- | --- |

g)

Asetetaan aerosolin suuttimen aukko 35 mm:n etäisyydelle lieriön sisäänmenoaukon keskustasta, tai lähemmäs, jos kyseessä on laajasuihkuinen tuote. Käynnistetään kronometri (sekuntikello) ja tuotteen käyttöohjeita noudattaen suunnataan suihku kohti vastakkaisen päädyn (kansi tai muovikalvo) keskustaa. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin.

| h) | Suihkutetaan aerosolia kunnes syttyminen tapahtuu. Pysäytetään kronometri ja kirjataan kulunut aika. Punnitaan aerosoli uudelleen ja kirjataan paino. |
| --- | --- |

h)

Suihkutetaan aerosolia kunnes syttyminen tapahtuu. Pysäytetään kronometri ja kirjataan kulunut aika. Punnitaan aerosoli uudelleen ja kirjataan paino.

| i) | Tuuletetaan ja puhdistetaan lieriö ja poistetaan sieltä kaikki jäännökset, jotka voivat vaikuttaa seuraaviin kokeisiin. Annetaan tarvittaessa lieriön jäähtyä. |
| --- | --- |

i)

Tuuletetaan ja puhdistetaan lieriö ja poistetaan sieltä kaikki jäännökset, jotka voivat vaikuttaa seuraaviin kokeisiin. Annetaan tarvittaessa lieriön jäähtyä.

| j) | Suoritetaan koemenettelyn vaiheet d–i kahdella muulla saman tuotteen aerosolilla (yhteensä kolme koetta; kukin aerosoli testataan vain kerran). |
| --- | --- |

j)

Suoritetaan koemenettelyn vaiheet d–i kahdella muulla saman tuotteen aerosolilla (yhteensä kolme koetta; kukin aerosoli testataan vain kerran).

6.3.2.4   Tulosten arviointimenetelmä

6.3.2.4.1   Kokeesta on laadittava raportti, joka sisältää seuraavat tiedot:

| a) | testattu tuote ja sen viitetiedot |
| --- | --- |

a)

testattu tuote ja sen viitetiedot

| b) | aerosolin sisäpuolinen paine ja purkautumismäärä |
| --- | --- |

b)

aerosolin sisäpuolinen paine ja purkautumismäärä

| c) | koehuoneen lämpötila ja suhteellinen ilmankosteus |
| --- | --- |

c)

koehuoneen lämpötila ja suhteellinen ilmankosteus

| d) | kunkin kokeen osalta purkautumisaika (sekunteina), joka tarvitaan syttymisen aikaansaamiseksi (jos tuote ei syty, maininta siitä) |
| --- | --- |

d)

kunkin kokeen osalta purkautumisaika (sekunteina), joka tarvitaan syttymisen aikaansaamiseksi (jos tuote ei syty, maininta siitä)

| e) | kussakin kokeessa suihkutetun tuotemäärän paino (grammoina) |
| --- | --- |

e)

kussakin kokeessa suihkutetun tuotemäärän paino (grammoina)

| f) | lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3). |
| --- | --- |

f)

lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3).

6.3.2.4.2.   Syttymisen aikaekvivalentti (teq) yhdessä kuutiometrissä voidaan laskea seuraavasti:

Formula

6.3.2.4.3   Deflagraatiotiheys (Ddef), joka tarvitaan syttymisen aikaansaamiseksi kokeessa, voidaan myös laskea seuraavasti:

Formula

6.3.3   Aerosolivaahdon syttyvyyskoe

6.3.3.1   Johdanto

6.3.3.1.1   Tässä testausohjeessa kuvataan menetelmä vaahdon, geelin tai tahnan muodossa purkautuvan aerosolin syttyvyyden määrittämiseksi. Aerosolia, josta purkautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa, suihkutetaan (noin 5 grammaa) kellonlasille, ja syttymislähde (kynttilä, vahasytyke, tulitikku tai sytytin) asetetaan kellonlasin alareunaan vaahdon, geelin tai tahnan mahdollisen syttymisen ja jatkuvan palamisen testaamiseksi. Palaminen on jatkuvaa, jos liekki palaa vähintään 2 sekunnin ajan ja on vähintään 4 cm korkea.

6.3.3.2   Välineet ja materiaalit

6.3.3.2.1   Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

| Mitta-asteikko, kannatin ja pidike | senttimetriasteikko |
| --- | --- |
| Tulenkestävä kellonlasi, jonka läpimitta on noin 150 mm | |
| Kronometri (sekuntikello) | tarkkuus ± 0,2 s |
| Kynttilä, kapea vahasytyke, tulitikku tai sytytin | |
| Kalibroitu laboratoriovaaka | tarkkuus ± 0,1 g |
| Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 C | tarkkuus ± 1 °C |
| Lämpömittari | tarkkuus ± 1 °C |
| Kosteusmittari | tarkkuus ± 5 % |
| Painemittari | tarkkuus ± 0,1 bar |

Mitta-asteikko, kannatin ja pidike

senttimetriasteikko

Tulenkestävä kellonlasi, jonka läpimitta on noin 150 mm

Kronometri (sekuntikello)

tarkkuus ± 0,2 s

Kynttilä, kapea vahasytyke, tulitikku tai sytytin

Kalibroitu laboratoriovaaka

tarkkuus ± 0,1 g

Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 C

tarkkuus ± 1 °C

Lämpömittari

tarkkuus ± 1 °C

Kosteusmittari

tarkkuus ± 5 %

Painemittari

tarkkuus ± 0,1 bar

6.3.3.2.2   Kellonlasi asetetaan tulenkestävälle alustalle vedottomaan ympäristöön, joka voidaan tuulettaa kunkin kokeen jälkeen. Mitta-asteikko sijoitetaan tarkalleen kellonlasin taakse ja pidetään pystysuorassa kannattimen ja pidikkeen avulla.

6.3.3.2.3   Mitta-asteikko sijoitetaan siten, että sen alkupää on vaakatasossa samalla tasolla kuin kellonlasin alareuna.

6.3.3.3   Menettely

6.3.3.3.1   Yleiset vaatimukset

| 6.3.3.3.1.1 | Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.1

Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

| 6.3.3.3.1.2 | Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.2

Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

| 6.3.3.3.1.3 | Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.3

Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

6.3.3.3.2   Kokeen suorittaminen

| a) | Vähintään neljä täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä). |
| --- | --- |

a)

Vähintään neljä täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

| b) | Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan. |
| --- | --- |

b)

Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

| c) | Määritetään sisäpuolinen paine lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi). |
| --- | --- |

c)

Määritetään sisäpuolinen paine lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

| d) | Mitataan tutkittavan aerosolituotteen purkautumis- tai virtausmäärä, jotta kokeessa annostellun tuotteen määrä voidaan määrittää tarkasti. |
| --- | --- |

d)

Mitataan tutkittavan aerosolituotteen purkautumis- tai virtausmäärä, jotta kokeessa annostellun tuotteen määrä voidaan määrittää tarkasti.

| e) | Yksi aerosoleista punnitaan ja paino kirjataan. |
| --- | --- |

e)

Yksi aerosoleista punnitaan ja paino kirjataan.

| f) | Mitatun purkautumis- tai virtausmäärän perusteella ja valmistajan ohjeita noudattaen annetaan tuotetta purkautua noin 5 g puhtaan kellonlasin keskelle; tarkoituksena on saada aikaan keko, jonka korkeus on enintään 25 mm. |
| --- | --- |

f)

Mitatun purkautumis- tai virtausmäärän perusteella ja valmistajan ohjeita noudattaen annetaan tuotetta purkautua noin 5 g puhtaan kellonlasin keskelle; tarkoituksena on saada aikaan keko, jonka korkeus on enintään 25 mm.

| g) | Asetetaan 5 sekunnin kuluessa purkautumisen päättymisestä syttymislähde näytteen alareunalle ja käynnistetään samanaikaisesti kronometri (sekuntikello). Tarvittaessa syttymislähde poistetaan näytteen reunasta noin kahden sekunnin kuluttua, jotta voidaan havaita selvästi, onko syttyminen tapahtunut. Jos näytteen syttymistä ei ole havaittavissa, asetetaan syttymislähde uudelleen näytteen reunalle. |
| --- | --- |

g)

Asetetaan 5 sekunnin kuluessa purkautumisen päättymisestä syttymislähde näytteen alareunalle ja käynnistetään samanaikaisesti kronometri (sekuntikello). Tarvittaessa syttymislähde poistetaan näytteen reunasta noin kahden sekunnin kuluttua, jotta voidaan havaita selvästi, onko syttyminen tapahtunut. Jos näytteen syttymistä ei ole havaittavissa, asetetaan syttymislähde uudelleen näytteen reunalle.

| h) | Jos syttyminen tapahtuu, kirjataan seuraavat tiedot:






  i) | Liekin suurin korkeus senttimetreinä kellonlasin alareunan yläpuolella |
| --- | --- | --- |

h)

Jos syttyminen tapahtuu, kirjataan seuraavat tiedot:

i)

Liekin suurin korkeus senttimetreinä kellonlasin alareunan yläpuolella

| ii) | Palamisen kestoaika sekunteina |
| --- | --- |

ii)

Palamisen kestoaika sekunteina

| iii) | Aerosolipakkaus kuivataan ja punnitaan, minkä jälkeen lasketaan purkautuneen tuotemäärän paino. |
| --- | --- |

iii)

Aerosolipakkaus kuivataan ja punnitaan, minkä jälkeen lasketaan purkautuneen tuotemäärän paino.

| i) | Koealue tuuletetaan heti kunkin kokeen jälkeen. |
| --- | --- |

i)

Koealue tuuletetaan heti kunkin kokeen jälkeen.

| j) | Jos syttymistä ei tapahdu, ja annosteltu tuote pysyy vaahdon tai tahnan muodossa koko käyttöajan, toistetaan vaiheet e–i. Tuotteen annetaan seistä 30 sekuntia, 1 minuutin, 2 minuuttia tai 4 minuuttia ennen syttymislähteen käyttämistä. |
| --- | --- |

j)

Jos syttymistä ei tapahdu, ja annosteltu tuote pysyy vaahdon tai tahnan muodossa koko käyttöajan, toistetaan vaiheet e–i. Tuotteen annetaan seistä 30 sekuntia, 1 minuutin, 2 minuuttia tai 4 minuuttia ennen syttymislähteen käyttämistä.

| k) | Toistetaan vaiheet e–j kahdesti samalla aerosolipakkauksella (yhteensä 3 koetta). |
| --- | --- |

k)

Toistetaan vaiheet e–j kahdesti samalla aerosolipakkauksella (yhteensä 3 koetta).

| l) | Toistetaan vaiheet e–k kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella (yhteensä 3 pakkausta). |
| --- | --- |

l)

Toistetaan vaiheet e–k kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella (yhteensä 3 pakkausta).

6.3.3.4   Tulosten arviointimenetelmä

6.3.3.4.1   Kokeesta on laadittava raportti, joka sisältää seuraavat tiedot:

| a) | syttyykö tuote |
| --- | --- |

a)

syttyykö tuote

| b) | liekin suurin korkeus senttimetreinä |
| --- | --- |

b)

liekin suurin korkeus senttimetreinä

| c) | palamisen kestoaika sekunteina |
| --- | --- |

c)

palamisen kestoaika sekunteina

| d) | testatun tuotteen paino.” |
| --- | --- |

d)

testatun tuotteen paino.”

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä huhtikuuta 2008,

kiireellisistä toimenpiteistä, jotka koskevat ei-luvallista muuntogeenistä organismia ”Bt 63” riisituotteissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1208)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/289/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) 4 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan mukaan muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja ei saa saattaa yhteisön markkinoille, ellei niille ole myönnetty lupaa kyseisen asetuksen mukaisesti. Saman asetuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 16 artiklan 3 kohdan mukaan muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille ei saa myöntää lupaa, ellei ole sopivalla ja riittävällä tavalla osoitettu, että ne eivät vaikuta haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, että ne eivät johda kuluttajaa tai käyttäjää harhaan ja että ne eivät siinä määrin poikkea elintarvikkeista tai rehuista, jotka niillä on tarkoitus korvata, että niiden tavanomainen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa ihmisille tai eläimille. |
| --- | --- |

(1)

Muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) 4 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan mukaan muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja ei saa saattaa yhteisön markkinoille, ellei niille ole myönnetty lupaa kyseisen asetuksen mukaisesti. Saman asetuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 16 artiklan 3 kohdan mukaan muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille ei saa myöntää lupaa, ellei ole sopivalla ja riittävällä tavalla osoitettu, että ne eivät vaikuta haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, että ne eivät johda kuluttajaa tai käyttäjää harhaan ja että ne eivät siinä määrin poikkea elintarvikkeista tai rehuista, jotka niillä on tarkoitus korvata, että niiden tavanomainen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa ihmisille tai eläimille.

| (2) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa havaittiin syyskuussa 2006 Kiinasta peräisin olevia riisituotteita, jotka olivat ”Bt 63”-nimisen ei-luvallisen muuntogeenisen riisin saastuttamia ja joista ilmoitettiin elintarvikkeita ja rehuja koskevaan nopeaan hälytysjärjestelmään (RASFF). |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa havaittiin syyskuussa 2006 Kiinasta peräisin olevia riisituotteita, jotka olivat ”Bt 63”-nimisen ei-luvallisen muuntogeenisen riisin saastuttamia ja joista ilmoitettiin elintarvikkeita ja rehuja koskevaan nopeaan hälytysjärjestelmään (RASFF).

| (3) | Kiinan toimivaltaisilta viranomaisilta pyydettiin välittömästi yksityiskohtaiset tiedot ei-luvallisen muuntogeenisen riisin ”Bt 63” geneettisestä rakenteesta. Selvityksiä pyydettiin myös Kiinan markkinoilla olevan muuntogeenisen riisin alkuperästä ja tavasta, jolla Kiinan viranomaiset aikovat varmistaa, että vientituotteet vastaavat yhteisön vaatimuksia. Kiinan viranomaiset vastasivat tarkastamalla RASFF-järjestelmään ilmoitetut tapaukset ja keskeyttämällä asianomaisten yritysten vientitoiminnan. Ne päättivät myös suorittaa vietyä riisiä ja riisituotteita koskevia testejä ja vaativat viejäyrityksiä tehostamaan raaka-ainehankintojen valvontaa. Lisäksi yhteisölle toimitettiin muuntogeenisen riisin yleistilanteesta Kiinan markkinoilla ja kyseessä olevasta Bt-geneettisestä rakenteesta tietoja, jotka vahvistivat, että muuntogeeninen riisi ”Bt 63” ei ole sallittu Kiinan markkinoilla. |
| --- | --- |

(3)

Kiinan toimivaltaisilta viranomaisilta pyydettiin välittömästi yksityiskohtaiset tiedot ei-luvallisen muuntogeenisen riisin ”Bt 63” geneettisestä rakenteesta. Selvityksiä pyydettiin myös Kiinan markkinoilla olevan muuntogeenisen riisin alkuperästä ja tavasta, jolla Kiinan viranomaiset aikovat varmistaa, että vientituotteet vastaavat yhteisön vaatimuksia. Kiinan viranomaiset vastasivat tarkastamalla RASFF-järjestelmään ilmoitetut tapaukset ja keskeyttämällä asianomaisten yritysten vientitoiminnan. Ne päättivät myös suorittaa vietyä riisiä ja riisituotteita koskevia testejä ja vaativat viejäyrityksiä tehostamaan raaka-ainehankintojen valvontaa. Lisäksi yhteisölle toimitettiin muuntogeenisen riisin yleistilanteesta Kiinan markkinoilla ja kyseessä olevasta Bt-geneettisestä rakenteesta tietoja, jotka vahvistivat, että muuntogeeninen riisi ”Bt 63” ei ole sallittu Kiinan markkinoilla.

| (4) | Jäsenvaltioille ilmoitettiin välittömästi tilanteesta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa 11 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä lokakuuta 2006. Jäsenvaltioita ja toimijoita myös muistutettiin kirjallisesti niiden velvollisuudesta varmistaa, että EU:n markkinoille ei saateta sellaisia geenimuunneltuja organismeja, joille ei ole myönnetty lupaa. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioille ilmoitettiin välittömästi tilanteesta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa 11 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä lokakuuta 2006. Jäsenvaltioita ja toimijoita myös muistutettiin kirjallisesti niiden velvollisuudesta varmistaa, että EU:n markkinoille ei saateta sellaisia geenimuunneltuja organismeja, joille ei ole myönnetty lupaa.

| (5) | RASFF-järjestelmän välityksellä ilmoitettiin useista ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” löydöksistä vuoden 2006 syys- ja lokakuun aikana, mutta sitten ilmoitusten tulo lakkasi, mikä tuki olettamusta, että Kiinan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet tepsivät. |
| --- | --- |

(5)

RASFF-järjestelmän välityksellä ilmoitettiin useista ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” löydöksistä vuoden 2006 syys- ja lokakuun aikana, mutta sitten ilmoitusten tulo lakkasi, mikä tuki olettamusta, että Kiinan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet tepsivät.

| (6) | Helmikuussa 2007 RASFF-järjestelmään tuli jälleen uusi ilmoitus ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” löydöksestä. Uusi hälytys koski rehukäyttöön tarkoitetun riisiproteiinitiivisteen lähetystä, joka saapui Alankomaiden kautta Kreikkaan. Lähetys oli lähtenyt Kiinasta 20 päivänä joulukuuta 2006 eli sen jälkeen, kun Kiinan viranomaiset olivat ottaneet käyttöön valvontatoimenpiteitä. Kun komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille tästä uudesta hälytyksestä ja vaati niitä toimittamaan lisätakeita, ne päättivät lisätä riisituotteiden näytteenottoa ja testausta sekä edellyttää, että riisituotteiden mukana on Kiinan virallinen tarkastus- ja karanteenitodistus. Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle ilmoitettiin asiasta 2 päivänä maaliskuuta 2007. |
| --- | --- |

(6)

Helmikuussa 2007 RASFF-järjestelmään tuli jälleen uusi ilmoitus ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” löydöksestä. Uusi hälytys koski rehukäyttöön tarkoitetun riisiproteiinitiivisteen lähetystä, joka saapui Alankomaiden kautta Kreikkaan. Lähetys oli lähtenyt Kiinasta 20 päivänä joulukuuta 2006 eli sen jälkeen, kun Kiinan viranomaiset olivat ottaneet käyttöön valvontatoimenpiteitä. Kun komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille tästä uudesta hälytyksestä ja vaati niitä toimittamaan lisätakeita, ne päättivät lisätä riisituotteiden näytteenottoa ja testausta sekä edellyttää, että riisituotteiden mukana on Kiinan virallinen tarkastus- ja karanteenitodistus. Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle ilmoitettiin asiasta 2 päivänä maaliskuuta 2007.

| (7) | Kiinan viranomaisten ilmoittamista toimenpiteistä huolimatta sittemmin on tehty useita muita hälytyksiä, jotka koskevat ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” esiintymistä. |
| --- | --- |

(7)

Kiinan viranomaisten ilmoittamista toimenpiteistä huolimatta sittemmin on tehty useita muita hälytyksiä, jotka koskevat ei-luvallisen geenimuunnellun riisin ”Bt 63” esiintymistä.

| (8) | Komission toistuvista vaatimuksista huolimatta Kiinan viranomaiset eivät kyenneet toimittamaan komission yhteiseen tutkimuskeskukseen laadullisesti ja määrällisesti riittäviä valvontanäytteitä ja havaitsemisselvitystä, jotta yhteinen tutkimuskeskus olisi voinut validoida Kiinan valvontaviranomaisten käyttämän havaitsemismenetelmän. |
| --- | --- |

(8)

Komission toistuvista vaatimuksista huolimatta Kiinan viranomaiset eivät kyenneet toimittamaan komission yhteiseen tutkimuskeskukseen laadullisesti ja määrällisesti riittäviä valvontanäytteitä ja havaitsemisselvitystä, jotta yhteinen tutkimuskeskus olisi voinut validoida Kiinan valvontaviranomaisten käyttämän havaitsemismenetelmän.

| (9) | Koska Kiinan toimivaltaiset viranomaiset eivät ole pystyneet toimittamaan riittäviä takeita siitä, että Kiinasta peräisin olevissa riisituotteissa ei ole ei-luvallista geenimuunneltua riisiä ”Bt 63”, ja rajoittamatta jäsenvaltioiden valvontavelvollisuuksia olisi otettava käyttöön kattava ja yhtenäinen lähestymistapa, jonka avulla voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti ja välttää eroavuudet tilanteen käsittelyssä eri jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(9)

Koska Kiinan toimivaltaiset viranomaiset eivät ole pystyneet toimittamaan riittäviä takeita siitä, että Kiinasta peräisin olevissa riisituotteissa ei ole ei-luvallista geenimuunneltua riisiä ”Bt 63”, ja rajoittamatta jäsenvaltioiden valvontavelvollisuuksia olisi otettava käyttöön kattava ja yhtenäinen lähestymistapa, jonka avulla voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti ja välttää eroavuudet tilanteen käsittelyssä eri jäsenvaltioiden välillä.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaiset kiireelliset yhteisön toimenpiteet kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi, kun riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaiset kiireelliset yhteisön toimenpiteet kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi, kun riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (11) | Koska muuntogeeniselle riisille ”Bt 63” ei ole myönnetty lupaa yhteisön lainsäädännön nojalla, ja ottaen huomioon sellaisten tuotteiden riskiolettama, joille ei ole myönnetty lupaa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, jossa otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa säädetty ennalta varautumisen periaate, olisi ryhdyttävä kiireellisiin toimenpiteisiin saastuneiden tuotteiden markkinoille saattamisen estämiseksi yhteisössä. |
| --- | --- |

(11)

Koska muuntogeeniselle riisille ”Bt 63” ei ole myönnetty lupaa yhteisön lainsäädännön nojalla, ja ottaen huomioon sellaisten tuotteiden riskiolettama, joille ei ole myönnetty lupaa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, jossa otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa säädetty ennalta varautumisen periaate, olisi ryhdyttävä kiireellisiin toimenpiteisiin saastuneiden tuotteiden markkinoille saattamisen estämiseksi yhteisössä.

| (12) | Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 säädettyjen yleisten vaatimusten mukaisesti elintarvikealan ja rehualan toimijoilla on ensisijainen oikeudellinen vastuu varmistaa, että niiden valvonnassa olevien yritysten elintarvikkeet tai rehut täyttävät elintarvikelainsäädännön vaatimukset, sekä tarkistaa kyseisten vaatimusten täyttyminen. Sen vuoksi elintarvikkeiden ja rehujen ensimmäisestä markkinoille saattamisesta vastuullisella toimijalla olisi oltava velvollisuus todistaa, että ne eivät sisällä saastuneita tuotteita. Tätä varten tässä päätöksessä säädetyissä toimenpiteissä olisi edellytettävä, että Kiinasta peräisin olevat tiettyjen tuotteiden lähetyserät voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos toimitetaan analyysiraportti, joka osoittaa, että tuotteet eivät ole muuntogeenisen riisin ”Bt 63” saastuttamia. Hyväksytyn tai virallisen laboratorion olisi annettava analyysiraportti kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti. Jos analyysiraportin antaa hyväksytty laboratorio, olisi aiheellista varmistaa, että asianomaisen toimivaltainen viranomainen varmentaa raportin. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 säädettyjen yleisten vaatimusten mukaisesti elintarvikealan ja rehualan toimijoilla on ensisijainen oikeudellinen vastuu varmistaa, että niiden valvonnassa olevien yritysten elintarvikkeet tai rehut täyttävät elintarvikelainsäädännön vaatimukset, sekä tarkistaa kyseisten vaatimusten täyttyminen. Sen vuoksi elintarvikkeiden ja rehujen ensimmäisestä markkinoille saattamisesta vastuullisella toimijalla olisi oltava velvollisuus todistaa, että ne eivät sisällä saastuneita tuotteita. Tätä varten tässä päätöksessä säädetyissä toimenpiteissä olisi edellytettävä, että Kiinasta peräisin olevat tiettyjen tuotteiden lähetyserät voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos toimitetaan analyysiraportti, joka osoittaa, että tuotteet eivät ole muuntogeenisen riisin ”Bt 63” saastuttamia. Hyväksytyn tai virallisen laboratorion olisi annettava analyysiraportti kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti. Jos analyysiraportin antaa hyväksytty laboratorio, olisi aiheellista varmistaa, että asianomaisen toimivaltainen viranomainen varmentaa raportin.

| (13) | Validoidun havaitsemismenetelmän ja laadullisesti ja määrällisesti riittävien valvontanäytteiden puuttumisen takia ja valvonnan helpottamiseksi analyysiraportti olisi laadittava käyttämällä rakennespesifistä menetelmää, jonka on kehittänyt D. Mäde et al. (2006) (3). Yhteisön vertailulaboratorio geenimuunneltuja elintarvikkeita ja rehuja varten (CRL-GMFF) sekä yhteinen tutkimuskeskus ovat todenneet kyseisen menetelmän olevan tällä hetkellä soveltuvin. |
| --- | --- |

(13)

Validoidun havaitsemismenetelmän ja laadullisesti ja määrällisesti riittävien valvontanäytteiden puuttumisen takia ja valvonnan helpottamiseksi analyysiraportti olisi laadittava käyttämällä rakennespesifistä menetelmää, jonka on kehittänyt D. Mäde et al. (2006) (3). Yhteisön vertailulaboratorio geenimuunneltuja elintarvikkeita ja rehuja varten (CRL-GMFF) sekä yhteinen tutkimuskeskus ovat todenneet kyseisen menetelmän olevan tällä hetkellä soveltuvin.

| (14) | Jotta estettäisiin ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” saastuneiden tuotteiden saattaminen markkinoille, näytteenotto- ja havaitsemistoimissa olisi otettava huomioon teknisistä ohjeista asetukseen (EY) N:o 1830/2003 liittyvää näytteenottoa sekä tuotteina tai tuotteissa olevien muuntogeenisten organismien ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen ainesten osoittamista varten 4 päivänä lokakuuta 2004 annettu komission suositus 2004/787/EY (4). |
| --- | --- |

(14)

Jotta estettäisiin ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” saastuneiden tuotteiden saattaminen markkinoille, näytteenotto- ja havaitsemistoimissa olisi otettava huomioon teknisistä ohjeista asetukseen (EY) N:o 1830/2003 liittyvää näytteenottoa sekä tuotteina tai tuotteissa olevien muuntogeenisten organismien ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen ainesten osoittamista varten 4 päivänä lokakuuta 2004 annettu komission suositus 2004/787/EY (4).

| (15) | Tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia eivätkä ne saa rajoittaa kauppaa enemmän kuin on tarpeen, joten niiden olisi koskettava ainoastaan Kiinasta peräisin olevia tai Kiinasta yhteisöön tuotavia tuotteita, joiden katsotaan todennäköisesti olevan ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” saastuneita. Koska ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” mahdollisesti saastuneita tuotteita on monenlaisia, vaikuttaisi aiheelliselta kohdistaa toimenpiteet laajaan joukkoon tuotteita, jotka saattavat sisältää riisiä, koostua riisistä tai olla valmistettu riisistä. Joistakin tunnistetuista tuotteista ei kuitenkaan ehkä tiedä, sisältävätkö ne riisiä, koostuvatko ne riisistä tai ovatko ne valmistettu riisistä. Vaikuttaa siis oikeasuhteiselta antaa toimijoiden yksinkertaisesti antaa ilmoitus, kun tuote ei sisällä riisiä, koostu riisistä tai ole valmistettu riisistä; näin vältetään pakollinen analysointi ja varmentaminen. |
| --- | --- |

(15)

Tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia eivätkä ne saa rajoittaa kauppaa enemmän kuin on tarpeen, joten niiden olisi koskettava ainoastaan Kiinasta peräisin olevia tai Kiinasta yhteisöön tuotavia tuotteita, joiden katsotaan todennäköisesti olevan ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” saastuneita. Koska ei-luvallisella muuntogeenisellä riisillä ”Bt 63” mahdollisesti saastuneita tuotteita on monenlaisia, vaikuttaisi aiheelliselta kohdistaa toimenpiteet laajaan joukkoon tuotteita, jotka saattavat sisältää riisiä, koostua riisistä tai olla valmistettu riisistä. Joistakin tunnistetuista tuotteista ei kuitenkaan ehkä tiedä, sisältävätkö ne riisiä, koostuvatko ne riisistä tai ovatko ne valmistettu riisistä. Vaikuttaa siis oikeasuhteiselta antaa toimijoiden yksinkertaisesti antaa ilmoitus, kun tuote ei sisällä riisiä, koostu riisistä tai ole valmistettu riisistä; näin vältetään pakollinen analysointi ja varmentaminen.

| (16) | Riisituotteiden mahdollista saastumista ei-luvallisella geenimuunnellulla riisillä ”Bt 63” koskevaa tilannetta olisi tarkasteltava uudelleen kuuden kuukauden kuluessa sen arvioimiseksi, ovatko tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet edelleen tarpeellisia. |
| --- | --- |

(16)

Riisituotteiden mahdollista saastumista ei-luvallisella geenimuunnellulla riisillä ”Bt 63” koskevaa tilannetta olisi tarkasteltava uudelleen kuuden kuukauden kuluessa sen arvioimiseksi, ovatko tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet edelleen tarpeellisia.

| (17) | On aiheellista säätää tämän päätöksen voimaantulon ja soveltamispäivän välisestä kohtuullisesta ajanjaksosta, jotta jäsenvaltiot voivat ryhtyä käytännön järjestelyihin päätöksen täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

(17)

On aiheellista säätää tämän päätöksen voimaantulon ja soveltamispäivän välisestä kohtuullisesta ajanjaksosta, jotta jäsenvaltiot voivat ryhtyä käytännön järjestelyihin päätöksen täytäntöön panemiseksi.

| (18) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan liitteessä lueteltuihin, Kiinasta peräisin oleviin tai lähetettyihin elintarvikkeisiin ja rehuihin.

2 artikla

Ehdot ensimmäistä markkinoille saattamista varten

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden ensimmäinen markkinoille saattaminen ainoastaan siinä tapauksessa, että lähetyserän mukana on alkuperäinen analyysiraportti, joka perustuu D. Mäde et al.:n kehittämään rakennespesifiseen menetelmään muuntogeenisen riisin ”Bt 63” havaitsemiseksi, joka on virallisen tai hyväksytyn laboratorion antama ja joka osoittaa, että tuote ei sisällä muuntogeenistä riisiä ”Bt 63”, ei koostu siitä tai ei ole valmistettu siitä. Jos analyysiraportin (5) antaa kiinalainen hyväksytty laboratorio, asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava se.

2.   Mikäli 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden lähetyserä on jaettu osiin, lähetyserän kunkin osan mukana on oltava jäljennös analyysiraportista. Ellei 1 kohdassa tarkoitettua analyysiraporttia ole, yhteisön alueelle sijoittautuneen toimijan, joka on vastuussa tuotteen ensimmäisestä markkinoille saattamisesta, on huolehdittava 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden testauksesta sen osoittamiseksi, että ne eivät sisällä muuntogeenistä riisiä ”Bt 63”. Lähetyserää ei saa saattaa yhteisön markkinoille, ennen kuin analyysiraportti on saatavana.

3.   Jos liitteessä tarkoitettu tuote ei sisällä riisiä, koostuu riisistä tai ole valmistettu riisistä, alkuperäinen analyysiraportti voidaan korvata lähetyksestä vastaavan toimijan ilmoituksella (6), että elintarvike ei sisällä riisiä, koostuu riisistä tai ole valmistettu riisistä.

3 artikla

Valvontatoimenpiteet

Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, kuten pistokokeisiin ja analyyseihin, jotka koskevat 2 artiklassa tarkoitettuja tuontia varten esitettyjä tai jo markkinoilla olevia tuotteita, varmistaakseen, että tämän päätöksen vaatimuksia noudatetaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän välityksellä positiivisista tuloksista (löydöksiä). Negatiivisista tuloksista (ei löydöksiä) raportoidaan komissiolle kolmen kuukauden välein.

4 artikla

Saastuneet lähetyserät

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita, joiden on todettu sisältävän muuntogeenistä riisiä ”Bt 63”, koostuvan siitä tai olevan valmistettu siitä, ei saateta markkinoille.

5 artikla

Kustannusten korvaaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisestä markkinoille saattamisesta vastuulliset toimijat vastaavat 2 ja 4 artiklan täytäntöönpanosta aiheutuvista kustannuksista.

6 artikla

Toimenpiteiden uudelleenarviointi

Tilannetta arvioidaan uudelleen 15 päivään lokakuuta 2008 mennessä.

7 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivästä huhtikuuta 2008.

8 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 202/2008 (EUVL L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1981/2006 (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 99).

2

(3)  European Food Research and Technology, 224:271–278 (2006).

3

(4)  EUVL L 348, 24.11.2004, s. 18.

4

(5)  Analyysiraportti on laadittava raportin varmentavan viranomaisen ymmärtämällä kielellä, jotta se voi olla täysin tietoinen kunkin allekirjoittamansa analyysiraportin sisällön merkityksestä, ja kielellä, jota tuontimaan valvontaviranomainen ymmärtää.

5

(6)  Ilmoitus on laadittava toimijan ymmärtämällä kielellä, jotta se voi olla täysin tietoinen kunkin allekirjoittamansa ilmoituksen sisällön merkityksestä, ja kielellä, jota tuontimaan valvontaviranomainen ymmärtää.

6

---

LIITE

| Tuote | CN-koodi |
| --- | --- |
| Kuorimaton riisi (paddy- eli raakariisi) | 1006 10 |
| Esikuorittu riisi (cargo- eli ruskeariisi) | 1006 20 |
| Osittain tai kokonaan hiottu riisi, myös kiillotettu tai lasitettu | 1006 30 |
| Rikkoutuneet riisinjyvät | 1006 40 00 |
| Hienot riisijauhot | 1102 90 50 |
| Riisistä valmistetut rouheet ja karkeat jauhot | 1103 19 50 |
| Riisipelletit | 1103 20 50 |
| Hiutaleiksi valmistetut riisinjyvät | 1104 19 91 |
| Valssatut tai hiutaleiksi valmistetut viljanjyvät (ei kuitenkaan kauran-, vehnän-, rukiin-, maissin- ja ohranjyvät ja hiutaleiksi valmistetut riisinjyvät) | 1104 19 99 |
| Riisitärkkelys | 1108 19 10 |
| Pikkulasten ruoaksi tarkoitetut valmisteet vähittäismyyntipakkauksissa | 1901 10 00 |
| Kypsentämättömät, munaa sisältävät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu | 1902 11 00 |
| Kypsentämättömät, munaa sisältämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu | 1902 19 |
| Täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut | 1902 20 |
| Muut makaronivalmisteet (muut kuin kypsentämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu, ja muut kuin täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut) | 1902 30 |
| Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet, riisistä tehdyt | 1904 10 30 |
| Myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin | 1904 20 10 |
| Paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden tai paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet, riisistä tehdyt (ei kuitenkaan myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin) | 1904 20 95 |
| Esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu riisi, muualle kuulumaton (ei kuitenkaan jauhot ja rouheet, paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt tai paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden tai paahdettujen viljahiutaleiden ja paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet) | 1904 90 10 |
| Riisipaperi | ex 1905 90 20 |
| Leseet, lesejauhot ja muut palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut, joiden tärkkelyspitoisuus on enintään 35 painoprosenttia | 2302 40 02 |
| Leseet, lesejauhot ja muut palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut, joiden tärkkelyspitoisuus on yli 35 painoprosenttia | 2302 40 08 |
| Peptonit ja niiden johdannaiset; muut proteiiniaineet ja niiden johdannaiset, muualle kuulumattomat; vuotajauhe, myös kromikäsitelty | 3504 00 00 |

Tuote

CN-koodi

Kuorimaton riisi (paddy- eli raakariisi)

1006 10

Esikuorittu riisi (cargo- eli ruskeariisi)

1006 20

Osittain tai kokonaan hiottu riisi, myös kiillotettu tai lasitettu

1006 30

Rikkoutuneet riisinjyvät

1006 40 00

Hienot riisijauhot

1102 90 50

Riisistä valmistetut rouheet ja karkeat jauhot

1103 19 50

Riisipelletit

1103 20 50

Hiutaleiksi valmistetut riisinjyvät

1104 19 91

Valssatut tai hiutaleiksi valmistetut viljanjyvät (ei kuitenkaan kauran-, vehnän-, rukiin-, maissin- ja ohranjyvät ja hiutaleiksi valmistetut riisinjyvät)

1104 19 99

Riisitärkkelys

1108 19 10

Pikkulasten ruoaksi tarkoitetut valmisteet vähittäismyyntipakkauksissa

1901 10 00

Kypsentämättömät, munaa sisältävät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu

1902 11 00

Kypsentämättömät, munaa sisältämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu

1902 19

Täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut

1902 20

Muut makaronivalmisteet (muut kuin kypsentämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu, ja muut kuin täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut)

1902 30

Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet, riisistä tehdyt

1904 10 30

Myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin

1904 20 10

Paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden tai paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet, riisistä tehdyt (ei kuitenkaan myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin)

1904 20 95

Esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu riisi, muualle kuulumaton (ei kuitenkaan jauhot ja rouheet, paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt tai paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden tai paahdettujen viljahiutaleiden ja paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet)

1904 90 10

Riisipaperi

ex 1905 90 20

Leseet, lesejauhot ja muut palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut, joiden tärkkelyspitoisuus on enintään 35 painoprosenttia

2302 40 02

Leseet, lesejauhot ja muut palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut, joiden tärkkelyspitoisuus on yli 35 painoprosenttia

2302 40 08

Peptonit ja niiden johdannaiset; muut proteiiniaineet ja niiden johdannaiset, muualle kuulumattomat; vuotajauhe, myös kromikäsitelty

3504 00 00

---

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä huhtikuuta 2008,

päätöksen 2007/716/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyistä liha- ja maitoalan laitoksista Bulgariassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1230)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/290/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 42 artiklan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lokakuun 30 päivänä lokakuuta 2007 tehty komission päätös 2007/716/EY (2) koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 säädettyjä rakenteellisia vaatimuksia koskevia siirtymätoimenpiteitä tietyissä liha- ja maitoalan laitoksissa Bulgariassa. Laitosten siirtymävaiheen aikana niistä peräisin olevia tuotteita saisi saattaa ainoastaan kotimaan markkinoille tai käyttää jatkojalostukseen siirtymävaiheessa olevissa Bulgarian laitoksissa. |
| --- | --- |

(1)

Lokakuun 30 päivänä lokakuuta 2007 tehty komission päätös 2007/716/EY (2) koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 säädettyjä rakenteellisia vaatimuksia koskevia siirtymätoimenpiteitä tietyissä liha- ja maitoalan laitoksissa Bulgariassa. Laitosten siirtymävaiheen aikana niistä peräisin olevia tuotteita saisi saattaa ainoastaan kotimaan markkinoille tai käyttää jatkojalostukseen siirtymävaiheessa olevissa Bulgarian laitoksissa.

| (2) | Bulgarian toimivaltaisen viranomaisen virallisen ilmoituksen mukaan tietyt liha- ja maitoalan laitokset ovat saattaneet päätökseen tarvittavat uudistukset ja täyttävät nyt täysin yhteisön lainsäädännössä asetetut vaatimukset. Kyseiset laitokset olisi siksi poistettava siirtymäajan piiriin kuuluvien laitosten luettelosta. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarian toimivaltaisen viranomaisen virallisen ilmoituksen mukaan tietyt liha- ja maitoalan laitokset ovat saattaneet päätökseen tarvittavat uudistukset ja täyttävät nyt täysin yhteisön lainsäädännössä asetetut vaatimukset. Kyseiset laitokset olisi siksi poistettava siirtymäajan piiriin kuuluvien laitosten luettelosta.

| (3) | Päätöksen 2007/716/EY liitettä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2007/716/EY liitettä olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan tämän päätöksen liitteessä luetellut laitokset päätöksen 2007/716/EY liitteestä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 4 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33, oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL L 289, 7.11.2007, s. 14.

2

---

LIITE

LUETTELO LAITOKSISTA, JOTKA POISTETAAN PÄÄTÖKSEN 2007/716/EY LIITTEESTÄ

Lihantuotantolaitokset

| Nro | Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero | Laitoksen nimi | Kaupunki/katu tai kylä/alue |
| --- | --- | --- | --- |
| 26 | BG 0801003 | ”PE-EM” OOD | s. Senokos |
| obl. Dobrich |

Nro

Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero

Laitoksen nimi

Kaupunki/katu tai kylä/alue

26

BG 0801003

”PE-EM” OOD

s. Senokos

obl. Dobrich

46

BG 1501008

”Evrones” OOD

gr. Levski

79

BG 2501014

”Mesni produkti” OOD

| s. Zdravets |
| --- |
| obsht. Targovishte |

s. Zdravets

obsht. Targovishte

84

BG 2701013

”Rodopa Shumen 1884” AD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

85

BG 2701013

”Rodopa miyt” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

86

BG 2701013

”Rodopa konserv” EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. ”Industrialna” |

gr. Shumen,

ul. ”Industrialna”

93

BG 0302007

ET ”Edi-Valya Ivanova”

| gr. Varna |
| --- |
| ul. ”Mladezhka” 38 |

gr. Varna

ul. ”Mladezhka” 38

114

BG 1202004

”Agentsiya Bulsay” EOOD

| gr. Berkovitsa |
| --- |
| ul. ”Kazanite” 1 |

gr. Berkovitsa

ul. ”Kazanite” 1

118

BG 1602002

”Ter-M” EOOD

| gr. Parvomay |
| --- |
| kv. Debar |

gr. Parvomay

kv. Debar

119

BG 1702001

”Pilko” EOOD

| gr. Razgrad |
| --- |
| Industrialna zona |

gr. Razgrad

Industrialna zona

131

BG 2302004

”Galus Treid” OOD

gr. Kostinbrod

136

BG 0105002

”Primo Treyd” EOOD

| gr. Sandanski |
| --- |
| Glaven pat E79, Mestnost ”Druma” |

gr. Sandanski

Glaven pat E79, Mestnost ”Druma”

195

BG 2205087

AD ”Evrofrigo”

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. ”Malashevska” 1 |

gr. Sofia

ul. ”Malashevska” 1

196

BG 2205088

”Maksimum-69” OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. ”Obikolna” |

gr. Sofia

ul. ”Obikolna”

223

BG 0304034

”Pikant” OOD

| gr. Varna |
| --- |
| ul. ”Hristo Smirnenski” 33 |

gr. Varna

ul. ”Hristo Smirnenski” 33

224

BG 0304035

”Emil Iliev” EOOD

| s. Topoli |
| --- |
| obl. Varna |

s. Topoli

obl. Varna

238

BG 0604001

”Lalov i Vachev” EOOD

| gr. Vratza |
| --- |
| Hranitelnovkusova zona, partsel 14 |

gr. Vratza

Hranitelnovkusova zona, partsel 14

248

BG 0804022

”Orehite G” OOD

gr. Dobrich

263

BG 120415

”Gala” EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ul. ”21 vek” 10 |

gr. Montana

ul. ”21 vek” 10

292

BG 1604037

”Dil TUR” AD

| gr. Plovdiv kv. Proslav |
| --- |
| ul. ”Elena” 3 |

gr. Plovdiv kv. Proslav

ul. ”Elena” 3

299

BG 1604047

EOOD ”Dimitar Madzharov”

| gr. Plovdiv |
| --- |
| ul. ”Golyamo Konarsko shoes” |

gr. Plovdiv

ul. ”Golyamo Konarsko shoes”

Maidontuotantolaitokset

| Nro | Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero | Laitoksen nimi | Kaupunki/katu tai kylä/alue |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 | BG 0812009 | ”Serdika – 90” AD | gr. Dobrich |
| ul. ”25 septemvri” 100 |

Nro

Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero

Laitoksen nimi

Kaupunki/katu tai kylä/alue

7

BG 0812009

”Serdika – 90” AD

gr. Dobrich

ul. ”25 septemvri” 100

8

BG 0812019

”Filipopolis-RK” OOD

s. Zheglartsi

14

BG 1312011

”Eko-F” EAD

s. Karabunar

17

BG 1612009

”D. Madzharov-2” EOOD

| gr. Stamboliyski |
| --- |
| ul. ”Grobarska” 3 |

gr. Stamboliyski

ul. ”Grobarska” 3

51

BG 1612040

”Mlechni produkti” OOD

s. Manole

56

BG 2112001

”Rodopeya-Belev” EOOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. ”Trakya” 15 |

gr. Smolyan

ul. ”Trakya” 15

59

BG 2512017

”YUES-Komers” OOD

| s. Golyamo Gradishte |
| --- |
| ul. ”Radetski” 2 |

s. Golyamo Gradishte

ul. ”Radetski” 2

61

BG 2812025

”Sakarela” OOD

| gr. Yambol |
| --- |
| ul. ”Preslav” 269 |

gr. Yambol

ul. ”Preslav” 269

70

BG 212047

”Komplektstroy” EOOD

s. Veselie

---

Oikaisuja

| 9.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 96/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 96/38

---

Lisäys

Lisätään asetus (ETY) N:o 3149/92 suomenkieliseen vuoden 1994 erityispainokseen, alue 3, nide 45.

KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 3149/92,

annettu 29 päivänä lokakuuta 1992,

interventiovarastoista tulevien elintarvikkeiden yhteisön kaikkein varattomimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille 10 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3730/87 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

ottaa huomioon yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellettavista laskentayksikön arvosta ja muuntokursseista 11 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1676/85 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2205/90 (3), ja erityisesti sen 2 artiklan 4 kohdan ja sen 12 artiklan,

sekä katsoo, että

asetuksella (ETY) N:o 3730/87 perustetun järjestelmän hallinnoinnista näinä muutamina vuosina saadun kokemuksen perusteella komission asetuksella (ETY) N:o 3744/87 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 583/91 (5), annettuja yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä olisi mukautettava; selkeyden ja helppouden vuoksi jälkimmäinen asetus olisi korvattava tällä asetuksella,

ensisijaisesti olisi yksinkertaistettava menettelyä ja niitä yksityiskohtaisia sääntöjä, joita sovelletaan komission jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella laatiman interventiovarastoista saatavien tuotteiden vuotuisen jakelusuunnitelman vahvistamisessa, ja järjestettävä jakelun aikataulu niin, että otetaan huomioon sekä edunsaajille jakeluun liittyvät vaatimukset että julkisten interventiovarastojen taloushallinto,

yhteisön kaikkein varattomimmille toimitettavat maataloustuotteet ja elintarvikkeet ovat pääsääntöisesti pakattuja tuotteita tai yhteisön interventiovarastoista tulevista tuotteista jalostettuja tuotteita; tavoitteeseen päästään kuitenkin yhtä lailla toimittamalla maataloustuotteita ja elintarvikkeita, jotka kuuluvat samaan yhteisön markkinoilla liikkuvien tuotteiden luokkaan; tässä tapauksessa toimitus maksetaan luovuttamalla interventiovarastoista poistettavia tuotteita,

kun toimitettavana on jalostettuja tuotteita tai erityispakkausta vaativia tuotteita, järjestelmän hallinnoinnin moitteettomuus edellyttää, että käytetään tarjouskilpailua edullisimpien toimitusehtojen määrittämiseksi,

olisi määritettävä edellytykset, joilla hyväntekeväisyysjärjestöille korvataan tuotteiden kuljetuksesta aiheutuneet kustannukset ja tarvittaessa hallintokulut käytettävissä olevien varojen rajoissa; kuljetuskustannusten korvaamisessa käytetään kiinteitä summia; olisi kuitenkin säädettävä mahdollisuudesta käyttää kuljetuskustannusten määrittämisessä tarjouskilpailumenettelyä; olisi myös vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) menoina interventiovarastoista poistettujen tuotteiden arvon merkitsemiseksi kirjanpitoon ja yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan silloin, kun varastoja siirretään jäsenvaltiosta toiseen,

olisi määritettävä kurssit, joita käytetään yhtäältä tuotteiden kirjanpitoarvon muuntamiseen ja toisaalta erityisesti kuljetuskustannusten ja hallintokulujen muuntamiseen; valuutoista johtuvien vääristymien vaaran välttämiseksi olisi etenkin näiden erilaisten kulujen osalta käytettävä kurssia, joka on lähempänä tosiasiallista taloudellista tilannetta kuin maatalouden muuntokurssi, soveltaen kuitenkin samalla asetuksen (ETY) N:o 1676/85 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua korjaustekijää; asetuksen (ETY) N:o 1676/85 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3152/85 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3237/90 (7), 3 a artiklassa säädetään tällaisen kurssin julkaisemisesta,

tämän järjestelmän tavoitteen ja interventiotuotteiden kuljetusten luonteen vuoksi on perusteltua olla soveltamatta valuutan tasausmaksua ja, tapauksen mukaan, Espanjan ja Portugalin liittymissopimuksessa määrättyä täydentävää kaupan järjestelmää,

olisi säädettävä tämän asetuksen säännösten soveltamisesta jakelusuunnitelman täytäntöönpanojakson alusta eli 1 päivästä lokakuuta 1992, ja

tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kaikkien asianomaisten hallintokomiteoiden lausuntojen mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat soveltaa yhteisön vähävaraisimmille tarkoitettua toimea, joka on perustettu asetuksella (ETY) N:o 3730/87, on ilmoitettava tästä komissiolle kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä helmikuuta ennen 2 artiklassa tarkoitetun vuosisuunnitelman täytäntöönpanoa.

2.   Kyseisten jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi viimeistään 31 päivänä toukokuuta

| a) | kunkin tuotetyypin määrät (tonneina), jotka tarvitaan suunnitelman täytäntöönpanoon niiden alueella kyseisenä varainhoitovuonna; |
| --- | --- |

a)

kunkin tuotetyypin määrät (tonneina), jotka tarvitaan suunnitelman täytäntöönpanoon niiden alueella kyseisenä varainhoitovuonna;

| b) | muoto, jossa tuotteet jaetaan edunsaajille; |
| --- | --- |

b)

muoto, jossa tuotteet jaetaan edunsaajille;

| c) | edunsaajien valintaperusteet; |
| --- | --- |

c)

edunsaajien valintaperusteet;

| d) | tarvittaessa niiden kustannusten määrä, jotka voidaan asetuksen (ETY) N:o 3730/87 1 artiklan mukaisesti vaatia edunsaajilta. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa niiden kustannusten määrä, jotka voidaan asetuksen (ETY) N:o 3730/87 1 artiklan mukaisesti vaatia edunsaajilta.

2 artikla

1.   Komissio vahvistaa joka vuosi ennen 30 päivää syyskuuta interventiovarastoista tulevien tuotteiden vuotuisen jakelusuunnitelman, joka jaotellaan asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan. Varojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken komissio ottaa huomioon parhaat arviot kaikkein varattomimpien lukumäärästä asianomaisissa jäsenvaltioissa sekä aiempina varainhoitovuosina saadut kokemukset ja varojen käyttötarkoitukset.

2.   Ennen vuosisuunnitelman vahvistamista komissio kuulee merkittävimpiä järjestöjä, jotka tuntevat yhteisön vähävaraisimpien ongelmat.

3.   Suunnitelmaan sisältyy erityisesti

| a) | kunkin tuotetyypin määrä, joka voidaan poistaa interventiovarastoista jaettavaksi kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

kunkin tuotetyypin määrä, joka voidaan poistaa interventiovarastoista jaettavaksi kussakin jäsenvaltiossa;

| b) | käytettävissä olevat taloudelliset varat suunnitelman täytäntöön panemiseksi kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

käytettävissä olevat taloudelliset varat suunnitelman täytäntöön panemiseksi kussakin jäsenvaltiossa;

| c) | määräraha, joka tarvitaan kattamaan interventiotuotteiden yhteisön sisäisestä kuljetuksesta aiheutuvien, 7 artiklassa tarkoitettujen kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

c)

määräraha, joka tarvitaan kattamaan interventiotuotteiden yhteisön sisäisestä kuljetuksesta aiheutuvien, 7 artiklassa tarkoitettujen kustannusten kattamiseksi.

4.   Komissio varmistaa, että suunnitelma julkaistaan viipymättä.

3 artikla

1.   Suunnitelman täytäntöönpanokausi alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy seuraavan vuoden 30 päivänä syyskuuta. Se kattaa tuotteiden interventiovarastoista poistamisen 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän elokuuta välisenä aikana.

2.   Jäsenvaltioiden on suunnitelman täytäntöönpanokaudella annettava komissiolle tiedoksi suunnitelman täytäntöönpanossa mahdollisesti tehtävät muutokset, jotka eivät kuitenkaan lisää ennakoituja menoja. Tähän tiedonantoon on liitettävä tarpeelliset tiedot.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä ja viimeistään täytäntöönpanokauden huhtikuun lopussa suunnitelman toteuttamisessa ennakoitavista menojen vähenemisistä.

Komissio voi osoittaa käyttämättä jääneet varat toisille jäsenvaltioille.

4 artikla

1.   Suunnitelman täytäntöönpano sisältää interventiovarastoista otettujen tuotteiden toimittamisen.

2.   Kun toimitettavana on jalostettuja ja/tai pakattuja tuotteita, kunkin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen järjestää tarjouskilpailun, jolla määritetään edullisimmat toimitusehdot. Menettelyssä on kilpailutettava vähintään kolmea tarjouksentekijää.

Tarjouskilpailu koskee

| — | joko interventiovarastoista tulevien tuotteiden jalostus- ja/tai pakkaamiskustannuksia, |
| --- | --- |

—

joko interventiovarastoista tulevien tuotteiden jalostus- ja/tai pakkaamiskustannuksia,

| — | tai jalostettujen, tai tarvittaessa pakattujen maataloustuotteiden tai elintarvikkeiden määrää, joka voidaan saada käyttämällä interventiovarastoista tulevia tuotteita, toimitettuina maksua vastaan, |
| --- | --- |

—

tai jalostettujen, tai tarvittaessa pakattujen maataloustuotteiden tai elintarvikkeiden määrää, joka voidaan saada käyttämällä interventiovarastoista tulevia tuotteita, toimitettuina maksua vastaan,

| — | tai saatavilla tai markkinoilta hankittavissa olevien jalostettujen maataloustuotteiden tai elintarvikkeiden määrää, toimittamalla maksua vastaan samaan tuoteryhmään kuuluvia, interventiovarastoista peräisin olevia tuotteita. |
| --- | --- |

—

tai saatavilla tai markkinoilta hankittavissa olevien jalostettujen maataloustuotteiden tai elintarvikkeiden määrää, toimittamalla maksua vastaan samaan tuoteryhmään kuuluvia, interventiovarastoista peräisin olevia tuotteita.

3.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimittamiseen kuuluu myös tuotteiden kuljetus hyväntekeväisyysjärjestön varastoihin asti ja tarvittaessa jakelu edunsaajille. Tällöin sopimus tehdään tarjouskilpailulla, jossa on kilpailutettava vähintään kolmea tarjouksentekijää.

5 artikla

1.   EMOTR:n tukiosaston kirjanpitoa varten ja rajoittamatta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1883/78 (8) 8 artiklan säännösten soveltamista tämän asetuksen mukaisesti käyttöön asetettujen interventiotuotteiden kirjanpitoarvo on kunkin varainhoitovuoden osalta 1 päivänä lokakuuta sovellettava interventiohinta.

Määrät muunnetaan kansalliseksi valuutaksi lokakuun 1 päivänä sovellettavien maatalouden muuntokurssien avulla.

Naudanlihan interventiohintaan sovelletaan liitteessä I olevia kertoimia.

2.   Kuljetettaessa interventiotuotteita jäsenvaltioiden välillä toimittava jäsenvaltio kirjaa toimitetun tuotteen arvoksi nolla ja vastaanottava jäsenvaltio merkitsee sen varastosta poistamiskuukauden tuloiksi 1 kohdan mukaisesti niillä hinnoilla ja kursseilla, jotka määritetään 1 kohdan mukaisesti.

6 artikla

1.   Toimivaltaiselle viranomaiselle kussakin jäsenvaltiossa esitetystä ja asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä tuotteiden jakeluun määrätyt järjestöt saavat liitteessä II mainittujen määrien perusteella korvauksen kustannuksista, jotka aiheutuvat kuljetuksista jäsenvaltion alueella interventioelimen varastointipaikoista jalostus- ja/tai pakkauspaikkoihin sekä näistä paikoista hyväntekeväisyysjärjestöjen varastointipaikkoihin.

2.   Jos 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, jäsenvaltio saa korvauksen toimituskustannuksista, kuljetuskustannukset ja tarvittaessa jakelukustannukset mukaan luettuina, tarjouskilpailulla määritetyn parhaimman tarjouksen mukaan.

3.   Hyväntekeväisyysjärjestöjen esittämästä ja asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimivaltainen viranomainen voi kussakin jäsenvaltiossa korvata tässä asetuksessa säädetyistä toimituksista aiheutuvista hallintokuluista määrän, joka on enintään yhden prosentin niiden käyttöön annettujen tuotteiden arvosta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti määriteltynä.

4.   Jäsenvaltiot korvaavat 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut kustannukset 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen käytettävissä olevien taloudellisten varojen rajoissa.

7 artikla

1.   Jos suunnitelman mukaisia interventiotuotteita ei ole saatavissa jäsenvaltiossa, jossa niitä tarvitaan, tämän jäsenvaltion on esitettävä komissiolle siirtopyyntö, jossa annetaan kaikki tarvittavat tiedot varastojen sijainnista, etäisyyksistä ja kyseisistä määristä. Komissio esittää perustelunsa, jos se hylkää perusteettoman hakemuksen.

2.   Siirtotapauksissa yhteisö vastaa kuljetuskustannuksista, jotka korvataan jäsenvaltiolle liitteessä II ilmoitettujen tasojen perusteella. Meno kirjataan 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista määrärahoista. Kun kyseiset määrärahat on kokonaan kohdennettu, varmistetaan kaikki yhteisön sisäisiä kuljetuksia koskevat yhteisön lisärahoitukset 6 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti.

Kuljetuskustannuksia ei voida maksaa luontoissuorituksina eikä tavaroina.

Toimivaltainen viranomainen määrittää, millä edellytyksillä kuljetusliikkeiden antama vakuus asetetaan ja vapautetaan. Se hankkii varmuuden siitä, että tavara on vakuutettu tarkoituksenmukaisella tavalla.

3.   Siirretyt tuotteet eivät kuulu liittymistasausmaksujärjestelmään eivätkä täydentävään kaupan järjestelmään.

4.   Määräjäsenvaltio antaa toimittavalle jäsenvaltiolle tiedon siirtourakan saajasta. Urakan saajan on tuotteiden haltuunoton yhteydessä sitouduttava esittämään todiste siitä, että tuotteet on siirretty määräjäsenvaltioon.

Todisteena tuotteiden siirron toteuttamisesta pidetään vastaanottavan interventioelimen antaman haltuunottotodistuksen esittämistä.

Lähtöpaikan interventioelimen tekemässä lähetysilmoituksessa on oltava yksi seuraavista maininnoista:

| — | Transferencia de productos de intervención — Aplicación del apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 3149/92 y del apartado 3 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transferencia de productos de intervención — Aplicación del apartado 4 del artículo 7 del Reglamento (CEE) no 3149/92 y del apartado 3 del artículo 21 del Reglamento (CEE) no 3154/85

| — | Overførsel af interventionsprodukter — anvendelse af artikel 7, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3149/92 og artikel 21, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Overførsel af interventionsprodukter — anvendelse af artikel 7, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3149/92 og artikel 21, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3154/85

| — | Transfer von Interventionserzeugnissen — Anwendung von Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3149/92 und Artikel 21 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfer von Interventionserzeugnissen — Anwendung von Artikel 7 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3149/92 und Artikel 21 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 3154/85

| — | Mεταφορά προϊόντων παρεμβάσεως — εφαρμογή του άρθρου 7 παράγραφος 4 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3149/92 και του άρθρου 21 παράγραφος 3 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Mεταφορά προϊόντων παρεμβάσεως — εφαρμογή του άρθρου 7 παράγραφος 4 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3149/92 και του άρθρου 21 παράγραφος 3 του κανονισμού (EOK) αριθ. 3154/85

| — | Transfer of intervention products — Application of Article 7(4) of Regulation (EEC) No 3149/92 and Article 21(3) of Regulation (EEC) No 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfer of intervention products — Application of Article 7(4) of Regulation (EEC) No 3149/92 and Article 21(3) of Regulation (EEC) No 3154/85

| — | Transfert de produits d'intervention — Application de l'article 7 paragraphe 4 du règlement (CEE) no 3149/92 et de l'article 21 paragraphe 3 du règlement (CEE) no 3154/85 |
| --- | --- |

—

Transfert de produits d'intervention — Application de l'article 7 paragraphe 4 du règlement (CEE) no 3149/92 et de l'article 21 paragraphe 3 du règlement (CEE) no 3154/85

| — | Trasferimento di prodotti d'intervento — Applicazione dell'articolo 7, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 3149/92 e dell'articolo 21, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Trasferimento di prodotti d'intervento — Applicazione dell'articolo 7, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 3149/92 e dell'articolo 21, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 3154/85

| — | Overdracht van interventieprodukten — toepassing van artikel 7, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 3149/92 en van artikel 21, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 3154/85 |
| --- | --- |

—

Overdracht van interventieprodukten — toepassing van artikel 7, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 3149/92 en van artikel 21, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 3154/85

| — | Transferência de produtos de intervenção — aplicação do n.o 4 do artigo 7.o do Regulamento (CEE) n.o 3149/92 e do n.o 3 do artigo 21.o do Regulamento (CEE) n.o 3154/85. |
| --- | --- |

—

Transferência de produtos de intervenção — aplicação do n.o 4 do artigo 7.o do Regulamento (CEE) n.o 3149/92 e do n.o 3 do artigo 21.o do Regulamento (CEE) n.o 3154/85.

5.   Kyseisten tuotteiden määrämaana oleva jäsenvaltio maksaa kuljetuskustannukset tosiasiallisesti saapuneista määristä.

6.   Mahdolliset tappiot merkitään kirjanpitoon komission asetuksen (ETY) N:o 3597/90 (9) 2 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.

8 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 1676/85 2 artiklassa säädetään, 6 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa vahvistetut määrät muunnetaan kansalliseksi valuutaksi suunnitelman täytäntöönpanovuoden lokakuun 1 päivänä sovellettavan, asetuksen (ETY) N:o 3152/85 3 a artiklassa tarkoitetun edustavan markkinakurssin avulla.

9 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että

| — | käyttöön asetettuja interventiotuotteita käytetään asetuksen (ETY) N:o 3730/87 1 artiklassa säädettyyn tapaan ja siinä säädettyihin tarkoituksiin, |
| --- | --- |

—

käyttöön asetettuja interventiotuotteita käytetään asetuksen (ETY) N:o 3730/87 1 artiklassa säädettyyn tapaan ja siinä säädettyihin tarkoituksiin,

| — | sellaisten tavaroiden pakkauksissa, joita ei toimiteta edunsaajille irtotavarana, on merkintä ”ETY:n avustus”, |
| --- | --- |

—

sellaisten tavaroiden pakkauksissa, joita ei toimiteta edunsaajille irtotavarana, on merkintä ”ETY:n avustus”,

| — | täytäntöönpanoon nimetyt järjestöt säilyttävät asianmukaiset kirjanpitotiedot ja todistusasiakirjat ja antavat ne toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden tarpeellisiksi katsomien tarkastusten suorittamiseksi. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanoon nimetyt järjestöt säilyttävät asianmukaiset kirjanpitotiedot ja todistusasiakirjat ja antavat ne toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niiden tarpeellisiksi katsomien tarkastusten suorittamiseksi.

10 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava joka vuosi maaliskuun loppuun mennessä komissiolle kertomus suunnitelman täytäntöönpanosta niiden alueella edellisen varainhoitovuoden aikana. Kyseiseen kertomukseen kuuluu täytäntöönpanoa koskeva yhteenveto, josta käy ilmi

| — | interventiovarastoista haltuun otettujen eri tuotteiden määrät, |
| --- | --- |

—

interventiovarastoista haltuun otettujen eri tuotteiden määrät,

| — | edunsaajille jaettujen tavaroiden luonne ja määrä, sellaisenaan ja jalostettuina tuotteina jaetut tavarat eriteltyinä, |
| --- | --- |

—

edunsaajille jaettujen tavaroiden luonne ja määrä, sellaisenaan ja jalostettuina tuotteina jaetut tavarat eriteltyinä,

| — | edunsaajien lukumäärä varainhoitovuoden aikana. |
| --- | --- |

—

edunsaajien lukumäärä varainhoitovuoden aikana.

Kertomuksessa on täsmennettävä valvontatoimenpiteet, joita on sovellettu sen varmistamiseksi, että tavarat ovat saavuttaneet aiotun tavoitteensa.

11 artikla

Kumotaan asetus (ETY) N:o 3744/87.

12 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 1992.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1992.

Komission puolesta

Ray MAC SHARRY

Komission jäsen

LIITE I

| A. | Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetut kertoimet: luullisen naudanlihan interventiovarastot:






  — | etuneljännes: 0,775, |
| --- | --- | --- |

A.

Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetut kertoimet: luullisen naudanlihan interventiovarastot:

—

etuneljännes: 0,775,

| — | takaneljännes: 1,225. |
| --- | --- |

—

takaneljännes: 1,225.

| B. | Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetut kertoimet: luuttoman naudanlihan interventiovarastot:












  Kerroin | Jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- |
| Tanska | Saksa | Ranska | Irlanti | Italia | Alankomaat | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4,1 | Moerbrod | Filet | Filet | Fillet | Filetto | Haas | Fillet |
| 2,4 | Fillet | Roastbeef | Faux-filet | Striploin | Roastbeef | — | Striploin |
| 1,4 | Inderlaar | Oberschalen | Tende de tranche | Insides | Fesa interna | — | Topsides |
| 1,4 | Tykstegsfilet | Unterschalen | Tranche grasse | Outsides | Girello | — | Silversides |
| 1,4 | Klump | Kugeln | Rumpsteak | Knuckles | Fesa esterna | — | Thick flank |
| 1,4 | Yderlaar | Hüfte | Entrecôte | Rumps | Scamone | — | Rumps |
| 1,4 | — | — | Gite à la noix | Cube rolls | Noce | — | — |
| 1,1 | muut | muut | muut | muut | muut | muut | muut |

B.

Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetut kertoimet: luuttoman naudanlihan interventiovarastot:

Kerroin

Jäsenvaltiot

Tanska

Saksa

Ranska

Irlanti

Italia

Alankomaat

Yhdistynyt kuningaskunta

4,1

Moerbrod

Filet

Filet

Fillet

Filetto

Haas

Fillet

2,4

Fillet

Roastbeef

Faux-filet

Striploin

Roastbeef

—

Striploin

1,4

Inderlaar

Oberschalen

Tende de tranche

Insides

Fesa interna

—

Topsides

1,4

Tykstegsfilet

Unterschalen

Tranche grasse

Outsides

Girello

—

Silversides

1,4

Klump

Kugeln

Rumpsteak

Knuckles

Fesa esterna

—

Thick flank

1,4

Yderlaar

Hüfte

Entrecôte

Rumps

Scamone

—

Rumps

1,4

—

—

Gite à la noix

Cube rolls

Noce

—

—

1,1

muut

muut

muut

muut

muut

muut

muut

LIITE II

KULJETUSKUSTANNUKSET

Naudanliha ja voi

| — | ensimmäiset 200 kilometriä: 20,00 ecua tonnia kohden, |
| --- | --- |

—

ensimmäiset 200 kilometriä: 20,00 ecua tonnia kohden,

| — | jokaiselta lisäkilometriltä: 0,05 ecua tonnia kohden. |
| --- | --- |

—

jokaiselta lisäkilometriltä: 0,05 ecua tonnia kohden.

Vilja ja riisi

| — | ensimmäiset 200 kilometriä: 5,50 ecua tonnia kohden, |
| --- | --- |

—

ensimmäiset 200 kilometriä: 5,50 ecua tonnia kohden,

| — | jokaiselta lisäkilometriltä: 0,02 ecua tonnia kohden. |
| --- | --- |

—

jokaiselta lisäkilometriltä: 0,02 ecua tonnia kohden.

Oliiviöljy

| — | ensimmäiset 200 kilometriä: 20,00 ecua tonnia kohden, |
| --- | --- |

—

ensimmäiset 200 kilometriä: 20,00 ecua tonnia kohden,

| — | jokaiselta lisäkilometriltä: 0,04 ecua tonnia kohden. |
| --- | --- |

—

jokaiselta lisäkilometriltä: 0,04 ecua tonnia kohden.

Maitojauhe

| — | ensimmäiset 200 kilometriä: 10,00 ecua tonnia kohden, |
| --- | --- |

—

ensimmäiset 200 kilometriä: 10,00 ecua tonnia kohden,

| — | jokaiselta lisäkilometriltä: 0,04 ecua tonnia kohden. |
| --- | --- |

—

jokaiselta lisäkilometriltä: 0,04 ecua tonnia kohden.

---

(1)  EYVL N:o L 352, 15.12.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL N:o L 164, 24.6.1985, s. 1.

2

(3)  EYVL N:o L 201, 31.7.1990, s. 9.

3

(4)  EYVL N:o L 352, 15.12.1987, s. 33.

4

(5)  EYVL N:o L 65, 12.3.1991, s. 32.

5

(6)  EYVL N:o L 310, 21.11.1985, s. 1.

6

(7)  EYVL N:o L 310, 9.11.1990, s. 18.

7

(8)  EYVL N:o L 216, 5.8.1978, s. 1.

8

(9)  EYVL N:o L 350, 14.12.1990, s. 43.

9

---